natgillin/translations-raw huggingface dataset:
With regard to the content of CD 1 and CD 2, the defendant states that CD 1 contained the specifications for the CORDIS architecture, in the version in use up to the end of the tendering procedure, as well as a special navigation tool designed to facilitate use of CD 1 by the tenderers.
CD 1 ja CD 2 sisu osas täpsustab hageja, et CD-l 1 olid esitatud täpsustused CORDIS-e ülesehituste kohta, st viimase versiooni kohta, mis oli kasutusel kuni pakkumismenetluse lõpuni, ning spetsiaalne navigatsioonivahend, mis on mõeldud selleks, et hõlbustada pakkujatel CD 1 sisuga tutvuda.
CD 2 contained the technical design specifications for CORDIS, test reports, conceptual diagrams of the CORDIS architecture, details of the applications, test plans and a user’s guide, including a document for each data base.
CD-l 2 olid esitatud CORDIS-e funktsioneerimist ja tehnilist külge puudutavad nõuded, testide tulemused, diagrammid CORDIS-e ülesehituse kontseptsiooni kohta, programmide üksikasjad, testide kava ning kasutusjuhend, sh dokument iga andmebaasi kohta.
With regard to the two missing conceptual diagrams of the CORDIS architecture, that is, ‘Three-tier Architecture’ and ‘Internet Application Server Architecture’ (see paragraph 103 above), the defendant explains that these were not in fact visible.
Mis puudutab kahte puuduvat diagrammi CORDIS-e ülesehituse kontseptsiooni puuudutavas osas, st „kolmetasandiline ülesehitus” ja „Internetiserveri ülesehitus” (vt eespool punkt 103), siis kostja selgitab, et need ei olnud tõepoolest nähtavad.
However, those architectures were described in the text and are standard information technology concepts which are not particular to the CORDIS system.
Sellegipoolest oli neid kahte ülesehitust tekstis kirjeldatud ja need kujutavad endast infotehnoloogia standardseid mõisteid, mis ei ole eriomased CORDIS-e süsteemile.
The defendant also points out that it was informed of the fact that the two diagrams were not visible only on 14 March 2003, that is, on the Friday afternoon before the deadline for submitting tenders (19 March 2003).
Lisaks rõhutab kostja, et teda teavitati sellest, et need kaks diagrammi ei olnud nähtavad, alles 14. märtsil 2003, st reede pärastlõunal enne pakkumuste esitamiseks kindlaksmääratud tähtaega (19. märts 2003).
It made the missing diagrams available to the tenderers at midday on Tuesday 18 March 2003.
Ta tegi puuduvad diagrammid pakkujatele kättesaadavaks teisipäeval, 18. märtsil 2003.
As regards the source code, the defendant expressly acknowledges that it was not made available to the tenderers.
Allikakoodi osas tunnistab kostja sõnaselgelt, et seda pakkujatele ei teatatud.
It states that the source code was neither necessary nor pertinent for the purposes of bidding and evaluation, nor, in particular, for cost calculations.
Ta kinnitab, et allikakood ei ole vajalik ega asjakohane pakkumuste esitamise, hindamise ega kulude väljaarvestamise seisukohast.
The source code became relevant only at the point at which the services were to be handed over.
Allikakood on oluline alles siis, kui teenuste osutamine üle antakse.
That is why point 6.8 of Volume B of the tendering specifications provides that the existing contractor is to hand over to the new contractor all relevant objects, including, inter alia, the source code.
See on ka põhjus, miks tehnilise kirjelduse B-osa punktis 6.8 oli ette nähtud, et senine lepingutäitja annab uuele lepingutäitjale üle kõik asjassepuutuvad esemed, eelkõige allikakoodi.
At the hearing, in response to questions from the Court, the defendant stated that, in its view, there was no particular reason, such as the protection of intellectual property rights, which could have prevented it from making the source code available to the prospective tenderers.
Kohtuistungil märkis kostja vastuseks Esimese Astme Kohtu küsimustele, et ta on seisukohal, et ei olnud ühtki konkreetset põhjust nagu näiteks intellektuaalomandi õiguste kaitse, mis oleks takistanud tal allikakoodi potentsiaalsetele pakkujatele edastamast.
As regards the asset list, the defendant states that tenderers for the contested contract were not supposed to receive the bulk of the hardware and software available for the CORDIS project, since the bulk of such equipment was intended for Lot 3.
Inventarinimestiku osas kinnitab kostja, et vaidlusaluse hankelepingu eesmärk ei ole saada kogu CORDIS-e projekti jaoks kättesaadavat riist- ja tarkvara, kuna selline varustus kuulub osa nr 3 alla.
It explains that, for the purpose of preparing tenders for future support services for CORDIS, taking account of the existing equipment was not necessarily the best solution, since some of the hardware is out of date.
Ta selgitab, et CORDIS-e edaspidiseid tugiteenuseid puudutavate pakkumuste väljatöötamise seisukohalt polnud olemaoleva varustuse arvessevõtmine ilmtingimata parim lahendus, kuna osa riistvara oli vananenud.
It was therefore provided in the tendering specifications that it was at the discretion of the tenderers to make alternative proposals.
Seetõttu oli tehnilises kirjelduses ette nähtud, et pakkujatel on alternatiivsete ettepanekute tegemiseks valikuvõimalus.
In response to a question put by the Court at the hearing as to the reason for which the Commission had not made available all the technical information at the beginning of the tendering procedure, the Commission explained that, when the call for tenders was launched, the explanatory documents, in particular the asset list, were not yet ready.
Komisjon selgitas vastuseks ühele Esimese Astme Kohtu poolt kohtuistungil esitatud küsimusele, nimelt miks ta ei olnud kogu asjassepuutuvat tehnilist teavet pakkumismenetluse algusest peale kättesaadavaks teinud, et pakkumiskutse avaldamise ajal ei olnud selgitavad dokumendid, eelkõige inventarinimestik, veel valmis.
It therefore made those technical documents available to prospective tenderers only gradually as the preparatory work progressed.
Seetõttu tegi ta need tehnilised dokumendid potentsiaalsetele pakkujatele kättesaadavaks järkjärgult, arvestades ettevalmistustöö kulgu.
The defendant points out that the tendering procedure lasted four months, instead of the usual 36 days, and the prospective tenderers thus had sufficient time to adapt their bids in accordance with the new information.
Kostja rõhutab, et pakkumismenetlus kestis tavapärase 36 päeva asemel 4 kuud, ning seega oli potentsiaalsetel pakkujatel piisavalt aega, et pakkumusi vastavalt uuele teabele kohandada.
The defendant adds that the tendering specifications clearly state that provision would be made for missing information to be made available on the website specifically dedicated to the call for tenders in question at a later stage.
Kostja lisab, et tehnilises kirjelduses on selgelt öeldud, et puuduv teave on edaspidi kättesaadav spetsiaalselt kõnealusele pakkumiskutsele pühendatud Interneti-lehel.
(iii) The impact on the applicant’s bid of the fact that the applicant was not aware, or was aware only belatedly, of the acquisition of the Autonomy software, as well as the CORDIS technical architecture and source code
KOHTUOTSUS 12.3.2008 – KOHTUASI T-345/03 iii) Kuidas mõjutas hageja esitatud pakkumust asjaolu, et hageja ei olnud teadlik Autonomy tarkvara omandamisest, samuti CORDIS-e tehnilisest ülesehitusest ja allikakoodist, või sai nendest teada hilinemisega
(1) The impact of the contested conduct of the Commission on the quality of the applicant’s bid
1) Komisjoni vaidlustatud käitumise mõju hageja esitatud pakkumuse kvaliteedile
In its argument concerning the alleged manifest errors of the Commission in its assessment of its bid and that of the successful tenderer (the third plea), the applicant disputes a number of allegedly negative comments in the Evaluation Committee’s report on its bid.
Hageja vaidlustab oma argumentides, mis puudutavad komisjoni poolt väidetavalt tehtud ilmselgeid vigu hageja ja eduka pakkuja esitatud pakkumuse hindamisel (kolmas väide), teatavad väidetavad negatiivsed tema pakkumust puudutavad märkused hindamiskomisjoni aruandes.
The applicant submits that it is apparent from a number of negative comments made in the Evaluation Committee’s report (see paragraph 24 above) that the missing technical information to which it was granted belated access had a negative impact on the assessment of the quality of its bid.
Hageja väidab, et paljudest hindamiskomisjoni aruandes (vt eespool punkt 24) toodud negatiivsetest märkustest nähtub, et puuduv tehniline teave või teave, mis jõudis temani hilinemisega, mõjutas tema pakkumuse kvaliteedi hindamist negatiivselt.
With regard to the first award criterion, it refers to the first, second, third and sixth comments and, with regard to the second award criterion, to the fourth comment.
Selles osas viitab ta lepingu sõlmimise esimest kriteeriumi puudutavas osas esimesele, teisele, kolmandale ja kuuendale märkusele, ning lepingu sõlmimise teist kriteeriumi puudutavas osas neljandale märkusele.
As regards the first award criterion and the first comment, the applicant considers essentially that, while some technical elements were succinctly described, that is simply because the accessible technical information was insufficiently detailed in that area.
Mis puudutab lepingu sõlmimise esimest kriteeriumi ja esimest märkust, siis hageja leiab sisuliselt seda, et kui teatavad tehnilised elemendid olid esitatud lühidalt, siis seetõttu, et selles osas ei olnud kättesaadav tehniline teave piisavalt üksikasjalik.
As regards the second comment, the applicant states that, since it did not have access to the information which was available to the existing contractor, it was obliged to ‘develop lengthy scenarios’ to cover all theoretically possible structures and practices.
Teise märkuse osas kinnitab hageja, et kuna ta ei pääsenud juurde teabele, mis oli senisele lepingutäitjale kättesaadav, pidi ta „töötama välja pikaajalisi stsenaariumeid”, et need kataks kõik teoreetiliselt võimalikud struktuurid ja praktikad.
With regard to the third comment, it maintains that, while its bid was considered to be too descriptive as regards search and functionality assumptions, that is because the prospective tenderers had been made aware of the fundamental
Kolmandat märkust puudutavas osas väidab hageja, et kui tema pakkumust peeti uuringuid ja funktsionaalsust puudutavas osas liiga kirjeldavaks, siis selle põhjuseks on asjaolu, et
As regards the sixth comment, the applicant considers that, while its bid was considered to contain too much unnecessary detail and redundant material and to be lacking in concrete proposals, that is because its bid was based on the need to maintain in operation an existing information system, for which all the tenderers, with the exception of the existing contractor, did not have the full picture.
Hageja leiab kuuenda märkuse osas, et kui tema pakkumust peeti ebamõistlikult üksikasjalikuks ja korduvaks ning et selles puuduvad konkreetsed ettepanekud, siis on selle põhjus see, et peeti vajalikuks säilitada olemasolev süsteem, millest kõigil teistel pakkujatel – peale senise lepingutäitja – puudus terviklik ülevaade.
As regards the second award criterion and the fourth comment, the applicant submits that more CORDIS-specific discussion was not possible as that would have required more information on how CORDIS operated at that time.
Mis puudutab lepingu sõlmimise teist kriteeriumi ja neljandat märkust, siis hageja väidab, et CORDIS-e spetsiifilisem käsitlemine ei olnud võimalik, kuna selleks oleks olnud vaja rohkem teavet CORDIS-e toimimise kohta vastaval ajal.
Only a tenderer with access to recent internal information could therefore have taken the risk of making firm statements in that regard.
Ainult pakkuja, kellel on juurdepääs viimasele siseinfole, oleks saanud võtta selle riski, et esitada selle kohta kindlakujulisi seisukohti.
The defendant disputes the assertion that the successful tenderer obtained higher marks as a result of its privileged access to information and material.
Kostja vaidles vastu väitele, mille kohaselt edukas pakkuja sai paremad hinded tänu privilegeeritud juurdepääsule teabele ja seadmetele.
In that regard, the defendant puts forward a number of examples to illustrate the weakness of the applicant’s arguments.
Kostja esitab selles osas hageja argumentide nõrkuse tõendamiseks rea näiteid.
With regard to the first award criterion, the Commission explains, in particular, that when the successful tenderer’s bid was evaluated, it was criticised as being a technical proposal based on the existing system and lacking a fresh approach.
Mis puudutab lepingu sõlmimise esimest kriteeriumi, siis komisjon selgitab eelkõige seda, et eduka pakkuja pakkumuse hindamisel heideti sellele ette, et tegemist on olemasoleval süsteemil põhineva tehnilise ettepanekuga, mille juures puudub uudne lähenemisnurk.
With regard to the second award criterion (fourth comment), the defendant refers, in particular, to point 6.2.1 of Volume B of the tendering specifications for the contested contract, according to which the tenderers were required only to describe the basic requirements of what is needed for the continuation and evolution of CORDIS and which stated that, as far as ‘how’ was concerned, the minimal requirements were set out in the tendering specifications.
Mis puudutab lepingu sõlmimise teist kriteeriumi (neljas märkus), siis kostja viitab eelkõige vaidlusaluse hanke tehnilise kirjelduse B-osa punktile 6.2.1, mille kohaselt peavad pakkujad kirjeldama üksnes CORDIS-e kasutamise jätkamise ja arendamise põhilisi tingimusi, ning kus oli täpsustatud, et selles osas, „kuidas” seda teha, näeb tehniline kirjeldus ette vaid miinimumnõuded.
(2) The impact of the contested conduct of the Commission on the price of the applicant’s bid
2) Komisjoni vaidlustatud käitumise mõju hageja pakkumuse hinnale
In response to a written question by the Court, the applicant stated that, as information was missing or sent belatedly by the Commission during the tendering procedure, its bid was subject to a risk factor in the range of 25 to 30%.
Hageja kinnitab vastuseks Esimese Astme Kohtu kirjalikule küsimusele, et tulenevalt sellest, kas teave oli puudu või esitas komisjon selle pakkumismenetluses liiga hilja, arvestati tema pakkumuse riskifaktoriks 25-30%.
The risk factor as regards that information was broken down as follows:
Riskifaktor jagunes vastavalt asjassepuutuvale teabele järgmiselt:
— data base: 7%
– 7% – andmebaasid;
— technical design specifications (logical design of the software) and documentation: 11%.
– 11% – tehnilist kontseptsiooni (tarkvara loogiline kontseptsioon) ja dokumente puudutavad üksikasjad.
At the hearing, the applicant explained that it did those calculations using Cocomo2 software.
Hageja selgitas kohtuistungil, et kasutas arvutuste tegemisel tarkvara Cocomo 2.
In response to a question put by the Court, it clarified the purpose of the Cocomo2 software and how it functions.
Vastuseks Esimese Astme Kohtu poolt selles osas esitatud küsimusele täpsustas ta Cocomo 2 tarkvara eesmärki ja toimimist.
Thus, Cocomo2 is based on a mathematical formula which takes as input the lines of source code and makes it possible to calculate the effort required to do any work based on them.
Cocomo 2 tarkvara põhineb matemaatilisel valemil, mille puhul kasutatakse sisendina allikakoodi ridu ja mis võimaldab välja arvutada töömahu, mis on vajalik mis tahes nendel põhineva töö tegemiseks.
The corresponding equation contains 22 parameters that represent equivalent real-life factors which influence the effort required to write a programme or implement any task related to a software application.
Sellele vastav võrrand hõlmab 22 parameetrit, mis esindavad vastavaid tegeliku elu faktoreid, mis mõjutavad töömahtu, mis on vajalik programmi koostamiseks või mõne tarkvaraprogrammiga seonduva ülesande täitmiseks.
The 5 parameters representing multiple-cost drivers are called ‘Effort Multipliers’ (EM) and the 17 parameters of additional costs are called ‘Scale Factors’ (SF).
17 parameetrit, mis esindavad kulutuste näitajaid, kannavad nimetust „töömahu multiplikaatorid” (lüh TM) ja 5 parameetrit, mis vastavad lisakuludele, kannavad nimetust „skaalafaktorid” (lüh SF).
Moreover, for each parameter, that model provides six possible ratings as well as detailed instructions for choosing the appropriate rating.
Lisaks näeb mudel iga parameetri jaoks ette kuus võimalikku kvalifikatsiooni ning üksikasjaliku teabe asjakohase kvalifikatsiooni valimiseks.
The following ratings can thus be attributed to each parameter, depending on the case: ‘Very Low’, ‘Low’, ‘Nominal’, ‘High’, ‘Very High’ and ‘Extra High’.
Nii saab igale parameetrile sõltuvalt juhtumist omistada järgmisi kvalifikatsioone: „väga madal”, „madal”, „nominaalne”, „kõrge”, „väga kõrge” ja „äärmiselt kõrge”.
For each of those ratings, there is a corresponding value expressed in points.
Neist kvalifikatsioonidest igaühele vastab väärtus punktides.
The number of points decreases in proportion to the rating given — i.e. the higher the rating attributed to the parameter, the lower the number of points will be.
Punktide arv väheneb proportsionaalselt antud kvalifikatsiooniga, st mida kõrgem on kvalifikatsioon, seda vähem punkte sellele vastab.
The estimated effort for a project with a source code of a given size is expressed in person/months (PM) and is evaluated according to the following formula (A and B being constants): where
Etteantud suurusega allikakoodiga projekti elluviimise hinnangulist töömahtu väljendatakse inimkuudes (lüh IK) ja hinnatakse vastavalt järgmisele valemile (A ja B näol on tegemist konstantidega): kus
According to the applicant, in the case of the call for tenders at issue, it can be assumed that the 22 parameters will be evaluated in the same manner for each of the tenderers, regardless of their prior knowledge of CORDIS and the material available in the call for tenders at issue, with the exception of the two parameters representing, first, knowledge of the design of the application that is to be developed and, second, the environment used by the application, namely the ‘PREC parameter’, relating to the degree of familiarity, and the ‘AEXP parameter’, relating to experience of the application.
Hageja on seisukohal, et kõnealuse pakkumiskutse puhul võis eeldada, et nimetatud 22 parameetrit hinnatakse kõikide pakkujate puhul samamoodi, sõltumata nende varasematest teadmistest CORDIS-e kohta ja kõnealuse pakkumiskutse raames kättesaadavast materjalist, välja arvatud kaks parameetrit, mis näitavad esiteks arendatava programmi kontseptsiooni tundmist ja teiseks programmi poolt kasutatavat keskkonda, st vastavalt „PREC parameeter”, mis tähistab tuttavlikkuse taset, ja „AEXP parameeter”, mis tähistab programmiga seonduvaid kogemusi.
The ‘PREC parameter’ is one of the 17 SF.
„PREC parameeter” on üks 5-st skaalafaktorist (SF).
The ‘AEXP parameter’ is one of the 5 EM.
„AEXP parameeter” kuulub 17 töömahu multiplikaatori (TM) alla.
According to the applicant, the formula set out at paragraph 126 above can be applied twice in order to calculate the impact in the two following cases:
Hageja on seisukohal, et eespool punktis 126 toodud valemit tuleb kasutada kaks korda, et arvutada välja mõju kahel järgmisel juhul:
— in the case of a tenderer who is very familiar with the earlier version of CORDIS, assuming that the rating ‘Very High’ will therefore be attributed for both the PREC and the AEXP parameters;
– kui tegemist on pakkujaga, kes tunneb CORDIS-e senist versiooni väga hästi, eeldusel et nii PREC kui AEXP parameeter on seetõttu saanud hinnangu „väga kõrge”;
— in the case of a tenderer who has a very limited knowledge of the earlier version of CORDIS, assuming that the rating ‘Very Low’ will therefore be attributed for both the PREC and the AEXP parameters.
– kui tegemist on pakkujaga, kes tunneb senist CORDIS-e versiooni äärmiselt vähe, eeldusel et nii PREC kui AEXP parameeter on seetõttu saanud hinnangu „väga madal”.
According to the applicant, by taking, for the purpose of that calculation, a source code estimated at 5 000 lines, the result will be an estimated effort of 15.4 PM for the bid of the tenderer in the first situation and an estimated effort of 25.9 PM for the bid of the tenderer in the second situation.
Hageja on seisukohal, et kui võtta sellise kalkulatsiooni puhul allikakoodi suuruseks 5000 rida, on esimese näitena toodud pakkuja tehtava pakkumuse tulemuseks 15,4 IK suurune hinnanguline töömaht ning teise näitena toodud pakkuja tehtava pakkumuse tulemuseks 25,9 IK suurune töömaht.
That means that the estimated effort for the applicant would be approximately 40% higher than that in the case of a tenderer who is very familiar with all the technical information and the source code for the earlier
See tähendab, et hageja puhul on hinnanguline töömaht ligi 40% suurem kui sellise pakkuja puhul, kelle jaoks on kogu CORDIS-e varasemat versiooni puudutav tehniline teave ja allikakood tuttavad.
The applicant also submits that, even if, for the purpose of the comparison, parameters corresponding to the ratings ‘High’ and ‘Low’, or indeed ‘High’ and ‘Very Low’, were to be substituted, there would still be a difference of 30%.
Lisaks väidab hageja, et isegi kui kvalifikatsioonile vastavaid parameetreid võrdluse huvides vahetada, kasutades „kõrget” ja „madalat” või ka „kõrget” ja „väga madalat”, erineks tulemus ikkagi 30% võrra.
The defendant considers, first, that the calculations made using Cocomo2 software should be undertaken by an independent expert appointed for that purpose.
Kostja leiab, et esiteks peaks Cocomo 2 tarkvara baasil tehtud kalkulatsioonid tegema selleks määratud sõltumatu ekspert.
The defendant states that the applicant’s decision as to the ratings to be attributed to the PREC and AEPX parameters was subjective.
Kostja kinnitab, et hageja hinnang PREC ja AEXP parameetritele antud kvalifikatsioonide osas on olnud subjektiivne.
The defendant points out that, in the tender documentation, the applicant presented itself as an organisation with great experience in the field of information technology and communication, whereas now, in putting forward the risk factor created by the alleged lack of technical information, it presents itself as a tenderer with below average knowledge in that field.
Kostja rõhutab, et hageja on pakkumusega seotud dokumentides tutvustanud ennast organisatsioonina, kellel on infotehnoloogia ja kommunikatsiooni valdkonnas suuri kogemusi, samas kui hiljem, viidates tehnilise teabe puudumisest tulenevale riskifaktorile, esitleb ta end pakkujana, kelle teadmised selles valdkonnas on keskmisest madalamad.
The defendant doubts whether the basis on which the applicant gives itself a ‘Very Low’ rating score for the PREC and AEXP parameters is justified.
Kostja kahtleb, kas baas, millest lähtudes on hageja andnud endale PREC ja AEXP parameetrite osas hinnangu „väga madal”, on õigustatud.
It states that, for the purpose of the calculation using the Cocomo2 software, the applicant should have used the ‘Nominal’ rating for those parameters.
Ta kinnitab, et hageja oleks pidanud Cocomo 2 tarkvara kasutamise korral hindama neid parameetreid „nominaalseteks”.
The defendant also disputes the ‘Very High’ rating score given by the applicant to the successful tenderer.
Kostja vaidlustab ka edukale pakkujale antud vastava hinnangu, mis oli „väga kõrge”.
In so doing, the applicant disregards the fact that the successful tenderer is not totally familiar with the CORDIS system either, even allowing for the fact that part of the contested contract was to be subcontracted to the existing contractor.
Sellise hinnangu andmisel ei ole hageja arvestanud asjaolu, et ka edukas pakkuja ei ole CORDIS-e süsteemiga viimaste üksikasjadeni tuttav, isegi kui arvestada osa hankelepingu suunamist allhanke korras senisele lepingutäitjale.