natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Factories use far less energy making paper from old newspapers than from wood pulp.• If you have a garden, compost your biodegradable waste. • Choose products that come with little packaging, and buy refills when you can.• Take your lunch in a reusable lunch box instead of aluminium foil or paper bags.
Vanadest ajalehtedest paberit tootes kulutavad tehased palju vähem energiat kui seda tselluloosist valmistades.• Kui Sul on aed, tee bioloogiliselt lagunevatest köögijäätmetest komposti. • Vali tooted, millel on vähe pakendit ja püüa samu pakendeid võimalusel korduvalt täita.• Võta lõunasöök kaasa taaskasutatavas toidukarbis, mitte fooliumis või paberkotis.
• For short distances, for example a few kilometres, avoid taking the car.
• Ära kasuta paarikilomeetriste vahemaade läbimiseks mootorratast ega autot.
Walk or cycle instead! • When you travel further, consider taking a bus or a train. • Also avoid air travel if you can – aeroplanes emit a huge amount of CO into the
Selle asemel kõnni jalgsi või sõida jalgrattaga.• Kaugemale sõites kaalu trammi, bussi või rongiga sõitmist. • Samuti väldi võimalusel lennukiga sõitmist – lennukid paiskavad atmosfääri tohutus koguses süsinikdioksiidi.
• If your parents are about to buy a car, ask them to buy a small and fuel- efficient model – they will also save money on their fuel bill! Under European
Lendamine on maailmas kõige kiiremini kasvav süsinikdioksiidi allikas. • Kui Su vanemad plaanivad autot osta, palu neil osta väike ja kütust säästev mudel – vanemad hoiavad nii ka kütusearvete pealt kokku!
2 emissions legislation, car manufacturers must display information about COand fuel consumption.
Euroopa seaduste kohaselt peavad autotootjad näitama infot süsinikdioksiidi heitmete ja kütusekulu kohta.
ADDITIONAL ACTIVITIES
LISATEGEVUSED
• Plant a tree at school, in your garden or neighbourhood!
• Istuta kooli, oma aeda või lähiümbrusesse mõni puu!
• Look for goods with the European Eco-label (symbolised by a little flower) in shops and supermarkets. • Use as little paper as possible: photocopy on both sides. Use email.• Consume locally produced, seasonal food.
Viis puud neelavad oma elu jooksul kokku umbes 1 tonni süsinikdioksiidi. • Otsi kauplustest ja supermarketitest väikest lille kujutava Euroopa ökomärgisega tooteid. • Kasuta võimalikult vähe paberit: tee koopiaid mõlemale poolele, kasuta e-posti, telli endale paberarvete asemel e-arved. • Söö kohalikku toitu, eriti seda, mis antud aastaajal kasvab.
Not only is it healthier, it is also better for the environment!• Eat less meat.
See pole mitte ainult tervislikum, vaid ka keskkonnasõbralikum!• Söö vähem liha.
Producing meat is CO
Liha tootmine tekitab palju süsinikdioksiidi.
PLEDGE ‘WE CONTROL CLIMATE CHANGE’
LUBADUS “MEIE MÕJUTAME KLIIMAMUUTUSI”
We, students from ...........................................................................................
Meie, .................................................................................................................
(fill in school and grade) can control climate change and pledge to become responsible citizens by reducing our CO emissions through making small
(kooli nimi ja klass) õpilased, suudame mõjutada kliimamuutusi ja lubame olla vastutustundlikud kodanikud ja teha väikesi muutusi oma igapäevakäitumises, vähendamaks süsinikdioksiidi heitmeid.
Date: ...................................................
Kuupäev: ............................................
Country: .............................................
Riik: ....................................................
School’s address: .............................................................................................
Kooli aadress: ...................................................................................................
School’s telephone number: .............................................................................
Kooli telefon: .....................................................................................................
Teacher’s name: ...............................................................................................
Õpetaja nimi: ....................................................................................................
Teacher’s e-mail address: ................................................................................
Õpetaja e-posti aadress: ..................................................................................
Please send signed pledges before 15 December 2006 to pledge@climatechange.eu.com or by mail to:
Palun saatke allkirjastatud ankeedid enne enne 15. detsembrit 2006 aadressil pledge@climatechange.eu.com või postitage aadressil:
You control climate changerue des Deux Eglises 20B-1000 Brussels
Sina mõjutad kliimamuutusirue des Deux Eglises 20B-1000 Brussels
YOU CONTROL CLIMATE CHANGE.
SINA MÕJUTAD KLIIMAMUUTUSI.
The environment and the European Commission
Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraadi ja ELi keskkonnapoliitikaalase teabe allikate tutvustus
An introduction to the Environment DG of the European Commission and to sources of information on EU environment policy
Keskkondja Euroopa Komisjon
EUROPEAN COMMISSION environment
EUROOPA KOMISJON
The environment and the European Commission
Keskkondja Euroopa Komisjon
Europe Direct is a service to help you find answers to your questions about the European Union
Europe Directon teenistus, mis aitab leidavastused Euroopa Liitu puudutavatele küsimustele
What does the Environment DG do?............................... 2
Keskkonna peadirektoraadi tegevusvaldkonnad................................. 2
The basis for EU action ..................................................... 6
ELi tegevuse alus...................................... 6
Tackling climate change ........................................ 8
Kliimamuutuse ohjeldamine................ 8
Protecting nature and halting the loss of biodiversity ........................
Looduskaitse ja bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamine................................................ 10
Ensuring a safe and healthy environment ........................... 12
Ohutu ja tervisliku keskkonna tagamine .................................................. 12
Using natural resources in a sustainable way and tackling waste .............................. 14
Loodusvarade säästev kasutamine ja jäätmeprobleemide lahendamine .......................................... 14
The way forward.................................... 16
Edasine tee............................................... 16
Few citizens of the European Union (EU) realise that some 70–80 % of environment law in the EU Member States is actually decided and agreed at EU level.
Vähesed Euroopa Liidu kodanikud teavad, et umbes 70–80% liikmesriikide keskkonnaalastest õigusaktidest töötatakse välja ja nende suhtes lepitakse kokku tegelikult ELi tasandil.
The legislation developed and adopted by the EU is either of direct application or is transposed into national legislation after decision by national parliaments.
ELi tasandil väljatöötatud ja vastuvõetud õigusakte kohaldatakse kas otse või võetakse need liikmesriikide parlamentide otsustega üle riiklikesse õigusaktidesse.
This should not come as a surprise.
See ei tohiks kedagi üllatada.
Air and water pollution and several other environmental problems tend to ignore national borders.
Õhu- ja veesaaste ning mitu muud keskkonnaprobleemi kalduvad riigipiire eirama.
Typically, they present a threat that affects several countries at once.
Tavaliselt kujutavad need endast ohtu, mis mõjutab mitut riiki korraga.
If we want to tackle these problems successfully, it makes more sense — and is generally far less expensive — to deal with them at EU level.
Kui tahame neid probleeme edukalt lahendada, on mõistlikum (ja tavaliselt ka palju odavam) tegeleda kõnealuste probleemidega ELi tasandil.
Since the 1970s, when European leaders acknowledged their responsibility to protect the environment, a great deal has happened in terms of legislation and environmental protection.
Alates 1970. aastatest, kui Euroopa liidrid teadvustasid oma kohustust kaitsta keskkonda, on õigusaktide ja keskkonnakaitse alal palju saavutatud.
There are now more than 250 directives and regulations that deal with different aspects of environment.
Praegu kehtib üle 250 keskkonnaaspekte käsitleva direktiivi ja määruse.
The driving force behind this progress has been the Commission’s Directorate-General for the Environment (Environment DG) and its work remains as relevant and essential as ever.
Selle töö eestvedajaks on olnud komisjoni keskkonna peadirektoraat, kelle tegevus on praegu sama asjakohane ja tähtis kui varemgi.
There is little doubt that the wide range of EU environment legislation has significantly contributed to improving the state of the environment and preventing damage to it.
Ei ole kahtlust, et paljud ELi õigusaktid on kaasa aidanud keskkonna olukorra parandamisele ja selle saastamise ärahoidmisele.
Environment policies need to strike a balance between economic growth, social development, and a healthy environment and, thereby, promote sustainable development.
Keskkonnapoliitika peab saavutama tasakaalu majanduskasvu, sotsiaalse arengu ja tervisliku keskkonna vahel ning edendama seeläbi säästvat arengut.
Eco-innovation is a good example of synergy between environment and growth.
Keskkonna ja majanduskasvu vahelise sünergia heaks näiteks on ökouuendused.
It is a huge and very fast-growing sector in the EU, which has great potential to protect the environment and, at the same time, improve EU competitiveness, create new jobs and contribute to future prosperity.
See on suur ja väga kiiresti kasvav sektor ELis, millel on suur potentsiaal nii keskkonnakaitse kui ka ELi konkurentsivõime parandamise, uute töökohtade loomise ning tulevase heaolu soodustamise osas.
DIRECTORATEGENERALFOR THE ENVIRONMENT
Käesolevas brošüüris tutvustatakse keskkonna peadirektoraadi tööd ja kirjeldatakse keskkonnapoliitika kujundamist ELi tasandil.
This brochure explains how the Environment DG works and gives an insight into environment policymaking at EU level.
KESKKONNA PEADIREKTORAAT
Environment DG’s mission statement
Keskkonna peadirektoraadi tegevusvaldkonnad
Environment DG’s mission statement
Keskkonna peadirektoraadi missioon:
‘Protecting, preserving and improving the environment for present and future generations, and promoting sustainable development.’
„Kaitsta, säilitada ja parandada keskkonda praeguste ja tulevaste põlvkondade jaoks ning edendada säästvat arengut.”
The Environment DG is one of the 44 Directorates-General and services that make up the European Commission, which is the European Union’s executive body and is headed by what has come to be known as the College of Commissioners, 27 men and women — one from each of the EU Member States.
Keskkonna peadirektoraat on üks 44 peadirektoraadist ja talitusest, mis moodustavad Euroopa Komisjoni ehk Euroopa Liidu täitevasutuse, mida juhib 27st liikmesriike esindavast mehest ja naisest koosnev volinike kolleegium.
To the outside world, the Commission presents itself as one body, thanks to a system of internal collaboration and cooperation.
Komisjon esitleb ennast maailmale tänu asutustesisesele koostöösüsteemile ühe asutusena.
The Environment DG is currently under the political leadership of Environment Commissioner Stavros Dimas and headed by Director-General Mogens Peter Carl.
Praegune keskkonna peadirektoraadi poliitiline juht on keskkonnavolinik Stavros Dimas ja kõnealuse asutuse tööd juhib peadirektor Mogens Peter Carl.
It has five important roles.
Peadirektoraadil on viis tähtsat ülesannet:
The EU institutions e three main decisionmaking bodies are:
Komisjoni õigustalitus tagab uute ettepanekute õigusliku korrektsuse.
The Environment DG has more than 650 staff divided among 30 units.
Keskkonna peadirektoraadi 30 üksuses töötab üle 650 inimese.
Most of the units concentrate on specific environmental issues, like climate change, biodiversity and air quality, while others deal with general issues, like communication and the budget.
Enamik üksustest keskendub spetsiifilistele keskkonnaprobleemidele, nagu kliimamuutus, bioloogiline mitmekesisus ja õhukvaliteet, mõned aga tegelevad üldiste küsimustega, nagu teabevahetus ja eelarve.
Initiating environment policies
Keskkonnapoliitika algatamine
• the European Parliament (EP),whose members represent the EU’s citizens and are directly elected by them;• the Council of the European Union (formerly known as the Council of Ministers), which represents the individual Member States;• the European Commission, which seeks to uphold the interests of the Union as a whole.
• Euroopa Parlament (EP), mille liikmed esindavad ELi kodanikke ja kelle viimased otse valivad;• Euroopa Liidu Nõukogu (endine ministrite nõukogu), mis esindab üksikuid liikmesriike;• Euroopa Komisjon, mille eesmärk on kaitsta Euroopa Liidu kui terviku huve.
Once a policy proposal has been drafted the Environment Commissioner presents it to the College of Commissioners — which acts as a collective body — for adoption.
Kui keskkonna peadirektoraat asub kaaluma, kas oleks vaja uut poliitikat, kogub ta kõigepealt eelteavet ning korraldab nõupidamisi liikmesriikide, keskkonna alal tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide, tööstusharude, erihuvirühmade ja tehniliste ekspertide esindajatega. Vajaduse korral tellitakse sõltumatuid uuringuid.
If agreed, the proposal is forwarded to the Council of the European Union and the European Parliament for approval.
Targa poliitika kujundamisel võetakse arvesse kõiki kättesaadavaid eksperdiarvamusi ja kõigi sidusrühmade huve.
For most environment policies, the so-called codecision procedure applies, which means that the two institutions (European Parliament and Council) have equal say in the decisionmaking process.
See institutsioonide kolmnurk töötab välja kogu ELis rakendatavat poliitikat ja kohaldatavaid õigusakte.
Together, after discussion and negotiation, the Parliament, the Council and the Environment DG produce a final text — which is often a law, but can also be an action programme or an approach based, for example, on voluntary initiatives.
Komisjon teeb ettepanekuid uute keskkonnaalaste õigusaktide kohta, kuid nende vastuvõtmise üle otsustavad Euroopa Parlament ja nõukogu (kaasotsustamismenetlus). Komisjon vastutab Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuste rakendamise eest.
When the Environment DG first considers whether a new policy is required, it carries out preliminary soundings and consultations with representatives of the Member States, environmental NGOs, industry, special interest groups and technical experts.
Kui ettepanek poliitika kohta on koostatud, esitab keskkonnavolinik selle kollektiivse asutusena tegutsevale volinike kolleegiumile vastuvõtmiseks. Kui viimane sellega nõustub, saadetakse ettepanek heakskiitmiseks Euroopa Liidu Nõukogule ja Euroopa Parlamendile.
Good policies take account of all the available expertise and the different interests of stakeholders.
Pärast arutelu ja läbirääkimisi koostavad Euroopa Parlament, nõukogu ja keskkonna peadirektoraat koos lõpliku teksti, mis on sageli õigusakt, kuid võib olla ka tegevuskava või näiteks vabatahtlikel algatustel põhinev lähenemine.
Ensuring that EU environment law is applied
ELi keskkonnaõiguse kohaldamise tagamine
Close consultation of stakeholders continues throughout the policy cycle, and the policies proposed are also checked internally to ensure coherence and coordination.
Tihedad konsultatsioonid sidusrühmadega jätkuvad kogu poliitikakujundamistsükli jooksul ning kavandatavat poliitikat kontrollitakse ka institutsioonisiseselt, et tagada ühtsus ja koordineeritus.
In the environmental field, it is the Commission that proposes new laws, but it is the Parliament and Council that decide on them (codecision procedure). e Commission is then responsible for implementing the decisions of the Parliament and the Council.
Vastavalt ELi lepingule on Euroopa Komisjoni ülesandeks tagada koostöös Euroopa Kohtuga kõigi ELi õigusaktide nõuetekohane kohaldamine liikmesriikides.
Under the EU Treaty, the European Commission has the task of ensuring, together with the European Court of Justice, that all EU law is properly applied in the Member States.
Kõigi oluliste poliitiliste algatuste puhul hinnatakse nende mõju, et uurida nende võimalikke majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi ning keskkonnamõju.
It also investigates complaints, which can be lodged by any EU citizen, including NGOs and Members of the European Parliament.
Eesmärk on seada optimaalsed poliitilised sihid ning leida parim võimalik tasakaal majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnakaalutluste vahel.
If it finds that a particular Member State is not applying an EU environment law, or is applying it incorrectly, it puts the case before the College of Commissioners, which
Teised peadirektoraadid vaatavad keskkonna peadirektoraadi poliitikaettepanekud läbi, et tagada poliitika ühtsus ja võimaluse
The goal is to optimise policy goals and strike the best possible balance between economic, social and environmental considerations.
Keskkonna peadirektoraat kontrollib, kas liikmesriigid täidavad ELi keskkonnaõigusest tulenevaid kohustusi.
The Environment DG’s policy proposals are also reviewed by other DGs, the aim being to ensure policy coherence and, where possible, mutual support among the various policy sectors.
Peadirektoraat vaatab läbi ka kaebused, mida võivad esitada kõik ELi kodanikud, sh valitsusvälised organisatsioonid ja Euroopa Parlamendi liikmed.
• Regulations: ese are unchangeable and directly applicable in all Member States on a given date, usually a short period a er publication in the Official Journal. If there is any conflict with national laws then regulations prevail.• Directives: ese set objectives that have to be achieved, but leave Member States the choice of form and method.
ELis on kaks tähtsat õigusaktide liiki:• määrused: need on kõigis liikmesriikides muutmatult ja otseselt kohaldatavad alates kindlaksmääratud tähtpäevasest, tavaliselt pärast lühikest ajavahemikku alates akti avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas;• direktiivid: nendes seatakse eesmärgid, ent see, kuidas neid saavutada, jäetakse liikmesriikide otsustada.
A deadline is set for each directive, usually two or three years a er adoption, by which time Member States must have transposed its provisions into national legislation.
Iga direktiivi puhul määratakse kindlaks tähtaeg, tavaliselt kaks või kolm aastat pärast vastuvõtmist, mille jooksul peavad liikmesriigid asjaomase direktiivi sätted oma õigusaktidesse üle võtma.
Most EU environment laws are directives.
Enamik ELi keskkonnaalastest õigusaktidest on direktiivid.
‘Stakeholder consultations’ have now become common practice for policymaking at
kliimamuutuste raamkonventsiooni ja selle 1997. aasta Kyoto protokolli ning ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja selle bioohutuse protokolli osaline.
Environment DG plays an important role in the formulation of the Community’s position both in the negotiation of these agreements and in the meetings of the parties that oversee the further development and implementation of these agreements.
Keskkonna peadirektoraadil on oluline osa nii ühenduse seisukoha kindlaksmääramisel kõnealuste kokkulepete üle peetavatel läbirääkimistel kui ka edasist arengut ja asjaomaste kokkulepete rakendamist käsitlevatel kokkuleppeosaliste kohtumistel.
Environment DG was an early can decide to open an ‘infringement procedure’.
Kui peadirektoraat leiab, et mõni liikmesriik ei kohalda ELi keskkonnaalaseid õigusakte või kohaldab neid ebakorrektselt, esitab ta juhtumi volinike kolleegiumile, kes võib teha otsuse rikkumismenetluse algatamise kohta.
This is a multi-stage legal procedure that starts with an official warning letter and can end up before the European Court of Justice.
See on mitmeastmeline õiguslik menetlus, mis algab ametliku hoiatusega ja võib välja jõuda Euroopa Kohtusse.
If a Member State ignores a ruling of the Court, the Commission can ask the Court to impose penalties on the non-compliant Member State.
Kui liikmesriik eirab kohtu otsust, võib komisjon taotleda kohtult nõudeid mittetäitva liikmesriigi karistamist.
Court judgments are binding on both Member States and EU institutions.
Kohtu otsused on siduvad nii liikmesriikide kui ka ELi institutsioonide jaoks.
Managing environment funding greater transparency and
Keskkonnapoliitika rahastamise haldamine
Environment DG’s international role f i financed some 2 600 projects and public involvement.
ELi keskkonna rahastamisvahend on LIFE (L’Instrument Financier pour l’Environnement, keskkonna rahastamisvahend).
There is a clear added value in involving contributed EUR 1.5 billion towards environmental protection since its introduction in 1992.
Alates kasutuselevõtmisest 1992. aastal on selle kaudu kaasrahastatud umbes 2600 projekti ning keskkonnakaitsesse on investeeritud 1,5 miljardit eurot.
citizens, NGOs, the business and industrial sectors and other stakeholders to draw on their knowledge and interest and to help develop realistic policies
Kodanike, valitsusväliste organisatsioonide, ettevõtlus- ja tööstussektori ning muude sidusrühmade kaasamine annab poliitikakujundamisele selge lisandväärtuse, kuna selle kaudu kogutakse nende teadmisi ja kogemusi ning teavet nende huvide kohta, mis aitab kujundada realistlikku ja ulatuslikku toetust pälvivat poliitikat.
For the EU’s 2007–13 budgetary period, under the new financial perspectives, LIFE is replaced by LIFE+ as the new, single financial instrument for the environment and will finance the development, implementation, monitoring, evaluation and communication of Community environment policy and legislation with a view to promoting sustainable
Uue finantsperspektiivi raames on ELi 2007.–2013. aasta eelarveperioodiks LIFE asendatud uue, ühtse keskkonna
The European Union has increasingly played a major role in promoting international action to address a broad range of global and transboundary environmental problems.
Euroopa Liit on mänginud järjest olulisemat rolli rahvusvahelise tegevuse edendamisel võitluses mitmesuguste üleilmsete ja rahvusvaheliste keskkonnaprobleemidega.
There are a number of important international agreements on the environment, for example the 1992 UN Framework Convention on Climate Change and its 1997 Kyoto Protocol and the UN Convention on Biodiversity and its Protocol on Biosafety to which the European Community is a party. The that attract widespread support.
Euroopa Ühendus on mitme tähtsa rahvusvahelise kokkuleppe osaline, näiteks 1992. aasta ÜRO
development in the EU.
Keskkonnavolinikud
Matters. The European Community and nearly all of the 27 EU Member States are parties to this important international agreement.
Euroopa Ühendus ja peaaegu kõik 27 liikmesriiki on selle tähtsa rahvusvahelise konventsiooni osalised.
An underlying principle of LIFE+ is complementarity with other Community instruments benefiting the environment.
rahastamisvahendiga LIFE+, mille abil rahastatakse ühenduse keskkonnapoliitika ning sellealaste õigusaktide väljatöötamist, rakendamist, järelevalvet, hindamist ja neist teavitamist, pidades silmas säästva arengu edendamist ELis.
However, as has been the case to date, several funding instruments managed by other directorates-general are significantly more important than LIFE+ in terms of promoting environment policies, such as those covering rural development, cohesion funding, regional development, research, innovation and external policy.
LIFE+ aluspõhimõte on täiendatavus muude ühenduse vahenditega, millest on keskkonnale kasu. Siiani on mitme teise peadirektoraadi hallatavad rahastamisvahendid, nagu maaelu arengu, ühtekuuluvusfondide, piirkondliku arengu, teadustöö, uuenduste ja välispoliitika valdkonna rahastamisvahendid, olnud keskkonnapoliitika edendamisel siiski oluliselt tähtsamad kui LIFE+.
The Aarhus Convention is unique in the sense that it links environmental and human rights.
Århusi konventsioon on ainulaadne selle poolest, et see ühendab keskkonnaalased õigused ja inimõigused.