natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Children transitioning between school systems are prevented from falling further behind their native classmates by continuing to develop the cognitive and learning skills necessary to successfully pursue their studies in the language of instruction.
Ühest koolisüsteemist teise üleminevate laste mahajäämus oma kohalikest klassikaaslastest ei süvene, kui jätkatakse nende tunnetuslike ja õppimisoskuste arendamist, mis on vajalikud kooli õppekeeles õppimiseks.
High, uniform standards for assessments of prior learning and orientation programmes ensure that newcomer pupils enter the school system at the right level.
Kõrged ja ühtsed standardid varem õpitu hindamiseks ja suunitlusprogrammid tagavad, et uued õpilased liituvad koolisüsteemiga õigel tasemel.
Starting Point, Bolton’s Gateway Refugee Project (UK), provides newcomers who do not speak English with an introduction to the English-medium British education system.
Ühendkuningriigi Boltoni pagulaste projekti „Alguspunkt” raames tutvustatakse inglise keelt mittekõnelevatele uustulnukatele Suurbritannia ingliskeelset haridussüsteemi.
On average the children stay at Starting Point for six weeks.
Keskmiselt kestab projekt õpilaste jaoks kuus nädalat.
The aim of Starting Point is to offer pupils a safe, secure environment.
Projekti eesmärk on pakkuda õpilastele ohutut ja turvalist keskkonda.
Increasing their self-confidence, communication and skills within a variety of educational experiences enables them to cope better in mainstream schools.
Enesekindluse, suhtluse ja oskuste parandamine mitmesugustes kooliolukordades võimaldab neil tavakoolides paremini toime tulla.
Systematic ongoing support on a needs basis for immigrant pupils
Sisserändajaist õpilaste korrapärane ja pidev vajadustepõhine toetamine
These additional support measures should be available for various ages and levels of proficiency and extend beyond language support, since immigrants who speak the same language as native pupils will also benefit from assistance catching up with content.
Kooli õppekeele valdamine on sisserändajaist õpilaste õppeedukuse seisukohalt väga oluline ning on sisseränderiikides saanud hariduspoliitika kujundajate esmaseks prioriteediks.
After newcomers are assigned to the proper year of schooling and complete the orientation programme, they directly enter mainstream education.
Pärast esialgset sisseelamisperioodi piirdub korrapärase, pideva toetuse
Immigrant Youth, Education and the Labour Market hours of instruction.
Noored sisserändajad, haridus ja tööturg rahastamine sageli nn haavatavate õpilastega.
Other schools adhere to the “separate model.”
Teised koolid kasutavad „eraldamismudelit”.
After orientation, newcomer children are placed in separate classrooms tailored to their specific needs.
Pärast suunitlust paigutatakse uued õpilased nende vajadustele kohandatud eraldi klassidesse.
They must attain a certain level of language proficiency before being transferred into mainstream education.
Enne, kui nad asuvad tavaharidust omandama, peavad nad saavutama teatava keeleoskuse taseme.
The ultimate objective of both models is understood to be integrated education as a means to facilitate the building of social bonds and to enhance the performance of all pupils in the mainstream classroom.
Mõlema mudeli lõppeesmärgiks peetakse integreeritud haridust, mis aitab luua sotsiaalseid sidemeid ja parandada kõikide tavaklassi õpilaste õppeedukust.
Ongoing support helps immigrant pupils catch up in as short and transitory a manner as possible.
Pidev toetus aitab sisserändajaist õpilastel võimalikult kiiresti ja sujuvalt järele jõuda.
These courses benefit from well-established and regularly evaluated quality standards for secondlanguage learning and close teacher collaboration on integrated content learning.
Nendele kursustele tulevad kasuks rangelt kehtestatud ja korrapäraselt hinnatavad võõrkeeleõppe kvaliteedistandardid ja aineõpetajate tihe koostöö.
The appropriateness and structuring of the two models is in need for further evaluation and discussion.
Kahe mudeli sobivust ja struktuuri tuleb täiendavalt hinnata ja arutada.
For example, the OECD notes that it is neither necessary, nor advantageous for immigrant children to perfectly master the language of instruction before they are allowed to enter the mainstream classroom.
Näiteks OECD märgib, et sisserändajaist lapsed ei peagi õppekeelt enne tavaklassis õppima asumist täielikult omandama ning see ei anna neile eelist.
Language and cognitive development go hand-in-hand, meaning that immigrant pupils will better learn the language in meaningful, practical and interactive settings.
Keeleõpe ja tunnetuslik areng käivad käsikäes, mis tähendab, et sisserändajaist õpilased omandavad keeleoskuse paremini tähenduslikus, praktilises ja interaktiivses tegevuses.
It follows that secondlanguage learning should integrate content learning corresponding to the lessons in the mainstream curriculum.
Seega peaks võõrkeele õppimine toimuma koos tavaõppekava ainete õppimisega.
The most successful programmes involve :
Kõige edukamaid programme iseloomustavad:
•Systematically high standards and requirements for secondlanguage learning ;
•võõrkeeleõppe süstemaatiliselt kõrged standardid ja nõuded;
•Close cooperation between mainstream and language teachers ;
•tihe koostöö aineõpetajate ja keeleõpetajate vahel;
•Centrally-developed classroom materials ;
•keskselt väljatöötatud õppematerjalid;
•Arrangements that lead to more—and not fewer—hours of face-to-face instruction for participating newcomers ;
•suurem – mitte väiksem – arv tunde uute õpilaste personaalseks õpetamiseks;
•Actions to counter any stigmatising effect for participants.
•meetmed, millega kõrvaldatakse võimalik osalejaid häbimärgistav mõju.
Countries with well-established and clearly-defined language support programmes have relatively smaller performance gaps between immigrant and native pupils, or between first- and second-generation immigrant pupils.
Riikides, kus on edukalt kehtestatud selged keelealase toe programmid, on sisserändajaist ja kohalike õpilaste või esimese ja teise põlvkonna sisserändajaist õpilaste õppeedukuse erinevus suhteliselt väiksem.
Additional resources at either individual or school level follow changes in the population to ensure adequate support for newcomers’ transition to the school system and for sustaining a welcoming school environment.
Rootsis osalevad sisserändajaist õpilased rootsi keele kursustel, kuni nad suudavad suuliselt ja kirjalikult väljendada keerukaid mõtteid.
Supplementary funding is less a cost than an investment for a city, region, or country with a population of secondlanguage learners.
Kursuse õpetajatel peab olema võõrkeeleõpetaja kutsetunnistus ja nad peavad järgima üksikasjalikku õppekava.
Schools not only obtain funding, but can also invest in developing their expertise in integration and secondlanguage teaching, which can later be recognised and exchanged with less experienced schools at municipal, regional, or national level.
Integreeritud mudelis on nende täiendavate keelekursuste õppekoormus ja keeleoskuse nõuded samad mis tavalistel rootsi keele kursustel ning nad annavad kõrgkooli õppima asumiseks sama kvalifikatsiooni.
The ‘Ethnic Minority Achievement Grant’ (EMAG) in the UK allocates funds for additional needs-based support funds based on the school’s number of pupils from nationally underachieving ethnic minority groups and of secondlanguage learners.
Eesti Integratsiooni Sihtasutus pakub varajast ja süstemaatilist mitmekeelset keelekümblusprogrammi, mis töötati välja Kanada ja Soome sarnaste programmide eeskujul. Keelekümbluse läbinud laste keeleoskus oli keelekümbluses mitteosalenud lastega võrreldes parem, samal ajal kui matemaatika ja loodusainete ning emakeeleoskus püsis samal tasemel.
A recent evaluation demonstrated a shift in focus from language support to underachievement by setting clear targets for narrowing achievement gaps and by bringing in local authorities to provide supportive strategies.
Need saavutused ja lapsevanemate rahulolu olid seotud programmi vabatahtliku iseloomuga, tiheda koostööga lapsevanemate ja programmi kavandajate vahel ning jätkuva emakeele- ja kultuuriõppe toega.
Education experts agree that teachers are the most important input that education systems can provide to improve the educational performance of pupils, especially for those with an immigrant or disadvantaged background. Yet these are the least likely groups to receive high-quality teaching.
Ühendkuningriigi rahvusvähemuste õppeedukuse toetuse programmist (EMAG) antakse täiendavat vajadustepõhist toetust, lähtudes rahvusvähemusrühmadest pärit ja halvema õppeedukusega õpilaste ning inglise keelt õppivate õpilaste arvust.
Research demonstrates that mainstream tools for improving teacher quality—lowering class size and hiring more quality teachers and assistants—are more effective for raising achievement among immigrant and disadvantaged pupils than for the average pupil body.
Hiljutine hindamine näitas, et tähelepanu on koondunud keelealaselt toelt halvema õppeedukusega õpilastele ning on seatud selged eesmärgid, et vähendada õppeedukuse erinevust ning kaasata kohalikke omavalitsusi toetusstrateegiaid välja töötama.
The Training and Development Agency for Schools in England and Wales attracts new teachers from visible minority backgrounds through targeted advertising, mentoring programmes, grants for trainings and recruitment targets for teacher training institutes.
Prantsusmaal 1981. aastal loodud prioriteetsete haridusvööndite programm (ZEP) lähtub avaliku sektori ressursside jaotamisel võrdsete võimaluste edendamiseks geograafilistest ja päritolukriteeriumidest. Üks kriteerium on näiteks vähemalt ühe välismaal sündinud vanemaga laste osatähtsus.
Another targeted strategy for improving teacher quality is the introduction of a requirement for all teachers to acquire the basic skills necessary to teach a class of culturally and linguistically diverse pupils.
Mitmekesise klassi õpetajate koolitamine ja värbamine
Hiring more quality teachers is one of the most effective inputs for improving attainment levels, especially for pupils with immigrant or disadvantaged backgrounds.
On teatavaid tõendeid selle kohta, et see mõjub sisserändajaist õpilaste õppeedukusele positiivselt, sest sisserändajaist või vähemuste esindajaist õpetajate suhtumine sisse- rändajaist õpilastesse, ootused nende õpilaste suhtes ja nendega suhtlemine on üldiselt positiivsemad.
Raising the number of teachers with immigrant backgrounds and/or with intercultural education training improves student attainment, teachers’ expectations and the overall quality of the learning environment.
See, kas sisserändajaist õpilaste õpetaja on kvaliteetne, oleneb mitmesugus- test teguritest. Päritolu on küll oluline, kuid mitte ainus värbamiskriteerium.
The classroom requires intercultural competence, managing cultural differences in the classroom, conflict resolution skills, diagnostic skills to differentiate language problems from learning deficiencies and skills to develop didactic instruments and learning strategies.
Inglismaa ja Walesi koolide koolitus- ja arendusagentuur värbab ilmse vähemustaustaga uusi õpetajaid sihtotstarbelise reklaami, mentorlusprogrammide, koolitusstipendiumide ja õpetajaid ettevalmistavatele asutustele seatud kvootide abil.
Teacher teaching institutes and incentive-based in-service training are central to equipping future and current teachers with various professional development tools like good practice guidelines on language support and educating secondlanguage speakers.
Veel üks sihtotstarbeline strateegia õpetamise kvaliteedi parandamiseks on kehtestada kõigile õpetajatele nõue omandada kultuuriliselt ja keeleliselt mitmekesises klassis tundide andmiseks vajalikud põhioskused.
A British pilot programme entitled ‘Raising the Achievement of Bilingual Learners in Primary Schools’ provided professional development and best practice materials to raise primary teachers’ expertise and confidence.
Suurema arvu kvaliteetsete õpetajate palkamine on üks tõhusamaid viise õppeedukust, eriti sisserändajaist ja ebasoodsas olukorras õpilaste õppeedukust parandada.
It became a national strategy in 2006 once evaluations showed that programme schools had raised pupils’ expectations, classroom participation and English skills, to the point of out-performing similar non-programme schools.
Sisse -rändajaist ja/või kultuuridevahelise koolituse saanud õpetajate arvu suurendamine parandab õpilaste õppeedukust, õpetajate ootusi ja õpikeskkonna üldist kvaliteeti.
www.dcsf.gov.uk/research/data/uploadfiles/RR758.pdf
Keele õppimine toimub kõikides tavaklassides olenemata sellest, kas õppeaineks on kirjandus, algebra või keemia.
Prioritising the implementation of intercultural education
Näiteks Belgias, Madalmaades, Norras, Portugalis, Soomes ja Ühendkuningriigis on kindlaks määratud kultuuridevaheline pädevus, mille õpetajad peavad kvalifikatsiooni saamiseks omandama.
The success of the intercultural competence approach to raising teacher and school quality cannot occur without changes in their institution.
Õpetajaid ettevalmistavatel asutustel ja stiimulitel põhineval täiendõppel on keskne roll praeguste ja tulevaste õpetajate varustamisel erialaselt arendavate vahenditega, näiteks keelealast tuge ja muukeelsete õpilaste õpetamist käsitlevate hea tava suunistega.
An individual teacher’s ability to use the skills and material acquired in training depends on the level of the whole school’s commitment to intercultural education.
Ülikoolid ning kultuuridevahelise hariduse ja võõrkeeleõppe tippkeskused saavad välja töötada ühised kvaliteetsed õppekavad, koolitusmoodulid ja rakendussuunised haridusasutustele ja poliitikakujundajatele.
For instance, pupils surveyed in training institutes in Catalonia in Spain, the Netherlands and Sweden thought that intercultural education needed to be better prioritised not only in courses, but also in their field experiences.
Selliste koolituste positiivne kõrvalmõju võib avalduda õpetajate teadlikkuse suurenemises oma võimalikest, kuigi võib-olla tahtmatult väiksematest ootustest ning viia käitumise muutumiseni.
The widespread public discourse on the importance of intercultural education needs to be translated into practice by school administrators.
Suurbritannia katseprogrammiga „Kakskeelsete õppurite õppeedukuse parandamine põhikoolides” pakuti erialase täiendõppe ja parima tava materjale, et parandada põhikooliõpetajate asjatundlikkust ja suurendada enesekindlust.
Practices include modules or subjects on intercultural education and citizenship, multi-ethnic representations in teaching materials and more diverse extra-curricular activities.
Programmist sai 2006. aastal riiklik strateegia, kui hindamine oli näidanud, et programmis osalenud koolides olid paranenud õpilaste ootused, tundides osalemine ja inglise keele oskus, mis ületasid programmis mitteosalenud sarnaste koolide tulemusi.
Since 2004, ‘Diversity and Multiculturalism’ is a mandatory and examinable subject in British schools for pupils aged 11 and 19.
Iga õpetaja võime koolitusel saadud oskusi ja materjale kasutada oleneb sellest, mil määral kogu kool pühendub kultuuridevahelise hariduse edendamisele.
The subject covers issues related to a diverse society, including ethnic and religious communities and their cultures, changing patterns of internal and external migration and the political and economic causes of migration at home and abroad.
Näiteks Hispaanias Kataloonias, Madalmaades ja Rootsis küsitletud õppeasutuste õpilased arvasid, et kultuuridevaheline haridus tuleb prioriteediks seada mitte üksnes kursustel, vaid ka praktikas.
In the Czech Republic, implementation of the intercultural approach is monitored in individual schools.
Alates 2004. aastast on Suurbritannia koolide 11- ja 19aastaste õpilaste jaoks kohustuslik mitmekesisuse ja mitmekultuurilisuse õppeaine, milles tuleb teha eksam.
Inspectors check that the school head, teachers and other school staff implement guidelines in the directive from the Ministry of Education, Youth and Sports for fighting racism, xenophobia and intolerance in school ethos.
Aine käsitleb mitmekesise ühiskonna küsimusi, sealhulgas rahvus- ja usukogukondi ja nende kultuure, sise- ja välisrände muutumist ning rände poliitilisi ja majanduslikke põhjusi kodumaal ja välisriikides.
Education policy-makers have an interest in enhancing the reach and rigour of preschool and childcare for all its residents.
Tšehhi Vabariigis jälgitakse kultuuridevahelise lähenemisviisi rakendamist teatavates koolides.
Early education provides the best developmental opportunities for young children.
Inspektorid kontrollivad, kas kooli direktor, õpetajad ja teised töötajad rakendavad
International research confirms that pre-schooling helps children from socio-econom-ically disadvantaged families get ahead in school.
Rahvusvahelised uuringud näitavad, et lasteaed aitab sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras perekondade lastel koolis edasi jõuda.
Likewise those from foreign-language families get early and frequent contact with the host country’s language of instruction, precisely at an age when they are most receptive to language acquisition.
Samamoodi saavad muukeelsete perede lapsed varajase ja sagedase kontakti vastuvõtjariigi õppekeelega just selles eas, kui nad on keeleõppele kõige avatumad.
Low-income families, among which immigrants may be overrepresented, are less likely to attend early-childhood care and education.
Madala sissetulekuga pered, kelle hulgas sisserändajad võivad olla ülekaalus, kasutavad eelkooliealiste laste hoiu- ja haridusvõimalusi vähem.
All parents can face difficulties accessing early childhood care where places are limited or fees are high.
Kui lasteaiakohti on vähe või tasud kõrged, võib kõigil lapsevanematel olla raskusi väikelaste hoiu teenustele juurde pääsemisega.
Low-income and immigrant parents may also have insufficient information on existing options, less confidence in strangers as care-givers, and a greater preference for the conveniences of informal home-care provided by family members.
Madala sissetulekuga ja sisserändajatest lapsevanematel võib puududa ka piisav teave olemasolevate võimaluste kohta, nad usaldavad võõraid hooldajatena vähem ja eelistavad perekonnaliikmete pakutavat mitteformaalset kodust hoidu.
Immigrant parents using preschool and nursery services may find that there is an absence of dialogue, understanding and empathy between themselves and staff, when nursery staff lack intercultural experience and, more crucially, the skills to teach the host country’s language as a second language.
Kui lastehoiuasutuste töötajatel puudub kultuuridevaheline kogemus ja eriti oskus õpetada vastuvõtjariigi keelt võõrkeelena, võivad lasteaia- ja lastehoiuteenuseid kasutavad sisserändajatest lapsevanemad leida, et nende ja töötajate vahel puudub dialoog ja mõistmine.
Furthermore, many pre-schools are unable to adequately assess the linguistic skills of immigrant children to ensure they receive appropriate language acquisition and support programmes (where these exist).
Peale selle ei suuda paljud lasteaiad piisavalt hinnata sisserändajate laste keeleoskust, et tagada neile sobivad keeleõppe- ja tugiprogrammid (kui need on olemas).
High-quality pre-schools and nurseries must meet the needs of those linguistically diverse and socio-economically disadvantaged families.
Kvaliteetsed lasteaiad ja lastehoiuteenused peavad vastama nende keeleliselt mitmekesiste ja sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras perede vajadustele.
Authorities can effectively ensure participation among low-income families by providing targeted financial support, or free-of-charge access to preschool services.
Ametiasutused saavad tulemuslikult tagada madala sissetulekuga perede osalemise, võimaldades sihtotstarbelist rahalist abi või tasuta juurdepääsu lasteaiateenustele.
Training in secondlanguage education can be required of preschool teachers and accompanied by new recruitment procedures prioritising secondlanguage teachers and caregivers who are foreign-born and professionally-trained.
Lasteaiakasvatajatelt saab nõuda võõrkeele õpetamise koolituse läbimist ning lisaks sellele kasutusele võtta uue värbamiskorra, milles on prioriteediks seatud võõrkeeleõpetajad ja hooldajad, kes on sündinud välismaal ja omandanud erialase kvalifikatsiooni.
To be effective, their teaching methods and programmes need to be directly comparable to those used in primary school.
Nende õppemeetodid ja -programmid peavad olema otseselt võrreldavad algkoolis kasutatavatega.
Outreach strategies can be used for education providers and immigrant parents to inform each other about the benefits of early education on the one hand and the families’ specific needs and expectations on the other.
Haridusasutuste ja sisserändajaist lapsevanemate puhul saab kasutada teabestrateegiaid, et teavitada
Immigrant Youth, Education and the Labour Market
Noored sisserändajad, haridus ja tööturg üksteist ühelt poolt varajase hariduse positiivsetest külgedest ja teiselt poolt kõnealuste perekondade konkreetsetest vajadustest ja ootustest.
Parents play a vital role in the education of their children – in language acquisition, assistance with homework and learning, in guidance on career paths and expectations and as role models. Yet parents with a lower socioeconomic status, including immigrants, tend to participate less in school activities.
Taani, Soome ja Rootsi on saavutanud sisserändajate kõrge osalustaseme lähenemisviisiga, mis ühendab samas kohalikus keskuses 1–6aastastele lastele mõeldud mitmesugused haridus- ja lastehoiuprogrammid.
In Ireland, information on the school system is available on the Department of Education and Science website in six languages.
Ebasoodsa taustaga lapsevanemate teavitamine ja nendega partnerluse loomine
An information booklet is also prepared by the Reception and Integration Agency in the main languages of the immigrant population which can be used by parents of asylum seekers and refugees and by unaccompanied minors.
Lapsevanematel on oma laste hariduses – keeleoskuse omandamises, kodutöödel ja õppi - misel abistamises, karjäärivaliku ja ootuste suunamises ning rollimudelina – väga tähtis osa.
www.education.ie / www.ria.gov.ie
Madalama sotsiaal-majandusliku seisundiga lapsevanemad, sealhulgas sisserändajaist lapsevanemad, osalevad aga kooli tegevuses üldiselt vähem.
Since 1997, the AOE project (Ausbildundsorientierte Elternarbeit) in Frankfurt am Main has trained 60 ‘mediators’ from migrant organisations and schools.
Rahvusvahelised uuringud kinnitavad, et sisserändajaist lapsevanemate ootused oma laste haridusele on suured, kuid nende osalemist takistavad mitmesugused asjaolud, muu hulgas piiratud rahalised vahendid ja haridussüsteemi halb tundmine, tõrjutuse tunne tundmatus koolikeskkonnas, keelebarjäärid ja erinevad kultuurilised ootused seoses perekonna rolliga haridusprotsessis.
They have conducted orientation workshops in 17 different languages for 3,450 people in 2006 alone on the German educational and training system as well as on issues like dyslexia, hyperactivity, career counselling services and multilingualism.
Koolid saavad lapsevanema ja lapse vahelisi suhteid hõlbustada strateegiate abil, mis mitte üksnes ei arenda lapsevanemate pädevust, vaid toetavad ka lapsi, kes võivad end leida lapsevanemate ja õpetajate vahel tõlgi või selgitaja rollis.
The international initiative, ‘Home Instruction Programme for Preschool Youngsters,’ aims to raise awareness and capacities of parents with disadvantaged backgrounds, including immigrants and ethnic minorities, by making available tutors from within their communities.
Sisserändajate ja ebasoodsas olukorras lapsevanemate aktiivse teavitamise strateegia ning kõigile mõeldud täiskasvanuhariduse programmide vabatahtlik jätkamine parandavad tundides osalemist ja õppeedukust ning suurendavad lapsevanemate osalemist kooli üritustes ja tegevuses.
Also known as the “broad-based school,” “community school,” or “full-service school,” these programmes are based on the idea of encouraging parent participation.
Iirimaal on haridus- ja teadusministeeriumi veebisaidilt võimalik saada koolisüsteemi kohta teavet kuues keeles.