natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There are other sources of information on vibration magnitudes, which are often sufficient to allow you to decide whether the exposure action value or the exposure limit value is likely to be exceeded.
Sageli piisab muudest allikatest vibratsiooni suurusjärgu kohta saadud teabest, et otsustada, kas kokkupuute rakendusväärtus või kokkupuute piirväärtus võib olla ületatud.
In many situations it will not be necessary to measure vibration magnitudes.
Sageli ei ole vibratsiooni suurusjärkude mõõtmine vajalik.
However, it is important to know when to conduct measurements.
Kuid siiski on oluline teada, millal on vaja seda teha.
Your trade association or equivalent may also have useful vibration data and there are international vibration databases on the Internet, which may meet your needs.
Ka kutseühendusel või mõnel muul samalaadsel organisatsioonil võib olla kasulikke andmeid vibratsiooni kohta ning Internetis on saadaval rahvusvahelised andmebaasid vibratsiooni kohta, kust võib samuti vajalikke andmeid leida.
This may be suitable for some employers to do an initial vibration risk assessment.
Mõnedele tööandjatele peaks sellest teabest vibratsiooniriski esialgseks hindamiseks juba piisama.
Two European websites that hold manufacturers’ standard vibration emission data along with some values measured in “real use” for a range of machines are:
Käesolevas peatükis selgitatakse, kuidas ja kus vibratsiooni mõõdetakse ja kuidas mõõtetulemustest teatatakse.
In this chapter we look what how and where vibration is measured and how measurements are reported.
Lisaks sellele saab andmeid vibratsiooni kohta vibratsioonivaldkonna konsultantidelt ja riigiasutustelt.
Ideally you should use vibration information for the equipment (make and model) you plan to use.
Kõige parem oleks kasutada vibratsiooniandmeid täpselt selle töövahendi (mark ja mudel) kohta, mida on kavas kasutada.
However, if this is not available you may need to use information relating to similar equipment as a starting point, replacing the data with more accurate values when this becomes available.
Kui selline teave ei ole kättesaadav, tuleks esialgu kasutada olemasolevaid andmeid teiste samalaadsete töövahendite kohta, mis asendatakse hiljem (kui teave antud masina kohta on kättesaadav) konkreetset masinat iseloomustavate väärtustega.
Sometimes it may not be possible to obtain adequate information (from equipment suppliers or other sources) on the vibration produced by a tool or work process.
Mõnikord ei ole võimalik saada piisavalt teavet (töövahendite tarnijatelt või muudest allikatest) tööriista või tööprotsessi tekitatud vibratsiooni kohta.
It may then be necessary to make measurements of vibration in the workplace.
Siis tuleb mõõta vibratsiooni töökohal.
When choosing published vibration information the factors you need to take account of in making your choice include:
Vibratsiooni kohta avaldatud materjalide hulgast sobiva teabe valimisel tuleks arvesse võtta järgmisi tegureid:
฀•฀฀the type of equipment (e.g. road breaker),
• töövahendi tüüp (nt maakiil);
฀•฀฀the class of equipment (e.g. power or size),
• töövahendi klass (nt võimsus või suurus);
Vibration measurement is a difficult and complex task.
Vibratsiooni mõõtmine on raske ja keeruline ülesanne.
You may choose to make the measurements inhouse, or to employ a specialist consultant.
Tööandja võib lasta vibratsiooni mõõta ettevõttesiseselt või palgata selleks erialakonsultandi.
In either case, it is important that whoever makes the measurements has sufficient competence and experience.
Mõlemal juhul on oluline, et vibratsiooni mõõtval isikul oleksid selleks tööks piisavad kogemused ja pädevus.
฀•฀฀the power source (e.g. pneumatic, hydraulic, electric or combustion engine)
jõuallikas (nt pneumaatiline, hüdrauliline, elektri- või sisepõlemismootor);
What is measured?
Mida mõõdetakse?
฀•฀฀any anti-vibration features (e.g. suspended handles),
vibratsiooni vähendavad omadused (nt vedrustatud käepidemed);
฀•฀฀the task the equipment was used for when producing the vibration information,
• vibratsiooniandmete kogumiseks kasutatud katseülesanne;
Human exposure to handarm vibration should be evaluated using the method defined in European Standard EN ISO 5349-1:2001 and detailed practical guidance on using the method for measurement of vibration at the workplace is given in EN ISO 5349 2:2001.
Inimeste kohtvibratsiooniga kokkupuute hindamiseks kasutatakse Euroopa standardis EN ISO 53491:2001 määratletud meetodit ning standardis EN ISO 5349-2:2001 on esitatud üksikasjalikud praktilised juhised vibratsiooni mõõtemeetodi kasutamiseks töökohal.
฀•฀฀the type of material on which it was used.
• töövahendi katsetamisel kasutatud materjal.
When using published vibration data it is good practice to try to compare data from two or more sources.
Vibratsiooni kohta avaldatud andmete kasutamisel tuleks hea tava kohaselt võrrelda kahest või enamast allikast pärinevat teavet.
The vibration magnitude is expressed in terms of the frequencyweighted acceleration of the surface of the tool-handle or workpiece that is in contact with the hand (see Annex B) it is expressed in units of metres per second squared (m/s²).
Vibratsiooni suurusjärk on väljendatud sageduskorrigeeritud vibrokiirendusena käega kokkupuutes oleva tööriista käepideme või töödeldava materjali pinnal (vaata B lisa) ning selle ühik on meetrid sekundi ruudu kohta (m/s²).
Making vibration measurements conditions and measurement periods are selected to achieve this.
Mõõtmine on vajalik selliste vibratsiooniväärtuste saamiseks, mis on tööriista või tööprotsessi keskmise vibratsiooni suhtes tüüpilised käitaja kogu tööperioodi
2.4 CALCULATING DAILY VIBRATION EXPOSURES or k) exposure values are those that should be given priority for control measures.
2.4 PÄEVASE VIBRATSIOONIGA KOKKUPUUTE ARVUTAMINE
A daily vibration exposure assessment depends on both the level of vibration and the duration of exposure.
Päevane vibratsiooniga kokkupuude oleneb vibratsioonitasemest ja kokkupuute kestusest.
In this chapter we look at how daily vibration exposure is calculated from vibration magnitude information and exposure times.
Käesolevas peatükis selgitatakse, kuidas kokkupuuteperioodide ning vibratsiooni suurusjärgu andmete põhjal arvutatakse välja päevane vibratsiooniga kokkupuude.
The uncertainty of vibration exposure evaluation is dependent on many factors, see EN ISO 5349-2:2001, including:
2.4.3 Päevase kokkupuute hindamise määramatus
Some tools for simplifying the calculation of daily exposures and managing exposure times are given in Annex D and worked examples of calculating daily vibration exposures are given in Annex E.
D lisas on esitatud mõned päevase kokkupuute arvutamist ja kokkupuute kestuse määramist lihtsustavad abivahendid ning E lisas on toodud praktilisi näiteid päevase vibratsiooniga kokkupuute arvutamise kohta.
฀•฀฀Instrument / calibration uncertainty,
Vibratsiooniga kokkupuute hindamise määramatus sõltub paljudest teguritest (vt EN ISO 5349-2:2001), sealhulgas:
฀•฀฀Accuracy of source data (e.g. manufacturer’s emission data),
• mõtteriista/kalibreerimise määramatusest;
2.4.1 Daily Vibration Exposure
2.4.1 Päevane vibratsiooniga kokkupuude
฀•฀฀Variation of machine operators (e.g. experience, operating technique or physique),
• masina käitajate erinevusest (nt kogemused, käitamistehnika või kehaehitus);
฀•฀฀Ability of the worker to reproduce typical work during measurements,
• töötaja suutlikkusest taasluua tüüpilist tööprotsessi mõõtmise ajal;
The daily vibration exposure, A(8), is calculated from a magnitude and exposure time.
Päevane vibratsiooniga kokkupuude A(8) arvutatakse välja vibratsiooni suurusjärgu ja kokkupuute kestuse põhjal.
Like the vibration magnitude, the daily vibration exposure has units of metres per second squared (m/s²).
Päevast vibratsiooniga kokkupuudet, nagu ka vibratsiooni suurusjärku, mõõdetakse meetrites sekundi ruudu kohta (m/s²).
Examples of the calculation of daily vibration exposures are given in Annex E
E lisas on toodud näiteid päevase vibratsiooniga kokkupuute arvutamise kohta.
฀•฀฀Repeatability of the work task,
• tööülesande korratavusest;
฀•฀฀Environmental factors (e.g. noise, temperature),
• keskkonnateguritest (nt müra, temperatuur);
2.4.2 Partial Vibration Exposures
2.4.2 Kokkupuuted osavibratsiooniga
฀•฀฀Variations in the machine (e.g. is there a need for maintenance, has the machine been warmed-up?).
• masinate erinevustest (nt hooldusvajadus, kas masin on soojendatud);
฀•฀฀Wear of inserted components or abrasives (e.g. is the saw-blade sharp, is the abrasive disc worn?)
• vahetatavate komponentide või abrasiivmaterjali kulumisest (nt kas sae lõiketera on terav, kas lihvketas on kulunud).
If a person is exposed to more than one source of vibration (perhaps because they use two or more different tools or processes during the day) then the partial vibration exposures are calculated from the magnitude and duration for each one.
Kui isik puutub kokku rohkem kui ühe vibratsiooniallikaga (näiteks seetõttu, et päeva jooksul kasutatakse kahte või enamat masinat või tööprotsessi), siis arvutatakse iga vibratsiooniallika tekitatud vibratsiooni suurusjärgu ja kestuse põhjal välja kokkupuude selle vibratsiooniallika osavibratsiooniga.
The partial vibration values are combined to give the overall daily exposure value, A(8), for that person.
Osavibratsioonide väärtuste põhjal saadakse kõnesoleva isiku päevane üldine kokkupuude A(8).
An example of the calculation of daily vibration exposures is given in Annex E
E lisas on toodud näide päevaste vibratsiooniga kokkupuudete arvutamise kohta.
Each partial vibration exposure represents the contribution of a particular source of vibration (tool or process) to the worker’s total daily exposure.
Iga kokkupuude osavibratsiooniga tähendab teatava vibratsiooniallika (masin või tööprotsess) panust töötaja päevasesse summaarsesse kokkupuutesse. Osa-
Where vibration magnitude and exposure time are measured the uncertainties associated with the evaluation of A(8) can mean that the calculated value can be as much as much 20% above the true value to 40% below.
Vibratsiooni suurusjärgu ja kokkupuuteaja mõõtmisel võib A(8) hindamisega seotud määramatus tähendada seda, et arvutatud väärtus on tegelikust väärtusest kuni 20% kõrgem või kuni 40% madalam.
Where either the exposure time or the vibration magnitude is estimated — e.g. based on information from the worker (exposure time) or manufacturer (magnitude) — then the uncertainty in the evaluation of daily exposure can be much higher.
Kui hinnatakse kokkupuute kestust või vibratsiooni suurusjärku – näiteks töötajalt (kokkupuute kestus) või tootjalt (suurusjärk) saadud teabe põhjal – võib määramatus päevase kokkupuute hindamisel olla veelgi suurem.
CHAPTER 3 REMOVING OR REDUCING EXPOSURE
3.PEATÜKK KOKKUPUUTE VÄLTIMINE VÕI
Your risk assessment will help you plan the measures necessary to prevent or adequately control the exposure of workers to handarm vibration.
Käesolevas peatükis selgitatakse riskide vähendamise strateegia loomist, ohjemeetmete tähtsuse järgi reastamist, riskide vähendamise meetmete rakendamist ja järelevalvet võetud meetmete tõhususe üle.
DEVELOPING A CONTROL STRATEGY
RISKIDE VÄHENDAMISE STRATEEGIA VÄLJATÖÖTAMINE
To control risk you must have a strategy that can effectively deliver reduced exposure to handarm vibration.
Riskide ohjamiseks peab tööandjal olema tõhus kohtvibratsiooni vähendamise strateegia.
The approach you take to reduce risks from handarm vibration will depend on the practical aspects of your particular processes and on the current levels of exposure.
Vajaduse korral peab tööandja kohandama ohjemeetmeid vastavalt nende töötajate vajadustele, kes on tundlikumad vibratsioonikahjustuste suhtes, näiteks töötajad, kellel ilmnevad tervisekahjustuste väljakujunemisele viitavad märgid juba rakendusväärtustest madalamate kokkupuuteväärtuste korral.
In this chapter we look at the process of developing a control strategy, including how to prioritise your control activities.
Käesolevas peatükis selgitatakse riskide vähendamise strateegia loomise protsessi, sealhulgas ka seda, kuidas ohjemeetmeid tähtsuse järgi reastada.
Example: use of partial vibration exposure to rank risks
Näide: riskide reastamine osavibratsiooniga kokkupuute põhjal
Your risk assessment should enable methods for controlling exposure to be identified.
Riskihindamise käigus peaks tööandja määratlema kokkupuute ohjamise meetodid.
While you are assessing the vibration exposures, you should be thinking about the work processes that cause them.
Vibratsiooniga kokkupuudet hinnates peaks tööandja mõtlema tööprotsessile, mille käigus kokkupuude tekib.
Understanding why workers are exposed to vibration will help identify methods for reducing or eliminating them.
Töötajate vibratsiooniga kokkupuutumise põhjuste mõistmine aitab leida meetodeid, mille abil saab riske vähendada või kõrvaldada.
The important stages in this management process are:
Metallitööline kasutab kahte tööriista – nurklihvijat vibratsioonitugevusega 7 m/s² ja meiselvasarat vibratsioonitugevusega 16 m/s².
฀•฀฀identifying the chief sources of vibration;
Nurklihvijat kasutab ta päevas kokku 2,5 tunni jooksul ning meiselvasarat 15 minutit:
The grinder is used for a total of 2½ hours per day, the chipping hammer for 15 minutes:
Kõnealune juhtimisprotsess jaguneb järgmisteks olulisteks etappideks:
฀•฀฀ranking them in terms of their contribution to the risk;
• vibratsiooni peamiste allikate tuvastamine;
฀•฀฀Grinder (7 m/s² for 2½ hours):
• Nurklihvija (2,5 tundi 7 m/s²):
฀•฀฀defining management responsibilities and allocating adequate resources;
• realistlike eesmärkide püstitamine;
฀•฀฀implementing the programme;
• prioriteetide väljaselgitamine ning tegevusprogrammi koostamine;
฀•฀฀monitoring progress;
• juhtkonna kohustuste määratlemine ning vajalike vahendite eraldamine;
Although the chipping hammer has a greater vibration magnitude than the grinder, the partial exposure values show that the use of the grinder accounts for the greater proportion of the worker’s overall vibration exposure.
Kuigi meiselvasara vibratsiooni suurusjärk on nurklihvija omast suurem, näitavad osakokkupuudete väärtused, et lihvija kasutamine annab suurema osa töötaja summaarsest kokkupuutest vibratsiooniga.
Therefore, initially, the grinder should be the main focus for risk reduction.
Seega tuleks riski vähendamisel pöörata kõigepealt põhitähelepanu nurklihvijale.
฀•฀฀evaluating the programme.
• programmi elluviimine;
The Framework Directive provides the following hierarchy for implementing a programme of preventative measures: or k)
Raamdirektiivis nõutakse ennetusmeetmete programmi kuuluvate meetmete rakendamist järgmises järjekorras:
2. evaluating the risks which cannot be avoided;
2. vältimatute riskide hindamine;
3. combating the risks at source; ib ra tio ns at W V
3. riskide tõrjumine nende tekkefaasis;
4. adapting the work to the individual, especially as regards the design of work places, the choice of work equipment and the choice of working and production methods, with a view, in particular, to alleviating monotonous work and work at a predetermined work-rate and to reducing their effect on health;
4. töö kohandamine üksikisiku vajadustega, eelkõige töökohtade kujundamise, töövahendite valiku ning töö- ja tootmismeetodite valiku osas, pidades eeskätt silmas üksluise töö ja etteantud kiirusel töötamise leevendamist ning nendega seotud tervistkahjustavate mõjude vähendamist;
5. adapting to technical progress;
5. kohandamine tehnika arengule;
6. replacing the dangerous by the non-dangerous or the less dangerous;
6. ohtlike tegurite asendamine ohutute või vähem ohtlikega;
7. developing a coherent overall prevention policy which covers technology, organization of work, working conditions, social relationships and the influence of factors related to the working environment;
7. tehnoloogiat, töökorraldust, töötingimusi, sotsiaalsuhteid ja töökeskkonnaga seotud tegurite mõju hõlmava ühtse üldise ennetuspoliitika väljatöötamine;
8. giving collective protective measures priority over individual protective measures;
8. kollektiivsete kaitsemeetmete eelistamine isikukaitsemeetmetele;
9. giving appropriate instructions to the workers.
9. töötajate asjakohane juhendamine.
3.2 CONSULTATION AND PARTICIPATION OF WORKERS
3.2 TÖÖTAJATEGA KONSULTEERIMINE JA NENDE OSALEMINE
The successful management of risks relies on the support and involvement of workers, and in particular their representatives.
Edukas riskijuhtimine nõuab töötajate, eriti nende esindajate, toetust ja kaasamist.
Consultation can result in better control solutions being identified that are well understood by the workers. You will be relying on workers to make the control measures effective.
Esindajate kaudu saab töötajaskonnaga tõhusalt suhelda, samuti aitavad esindajad töötajatel tervishoiu- ja tööohutuse alasest teabest aru saada ning seda kasutada.
While some handarm vibration control solutions will be quite straightforward, others will require changes to the way in which work is organised.
Mõned kohtvibratsiooni ohjamiseks kavandatud lahendused on otse rakendatavad, teised nõuavad aga töökorralduse muutmist.
Such changes can only be effectively dealt with in consultation with workplace representatives.
Selliseid muudatusi saab tõhusalt teha üksnes töötajate esindajatega konsulteerides.
Effective consultation relies on:
Tõhusa konsulteerimise aluseks on:
฀•฀฀the sharing of relevant information about health and safety measures with workers;
Selleks et tööandja saaks ohjemeetmeid tõhusalt rakendada, vajab ta töötajate toetust.
฀•฀฀workers being given the opportunity to express their views and to contribute in a timely fashion to the resolution of health and safety issues;
olulise tervishoidu ja ohutusmeetmeid käsitleva teabe jagamine töötajatega;
฀•฀฀the views of workers being valued and taken into account
• töötajatele võimaluse andmine oma seisukohtade esitamiseks ning töötajate õigeaegne osalemine tervishoidu ja tööohutust käsitlevate küsimuste otsustamisel;
C sure. Some manufacturers supply accessories designed to reduce vibration exposure.
• seadmete tarnijatelt;
To keep up-to-date on the tools, consumables and accessories available you should check regularly with:
• valdkonna muudelt partneritelt,
In this chapter we look at the engineering, management and other methods that should be considered when looking for control solutions.
Käesolevas peatükis käsitletakse tehnilisi, juhtimis- ja muid meetodeid, mida tuleks kaaluda riskiohjelahenduste otsimisel.
฀•฀฀trade journals.
3.3.3 Ostupoliitika
3.3.1 Substitution of other working methods
3.3.1 Asendamine muude töömeetoditega
Make sure your purchasing department has a policy on purchasing suitable equipment, that takes into account both vibration emission, and your operating requirements.
Tööandja peab kontrollima, et ostuosakond ostaks sobivaid töövahendeid, mille puhul võetakse arvesse nii vibratsioonitugevust kui ka töövahendite konkreetseid käitamistingimusi.
It may be possible to find alternative work methods that eliminate or reduce exposure to vibration.
Võib-olla on võimalik leida alternatiivseid töömeetodeid, mis aitavad vältida või vähendada kokkupuudet vibratsiooniga.
This may involve mechanisation or automation of tasks, or substitution of alternative work processes.
See võib tähendada töö mehhaniseerimist või automatiseerimist või alternatiivsete tööprotsesside kasutamist.
To keep up-to-date on the methods available you should check regularly with:
Selleks et hoida end kursis uute meetoditega, peaks tööandja regulaarselt konsulteerima:
3your trade association;
3valdkonna muude partneritega,
Power tool manufacturers (and importers, suppliers and tool hire firms) should be able to help you select the most suitable and safest tools for your particular needs.
Elektritööriistade tootjad (ning importijad, tarnijad ja rendiettevõtted) peaksid abistama tööandjat tema konkreetsetele vajadustele kõige paremini vastavate ja ohutuimate tööriistade valikul.
They should provide useful information and advice about tool vibration, selection and management.
Nad peaksid esitama asjakohast teavet ja andma nõu tööriistade vibratsiooni, valiku ja riskide ohjamise suhtes.
They have duties to reduce risks from vibration to a minimum and to help you with information on managing vibration risks that they have been unable to eliminate by design.
Nad on kohustatud vähendama vibratsioonist tulenevaid riske miinimumini ja teavitama tööandjat selliste riskide ohjamisest, mida nad töövahendi konstrueerimisel vältida ei suuda.
3trade journals.
3lugema erialaajakirju.
Anyone supplying power tools for use in Europe must comply with the Machinery Directive (Directive 2006/42/EC repealing Directive 98/37/EC), which requires them to provide information on:
Kõik Euroopas kasutamiseks ette nähtud elektritööriistade tarnijad peavad järgima masinadirektiivi (direktiiv 2006/42/EÜ, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 98/37/EÜ), milles nõutakse järgmise teabe esitamist:
3.3.2 Equipment selection
3.3.2 Töövahendite valik
฀•฀฀the vibration emission (as reported in the instruction handbook);
• vibratsioonitugevus (kasutaja käsiraamatu kohaselt);
฀•฀฀the uncertainty of measurement.
• mõõtemääramatus.
The supplier may also be able to offer technical support or advice on:
Tarnija saab võib olla vajadusel pakkuda ka tehnilist abi või nõustamist järgmistes küsimustes:
฀•฀฀any applications of the equipment that are believed to increase the risk of handarm vibration injury;
• kõik töövahendi kasutusviisid, mis võivad suurendada kohtvibratsioonist tulenevate kahjustuste ohtu;
฀•฀฀how to use the equipment safely and any training requirements for this;
• töövahendi ohutu kasutamine ja selleks vajalik koolitus;
You should make sure that equipment selected or allocated for tasks is suitable and can do the work efficiently.
• kõik koolitused, mis aitavad ohjata kohtvibratsiooniga kokkupuudet (käitajatele, hoolduspersonalile jne);
Equipment which is unsuitable or of insufficient capacity is likely to take much longer to complete the task and expose workers to vibration for longer than is necessary.
• töövahendi kasutamine eriülesannete täitmisel;
฀•฀฀any training (to operators, maintenance staff etc.) recommended to control handarm vibration exposures;
• isikukaitsevahendite kasutamine masinate käitamisel;
Careful selection of consumables (e.g. abrasives for grinders and sanders) or tool accessories (such as drill bits, chisels and saw blades) can affect vibration expo-
Tööandja paks tagama, et tööülesannete täitmiseks valitud või eraldatud töövahendid on sobivad ning tõhusad.
฀•฀฀how to use the equipment for specific tasks;
• tööriista hooldamine;
฀•฀฀the need for any personal protective equipment when operating the machinery;
„Kasutusjuhend peab käes hoitavate ja käsijuhitavate masinate tekitatava vibratsiooni kohta sisaldama järgmist teavet:
Jigs and anti-vibration handles or k)
Haarde- ja tõukejõud
฀•฀฀how to maintain the tool in good condition;
„masinalt kätele ja käsivartele ülekantava vibratsiooniga seotud teave:
Jigs and similar aids incorporating anti-vibration mounts can help avoid the need to hold vibrating surfaces.
• kätele ja käsivartele mõjuva vibratsiooni koguväärtus, kui see ületab 2,5 m/s2.
฀•฀฀any vibration reduction features.
Kui see väärtus ei ületa 2,5 m/s2, tuleb see ära märkida.”
‘Anti-vibration’ handles may reduce the vibration, but incorrect selection of this type of handle may actually increase the vibration at the hand, so only use handles that are endorsed by the tool manufacturer.
Käe haarde- või tõukejõu vähendamine vähendab tööriista kasutaja käelaba ja käsivart läbivat vibratsiooni. Nimetatud jõudusid rakendatakse tööriista või töödeldava detaili toetamiseks, masina suunamiseks või juhtimiseks või suure töötlemiskiiruse saavutamiseks.
The new Machinery Directive requires that manufacturers or suppliers of machinery provide the following in the instructions:
Rakendatud jõud võib aga olla suurem, kui on tegelikult vaja tõhusaks töötamiseks, põhjuseks töövahendi ebaõige valik, puudulik hooldus, ebapiisav koolitus või töökoha halb kujundus.
“information concerning vibrations transmitted to the handarm system:
Mõned haarde- ja tõukejõu vähendamise meetodid: