natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Flexibility to distribute EU and national funding shares over the entire programming period will give national economies immediate cash flow to help cope with budget restrictions
Paindlikkus ELi ja riikliku rahalise abi jaotamisel kogu programmiperioodi jooksul tagab riikide majandustele kiire rahavoo eelarvepiirangutega toimetulekuks.
In response to the ongoing economic crisis and slow-down in the European economy, the European Parliament and Commission launched a wideranging recovery plan for Europe.
Vastusena praegusele majanduskriisile ja Euroopa majanduse aeglustumisele algatasid Euroopa Parlament ja komisjon ulatusliku Euroopa majanduse taastamise kava.
European Cohesion Policy is making a considerable contribution to this plan.
Euroopa ühtekuuluvuspoliitika panus kõnealusesse kavasse on märkimisväärne.
A series of legislative measures have been taken to help speed up project implementation on the ground and inject confidence and dynamism into the European economy:
On võetud mitmeid õiguslikke meetmeid, et kiirendada projektide rakendamist kohapeal ning suurendada usaldust Euroopa majanduse vastu ja selle dünaamilisust:
New eligible costs from the ESF8: the European Parliament proposed to extend flat-rate fi nanc-ing to direct costs, to widen its scope to scales of standardised units of cost, and to enable the use of lump sum payment systems.
ESFist rahastatavad uued abikõlblikud kulud8: Euroopa Parlament tegi ettepaneku kohaldada ühtsel määral põhinevat rahastamist ka otsekulude suhtes, laiendada kohaldamisala kuluühikute standardiseeritud astmikule ja võimaldada ühekordsete maksete süsteemi kasutamist.
Financial management of the ERDF, the rule changes would mean ERDF money could co-fund national, regional or local authority schemes to install e.g. double glazing, wall insulation or solar panels in housing, or to replace old equipment with more energy efficient one, in all Member States.
tada kõigis liikmesriikides riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste kavasid, et paigaldada näiteks topeltklaasid, seina isolatsioon või päikesepaneelid elamutesse või asendada vanad seadmed energiatõhusamatega.
The ERDF currently funds such schemes only in the new (EU-12) Member States, and only in common parts of a building (or the entire building, if it is social housing), in deprived urban areas.
ERFist rahastatakse praegu niisuguseid kavasid vaid uutes (EU-12) liikmesriikides ning üksnes hoone ühisosade (või sotsiaalmaja puhul kogu hoone) puhul mahajäetud linnapiirkondades.
ESF and Cohesion Fund9:the modifications proposed focus on five articles, dealing with financial engineering, eligibility of expenditure, major
ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi finants- finants- juhtimine9: kavandatavad muudatused keskenduvad viiele artiklile, mis käsitlevad finantskorraldust, kulude abikõlblikkust, olulisemaid projekte ja suuremaid ettemakseid 2009. aastaks, et
THE WAY AHEAD egional disparities in economic output and income in the EU are far more extreme than in similar economies such as the US or Japan, particularly following recent enlargements.
EDASINE TEGEVUS ajandusliku suutlikkuse ja sissetulekuga seotud piirkondlikud erinevused ELis on palju suuremad kui teistes samalaadsetes majandusruumides, nagu USAs või Jaapanis, eriti pärast hiljutisi laienemisi.
The richest regions are eight times richer than the poorest regions. The
Kõige rikkamad piirkonnad on kõige vaesematest piir-
R key cohesion challenge will therefore continue to be the integration and convergence of the new Member States, in spite of impressive GDP growth rates in recent years.
M kondadest kaheksa korda rikkamad. Peamine ühtekuuluvusega seotud ülesanne on seetõttu jätkuvalt uute liikmesriikide integratsioon ja lähenemine, hoolimata SKP märkimisväärsetest kasvumääradest viimastel aastatel.
Growth in the countries which have been the largest beneficiaries of the policy in the period 1994-2006 – Greece, Spain, Ireland and Portugal – has been marked, although development needs persist in some Southern European regions, Eastern Germany and peripheral areas.
On toimunud majanduskasv riikides, mis olid aastatel 1994–2006 kõige suuremad toetusesaajad – Kreekas, Hispaanias, Iirimaal ja Portugalis –, kuigi teatavates Lõuna-Euroopa piirkondades, Ida-Saksamaal ja äärealadel arenguvajadused püsivad.
In short, the primary dimension of regional income disparities in the EU remains East-West, with a weaker North-South dynamic and core-periphery pattern at both EU and national levels.
Lühidalt on sissetulekuga seotud piirkondlike erinevuste esmane mõõde ELis ida-lääne suunaline, kusjuures on olemas väiksem põhja-lõuna dünaamika ja keskuste-äärealade mudel nii ELi kui ka riiklikul tasandil.
Today’s global financial and economic crisis adds a high degree of unpredictability about the future of the world economy.
Praeguse ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu on maailma majanduse tulevikku väga raske ennustada.
In this context, it is even more important to examine the extent to which Community policies are adapted to future challenges that European regions will face in the coming years and what the role of Community policies should be in responding to these challenges.
Selles kontekstis on veelgi olulisem uurida, millises ulatuses kohandatakse ühenduse poliitikavaldkondi nende probleemidega, millega Euroopa piirkonnad järgmistel aastatel vastamisi seisavad, ning milline peaks olema ühenduse poliitikavaldkondade roll kõnealustele probleemidele reageerimisel.
The reflection process on the future of Cohesion Policy takes place in the context of the budgetary review, following the mandate received in 2005/2006 “to undertake a full, wide- ranging review covering all aspects of EU spending”.11
Pärast 2005.–2006. aastal saadud mandaati toimub eelarve läbivaatamise raames ühtekuuluvuspoliitika tulevikku käsitlev mõttevahetus, selleks et viia läbi kõiki ELi kulutusi hõlmav täielik
11 Declaration No 3 attached to the Interinstitutional Agreement between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management, OJ C 139, 14.6.2006, p. 15.
11 ja laiaulatuslik läbivaatamine
THE WAY AHEAD
EDASINE TEGEVUS
In this context, it is important to consider the new policy challenges which could have a significant impact on where the Union directs its efforts in the future and, at the same time, to make an assessment of the added value of EU spending.
Seoses sellega on oluline arvestada uusi poliitilisi väljakutseid, mis võivad märkimisväärselt mõjutada seda, kuhu Euroopa Liit tulevikus oma jõupingutused suunab, ning hinnata samal ajal ELi kulude lisandväärtust.
Among the challenges identified, the following five may be of particular relevance for European regions: the consequences of climate change.
Kindlakstehtud väljakutsete hulgas võivad Euroopa piirkondade jaoks olla eriti olulised järgmised viis väljakutset:
Secure, sustainable and competitive energy represents one of society’s main challenges. Limited supply, increased global demand and the imperative to cut emissions have led to a new realisation of the need to move towards a low-carbon economy in Europe.
Kliimamuutusest on saanud Euroopa tegevuskava keskne küsimus, sest see mõjutab Euroopa keskkonda ja ühiskonda, pannes poliitikakujundajad kaaluma, kuidas oleks ELi käsutuses olevate poliitikavahenditega sellele kõige parem reageerida.
The opening up of huge new markets creates vast new opportunities for Europeans, but it will at the same time test Europe’s capacity to further adjust to structural change and manage the social consequences of that change.
See kehtib nii kliimamuutuse leevendamise jõupingutuste suhtes, et võidelda kasvuhoonegaasi heite kasvu vastu, kui ka vajaduse suhtes võtta meetmeid kliimamuutuse tagajärgedega kohanemiseks.
Demographic change will transform the age and employment structure of our societies, raising important issues of both economic efficiency and intergenerational equity.
Kindel, jätkusuutlik ja konkurentsivõi- meline energia on üks ühiskonna peamisi väljakutseid.
Migratory pressure will have a particularly strong effect on Europe, due to its proximity to some of the world’s poorest regions and those likely to be worst affected by climate change and natural resource constraints.
Piiratud pakkumine, suurenenud ülemaailmne nõudlus ja kohustus vähendada heidet on viinud Euroopas vähem süsinikdioksiidi heidet tekitava majanduse poole liikumise vajaduse uue elluviimiseni.
Financial crisis and the economic downturn have thrown into sharp relief the central place of the EU in securing the economic and social well-being of Europeans.
Üleilmastumine juhib teaduse ja tehnika arengut ja muudab Euroopa mõõtme veelgi olulisemaks, edendades teadmisi, liikuvust, konkurentsivõimet ja innovatsiooni.
Parliament and Commission have joined efforts to help limit the negative effect on growth, to support those losing their jobs, and to put the EU economy in the best shape to respond as the cycle turns.
Tohutute uute turgude avamine annab eurooplastele palju uusi võimalusi, kuid paneb samal ajal proovile Euroopa võimekuse kohaneda struktuuriliste muutustega ja tulla toime nende sotsiaalsete tagajärgedega.
That means pressing ahead with many of the key objectives of the Lisbon strategy for growth and jobs: freeing up small and medium enterprises to concentrate on building their businesses, training and re-training to promote the right skills for tomorrow’s economy, investing in research and development.
Üleminek teadmistel ja teenustel põhinevale majandusele on sama sügav kui varasem üleminek põllumajanduselt tööstusele.
Together these challenges will impact on the development of Europe’s economies and societies over the coming years.
Finantskriis ja majanduslangus on muutnud senisest olulisemaks ELi rolli eurooplaste majandusliku ja sotsiaalse heaolu tagajana.
In a global world a mere redistribution of financial resources from one place to another is not sufficient to make catch-
See tähendab, et pööratakse veelgi suuremat tähelepanu paljude majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva
Climate change has become central to the European agenda due to its impact on Europe’s environment and society, challenging policymakers to reflect on how best to respond with the policy instruments at the EU’s disposal.
Demograafilised muutused muudavad meie ühiskondade vanust ja tööhõivestruktuuri, tõstatades olulised küsimused nii majandusliku tõhususe kui põlvkondadevahelise võrdsuse kohta.
This applies both to efforts to mitigate climate change by tackling the growth in greenhouse gas emissions and the need for measures to adapt to
Eriti tugevasti mõjutab Euroopat rändesurve, sest Euroopa asub lähedal teatud maailma kõige vaesematele ja neile piirkondadele, mida kliimamuutus ja loodusvarade piiratus kõige rohkem mõjutavad.
However, new mechanisms and indicators should be set up in order to better demonstrate the policy performance, valueadded and results of the policy.
Lissaboni strateegia eesmärkide täitmisele: VKEde suhtes kehtivate nõuete leevendamine, et nad saaksid keskenduda oma tegevusele, koolitus ja ümberõpe, et anda töötajatele tulevikumajanduseks vajalikke oskusi, ning investeerimine teadus- ja arendustegevusse.
ing up happen. Instead, a fully fledged development policy which targets the endogenous development of the regions is needed.
Teiseks tuleks uurida, kuidas tugevdada piirkondlikku ja kohalikku mõõdet nii programmide kavandamisel kui ka rakendamisel.
In this context, Cohesion Policy must remain a central Union policy, in particular with respect to its historical task of matching the further development of the Single Market through the strengthening of economic, social and territorial cohesion across the Community as a whole.
Praegu on selleks sobiv aeg, sest uue ELi lepinguga nähakse ette Euroopa subsidiaarsuse uus määratlus, kusjuures rõhutatakse piirkondlike ja kohalike osalejate rolli.
Three different policy implications can be derived from this.
Kohalikul tasandil on endiselt suur hulk kasutamata majanduskasvu allikaid, mida võiks ära kasutada, kui kasutataks rohkem niisuguseid vahendeid nagu kohalikud toetused ja juhtimismehhanismid, näiteks kohalikud partnerlused.
Firstly, when talking about the need for an integrated approach, an in-depth evaluation on the way Structural Funds are currently implemented should be carried out.
Need väljakutsed mõjutavad koos Euroopa majanduste ja ühiskondade arengut järgmistel aastatel. Üleilmastunud maailmas ei piisa järelejõudmiseks üksnes finantsvahendite ümberjaotamisest.
It should in particular focus on the recent separation of rural development from European Cohesion Policy.
On vaja terviklikku arengupoliitikat, mis oleks suunatud piirkondade sisetekkelisele arengule.
Further, it should be discussed whether better alignment between implementing modes of ERDF, ESF and Cohesion Fund would not contribute to more coherent strategic development.
Selle taustal peab ühtekuuluvuspoliitika jääma liidu keskseks poliitikaks, kusjuures eriti peetakse silmas selle ajaloolist ülesannet saavutada ühtse turu edasine areng majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamise abil kogu ühenduses.
This, perhaps, should be the first step addressing the issue of territorial cohesion.
See võib tuua kaasa kolm erinevat poliitilist tagajärge.
Secondly, it should be examined how to reinforce the regional and local dimension both in the planning and implementation of programmes.
Kolmandaks peab ühtekuuluvuspoliitika keskenduma rohkem tulemustele ning selle tõhususe kriteeriumid peaksid kajastama sekkumiste ja poliitiliste eesmärkide iseloomu.
The moment is opportune, as the new EU Treaty provides for a new definition of European subsidiarity, emphasizing the role of the regional and local actors.
Konsensuse saavutamine seoses uute hindamiskriteeriumide ja uute näitajatega on keeruline, seda ka piirkondlike majanduste väga erineva iseloomu tõttu.
In particular, there are still large unused growth resources at the local levels, which could be tapped by a more widespread use of instruments such as local grants and governance mechanisms such as local partnerships.
Siiski tuleks luua uued mehhanismid ja näitajad, et näidata paremini poliitika tõhusust, lisandväärtust ja tulemusi.
Finally, Cohesion Policy must focus more on results, with performance criteria reflecting the nature of the interventions and policy objectives.
Lisaks tuleks arutada, kas ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi rakendamisviiside parem ühtlustamine aitaks kaasa ühtsemale strateegilisele arengule.
Finding consensus around new evalu-
See peaks võib-olla olema esimene etapp territoriaalse ühtekuuluvusega tegelemisel.
Upcoming Legislative Procedures and Communications of the European Commission t h
Euroopa Komisjoni tulevased õigusloomega seotud menetlused ja teatised
Cohesion policy and of situation and trends in European regions in certain key areas and on the basis of the latest statistics.
• Majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust käsitlev kuues eduaruanne: aruandes antakse viimase statistika põhjal ajakohastatud ülevaade ühtekuuluvust käsitlevast avalikust arutelust ning teatavate oluliste valdkondade olukorrast ja suundumustest Euroopa piirkondades.
• EU Solidarity Fund - Annual Report 2008: the report will inform on the mobilisation of the EU Solidarity Fund for disasters in Member States and candidate countries and on the implementation of the related financial assistance during the preceding year.
• ELi Solidaarsusfond – 2008. aasta aruanne: aruandes antakse teavet ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta katastroofide puhul liikmesriikides ja kandidaatriikides ning sellega seotud finantsabi rakendamise kohta eelmisel aastal.
• Draft Commission Regulation amending Commission Regulation (EC) No 1828/2006 of 8 December 2006 setting out rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 1083/2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and of Regulation (EC) No 1080/2006 of the European Parliament and of the Council on the European Regional Development Fund: the objective of the modification is to simplify and clarify certain provisions laid down in the Regulation based on the experience with implementation of Cohesion policy programmes from the start of the 2007-2013 programming period up to-date.
• Komisjoni määruse eelnõu, millega muudetakse komisjoni 8. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1828/2006, milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi: muudatuse eesmärk on lihtsustada ja selgitada teatavaid määruse sätteid, mis põhinevad kogemustel, mis on saadud ühtekuuluvuspoliitika programmide rakendamisel alates programmiperioodi 2007–2013 algusest kuni praeguseni.
Annual Report on the Implementation of the Structural Funds (2008): report on the implementation of Regula- tion (EC) n° 1260/1999 during the preceding year.
• Struktuurifondide rakendamist käsitlev 20. aastaaruanne (2008): aruanne määruse (EÜ) nr 1260/1999 rakendamise kohta eelmisel aastal.
• Annual Report on the Cohesion Fund (2008): the report will focus on the implementation of projects adopted under the 2000-2006 programming period: financial execution; closure of projects; implementation in the beneficiary Member States; conditionality; inspections; irregularities; evaluation; information and communication activities.
• Ühtekuuluvusfondi aastaaruanne (2008): aruandes keskendutakse programmiperioodil 2000–2006 vastu võetud projektide rakendamisele: rahaliste vahendite kasutamine; projektide sulgemine; rakendamine abi saavates liikmesriikides; tingimuste kehtestamine; kontrollimised; eeskirjade eiramine; hindamine; teabevahetusalane tegevus.
• Ex Post Evaluation of the European Regional Development Fund, 2000-2006: a series of phased and interlinked evaluations were launched in 2007 and the results will be published during 2009, culminating in a synthesis report to be published in early 2010.
• Euroopa Regionaalarengu Fondi järelhindamine (2000–2006): 2007. aastal algatati mitmed etapilised ja omavahel seotud hindamised, mille tulemused avaldatakse 2009. aastal, ning 2010. aasta alguses avaldatakse nende kohta koondaruanne.
• Commission Communication on the Progress in the Delivery of Cohesion Policy Objectives in Support of the Lisbon Growth and Jobs: following on from Communication adopted as part of the Strategic review of the Lisbon Agenda in 2007, the communication will report on the first 12-18 months of implementation of the new programmes.
• Komisjoni teatis edusammude kohta majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia toetamiseks püstitatud ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide täitmisel: kõnealuses teatises, mis on 2007. aastal Lissaboni tegevuskava strateegilise läbivaatamise osana vastuvõetud teatise järg, esitatakse aruanne uute programmide rakendamise esimese 12–18 kuu kohta.
Upcoming Legislative Procedures and Communications of the European Commission
Euroopa Komisjoni tulevased õigusloomega seotud menetlused ja teatised
• Communication on EU Strategy for the Baltic Sea Region: following the invitation of the European Council, Commission will present a comprehensive strategy for the Baltic Sea region.
• Teatis ELi Läänemere piirkonda hõlmava strateegia kohta: pärast Euroopa Ülemkogu üleskutset esitab komisjon tervikliku Läänemere piirkonda hõlmava strateegia.
• Communication on the European Neighbourhood Programme Package: the package will comprise an umbrella Communication and 12 action plans.
• Teatis Euroopa naabruspoliitika programmipaketi kohta: pakett sisaldab raamteatist ja 12 tegevuskava.
• Communication on the Budget Review: the objective is to examine what reforms are needed to optimise Europe’s contribution in addressing key challenges of the next decade, based on the principles of added value in pursuing the common interest and effectiveness of spending, and how this contribution should be financed. financed.
• Teatis eelarve läbivaatamise kohta: eesmärk on uurida, milliseid reforme on vaja, et optimeerida Euroopa panust järgmise aastakümne peamiste probleemidega tegelemisse ühiste huvide järgimise lisandväärtuse ja kulutõhususe põhimõtete kaudu, ning seda, kuidas kõnealust panust tuleks rahastada.
Source: European Commission Legislative and Work Programme 2009
Allikas: Euroopa Komisjoni 2009. aasta õigusloome- ja tööprogramm.
ABOUT THE POLICY DEPARTMENT
POLIITIKAOSAKOND
Policy Departments are research units that support parliamentary bodies in the fulfilment of their legislative and institutional tasks.
Poliitikaosakonnad on uurimisüksused, mis toetavad Euroopa Parlamendi organeid õigusloomega seotud ja institutsiooniliste ülesannete täitmisel.
They were created in 2004 with a Bureau decision in order to incorporate research within parliamentary activities and enhance the support to committees.
Poliitikaosakonnad loodi 2004. aastal juhatuse otsusega, et ühendada teadustöö Euroopa Parlamendi tegevusega ja tugevdada parlamendikomisjonide toetamist.
Their main objective is to provide all necessary tools for better law-making.
Poliitikaosakondade peamine eesmärk on tagada paremaks õigusloomeks kõik vajalikud vahendid.
There are currently 5 Policy Departments covering all the areas of competence of the parliamentary committees and other bodies, which are divided as follows: Economic and Scien-tifi c Policy (Policy Department A), Structural and Cohesion Policies (Policy Department B), Citizens’ Rights and Constitutional Affairs (Policy Department C), Budgetary Affairs (Policy Department Budg), External Relations (Policy Department Expo).
Praegu on kokku viis poliitikaosakonda, mis katavad Euroopa Parlamendi komisjonide ja muude organite kõik vastutusalad: majan-dus- ja teaduspoliitika (poliitikaosakond A), struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika (poliitikaosakond B), kodanike õigused ja põhiseadusküsimused (poliitikaosakond C), eelarveküsimused (poliitikaosakond Budg), välissuhted (poliitikaosakond Expo).
Policy Department B: Structural and Cohesion Policies covers the following areas: Agriculture and Rural Development, Culture and Education, Fisheries, Regional Development and Transport and Tourism.
Poliitikaosakond B (struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika) tegeleb järgmiste valdkondadega: põllumajandus ja maaelu areng, kultuur ja haridus, kalandus, regionaalareng ning transport ja turism.
IN-HOUSE OR EXTERNAL EXPERTISE
SISE VÕI VÄLISEKSPERTHINNANG
Expertise may be carried out in-house or externally.
Eksperthinnangu võib saada asutusesiseselt või -väliselt.
Following a request from a parliamentary committee, Policy Department B examines whether it is possible for it to be carried out in-house.
Kui parlamendikomisjon esitab eksperthinnangu saamise taotluse, uurib poliitikaosakond B, kas tal on võimalik teostada seda parlamendisiseselt.
A substantial part of the documents supplied are therefore produced by Policy Department B administrators.
Suure osa dokumentidest koostavad poliitikaosakonna B administraatorid.
If this is not possible, Policy Department B launches competitive tenders which vary in terms of timeframe and complexity.
Kui see ei ole võimalik, algatab poliitikaosakond B konkursid, mis erinevad pikkuse ja keerukuse poolest.
They are organised and managed by Policy Department B administrators in strict compliance with the rules of the Financial Regulation - transparency, non-discrimination and sound financial management.
Neid korraldavad ja haldavad poliitikaosakonna B administraatorid ranges kooskõlas finantsmääruses sätestatud põhimõtetega: läbipaistvus, mittediskrimineerimine ja usaldusväärne finantsjuhtimine. finantsjuhtimine.
WHAT WE OFFER
MIDA ME PAKUME
Policy Department B provides a wide range of research services tailor-made to fi t the needs of the committee on Regional Development.
Poliitikaosakond B pakub suurt hulka uuringutega seotud teenuseid, mis on kohandatud regionaalarengukomisjoni vajadustele.
Below, you will find a short description of the options proposed.
Allpool kirjeldatakse lühidalt pakutavaid võimalusi.