natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The TBT agreement applies to a broad range of measures: composition of goods, design requirements,packaging and labelling requirements etc.
Tehniliste kaubandustõkete lepingut kohaldatakse paljude meetmete suhtes: kaupade koostis, kujundusnõuded, pakendi- ja märgistusnõuded jne.
It applies both to mandatory regulations laying down productcharacteristics, and to voluntary standards.
Seda rakendatakse nii kohustuslikele normidele, millega nähakse ette kauba tunnused, kui ka mittekohustuslikele normidele.
Not only technical measures adopted by central governments aresubject to trade disciplines: the TBT agreement also includes provisions describing how local government andnon-governmental bodies should apply their own regulations.
Kaubanduseeskirjad ei kehti mitte ainult keskvalitsuste poolt vastu võetud tehniliste normide suhtes – tehniliste kaubandustõkete leping sisaldab ka sätteid, mis näevad ette, kuidas kohalik valitsus ning valitsusvälised organisatsioonid peaksid oma norme kohaldama.
The TBT agreement forbids discrimination against imported goods through more burdensome design ortesting requirements.
Tehniliste kaubandustõkete leping keelab imporditavate kaupade diskrimineerimise koormavamate disaini- või katsetamisnõuete kaudu.
WTO Members must also ensure that their technical regulations are not more traderestrictive than necessary to achieve their legitimate objectives.
WTO liikmed peavad samuti tagama, et nende tehnilised normid ei piiraks kaubandust rohkem, kui on vaja nende seadusjärgsete eesmärkide saavutamiseks.
The procedures used to decide whether aproduct conforms to national standards have to be fair and equitable.
Menetlus, mida kasutatakse, et otsustada, kas toode on vastavuses siseriiklike standarditega, peab olema õiglane ja erapooletu.
In order to promote greater convergence between national technical regulations and standards, theagreement requires countries to use international standards as a basis for their regulations where these areappropriate to fulfil the legitimate goals pursued.
Siseriiklike tehniliste normide ja standardite vahelise ühituvuse soodustamiseks nõutakse lepingus, et riigid kasutaksid oma normide alusena rahvusvahelisi standardeid, kui need on seaduslike eesmärkide saavutamiseks sobivad.
WTO Members have undertaken to discipline subsidies through the Agreement on Subsidies and Countervailing Measures.
WTO liikmed on võtnud endale kohustuse reguleerida subsiidiume subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepinguga.
This discipline exists because it is recognised that subsidies on the whole involve amisallocation of resources, which can potentially distort trade and cause adverse effects to competing nonsubsidised enterprises.
Selle põhjuseks on tõdemus, et subsiidiumid tervikuna hõlmavad endas ressursside väära jagamist, mis võib potentsiaalselt kaubandust kahjustada ning põhjustada ebasoodsaid mõjusid konkureerivatele ettevõtetele, kellele subsiidiume ei maksta.
Under WTO law, a “subsidy”is broadly defined as a financial contribution from a government, which confers abenefit on the recipient, which he could not otherwise obtain in the market.
WTO reeglite kohaselt defineeritakse “subsiidiumi“ laias laastus kui valitsuse rahalist toetust, mis annab selle saajale soodustuse, mida ta muidu turul ei oleks saanud.
For example, a non-repayabletransfer of government funds, such as a grant or a tax exemption to a company would obviously fall into thiscategory.
Näiteks kuuluks sellesse kategooriasse ilmselgelt selliste valitsuse vahendite nagu stipendiumide või maksuvabastuse tagastamatu ülekandmine ettevõttele.
In other cases, a comparison with the market is necessary to establish whether a subsidy exists.
Teistel juhtudel on subsiidiumi olemasolu kindlakstegemiseks vaja võrdlust turuga.
Forexample, a Government loan would only involve a subsidy if it were granted on more favourable terms thanthe market i.e. a loan at below market rates; the same consideration applies to loan guarantees, equity infusionsand the Government provision of goods.
Näiteks valitsuse laen kujutaks endast subsiidiumi ainult siis, kui see on antud soodsamatel tingimustel kui turul, st laen allpool turumäärasid; sama kehtib ka laenutagatiste, omakapitali paigutuste ning valitsusepoolse kaupade tarnimise suhtes.
It is important to note that subsidy disciplines apply only to benefits, which result from a financial interventionby Governments.
Oluline on märkida, et subsiidiumikord kehtib ainult hüvede osas, mis tulenevad valitsuse rahalisest sekkumisest.
Many kinds of Government actions confer benefits but cannot be considered as subsidies.
Mitmetest valitsuse tegevustest tulenevad hüved, mida ei saa pidada subsiidiumiks.
Forinstance, if a Government lowers social or, especially relevant today, environmental standards, this may reducecompanies’costs and confer a benefit, at least from the purely selfish point of view of the company.
Näiteks kui valitsus langetab sotsiaalseid või tänapäeval eriti olulisi keskkonnastandardeid, võib see vähendada ettevõtte kulusid ning luua hüve, vähemalt ettevõtte täiesti omahuvilisest vaatepunktist.
However,as there is no financial contribution from the Government, it is not a subsidy and cannot be subject to remediesagainst subsidies.
Kuid valitsus ei anna mingit rahalist toetust, see ei ole subsiidium ning selles osas ei rakendata subsiidiumivastaseid meetmeid.
Similarly, an export ban on steel scrap may benefit still producers by reducing the price oftheir raw material; this is not a subsidy.
Samamoodi võib terasejääkide ekspordikeeld olla tootjatele kasulik, kuna see vähendab nende tooraine hinda, kuid see ei ole subsiidium.
Another example is customs tariff increases – these benefit companiesby granting them protection, but the Government gains rather than forgoes revenue.
Veel üheks näiteks on tollitariifide tõstmine – see on ettevõtetele kasulik, kuna see kaitseb neid, kuid valitsuse sissetulekud pigem suurenevad kui vähenevad.
Not all subsidies can, however, be challenged. Certain kinds of subsidies are, in that respect, viewed morefavourably than others.
Kõiki subsiidiume aga ei saa vaidlustada.Teatavat liiki subsiidiume koheldakse selles mõttes soodsamalt kui teisi.
For instance, subsidies which apply across the board in the territory of the governmentwhich grants them, and thus do not give certain firms an advantage over others, are not normally consideredto distort trade.
Näiteks, subsiidiume, mis on neid andva valitsuse territooriumil üldiselt kohaldatavad ja ei anna seetõttu teatavatele ettevõtetele eelist teiste ees, ei peeta tavaliselt kaubandust kahjustavaks.
An example may be a lower rate of corporate income tax for Small and Medium Enterprisesso-called non-specific subsidies.
Näiteks võib olla ettevõtte tulumaksu madalam määr väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele – need on niinimetatud mittespetsiifilised subsiidiumid.
Under WTO law, no action can be taken against a non-specific subsidy.
WTO reeglite kohaselt ei võeta mittespetsiifiliste subsiidiumide vastumeetmeid.
On the other hand, specific subsidies e.g. those limited to certain enterprises, potentially can distort trade andcan, therefore, be challenged, if they cause adverse effects (e.g. injury to domestic industry, displacement ofexports, price undercutting) to other WTO Members; these are referred to as “actionable”subsidies.
Teisalt võivad spetsiifilised subsiidiumid, nt need, mis on mõeldud ainult teatud ettevõtetele, potentsiaalselt kaubandust kahjustada ning neid võib seetõttu vaidlustada, kui nad põhjustavad teistele WTO liikmetele kahjulikke mõjusid (nt kahju kohalikule tööstusele, eksportkaupade kõrvaletõrjumine, hinna allalöömine); neid nimetatakse “vaidlustatavateks“ subsiidiumideks.
Proof ofsuch effects needs of course to be provided before any action is taken.
Enne mis tahes meetmete võtmist tuleb loomulikult esitada tõendeid selliste mõjude kohta.
Finally, certain subsidies are considered to have in all circumstances, by their very nature, a direct negative effecton trade and are, therefore, outrightly prohibited: these are export subsidies and subsidies which favour theuse of domestic rather than imported products.
Ning lõpuks on teatavad subsiidiumid, mida peetakse nende olemuse tõttu igasuguses olukorras kaubandusele otsest negatiivset mõju omavaks, ning need on seetõttu vaieldamatult keelatud: need on ekspordisubsiidiumid ning subsiidiumid, mis soodustavad kodumaiseid tooteid rohkem kui imporditud tooteid.
For example, government loans at preferential rates providedonly to exporters or tax exemptions based on the percentage of domestic parts used in production.
Näiteks soodustingimustel antud laen, mida valitsus annab ainult eksportijatele, või maksuvabastused, mis põhinevad tootmises kasutatavate kodumaiste osade osakaalul.
Tax discrimination
Maksundusalane diskrimineerimine
Article III:2 of GATT 1994 establishes the principle of National Treatment, which creates on WTO members theobligation to treat, imported products in the same way as domestic ones.
GATT 1994 III artikli lõige 2 kehtestab võrdse kohtlemise põhimõtte, mis loob WTO liikmetele kohustuse käsitleda imporditud tooteid kodumaistega samaväärselt.
In other words, it prohibits WTOmembers from imposing on imported products discriminatory taxes not applicable to domestic goods.
Teisisõnu keelab see WTO liikmetel kehtestada imporditud toodetele diskrimineerivaid makse, mida ei kohaldata kodumaistele toodetele.
In order to establish the compatibility of a measure with Article III:2 of GATT 1994, it is necessary to examinewhether imported products are "like products" or "directly competitive or substitutable products" to domesticproducts.
Et teha kindlaks meetme vastavus GATT 1994 III artikli lõikele 2, on vaja kontrollida, kas imporditud tooted on kodumaiste toodetega “sarnased tooted“ või “otseselt konkureerivad või asendatavad tooted“.
Rules are more stringent for the former than for the latter.
Esimeste puhul on eeskirjad rangemad kui viimaste puhul.
Like products If imported products are “like”to domestic ones, then their taxation should be identical.
Sarnased tooted Kui imporditavad tooted on kodumaistega “sarnased“, peaks nende maksustamine olema samasugune.
In other words,if imported products are found to be taxed in excess of domestically produced products, even by very small(de minimis) margins, there is discrimination and consequently a violation of the national treatment principle.
Teisisõnu, kui leitakse, et imporditud tooteid maksustatakse rohkem kui kodumaiseid, isegi kui see on väga väikesel määral (de minimis), loetakse see diskrimineerimiseks ning sellest tulenevalt võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumiseks.
The term“like product”is not defined in GATT; the interpretation of the term should, therefore, be examined ona case-by-case basis.
Mõiste “sarnane toode“ ei ole GATTis määratletud; selle mõiste tõlgendamist peaks seetõttu iga juhtumi puhul eraldi kontrollima.
This would allow a fair assessment in each case of the different elements that constitutelikeness.
See võimaldaks iga juhtumi puhul sarnasust moodustavaid elemente õiglaselt hinnata.
To establish whether imported products are “like”to domestic products similarities in their physicalcharacteristics (i.e. the product's properties, nature and quality such as raw material, outlook, colour,presentation, and packaging) are very important.
Selleks, et teha kindlaks, kas imporditud tooted on kodumaiste toodetega “sarnased“, on väga olulised nende füüsilised omadused (nt toote omadused, laad ja kvaliteet, näiteks tooraine, välimus, värv, esitusviis ja pakend).
In addition, one needs to examine elements such as theirproduction techniques and methods (including distillation, filtration, colouring or ageing processes), theproduct's end-uses in the market in question and their tariff classification.
Lisaks tuleb uurida selliseid elemente nagu nende tootmistehnikad ja -meetodid (sealhulgas destilleerimis-, filtreerimis-, värvimis- või laagerdusprotsess), toote lõppkasutused kõnealusel turul ning nende tariifne klassifitseerimine.
Directly competitive or substitutable products If imported products are “directly competitive or substitutable products”to domestic ones, then very small(de minimis) differences in taxation are permitted (e.g. a difference of 0.5% could perhaps be tolerated but nota difference of 3%).
Otseselt konkureerivad võid asendatavad tooted Kui imporditud tooted on kodumaiste toodete suhtes “otseselt konkureerivad või asendatavad tooted“, siis on väga väikesed maksuerinevused lubatud (nt võidakse lubada 0,5% erinevust, aga mitte 3% erinevust).
Furthermore, for a violation to be found it would need to be established that the heaviertaxation of the imported products is applied in order to “afford protection”to domestic production.
Lisaks sellele tuleb rikkumise avastamise korral teha kindlaks, et imporditud toodete suhtes kohaldatakse suuremat maksu kodumaisele toodangule “kaitse võimaldamiseks“.
As theestablishment of the intent of the legislator is not always easy or self-evident, in deciding this issue, it would benecessary to look at the overall design, architecture, and structure of a measure.
Kuna seadusandja kavatsuse kindlakstegemine ei ole alati lihtne või ilmselge, oleks selle asja otsustamiseks vaja vaadata meetme üldist kujundust, arhitektuuri ja struktuuri.
When are imported and domestic products “directly competitive or substitutable”?
Millal on imporditud ja kodumaised tooted “otseselt konkureerivad või asendatavad“?
Although this categoryis broader than the category of “like”products, it must still be determined on a “case-by-case”basis byreference, however, primarily to the consumers' perception in the market in question.
Kuigi see kategooria on laiem kui “sarnaste“ toodete kategooria, tuleb see ikkagi kindlaks teha iga juhtumi puhul eraldi, kuid tuginedes ennekõike tarbijate tunnetusele kõnealusel turul.
Accordingly, informationon the common end-uses (whether products are used in similar settings and for similar purposes), on themarketing strategies (distribution channels and points of sale), must be provided; in addition, one must lookto their physical characteristics, cross-price elasticity, demand in other markets and tariff classification.
Seetõttu tuleb esitada teavet tavapäraste lõppkasutuste (kas tooteid kasutatakse sarnases keskkonnas ja sarnastel eesmärkidel) ja turundusstrateegiate (turustuskanalid ja müügipunktid) kohta; lisaks sellele tuleb silmas pidada nende füüsilisi omadusi, nõudluse hinnaelastsust, nõudlust teistel turgudel ning tariifset klassifitseerimist.
For further information I DG Trade I Unit F2 (Legal Aspects of Trade Policy)I Tel. +32 2 295 39 18I E-mail : trade-tbr@ec.europa.eu
Lisateave I Kaubanduse peadirektoraat I Üksus F2 (kaubanduspoliitika juriidilised aspektid) I Tel: +32 2 295 39 18 I E-post: trade-tbr@ec.europa.eu
© European Communities
HAKKAVAD ARU SAAMA, MIS ON ARENGUKOOSTÖÖ
These words may seem a little strange, but they are so veryimportant.What they simply mean is that, since we all live on the sameplanet, it is only right that those who are richer help those whoare poor… each in his or her own way.
OLULINE MÄRKUSRaamatu tekstja illustratsioonid ei pruugi kajastada Euroopa Komisjoni seisukohti.Raamatu osaline või täielikpaljundamine on lubatud vaid selge viitega väljaandjale. © Euroopa ühendused
That night, Mathias fell asleep in no time at all, and he had a dream.He dreamt that he was in Africa but, strangely, it wasn't really at alllike what he'd seen on TV…
Täna õhtulnäidatakse dokumentaalfilmi Aafrika loomadest.—Mõtle, Amelia, kõikneed elevandid ja kaelkirjakud jalutavad seallihtsaltvabaltringi... Aafrika peab ikka väga suur olema...
The bus was full to bursting.
Unenäos seisis Mattias jalgupidi liivas.
The road was so bad that Mathias bounced up anddown like a ball every time it went over a bump.
Taloli seljakottseljasja ta ootasbussi, etkooli sõita.
–You’ll get used to it, you know...Amadou laughed and helped Mathias to stand up.
Bussoli lõhkemiseni rahvasttäis.
It's true he was used to it.
Tee oli nii paha, etiga kord, kui bussaugustläbi sõitis, põrkas Mattias nagu pallüles-alla.
He took this bus every day with his father.
Ta müksaskogu aeg teisi inimesi, kesseisid nii lähestikku, et Mattiasel polnud kukkumisruumigi.
In the next village, Amadou's father got off the bus.
—Küllsa ära harjud...Amadou ainultnaerisja aitas Mattiasel tasakaalu hoida.
He worked on a big cocoaplantation.
Tema oli tõepoolestselle kõigega harjunud.
Children the same age as Mathias and Amadou also got off the buswith him.
Koosisaga sõitista niiviisi iga päev.
On the way back, the bus suddenly stopped by the side of the road.
—Meilöeldakse nende kohta "eksootilised puuviljad".
A tyre hadburst, but nobody seemed surprised or upset about this unforeseen delay.Amadou looked at his new friend:–Could take a while, you know...
Naljakas, äkki on needpäritsiitsamastkoolimaja tagantpõllult...Mattiasvaatasaknastvälja ja peaaegu lootissealisa suurtkaubikutnäha.
It was the best time of the day, when you could at last really relax and have a goodchat.
Naised tegid süüa, samalajalkui külavanem Mattiasele ümbrustnäitas.Arstipunkti poole viibatesütlesta:—Siinkandisjuhtub palju õnnetusi, meie teed on nii halvasseisus...Mattiasnoogutas.
Mathias and Amadou felt inseparable.–You know, when I go back to my school, I'm going to collect up lots of schoolstuff.
Talle tundus, etkülavanema juuresolekulpeab ta tõsine jaasjalikolema, näitama, etteab sellest.
We've got lots of things that maybe you could use too.
Tegelikultta ju teadiski, sestkohe tulitalle meelde vana katkise kummiga bussteeservas...
To help your parents, your teacher, or those who have readthis little story with you, to tell you a little bit more aboutdevelopment co-operationand what we can all do to try toease poverty in the world, the Information and Communication Unit of the Directorate-General for Development (European Commission) has published a more detailed teaching manual.
Kui teie vanemad, õpetaja või kesiganeson teiega seda väikestlugu lugenud, tahaksid teile veelrääkida arengukoostööstja sellest, mida me kõiksaaksime ära teha, et maailmas vaesust vähenda, siis Euroopa Komisjoni arengu peadirektoraaditeabe ja kommunikatsiooni üksuson välja andnudpõhjalikuma selleteemalise käsiraamatu.
Ask them to find out more on the Internet : http://europa.eu.int/comm/development/index_en.cfm or from the Official Publications Office of the European Communities.
Lisateavetvõib leida Interneti-aadressilt (http://ec.europa.eu/development/index_en.htm) või Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talituselt.
Leonidas Antonakopoulos Georges Eliopoulos European Commission Directorate-General for Development Information & Communication Unit Rue de la Loi, 200B–1049 Brussels consultant Luc Dumoulin for Mostra!
Georges Eliopoulos Euroopa Komisjon Arengu peadirektoraat Teabe ja kommunikatsiooni üksus Rue de la Loi, 200B-1049 Brüssel
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities
EUROOPAKOMISJONLuxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus2007–36 lk–20x28 cm ISBN 92-79-03504-5
The major challenge for the next few years is to halvethe intolerable poverty in the world.
ähemate aastate tähtsaim eesmärk on maailmas leiduva vaesuse vähendamine poole võrra.
The adults striving to achieve this are most unlikely to see theirefforts through to the end. Our children will have to take overthe task.
Selle nimel töötavad täiskasvanud ise soovitud tulemust ilmselt ei saavuta, seega peavad meie lapsed tööd jätkama.
Children are predisposed to share, and we must helpthem discover and understand why and how each and everyone of them, wherever they may be and whatever their means,can help build a better world in which North and South standunited.
Laste jaoks on jagamine loomulik – meie peame aitama neil avastada ja mõista, miks ja kuidas võib igaüks asukohast hoolimata ja vastavalt oma võimetele aidata üles ehitada paremat maailma, kus põhi ja lõuna üksteist toetavad.
INTRODUCTION
SISSE J U H A
Education is one of our main priorities.
Haridus on üks meie esmatähtsatest ülesannetest.
This is why we have cre-ateda picture book designed to explain very simply to young Europeans aged 6 to 8 what development cooperationisall about and what the European Union is doing in this area.The book is called ‘Mathias and Amadou’.
Seepärast oleme koostanud pildiraamatu, milles 6–8aastastele Euroopa lastele selgitatakse lihtsate sõnadega, mida tähendab arengukoostöö ja mida teeb selles valdkonnas Euroopa Liit. Raamatu pealkiri on „Mattias ja Amadou”.
To help you — as parents, teachers and educators — to makethe most of this children’s book, we have also put together ashort teaching manualexplaining some of the facts behindthe 16 original storyboards.
Et aidata vanematel, õpetajatel ja kasvatajatel lastele raamatut tutvustada, oleme koostanud ka väikese õpetajatele mõeldud käsiraamatu,milles selgitatakse pildiraamatu 16 leheküljel toimuvat.
I sincerely hope that you will find it helpful and that, together,we can open our children’s hearts and minds to the fascinatingand rewarding adventure of development cooperation.
Ma loodan, et teil on käsiraamatust kasu ning me suudame üheskoos ärgitada lapsi huvituma ja vaimustuma põnevast seiklusest nimega arengukoostöö.
RESPONSIBLE FOR DEVELOPMENT AND HUMANITARIAN AID
EUROOPA KOMISJONI LIIGE ARENGU JA HUMANITAARABI VOLINIK
That evening,Mathias was watching atelevision programme about the animals of the African plain.
T tasandikuloomade kohta. 8aastasele poisile ei tähendaAafrika eriti muud kui metsikut loodust ja seal elavaid loomi.
For this little 8-year-old boy,Africa means little more than the bush and theanimals that live there.
Ta ei tea veel, et sellel mandril ei ole mitte ainult palju erinevaid
He doesn’t know yetthat this continent is not only rich in traditions, cultures and landscapes, but that it isalso one of the poorest of our planet, wheremost children of his age do not have the sameopportunities that he has.
K Ä S I RAA MA traditsioone, kultuure ja maastikke,vaid etsee onüksmaakera
Any attempt to define poverty would result in an understatement.
A JA vaesemaid paiku, kus paljudel temavanustel lastel ei
Poverty means being hungry; it means not having aroof over your head.
Vaesus on see, kui kõht on tühi, kui pea kohal ei ole katust.
Poverty means not being able to go to school and never having the chance to learn to read and write.
Vaesus on see, kui ei saa koolis käia ega õppida lugema ja kirjutama.
Poverty also means not having work but having to live from day to day, always worrying about tomorrow.
Vaesus on ka see, kui pole tööd, kui tuleb elada peost suhu ja tunda pidevalt muret homse päeva pärast.
Poverty means having your child die because of an illness caused by infected water.
Vaesus on see, kui su laps sureb haigusesse, mille põhjustas must vesi.
And, most of all, poverty means having no power and no freedom.
Ja eelkõige on vaesus see, kui pole võimu ega vabadust.
Poverty has many faces.
Vaesusel on mitu nägu.
It is different from place to place, and much has been written about it.
See on igal pool isemoodi ja sellest on palju kirjutatud.
Poverty is usually measuredusing a series of indicatorsbased on complex formulas taking at least three factors intoaccount: lifespan, level of education and income per inhabitant.
Väga sageli mõõdetakse vaesust mitmete näitajatega, mis põhinevad keerulistel arvutustel ning mis võtavad arvesse vähemalt kolme faktorit: eluiga, haridustase ja sissetulek elaniku kohta.
These are the United Nations Development Programme‘indicators of human development’, which are used as a reference to classify countries from richest to poorest.
Need on ÜRO Arenguprogrammi „inimarengu näitajad”, mida kasutatakse riikide järjestamiseks rikkuse ja vaesuse alusel.
According to thisclassification, the 10 poorest countries today are Sierra Leone, Niger,Burundi, Burkina Faso, Ethiopia, Mozambique, Guinea-Bissau, Chad,the Central African Republic and Mali; 10 countries of Africa.
Selle nimekirja järgi on praegu kümme kõige vaesemat riiki Sierra Leone, Niger, Burundi, Burkina Faso, Etioopia, Mosambiik, Guinea-Bissau, Tšaad, Kesk-Aafrika Vabariik ja Mali, mis on kõik Aafrika riigid.