natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The European environment _BAR_ State and outlook 2010
Koondaruanne(siinne),mistutvustablõimitudhinnanguid,mispõhinevad SOER 2010 raames kogutud andmetele ja teistele EEA tegevustele Komplekt temaatilisi hindamisi, mis kirjeldavad põhiliste keskkonnaküsimuste olukorda ja suundumusi läbi sotsiaalmajanduslike liikumapanevate jõudude ning aitavad kaasa hindamise poliitiliste eesmärkide saavutamisel.Komplektriikepuudutavaidhinnanguid,mismääratlevadkeskkonnaseisundit erinevates Euroopa maades. Ülemaailmsete suundumuste ettevalmistav hindamine, mis puudutab Euroopa keskkonda.
Hungary Iceland Ireland Italy Latvia Liechtenstein Lithuania Luxembourg Malta Netherlands Norway Poland
) Ülevaade viimastest keskkonnaseisundi aruannetest Euroopa riikides:
C) The assessment is based largely on the EEA's indicator sets (CSI — Core Set of
C) Hinnang põhineb suures osas EEA indikaatorite komplektile (CSI –
Indicators, SEBI — Streamlining European Biodiversity Indicators, ENER — Energy Indicators) plus the EU Annual Environment Policy Review (EPR):
Euroopas ning see probleem laieneb veelgi. (Vt lähemalt SOER 2010 Pinnase temaatilist hinnangut).
Soil degradation Decoupling Waste generation Waste management Water stress Water quality Water pollution Transboundary air pollution Air quality in urban areas
Kasvuhoonegaaside emissioonid Energiatootlikkus Taastuvad energiaallikad
D) The ambition is to limit global mean temperature increase to below 2 °C above
) Värskeim „Keskkonnapoliitika aastaaruande ülevaade“ hindab ELi omavalitsuste jäätmeteket ja -majandust kui keskmist sooritust või ebaelget suundumust vaatamata mõningasele problemaatilisele edule.
E) The EU-27 in 2008 was more than halfway towards its unilateral target to
Ülemaailmne keskmise temperatuuri muutus
) Includes both terrestrial and marine areas.
I) Veepoliitika raamdirektiivis sätestatud eesmärgid peavad olema saavutatud
) Soil degradation in Europe is accelerating, with negative effects on human health, natural ecosystems and climate change, as well as on our economy.
Surve ökosüsteemidele Säilitamise staatus Elurikkuse kadu
) The most recent 'Annual Environment Policy Review' assesses the EU's generation and management of municipal waste to be of 'average performance or trend not clear, overall problem remains despite some mixed progress'. However, as the assessment presented here concentrates on the generation of waste only, it corresponds with the negative trend described in the Annual Environment Policy Review.
SEBI 01 (linnud & liblikad) EPR (kalandus) SEBI 12, SEBI 21 aastaks 2015; esimene liikmesriikide hindamine näitab aga, et suur osa veekogudest ei jõua saavutada head ökoloogilist ja keemilist seisundit. J) 6. keskkonnaalane tegevusprogramm (6.
I) The targets set out in the Water Framework Directive have to be reached by
EAP) võeti Euroopa Parlamendi
2015; first assessments by member states show that a large percentage of water bodies will not reach good ecological and chemical status.
Pinnase hävimine Eraldumine Jäätmeteke Jäätmemajandus Veepuudus Veekvaliteet Veesaastatus Piiriülene õhusaaste Linnaõhukvaliteet
J) The 6th Environment Action Programme (6th EAP) is a decision of the
IRENA (pinnase erosioon)SD indikaator (Eurostat)EPR, SOER2010 koos CSI 16-ga EPR, SOER2010 koos CSI 17-ga EPR, CSI 18CSI 19, CSI 20CSI 22, CSI 24EPR, CSI 01, CSI 02, CSI 03, CSI 05EPR, CSI 04
European Parliament and the Council adopted on 22 July 2002.
D ja Nõukogu otsusega vastu 22. juulil 2002.
It sets out the framework for environmental policymaking in the EU for the period 2002 to 2012 and outlines actions that need to be taken to achieve them.
Selles on sätestatud ELi keskkonnapoliitika kujundamise raamistik aastateks 2002–2012, mis sisaldab meetmeid nende eesmärkide saavutamiseks.
It identifies four priority areas: climate change; nature and biodiversity; environment and health; and natural resources and waste.
Selles on kindlaks määratud neli prioriteetset valdkonda: kliimamuutused, loodus ja elurikkus, keskkond ja tervis ning loodusvarad ja jäätmed.
Furthermore, the 6th EAP promotes the full integration of environmental protection into all Community policies and actions and provides the environmental component of the Community's strategy for sustainable development.
Lisaks toetab 6. EAP keskkonnakaitse täielikku integreerumist ühenduse kõikidesse teistesse poliitikavaldkondade ja meetmetega ning sätestab keskkonna osa ühenduse säästva arengu strateegias.
Chapter 2
) Eesmärk on piirata ülemaailmset keskmise temperatuuri tõusu alla 2°C üle tööstusajastueelse taseme.
2 well as various chlorofluorocarbons (CFCs).
), samuti erinevaid klorofluorosüsivesinikke (CFC).
Note that much of the discussion in this section focuses on the role of carbon in general, and CO in particular.
Pange tähele, et suur
B) The IAC (Inter Academy Council) has, in early 2010, started an independent
) AC (Inter Academy nõukogu) alustas 2010. aasta alguses IPCC protsesside aastaks 2020 kasvuhoonegaaside heitkoguseid võrreldes 1990. aastaga 20% rohkem kui poolel teel.
( review of the IPCC processes to further strengthen the quality of IPCC reports.
sõltumatut kontrolli, et veelgi tugevdada kvaliteeti IPCC aruannetes.
Meanwhile, the conclusions from the IPCC 2007 report remain valid. (IAC, 2010.
2007. aasta IPCC aruande tulemused jäävad kehtima. (IAC, 2010.
Inter Academy Council Asked to Review Intergovernmental Panel on Climate Change, press release, 10 March 2010).
Inter Academy palus uuesti üle vaadata valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli, pressiteade, 10. märts 2010).
C) The growth in global GHG emissions increased steeply from 2000 to 2004
) Ülemaailmne kasvuhoonegaaside emissioonide kasv suurenes järsult aastail
( compared to the 1990s, but slowed down considerably after 2004.
2000-2004 võrreldes 1990,. aastaga, kuid aeglustus märgatavalt pärast 2004.
This is partly due to mitigation measures.
) Mulla seisundi halvenemie Euroopas kiireneb, mis avaldab negatiivset mõju inimeste tervisele, looduslikele ökosüsteemidele ja kliimamuutustele, samuti meie majandusele.
The economic downturn is estimated to cause a decrease in global CO emissions of 3 % in 2009, compared to 2008.
Tuulest ja veest tingitud pinnase erosioon, mille põhjuseks on enamasti sobimatu maaviljelus, on eriti murettekitav suures osas Lõuna-
E) 'Flexible mechanisms' is a term used to summarise means of meeting
3. peatükk põhjustab majanduslangus aastal 2009 hinnanguliselt 3% CO heitmete
Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the promotion of the use of energy from renewable sources and amending and subsequently repealing Directives 2001/77/EC and 2003/30/EC.
Uudised kliimateaduses ning piiride uurimine, Holland Keskkonnahindamise Agentuur (PBL), PBL avaldamisnumber 500114013, Bilthoven, Holland).
) An updated overview table of progress towards developing national adaptation strategies is available at www.eea.europa.eu/themes/climate/national-adaptation-strategies.
D) Siin väljatoodud muutused kasvuhoonegaaside emissioonides sisaldavad
However, it should be noted that these benefits are expected to be greater by 2030 than in 2020, especially since a longer period would be available for implementing measures and for changes to occur in the energy system.
) See peatükk käsitleb biootilisi loodusvarasid, nagu toit ja kiud. Taastumatuid loodusvarasid, nagu materjale, metalle ja mineraale, samuti vett kui loodusvara, käsitletakse 4. peatükis.
A) For the formal definition, see Convention of Biological Diversity (CBD).
( kõik EEA 32 liikmesriiki (välja arvatud Kreeka ja Suurbritannia) ja 6 EEA koostööriiki.
(UNEP, 1992.
Eesmärgid, mis põhinevad: EC, 2009.
Convention on Biological Diversity. www.cbd.int/convention/articles.shtml?a=cbd-02).
Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv 2009/28/EC kuupäevaga 23. aprill 2009 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta, millega muudetakse ja hiljem tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ.
B) This chapter deals with biotic natural resources, such as food and fibre.
E) HNV (kõrge loodusliku väärtusega) põllumaad on defineeritud kui need
( member countries — with the exception of Greece and the United Kingdom — and 6 EEA cooperating countries.
piirkonnad Euroopas, kus põllumajandus on peamine (tavaliselt domineeriv) maakasutusviis ja kus põllumajandus toetab või on seotud suure liikide ja elupaikade mitmekesisusega või Euroopa kaitsealuste liikide olemasoluga või mõlemaga.
E) HNV (High Nature Value) farmland is defined as those areas in Europe
) Toodanguga sidumata toetuste eest makstakse mitte toote mahu põhjal, vaid näiteks ajalooliste õiguste põhjal (vaatlussaastal saadud maksed).
( where agriculture is a major (usually the dominant) land use and where that agriculture supports, or is associated with, either a high species and habitat diversity or the presence of species of European conservation concern, or both.
) Uuendatud ülevaatetabel edusammudest riiklike kohanemisstrateegiate arengus on saadaval www.eea.europa.eu/themes/climate/national-adaptation-strategies
) Collection of data on exposure of biota to other chemicals (industrial chemicals, pesticides, biocides, pharmaceuticals) and its mixtures would be desired to provide a basis for the evaluation of effects of chemical pollution on biodiversity.
) Andmete kogumine elustiku kokkupuutest muude kemikaalidega (tööstuslikud kemikaalid, pestitsiidid, biotsiidid, ravimid) ja nende segudega oleks soovitav võtta hinnangu aluseks keemilise reostuse mõju elurikkusele.
) A fish stock is considered to be within safe biological limits (SBL), if the spawning stock biomass is more than approximately 17 % of an unexploited stock.
) Kalavarusid arvatakse olevat ohututes bioloogilistes piirides (SBL), kui kudekarja biomassi moodustab rohkem kui 17% kasutamata varudest.
This SBL indicator does not take wider ecosystem functioning into account.
See SBL näitaja ei võta arvesse ulatuslikumat ökosüsteemi toimimist.
Much stricter criteria have therefore been proposed within the framework of the EU Marine Strategy Framework Directive.
Palju rangemaid kriteeriume soovitatakse kasutada ELi merestrateegia raamdirektiivis.
The reference level is the 'spawning stock biomass producing Maximum Sustainable Yield (MSY)', corresponding to about 50 % of an unexploited stock.
Soovituslikuks tasemeks on toodud "kudekarja biomassi tekitav maksimaalselt säästev saak (MSY)", mis vastab umbes 50% kasutamata varudele.
An MSY indicator for Europe is not yet available.
Euroopa MSY näitaja ei ole veel ei kättesaadav.
A) The definition of natural resources given in the EU Thematic Strategy on the
A) ELi loodusvarade jätkusuutliku kasutamise temaatilises strateegias antud
( sustainable use of natural resources is quite broad, including raw materials, environmental media, flow resources (such as running water, tides, wind) and space (such as land area). (EC, 2005.
loodusvarade definitsioon on üsna avar. See sisaldab toormaterjale, keskkonnameediat, voolava vee allikaid (tõusud, mõõnad, tuuled) ja ruumiandmeid (maa). (EC, 2005.
Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions — Thematic Strategy on the sustainable use of natural resources. COM(2005) 0670 final).
Komisjoni teatis Nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele — loodusvarade jätkusuutliku kasutamise temaatiline strateegia.
D) Biowaste refers to biodegradable garden and park waste, food and kitchen
) Merepraht on igasugune püsiv toodetud või töödeldud tahke materjal, mis
E) In the EU, between 118 and 138 million tonnes of biowaste are produced
) DALYd (haigustega kohanetud eluaastad) märgivad elanikkonna potentsiaalseid tervena veedetud eluaastaid, mis on kaotatud, kas enneaegse suremuse või haigena veedetud aastate tõttu.
A) DALYs (disability-adjusted life years) indicate the potential number of healthy
) Saksamaa puhul on hinnatud, et eksporditud kasutatud autode
B) Sum of Ozone Means Over 35 ppb (SOMO35) — the sum of the differences
) Osooni summa tähendab üle 35 ppb (SOMO35) – erinevuste summa maksimaalse 8-tunnise töötamise korral kontsentratsiooniga rohkem kui
C) EU-25 refers to EU-27 Member States, without Bulgaria and Romania.
C) EL-25 viitab EL-27 riikidele ilma Bulgaaria ja Rumeeniata.
— daily mean not be exceeded on more than 35 days a calendar year.
– päeva keskmine ei tohi ületada rohkem kui 35 päeva
2.5 — fine particulate matter with a diameter below 2.5 micrometer.
2.5 – peened tahked osakesed diameetriga alla 2,5 mikromeetri.
) The average exposure indicator (AEI) is a 3-year running annual mean concentration averaged over the selected monitoring stations in
) Keskmine kokkupuuteindikaator (AEI) on kolm aastat kestev iga-aastane
PM2.5 agglomerations and larger urban areas, set in urban background locations.
8. peatükk kontsentratsioon, keskmistatuna valitud seirejaamades keskmine PM2.5
) L is the day-evening-night noise indicator.
) L on päeva-õhtu-öö müraindikaator. L night on öise müra indikaator.
Directive 2002/49/EC of the European Parliament and of the Council of 25 June 2002 relating to the assessment and management of environmental noise).
Euroopa Parlamendi ja Nõukogu Direktiiv kuupäevaga 25. juuni 2002, mis puudutab keskkonnamüra hindamist ja juhtimis).
) Such EU-funded research projects include the NoMiracle, EDEN and Comprendo project.
) Selliste EL-i poolt rahastatud uuringuprojektide hulka ka NoMiracle'i, EDEN-i ja Comprendo projektid.
) The first outbreak of a chikungunya fever, transmitted by the Asian tiger mosquito, in Europe was reported in northern Italy in 2007.
) Esimesest Aasia tiigersääskedega edasi kantud Chikungunya palaviku puhangust Euroopas teatati 2007. aastal Põhja-Itaalias.
( portal/page/portal/region_cities/city_urban.
) Linnad vastavalt oma halduspiiridele, vaata: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/ portal/page/portal/region_cities/city_urban.
A) Based on EEA Corine land-cover data for 2006.
A) Põhineb EEA Corine 2006. aasta andmetele.
Data coverage is for all 32 EEA
Andmed katavad 32 EEA
( member countries — with the exception of Greece and the United Kingdom — and 6 EEA cooperating countries. (CLC, 2006. Corine land cover.
( liikmesriiki – välja arvatud Kreeka ja Suurbritannia – ning 6 EEA partnerriiki. (CLC, 2006.
A) HANPP (human appropriation of net primary production) can be calculated
A) HANPP (inimeste osa primaarsest netoproduktsioonist) saab arvutada
( in different ways, depending on the reference value for primary production.
( erinevalt sõltuvalt esmatootmise kontrollväärtusest.
For estimating the impact on natural ecosystems, this can be related to an estimated primary production of the potential natural vegetation.
Hinnates mõju looduslikele ökosüsteemidele, võib seda siduda loodusliku taimkatte potentsiaalse hinnangulise netoproduktsiooniga.
In this definition, HANPP also takes changes in primary production resulting from land conversion into account.
Siinses määratluses võtab HANPP arvesse ka maa muutmisest tulenevad muutused primaarses produktsioonis.
S y n the he si s iss d) EC, 2008.
Kokkuvõte
Green Paper — Reform of the Common Fisheries Policy. COM(2009)
Euroopa Keskkond: seisund ja väljavaade 2010
Chapter 4: Fish
Kokkuvõte
Ecosystems and human
4. peatükk
( wastewater treatment.
Euroopa Keskkond: seisund ja väljavaade 2010
i) WHO, 2009.
6. peatükk
S y n the he si s iss w) UNEP, 2009.
Kokkuvõte
The European environment — state and outlook 2010: synthesis
Euroopa Keskkond: seisund ja väljavaade 2010 Kokkuvõte
Free publications: • via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu); • at the European Union's representations or delegations.
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu); • Euroopa Liidu esindustest või delegatsioonidest.
Priced subscriptions (e.g. annual series of the Official Journal of the European Union and reports of cases before the Court of Justice of the European Union): • via one of the sales agents of the Publications Office of the European Union (http://publications.europa.eu/others/agents/index_en.htm).
• Euroopa Liidu Väljaannete Talituse edasimüüjate kaudu (http:// publications.europa.eu/others/agents/index_et.htm).
European Environment Agency Kongens Nytorv 6 1050 Copenhagen K Denmark
Euroopa Keskkonnaagentuur Kongens Nytorv 6 1050 Copenhagen K Taani
Web: www.eea.europa.eu Enquiries: www.eea.europa.eu/enquiries
Veebileht: eea.europa.eu Päringud: eea.europa.eu/enquiries
Paving the way for EU enlargement
Euroopa Liidu laienemise lävel
Indicators of transport and environment i n t e g r a t i o n T E R M 2002
Transpordi ja keskkonnakaitse kompleksindikaatorid TERM 2002
S u m m a r y
Kokkuvõte
Project managers:Ann Dom Wouter de R i d d e r E u r o p e a n Environment Agency
Projektijuhid:Ann Dom Wouter de Ridder Euroopa Keskkonnaagentuur
Cover: EEALayout: EEA
Kaanekujundus: EEADisain: Brandenborg a/s
Legal n o t i c e T h e contents of this publication do not necessarily relect the oficial opinions of the European Commission or other European Communities institutions. Neither the European Environment Agency nor any person or company acting on the behalf of the Agency is responsible for the use that may be made of the information contained in this report.
Märkus Käesoleva publikatsiooni sisu ei kajasta tingimata Euroopa Komisjoni või teiste Euroopa ühenduste institutsioonide ametlikke seisukohti.Euroopa Keskkonnaagentuur ega ükski tema nimel esinev füüsiline või juriidiline isik ei ole seaduslikult vastutav raportis esitatud informatsiooni väärkasutuse eest.
A great deal of information on the European Union is available on the Internet.
Euroopa Liidu kohta saab põhjalikumat informatsiooni Internetist. Euroopa serveri aadress on http://europa.eu.int.
Cataloguing data can be found at the end of this public a t i o n .
Katalogiseerimiseks vajalik info on selle publikatsiooni lõpus.
Communities, 2002
Luxembourg: Euroopa Ühenduste ametlike väljaannete talitus, 2002
Environmental p r o d u c t i o n T h i s publication is printed according to the highest environmental standards.
Keskkonnasäästlik toodang Käesolev trükis on trükitud vastavalt kõige kõrgematele keskkonnanormidele.
Printed in Denmark by Scanprint A/S
Trükitud Taanis Scanprint A/Si poolt
DK- S-000015Approved for printing with the Nordic Swan environmental label, licence no. 541 055
Keskkonnatõend: ISO 14001Kvaliteeditõend: ISO 9001: 2000EMAS registreeritud – litsents nr DK-S-000015Kinnitatud trükkimiseks Põhjamaade Luige keskkonnamärgiga, litsents nr 541 055
Printed on recycled and chlorine-free bleached paper
Trükitud taaskasutatavale kloorivabale paberile.
European Environment A g e n c y K o n g e n s Nytorv 6DK-1050 Copenhagen K D e n m a r k T e l : (45) 33 36 71 00Fax: (45) 33 36 71 99E-mail: e e a @ e e a . e u . i n t I n t e r n e t : http://www.eea.eu.int
Euroopa Keskkonnaagentuur Kongens Nytorv 6DK-1050 Copenhagen K Taani Tel: (45)33 36 71 00Faks: (45)33 36 71 99 E-post:eea@eea.eu.int Internet:http://www.eea.eu.int
S u m m a r y ฀ 3
Kokkuvõte
฀ c ฀ e ฀ r ฀ t ฀ a ฀ i ฀ n ฀ ฀ ฀ a ฀ i ฀ r ฀ ฀ ฀ p ฀ o ฀ l ฀ l ฀ u ฀ t ฀ a ฀ n ฀ t ฀ s ฀ ฀ ฀ ( ฀ e ฀ . ฀ g ฀ . ฀ ฀ ฀ N ฀ O
See tähendab, et vastupidiselt strateegia eesmärkidele on transpordi areng seotud majandusarenguga ning eelistatakse maanteetransporti raudtee-, vee- ja ühistranspordile.
฀ t ฀ h ฀ e ฀ ฀ ฀ w ฀ a ฀ y ฀ ฀ ฀ t ฀ o ฀ ฀ ฀ b ฀ r ฀ i ฀ d ฀ g ฀ i ฀ n ฀ g ฀ ฀ ฀ t ฀ h ฀ i ฀ s ฀ ฀ ฀ t ฀ e ฀ c ฀ h ฀ n ฀ o ฀ l ฀ o ฀ g ฀ y ฀ ฀ ฀ g ฀ a ฀ p ฀ . ฀ ฀ ฀ U ฀ r ฀ b ฀ a ฀ n ฀ ฀ ฀ a ฀ i ฀ r ฀ ฀ ฀ q ฀ u ฀ a ฀ l ฀ i ฀ t ฀ y ฀ , ฀ ฀
) näitab, x et kandidaatriigid on vähendamas tehnoloogiaalast mahajäämust.
Figure1Ratios between ACs and the EU (with absolute values) for environmental pressures, GDP and transport performance, all expressed per capita
Kandidaatriikide ja ELi keskkonnakoormuste, SKT ja transpordi võrdlus (absoluutarvudes ühe inimese kohta)
Energy consumption* (kg oil equivalents)
Energiatarbimine* (ekv. õli kg)
Road fatalities* (per million persons)
Liiklusohvreid* (miljoni inimese kohta)
Economic performance in 2000
Majandus 2000. aastal
Passenger transport in 1999
Reisijate vedu 1999. aastal
Car ownership (per 1000 persons)
Autosid (1000 inimese kohta)
Rail transport (passenger-km)
Raudteetransport (reisijakilomeetrites)
Freight transport in 1999
Kaupade vedu 1999. aastal
Road transport (tonne-km)
Maanteetransport (tonnkilomeetrites)
Rail transport (tonne-km)
Raudteetransport (tonnkilomeetrites)
* Data refers to 1999.
Kokkuvõte
Cyprus, Malta and Turkey not included in AC data.
Praegune poliitika eelistab infrastruktuuri arendamist, tehnoloogia ja kütuse regulatsiooni; terviklikum lähenemine pole veel levinud
Bulgaria and Turkey not included in AC data.
Sama suundumust on märgata kandidaatriikides, mille üle pole ka põhjust imestada, sest Euroopa Liidu õiguse integreerimine riiklikusse on ühinemise eelduseks.
Estonia and Turkey not included in AC data.
Käesolevas aruandes toodud indikaatorid viitavad Euroopa Liidu sõidukite-, kütuse-, keskkonna- ja ohutusalaste standardite varajase juurutamise plussidele kandidaatriikides.
Bulgaria, Cyprus, Malta, Slovak Republic and Turkey not included in AC data.
Selletõttu on TEN-T areng ja selle laiendamine itta üks Euroopa Liidu transpordipoliitika prioriteete.
Turkey not included in AC data.
Andmed infrastruktuuri tehtud investeeringute kohta on vananenud.
Current policies prioritise infrastructure development and technology and fuel regulation; a more integrated approach is not yet emerging
See näitab, et on oht raudteetranspordi osa veelgi suuremaks vähenemiseks peagi ühinevate riikide transpordisüsteemides.
Paving the way for EU enlargement
Euroopa Liidu laienemise lävel mõningast edasiminekut.
TERM background and c o n t e x t T h i s is the third indicator-based report under the transport and environment reporting mechanism (TERM) – following the previous reports (TERM 2000, TERM 2001) – including for the irst time the countries that have applied for EU membership: the accession countries (ACs).
Taustainfo TERMi kohta See on kolmas indikaatoritel põhinev aruanne TERMi raames (transpordi- ja keskkonnaalase aruandluse vahend) ning esimest korda on kaasatud ka kandidaatriigid.
The report compares the trends there with recent EU developments.
Aruandes võrreldakse neis esinevaid suundumusi Euroopa Liidu omadega.
The main aim of TERM is to monitor the progress and effectiveness of transport and environment integration strategies on the basis of a core set of indicators.
TERMi peaeesmärk on jälgida transpordi ja keskkonna kompleksstrateegiate arengut ja tõhusust põhiliste indikaatorite alusel.
The TERM indicators were selected and grouped to address seven key questions:
TERMi näitajad on valitud ja rühmitatud nii, et saada vastused seitsmele küsimusele:
Is the environmental performance of the transport sector improving?2.
Kas transpordisektori keskkonnakäitumine on paranemas?2.
Are we getting better at managing transport demand and at improving the modal split? 3.
Kas me liigume transpordinõudluse korralduse paremaksmuutmise ja erinevate transpordiliikide turuosade parema jaotuse suunas?3.
Are spatial and transport planning becoming better coordinated so as to match transport demand to the need for access? 4.
Kas ruumilist ja transpordialast planeerimist on hakatud paremini koordineerima, et transpordinõudlus vastaks ühinemisvajadusele?4.
Are we optimising the use of existing transport infrastructure capacity and moving towards a better-balanced intermodal transport system? 5.
Kas me optimeerime praeguse transpordi infrastruktuuri võimsuse kasutamist ja liigume tasakaalustatuma ühendvedudesüsteemi suunas?5.
Are we moving towards a fairer and more eficient pricing system, which ensures that external costs are internalised?6.
Kas me liigume ausama ja tõhusama hinnasüsteemi suunas, mis tagaks kaudsete kulude arvestamise?6.
How rapidly are cleaner technologies being implemented and how eficiently are vehicles being used?7.
Kui kiiresti toimub puhtamate tehnoloogiate rakendamine ja kui tõhusalt kasutatakse sõidukeid?7.
How effectively are environmental management and monitoring tools being used to support policy- and decision-making?
Kas keskkonnajuhtimist ja –seiret kasutatakse otsuste tegemisel piisavalt?