natgillin/translations-raw huggingface dataset:
— Preventing health risks to help raise productivity levels by means of health information campaigns and by ensuring a transfer of knowledge and technology and ensure that health services have the necessary skills, products and equipment to prevent risks and minimise their potential damage.
— terviseriskide ennetamine, et suurendada tootlikkust terviseinfo kampaaniate kaudu ning teadmiste ja tehnoloogia siirdamise kaudu; tervishoiuteenustele vajalike oskuste, toodete ja seadmete tagamine, et ennetada riske ja minimeerida võimalikku kahju;
— Filling the gaps in health infrastructure and promoting efficient provision of services where the economic development of the less prosperous Member States and regions is being affected.
— tervishoiu infrastruktuuri puuduste kõrvaldamine ja teenuste osutamise tõhustamine, kui need puudused mõjutavad vähem jõukate liikmesriikide ja piirkondade majanduslikku arengut.
This action should be based on a thorough analysis of the optimal level of services provision and appropriate technology, such as telemedicine and the cost-saving potential of e-health services.
See meede peaks põhinema teenuste osutamise ja asjakohase tehnoloogia (nagu telemeditsiin ja kulude kokkuhoidu võimaldavad etervishoiuteenused) optimaalse taseme põhjalikul analüüsil.
This could include responsibility for the design and implementation of the subdelegated portion of the programme.
See võib tähendada vastutust linnadele eraldatud programmiosa väljatöötamise ja rakendamise eest.
As outlined in the Commission Communication on cohesion policy and cities, over 60 % of the population in the European Union lives in urban areas of over 50 000 inhabitants (1).
Nagu ühtekuuluvuspoliitikat ja linnasid käsitlevas komisjoni teatises nenditi, elab 60 % Euroopa Liidu rahvastikust linnades, kus on rohkem kui 50 000 elanikku.
Cities, and urban areas in general, are the home of most jobs, businesses and higher education institutions and are key to achieving social cohesion.
(1) Suurem osa töökohti, ärisid ja kõrgkoole asub linnades ja linnaaladel, mistõttu linnad on sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamise võti.
European cities and metropolitan areas tend to attract the highly skilled, often creating a virtuous circle that stimulates innovation and business adding to their attractiveness to new talent.
Euroopa linnad ja linnaalad meelitavad ligi kõrgelt kvalifitseeritud töötajaid, luues tihti iseennast toitva tsükli, mis innovatsiooni ja äritegevust stimuleerides tõmbab ligi uusi talente.
Cities and urban areas concentrate not only opportunities but also challenges, and account should be taken of the specific problems facing urban areas, such as unemployment and social exclusion (including the problem of the ‘working poor’), high and rising crime rates, increased congestion and the existence of pockets of deprivation within city boundaries.
Linnades ja linnaaladel ei kontsentreeru ainult võimalused, vaid ka probleemid. Seepärast tuleks arvesse võtta linnaaladele eriomaseid probleeme, nagu töötus ja sotsiaalne tõrjutus (sh töötavate vaeste probleem), kõrge ja suurenev kuritegevuse määr, kasvav ülerahvastatus ning probleemsed linnapiirkonnad.
) Communication to the Council and Parliament ‘Cohesion Policy and cities: the urban contribution to growth and jobs in the regions’. COM(2006) 385 final, 12.7.2006.
) Teatis nõukogule ja parlamendile “Ühtekuuluvuspoliitika ja linnad: linnade panus piirkondade majanduskasvu ja tööhõivesse”, KOM(2006) 385 lõplik, 12.7.2006.
A high quality urban environment contributes to the priority of the renewed Lisbon Strategy to make Europe a more attractive place to work, live and invest (1).
Kvaliteetne linnakeskkond toetab uuendatud Lissaboni strateegia eesmärki muuta Euroopa atraktiivseks töö-, elu- ja investeerimiskohaks. (1)
Based on previous experience, there area number of key principles in urban actions.
Varasemate kogemuste kohaselt tuginevad linnadele suunatud meetmed hulgale aluspõhimõtetele.
Second, the preparation of a medium- to longterm development plan for sustainable urban development is generally a precondition for success as it ensures the coherence of investments and of their environmental quality.
Teiseks on linnade keskmise ja pika tähtajaga jätkusuutliku arengu kavade ettevalmistamine tavaliselt edu pant, sest see tagab investeeringute ja nende keskkonnakvaliteedi sidususe.
For area-based actions, for example, to promote social inclusion, this requires that actions seeking to improve the quality of life (including the environment and housing) or the level of services to citizens are combined with actions to promote the development of new activities and job creation in order to secure the longterm future of the areas concerned.
Meetmete puhul, mis on näiteks suunatud konkreetsetes piirkondades sotsiaalse kaasamise parandamisele, on vaja, et meetmed, millega püütakse parandada elukvaliteeti (k.a keskkonna- ja eluasemetingimusi) või kodanikele osutatavate teenuste taset, ühendatakse meetmetega, millega soodustatakse uute tegevuste arendamist ning töökohtade loomist, et kindlustada nende piirkondade kaugem tulevik.
Cohesion policy can also play a key role in support of the economic regeneration of rural areas, complementing the actions supported by the new rural development fund (European Agricultural Fund for Rural Development — EAFRD) (2). This complementary approach should seek to support the restructuring and diversification of the economy in Europe's rural areas.
Ühtekuuluvuspoliitika võib oluliselt toetada ka maapiirkondade majanduslikku taastumist, täiendades meetmeid, mida toetab uus maaelu arendamise fond (Euroopa Maaelu Arendamise Põllumajandusfond – EAFRD). (2) Selle täiendava lähenemise eesmärk on toetada Euroopa maapiirkondade majanduse restruktureerimist ja mitmekesistamist.
The synergy between structural, employment and rural development policies needs to be encouraged.
Toetama peab sünergiat struktuuri, tööhõive- ja maaelu arendamise poliitika vahel.
The main guiding principles as regards the demarcation line and the coordination mechanisms between actions supported by the different Funds should be defined at the level of national strategic reference framework/national strategy plan.
Eri fondide toetatavate meetmete vahelistesse piiridesse ja koordineerimismehha- nismidesse puutuvad juhised peaksid olema määratletud riikliku strateegilise viiteraamistiku/strateegilise plaani tasandil.
) Thematic Strategy on the Urban Environment. COM(2005) 718 final. )
) Linnakeskkonna temaatiline strateegia, KOM(2005) 718 lõplik. )
At the same time, in view of the obstacles created by borders, a useful starting point is the improvement of existing transport and communication infrastructure and the development, where necessary, of new links.
Samas on piiride põhjustatud takistusi silmas pidades kasulikuks lähtepunktiks olemasoleva transpordi ja sideinfrastruktuuri parandamine ja vajaduse korral uute ühenduste loomine.
These are preconditions for establishing or developing cross-border contacts.
Need on piiriüleste kontaktide loomise ja arendamise eelduseks.
The actions envisaged include the creation of European transport corridors (particularly cross-border sections) and actions for the prevention of natural risks (e.g. fire, drought and flood), water management at river basin level, integrated maritime cooperation, promotion of sustainable urban development and R & D/innovation networks.
Kavandatud meetmete hulka kuuluvad Euroopa transpordikoridoride loomine (eriti piiriülestes lõikudes) ja meetmed loodusõnnetuste (nt tulekahjude, põua ja üleujutuste) ennetamise, vesikonnapõhise veemajanduse, integreeritud merendusalase koostöö, säästva linnakeskkonna arendamise edendamise ning teadus- ja arendustegevuse ja innovatsioonivõrkude tarvis.
Dear Reader,
Lugupeetud lugeja!
Member of the European Commission responsible for Regional Policy
Euroopa Komisjoni regionaalpoliitika eest vastutav liige
I would like to invite you to discover the new regional policy of the European Union which builds on the diversity, challenges and opportunities of Europe’s regions.
Ma kutsun teid tutvuma Euroopa Liidu uue, Euroopa regioonide mitmekesisusel, väljakutsetel ja võimalustel põhineva regionaalpoliitikaga.
Today, 43% of the economic output and 75% of investments in research and innovation are concentrated on just 14% of the European territory, the so-called pentagon between London, Hamburg, Munich, Milan and Paris.
Tänase seisuga on 43 % majandustoodangust ja 75 % investeeringutest koondunud kõigest 14 % -le Euroopa territooriumist: Londoni, Hamburgi, Müncheni, Milano ja Pariisi vahelisse viisnurka.
Disparities between Europe’s regions have significantly deepened with recent enlargements.
Erinevused Euroopa regioonide vahel süvenesid oluliselt pärast hiljutist laienemist.
The wealthiest member state, Luxembourg, is now seven times richer than the poorest one, Romania.
Jõukaim liikmesriik Luxembourg on nüüd üle seitsme korra rikkam Rumeeniast kui kõige vaesemast.
At the regional level, the difference is even more important.
Piirkondlikul tasemel on erinevused veelgi suuremad.
Such a pattern can only be observed in emerging economies like China and India while disparities in the US and Japan are much less significant. cant.
Selline olukord on iseloomulik arenevale majandusele, nagu näiteks Hiinas ja Indias, samal ajal kui erinevused USAs ja Jaapanis on oluliselt väiksemad.
European regional policy puts into practice solidarity between the peoples of Europe.
Euroopa regionaalpoliitika rakendab ellu Euroopa elanike vahelist solidaarsust.
Strengthening economic, social and territorial cohesion by reducing developmental disparities between its regions is a fundamental objective of the EU and laid down in itsTreaty.
Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamine arenguerinevuste vähendamise teel on üheks ELi selle asutamislepingus sätestatud põhieesmärkidest.
The financial means set aside to achieve this objective represent more than one third of the EU budget between 2007 and 2013.
Selle eesmärgi saavutamiseks eraldatud rahalised vahendid moodustavad üle ühe kolmandiku ELi eelarvest aastateks 2007–2013.
While concentrated on the poorer regions and helping them to catch up faster, cohesion policy investments have a significant impact on the competitiveness of all regions and on the living conditions of their inhabitants.
Keskendudes vaesematele piirkondadele ning abistades neid kiiremal järelejõudmisel aitavad ühtekuuluvuspoliitika investeeringud kaasa kõikide regioonide konkurentsivõime tõstmisele ja nende elutingimuste parendamisele.
Globalisation, climate change, population ageing, external immigration and the need for sustainable energy supply are challenges for the European territory which transcend national, institutional or policy borders.
Globaliseerumine, kliimamuutused, elanikkonna vananemine, välismigratsioon ja jätkusuutliku energiavarustuse vajadus kujutavad endast väljakutseid kogu Euroopa territooriumile rahvuslikest, institutsionaalsetest või poliitilistest piiridest olenemata.
Europe has to find common solutions to these challenges in partnership with national, regional and local levels.
Euroopal tuleb neile väljakutsetele vastamiseks leida ühiseid lahendusi partnerluses riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil.
They impact directly on regional and local communities and they require that public and private partners work together and find practical and integrated solutions.
Need mõjutavad vahetult piirkondlikke ja kohalikke kogukondi ning nõuavad riiklike ja eraõiguslike partnerite koostööd praktiliste ja ühtsete lahenduste leidmisel.
The policy’s added value extends beyond growth and jobs.
Selle poliitika lisandväärtus ei piirdu ainult majanduskasvu ja tööhõivega.
Cohesion policy“levers in”and safeguards compliance with other Community policies – be it in the field of state aids, environment, transport, support for innovation or the information society.
Ühtekuuluvuspoliitika „tkasutab ära” ja töötab kooskõlas ühenduse teiste poliitikatega – seda nii riigiabi, keskkonna, transpordi, innovaatika või infoühiskonna toetamise valdkonnas.
Last but not least, it improves and modernises public administrations, to enhance transparency and foster good governance.
Ning lõpetuseks tegeleb see avaliku halduse parendamise ja moderniseerimisega selle läbipaistvuse tõstmiseks ja heade valitsemistavade edendamiseks.
Mapping Europe’s needs and challenges is not enough.
Euroopa vajaduste ja väljakutsete kaardistamisest ei piisa.
European regional policy has the potential to turn common challenges into opportunities.
Euroopa regionaalpoliitikal on potentsiaali muuta ühised väljakutsed ühisteks võimalusteks.
It becomes visible in tens of thousands of projects realised by the EU and the Member States and regions together.
Seda näitavad kümned tuhanded ELi, liikmesriikide ja regioonide poolt koostöös teostatud projektid.
Such projects may be just around the corner.
Selliseid projekte võite leida igal sammul.
I hope this brochure will help to persuade you that Europe works.
Ma loodan, et käesolev brošüür aitab teil veenduda, et Euroopa töötab.
In a nutshell: a policy for Europe’s regions
Lühidalt: poliitika Euroopa regioonide jaoks
More growth and jobs for all regions and cities of the European Union – this message is at the heart of cohesion policy and its instruments between 2007 and 2013.
Kiirem majanduskasv ja rohkem töökohti kõikide Euroopa Liidu linnade ja regioonide jaoks – see on ühtekuuluvuspoliitika ja selle rahastamisvahendite keskne sõnum aastateks 2007–2013.
The ERDF will support programmes on regional development, economic change, enhanced competitiveness and territorial cooperation throughout the EU, while the Cohesion Fund will focus on transport and environment infrastructure, as well as on energy efficiency and renewable energy in Member States with a Gross National Income (GNI) lower than 90% of the EU average.
ERDF toetab programme regionaalarengu, majanduslike muudatuste, konkurentsivõime tõstmise ja territoriaalse koostöö valdkonnas kogu ELi ulatuses, Ühtekuuluvusfond keskendub transpordile ja keskkonna infrastruktuurile ning samuti energiatõhususele ja taastuvenergiale liikmesriikides rahvamajanduse kogutuluga (RKT) alla 90 % ELi keskmisest.
The greatest investment ever made by the EU through cohesion policy will be worth €347.4 billion over the seven-year period, supporting regional growth and stimulating job creation.
Läbi aegade EL ühtekuuluvuspoliitika raames tehtud suurim investeering moodustab 347,4 miljardit eurot seitsmeaastaseks perioodiks eesmärgiga toetada regionaalset majanduskasvu ja stimuleerida uute töökohtade loomist.
It is estimated that cohesion instruments could boost growth in the new Member States by 6% on average and create as many as two million new jobs.
Arvestuste kohaselt võimaldab ühtekuuluvusvahendite rakendamine tõsta majanduskasvu uutes liikmesriikides keskmiselt 6 % võrra ning luua 2 miljonit uut töökohta.
Under the Convergence objective, ERDF actions will concentrate on strengthening infrastructure, economic competitiveness, research, innovation and sustainable regional development.
Vastastikuse lähenemise sihtala raames keskendub ERDFi tegevus infrastruktuuri, majanduse konkurentsivõime, teadusuuringute, innovaatika ja piirkondliku säästva arengu toetamisele.
Under the Competitiveness objective, the ERDF will focus on three priorities: innovation and the knowledge economy, the environment and risk prevention, and access – away from urban centres – to transport and telecommunication.
Konkurentsivõime sihtala raames on ERDFi kolmeks prioriteediks innovaatika ja teadmispõhine majandus, keskkond ja riskiennetus ning juurdepääs – väljaspool linnapiirkondi – transpordile ja sidevahenditele.
Eighty-two percent of total funds will focus on ‘Convergence’ regions – home to 35% of the Union’s population.
Kaheksakümmend kaks protsenti koguvahenditest suunatakse konvergentsi piirkondadesse, mis on koduks 35 % Euroopa Liidu elanikest.
In the remaining regions, some €55 billion are being allocated under the Regional Competitiveness and Employment objective.
Ülejäänud regioonides eraldatakse u 55 miljardit eurot piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eemärgile.
Another €8.7 billion are available for crossborder, transnational and interregional cooperation under the European Territorial Cooperation objective.
Lisaks on 8,7 miljardit eraldatud piiriülese, riikide- ja regioonidevahelise koostöö jaoks Euroopa territoriaalse koostöö sihtala raames.
The three objectives are supported by three funds, namely the European Regional Development Fund (ERDF), the Cohesion Fund and the European Social Fund (ESF).
Neid kolme sihtala toetavad kolm fondi: Euroopa Regionaalarengu Fond (ERDF), Ühtekuuluvusfond ja Euroopa Sotsiaalfond (ESF).
Throughout the EU, under both the Convergence and the Regional Competitiveness and Employment objectives, the ESF will provide support to anticipate and manage economic and social change.
ESF toetab kogu ELi ulatuses nii vastastikuse lähenemise kui piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive sihtala raames majanduslike ja sotsiaalsete muutuste ennetamist ja nende juhtimist.
There are four key areas for action: increasing adaptability of workers and enterprises; enhancing access to employment and participation in the labour mar-
Tegevus jaotub kolme võtmevaldkonna vahel: töötajate ja ettevõtete kohandumisvõime tõstmine; töökohtade kättesaadavuse ja tööturul osalemise võimaluste parendamine; sotsiaalse kaasamise tugevdamine diskrimineerimise vastu võitlemise ja tööturule juurdepääsu
waste-treatment infrastructures, decon-tamination of land in order to prepare it for new economic use, and protection against environmental risks.
n Keskkonnakaitse ja riskiennetus: summa ligikaudu 51 miljardit eurot (19 %) eraldatakse vee ja jäätmetöötluse nantseerimiseks, maa-alade saastest puhastamiseks nende majanduslikuks taaskasutuseks ning kaitseks keskkonnariskide eest;
ket; reinforcing social inclusion by combating discrimination and facilitating access to the labour market for disadvantaged people; promoting reform in employment and inclusion.
Vastastikuse lähenemise sihtala raames toetab ESF samuti hariduse ja koolituse parendamist ning aitab arendada riigiorganite haldussuutlikkust ja tegevusefektiivsust.
■ Human resources: €76 billion (22%) will be spent on education, training, employment and social inclusion schemes financed by the ESF.
n Inimressursid: 76 miljardit eurot (22 %) kulutatakse ESF vahenditest haridusele, koolitusele, tööhõivele ja sotsiaalse kaasamise skeemidele.
Under the Convergence objective, the ESF will also support efforts to improve education and training, and help develop institutional capacity and the efficiency of public administrations.
Kõikide ühtekuuluvuspoliitika programmide ulatuses on peamisteks investeeri- misvaldkondadeks1 koos nende suhtelise osalusega rahastamises:
Across all cohesion policy programmes, the main fields of investment1 and their relative shares of funding are:
Muud sekkumised on seotud ettevõtluse edendamisega, energiavõrkude ja energiatõhususega, linna- ja maapiirkondade uuendamisega, turismiga, kultuuri ja riigiorganite haldussuutlikkuse tõstmisega.
Other interventions concern the promotion of entrepreneurship, energy networks and efficiency, urban and rural regeneration, tourism, culture and strengthening the institutional capacity of public administrations.
n Teadmised ja innovatsioon: peaaegu 83 miljardit eurot (24 %) kulutatakse nt teaduskeskuste ja infrastruktuuri, tehnosiirde ja ettevõtete innovatsiooni rahastamisele ning side- ja infotehnoloogia arendamisele ja juurutamisele;
The financial instruments have their legal basis in EU regulations.
Nende rahastamisvahendite seaduslikud alused on sätestatud ELi määrustes.
The instruments co-finance national, regional and crossborder programmes which are managed by national and regional authorities.
Neid kasutatakse riiklike ja regionaalsete asutuste poolt juhitavate riiklike, regionaalsete ja piiriüleste programmide kaasrahastamiseks.
The Commission and national and regional authorities share responsibility for programme control, publicity and evaluation.
Programmide haldamine, avaldamine ja hindamine toimub komisjoni ning riiklike ja regionaalsete võimuorganite koostöös.
■ Knowledge and innovation: almost €83 billion (24%) will be spent on, for example, research centres and infrastructure, technology transfer and innovation in firms, and the development and diffusion of information and communication technologies. ■ Transport: about €76 billion (22%) have been allocated to improving the accessibility of regions, supporting Trans-European Networks, and investing in environmentally sustainable transport facilities in urban areas in particular.
n Transport: ligikaudu 76 miljardit eurot (22 %) on eraldatud juurdepääsetavuse parendamiseks regioonides, üleeuroopaliste võrkude toetamiseks ning investeerimiseks keskkonnasäästlikesse transpordivahenditesse, eriti linnapiirkondades;
Brief descriptions of the 423 programmes financed between 2007 and 2013 can be found on the European Commission website at http://ec.europa.eu/regional_policy.
Lühikirjeldustega aastatel 2007–2013 nant-seeritavate 423 programmi kohta saab tutvuda Euroopa Komisjoni veebisaidil aadressil http://ec.europa.eu/regional_policy.
Please note that the figures on investment through cohesion policy are based on information provided by the Member States in autumn 2007.
Arvestage, et ühtekuuluvuspoliitika investeeringuid kirjeldavad arvud põhinevad liikmesriikide poolt 2007. a sügisel esitatud andmetel.
They represent planned expenditure and may be subject to change over the period until 2013.
Need kujutavad endast planeeritud kulutusi ning läbivad perioodil kuni 2013 tõenäoliselt muudatusi.
The new airport in Sofia, Bulgaria
Uus lennujaam Sofias, Bulgaaria
Allocated funds 2007-13
Eraldatud vahendid 2007–2013
Why European regional policy matters
Miks on Euroopa regionaalpoliitika tähtis?
Total: €6.9 billion Convergence: €6.7 billion European Territorial Cooperation: €179 million
Kokku: 6,9 miljardit eurot Vastastikune lähenemine: 6,7 miljardit eurot Euroopa territoriaalne koostöö: 179 miljonit eurot
Focus of programmes
Programmide suunitlus ja liikmesriikide kooskõlastatud poliitikal oma elanike hüvanguks.
The European Union generates 43% of its economic output in just 14% of its territory – the geographical pentagon formed by London, Hamburg, Munich, Milan and Paris, home to about one-third of its population.
Euroopa Liit genereerib 43 % oma majandustoodangust kõigest 14 % -l oma territooriumist – Londoni, Hamburgi, Müncheni, Milano ja Pariisi vahelises geograalises viisnurgas – kus elab umbes üks kolmandik kogu rahvastikust.
Being more than a common market, the European Union is based on common values and policies agreed by its Member States for the benefit of their people. EU regional policy puts into practice solidarity between the peoples of Europe, while strengthening the competitiveness of the EU economy as a whole.
Infrastruktuuri parendamine, inimkapital ja tööhõive, ettevõtluse edendamine soodsas ärikeskkonnas ja heade valitsemistavade tingimustes ning tasakaalustatud territoriaalse
Improving infrastructure, human capital and employment; fostering entrepreneurship in a favourable business environment and under good governance; supporting balanced territorial development
See aitab saavutada ühte EÜ asutamislepingus sätestatud põhieesmärki: majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, vähendades piirkondadevahelist ebavõrdust ning jaotades ühisturu eelisvõimalusi ühtlasemalt üle ELi territooriumi.
Economic and social disparities in Europe are substantial and they have significantly deepened with recent enlargements.
Majanduslik ja sotsiaalne ebavõrdsus on Euroopas pärast viimaseid laienemisi tunduvalt süvenenud.
Luxembourg, the wealthiest Member State in terms of per-capita income, is now seven times richer than the poorest one, Romania.
Kõige jõukam liikmesriik Luxembourg on nüüd sissetulekus elaniku kohta seitse korda rikkam Rumeeniast kui kõige vaesemast.
Increase real GDP growth rate by 0.27% Create around 36 700 jobs
Reaalse SKT kasvu tõus 0,27 % Ligikaudu 36 700 uue töökoha loomine