natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is still expanding and halting the destruction of vital habitats such as wetlands.
See laieneb veelgi ja peatab tähtsate elupaikade, näiteks märgalade hävimise.
Measures to protect birds, marine life and improve water quality also help to preserve our biodiversity.
Meie bioloogilist mitmekesisust aitavad säilitada ka linde ja mereelustikku kaitsvad ning veekvaliteeti parandavad meetmed.
The Union, aware that a successful biodiversity strategy requires effective regional, national, European and international action, is committed to making that global agreement as ambitious as possible. T
Liit, olles teadlik sellest, et edukas bioloogilise mitmekesisuse strateegia eeldab tõhusaid piirkondlikke, riiklikke, Euroopa tasandi ja rahvusvahelisi meetmeid, kohustub muutma selle globaalse leppe võimalikult ambitsioonikaks. T
However, various factors prevented the EU from meeting its original 2010 target.
Ent mitmed tegurid ei lasknud ELil täita oma esialgset 2010. aasta eesmärki.
These include patchy implementation of European conservation legislation, insufficient funding to meet the goals set, policy and knowledge gaps and a failure to embed biodiversity protection into other policies.
Ebaõnnestumise põhjuste hulka kuulub Euroopa looduskaitset käsitlevate õigusaktide ebaühtlane rakendamine, seatud eesmärkide täitmise ebapiisav rahastamine, lüngad poliitikates http://ec.europa.eu/environment/nature/biodiversity/intro/index_en.htm
TAppreciating our soil
TMaapinna väärtustamine
Soil – dirt, earth, mud depending on your usage – is all around us. It is a fundamental and irreplaceable resource and an essential ingredient in the planet’s environmental wellbeing.
Muld, pinnas, maa – nimetused on erinevad, kuid see on kõikjal meiega.Ta on peamine ja asendamatu ressurss ja planeedi keskkonna heaolu oluline koostisosa.
Yet the threats it faces, the properties it contains and the benefits it brings are still widely misunderstood.
Kuid teda ähvardavaid ohte, temas peituvaid omadusi ja tema kasutegureid mõistetakse endiselt laialdaselt valesti.
A new study for the European Commission sheds light on the surface we tread.
Euroopa Komisjoni uus uuring heidab valgust maapinnale, millel me kõnnime.
For instance, only 1% of soil microorganism species are known.
1% mulla mikroorganismide liikidest.
Apart from drawing attention to the many roles soil plays in our daily lives, the study highlights the destruction it is experiencing.
Lisaks tähelepanu juhtimisele arvukatele rollidele, mis on meie igapäevaelus mullastikul, tuuakse uuringus esile selle hävimist põhjustavad tegurid.
Soils are home to over one quarter of all living species.
Muld on koduks rohkem kui ühele neljandikule kõigist elavatest liikidest.
One teaspoon of garden soil may contain thousands of species and millions of individuals, and the bacterial biomass in a temperate grassland soil can amount to 12 tonnes per hectare – which is roughly equivalent to the weight of one or two cows.
Üks teelusikatäis aiamulda võib sisaldada tuhandeid liike ja miljoneid isendeid, bakterite biomass parasvöötme rohumaa mullas võib ulatuda 12 tonnini hektari kohta – mis võrdub umbes ühe või kahe lehma kaaluga.
Unsuitable farming techniques, overgrazing, vegetation clearing, poor irrigation, deforestation, creeping urbanisation and other manmade practices are destroying the soil’s richness.
Meie toidu, riiete, ehitusmaterjalide, puhta vee ja puhta õhu olemasolu sõltub pinnasest.
A recent estimate calculated that soil degradation costs the EU-25 some EUR 38 billion a year.
Maapinnast pärinevad ka sellised antibiootikumid nagu penitsilliin ja streptomütsiin.
Literally, money down the drain.
Muld vabastab toitaineid, mida saavad kasutada taime- ja muud organismid.
We depend on soil for food, fibres, construction materials, clean water and clean air.
Mulla rikkust hävitavad sobimatud tootmisviisid, ülekarjatamine, taimestiku eemaldamine, puudulik niisutussüsteem, metsade maharaiumine, linnastumise kasv ja muud inimtegevusest tingitud muudatused.
Soil releases nutrients that can be used by plants and other organisms.
Raha on sõna otseses mõttes maha visatud.
It is also the second largest carbon pool on the planet, helping to counteract global warming.
Aga kui ohtu sattuvad erinevad mullaorganismid, nagu praegu on juhtunud, langeb maapinna võime oma olulisi ülesandeid täita ohtlikult madalale tasemele.
To date, no regional, national, European or international legislation specifically targets soil biodiversity and only nine Member States have laws on soil protection.
Siiani ei ole piirkondlikud, riiklikud, Euroopa ega rahvusvahelised õigusaktid mullastiku bioloogilise mitmekesisusega tegelenud ja ainult üheksa liikmesriiki on välja töötanud mullakaitse seadused.
This reflects both a lack of awareness of the resource’s value and the complexity of the subject.
See peegeldab nii teadmatust ressursi väärtusest kui ka teema keerukust.
Highlighting dangers
Ohtude esiletõstmine
The European Commission, supported by the European Parliament, presented draft legislation in 2006, to protect our soils.
Euroopa Komisjon, keda toetas Euroopa Parlament, esitas 2006. aastal mulla kaitseks seaduse eelnõu.
This is being blocked by a handful of Member States.
Seda blokeerisid üksikud liikmesriigid.
But as the report underlines, inactivity is not a viable option. T
Kuid, nagu aruandes rõhutatakse, tegevusetus ei aita eesmärki saavutada. T
Soil biodiversity: functions, threats and tools for policy makers, a new report prepared for the Commission, offers the most comprehensive review to date of the state of knowledge of soil biodiversity, its contribution to ecosystem services and relevance for the sustainability of human society.
Euroopa Komisjonile koostatud uus aruanne Mulla bioloogiline mitmekesisus: funktsioonid, ohud ja meetmed poliitikakujundajaile pakub kõige laialdasemat ülevaadet olemasolevatest teadmistest mulla bioloogilise mitmekesisuse, selle panuse kohta ökosüsteemi teenustesse ja selle asjakohasusest inimühiskonna jätkusuutlikkuse jaoks.
The new report will be officially presented at a conference in Brussels, 23-24September, on‘Soil, Climate Change and Biodiversity – Where do we stand?’Professor Wim Van der Putten of the Netherlands Institute of Ecology, oneof the report’s authors, will participate in the session during Green Week on ‘The soil life we walk on – does itmatter?’ http://ec.europa.eu/environment/soil/ index_en.htm
Aruandes tunnistatakse, et meie teadmistes on veel suuri lünki. Näiteks tuntakse ainult http://ec.europa.eu/environment/soil/ index_en.htm
TPreparing EU forests for climate change
TELi metsade kliimamuutusteks ettevalmistamine
Europe’s forests are one of the major natural resources in the EU.
Euroopa metsad on üks ELi tähtsamaid loodusvarasid.
But climate change ispresenting them with many challenges, ranging from rising temperatures to destructive storms and forest fires, the loss of biodiversity and the appearance of invasive alien species.
Kuid kliimamuutus esitab neile palju väljakutseid alates temperatuuritõusust hävitavate tormide ja metsatulekahjudeni, bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja sissetungivate võõrliikide ilmumiseni.
These challenges are described in a new Commission Green Paper intended tolaunch a public debate on how the EU can best help Member States ensure a healthy future for this valuable feature of our landscape.
Neid probleeme kirjeldatakse uues komisjoni rohelises raamatus, mis on mõeldudavaliku debati käivitamiseks teemal, kuidas EL saaks kõige paremini aidataliikmesriikidel kindlustada tervislikku tulevikku meie maastiku väärtuslikule detailile.
We all associate forests with natural beauty.
Me kõik seostame metsi looduse iluga.
But they also perform a range of vital functions that enhance our lives and the environment around us.
Kuid metsad täidavad ka paljusid elutähtsaid funktsioone, mis parandavad meie elu ja ümbritsevat keskkonda.
Under the subsidiarity principle, competence for forest policy lies primarily with the Member States, but the Commission is looking into ways it can add value to national programmes.
Subsidiaarsuse printsiibi kohaselt lasub metsapoliitika pädevus eeskätt liikmesriikidel, kuid komisjon uurib võimalusi, kuidas lisada väärtust riiklikele programmidele.
The Green Paper focuses on how climate change is modifying forest management and protection and how EU policy should evolve to enhance its contribution to Member State initiatives.
Roheline raamat keskendub sellele, kuidas kliimamuutused muudavad metsade majandamist ja kaitset ning kuidas ELi poliitika peaks arenema, et tõhustada panust liikmesriikide algatustesse.
They provide jobs, income, raw materials for industry and renewable energy.
Nad pakuvad töökohti, sissetulekut, tööstuslikke toormaterjale ja taastuvat energiat.
They are special areas for relaxation, tourism and sporting activities.
Metsad on erilised alad lõõgastuse, turismi ja sporditegevuse jaoks.
They represent an important biodiversity pool and protect towns and villages in many parts of Europe by regulating the weather, preventing landslides, mudflows and avalanches in mountain areas.
Nad esindavad olulist bioloogilise mitmekesisuse kogumit, kaitsevad linnu ja külasid paljudes Euroopa osades, reguleerides ilma ning hoides ära maalihkeid, mudavooge ja laviine mägipiirkondades.
They store and purify water, improve the fertility of the soil and counter erosion.
Nad säilitavad ja puhastavad vett, parandavad mullaviljakust ja peatavad erosiooni.
T Cover some 176 million hectares in the EU (equivalent to over 4 %of the Union’s land area).T After expanding continuously for over 60 years, now account for 5% of the world’s forest area.T Provide direct employment for some 350 000people.T Have some 16 million owners.
T Katavad EList umbes 176 miljonit hektarit (mis võrdub rohkem kui 4% liidu maismaapiirkonnast).T Olles pidevalt laienenud üle 60aasta, moodustavad nüüd üle 5% maailma metsaaladest.T Pakuvad otsest tööhõivet ligikaudu 350000 inimesele.T Neil on ligikaudu 16 miljonit omanikku.
The Commission is looking for answers to several questions.
Komisjon otsib vastuseid mitmetele küsimustele.
Of particular interest is whether certain regions are more vulnerable to the effects of climate change than others, the possible need for further EU action, and how available information about forests can be improved.
Erilist huvi pakub, kas teatud piirkonnad on kliimamuutuste mõjude poolt haavatavamad kui teised, võimalik vajadus tulevaste ELi meetmete järele ning kuidas parandada saadaolevat teavet metsade kohta.
As an essential link in the global carbon cycle, they contribute to tackling climate
Olulise lülina globaalses süsinikutsüklis, annavad nad panuse kliimamuutuse vasta- sesse võitlusse.
, the main change. Forests can remove CO2
Metsad eemaldavad CO2, peamist kasvuhoonegaasi, atmosfäärist ja
Way ahead greenhouse gas, from the atmosphere and store it in their biomass and soil.
Perspektiivid säilitavad seda oma biomassis ja pinnases.
Healthy growing trees act as a carbon sink, but when they are felled, burned or damaged by fire, storms or pests, they become
Terved kasvavad puud toimivad CO2 sidu- jana, kuid kui neid raiutakse, põletatakse või kahjustatakse tule, tormide või kahjurite
, releasing carbon into the sources of CO2atmosphere.
Lisateave poolt, saavad neist CO2 allikad, mis vabastavad süsinikku atmosfääri.
Natural disasters have become more prevalent in recent years and storm damage has now become the single most destructive threat to forests in temperate Europe.
Viimastel aastatel on suurenenud loodusõnnetuste hulk ja tormikahjustustest on saanud nüüdseks kõige destruktiivsem oht metsadele parasvöötme Euroopas.
In addition, the increase in temperature will alter the suitability of whole regions for certain types of trees, leading to changes in species and affecting their growth potential.
Lisaks muudab temperatuuritõus tervete piirkondade sobivust teatud puutüüpidele, viies liikide muutumisele ja mõjutades nende kasvupotentsiaali.
The public consultation period runs until the end of July.
Avalike konsultatsioonide periood kestab juuli lõpuni.
Before then, the Spanish EU Presidency, which organised a high level meeting on forest protection in Valsaín in Spain on 6 and 7 April 2010, is looking to the Environment Council in June to agree conclusions setting out ways to better prepare forests for climate change.
Enne seda teeb Hispaania ELi eesistujariigina, kes korraldas kõrgetasemelise metsade kaitse teemalise kohtumise Hispaanias Valsainis 6.-7. aprillil 2010, ettevaate juunis toimuvale Euroopa keskkonnaministrite nõukogule, et leppida kokku järelduste osas, kuidas metsi paremini kliimamuutuste vastu ette valmistada.
The issue will also be discussed at a stakeholder meeting during the Green Week in June 2010.
Probleemi arutatakse ka huvigruppide kohtumisel Rohelisel Nädalal juunis 2010.
On the basis of these different inputs, the Commission will consider whether to take the initiative a stage further by preparing a White Paper for next year. T
Nende erinevate sisendite põhjal kaalub komisjon, kas viia see algatus järgmisesse staadiumi, valmistades järgmisel aastal ette valge raamatu. T
TSlovenia: Safeguarding the corncrakebird for the long-term
TSloveenia: rukkiräägu pikaajalise kaitse tagamine
Kosec is a LIFE Nature project helping conserve the corncrake, a species of bird that is under threat around the globe.
“Kosec”on LIFE Nature projekt, mis aitab säilitada rukkirääku – linnuliiki, mis on ohus kogu maailmas.
for corncrakes.
napoliitika kava rakendamine.
The corncrake (Crex crex), named for its distinctive rasping cry, belongs to the same family (Rallidae) as the moorhen, coot and rail, but, unlike most of its relatives, lives on dry land.
loobutud ja kultiveerimata maal vohav taimestik on rukkirääkude jaoks liiga tihe.
Crex crex is a globally threatened species, and is listed in Annex I of the Birds Directive and Appendix II of the Bern Convention.
Teistes piirkondades, vastupidi, hakkab sellele linnuliigile ohtu kujutama põllumajanduse intensiivistumine.
To increase the potential habitat for the corncrake, plots of land were leased or purchased at the three sites where the species is found.
Rukkiräägu potentsiaalsete asualade suurendamiseks renditi või osteti krunte kolmes piirkonnas, kus seda linnuliiki on leitud.
The LIFE Nature ‘kosec’ (Crex crex) project has set out to create conservation tools that ensure the successful long-term protection of the corncrake in Slovenia and speed up the country’s implementation of the Birds Directive.
Rukkirääk (Crex crex), kelle nimi tuleneb sellest, et tema häälitsust võib kirjeldada “krääkimisena” (kahesilbiline “krääk-krääk”), kuulub samasse (ruiklaste, Rallidae) sugukonda lauge (vesikana), ruige (rookana) ja taidiga (tiigikana), kuid erinevalt suuremast osast oma sugulastest elab tema kuival maal.
In Slovenia, a significant concentration of the species (approx.
LIFE Nature projektis “Kosec” (Crex crex) on püstitatud eesmärk luua kaitsemeetmed, mis tagaksid rukkiräägu pikaajalise ja eduka kaitse Sloveenias ja linnudirektiivi rakendamise kiirendamise riigis.
250 singing males) can be found in the area surrounding Lake Cerknica, in the flat fields of Ljubljansko Barje and along the Nanoščica River.
Sloveenias leidub seda linnuliiki märkimisväärsel hulgal (umbes 250 laulvat isaslindu) Cerknica järve ümbruses, Ljubljansko Barje tasastel põldudel ja Nanoščica jõe kallastel.
An innovative bird-friendly mowing technique was successfully tested during the project and, after some initial resistance from farmers, this has been finally accepted and widely demonstrated in the project areas.
Projekti käigus katsetati edukalt uuenduslikku linnusõbralikku niitmistehnikat ja põllumajandustootjate esialgsest vastupanust hoolimata on see lõpuks projekti piirkondades heakskiidu leidnud ja laialdaselt nähtav.
Historically these three areas included large tracts of grassland providing fodder for livestock and hay for local farmers.
Ajalooliselt hõlmasid need kolm piirkonda suuri rohumaa-alasid, kust said kariloomad sööta ja kohalikud talunikud heina.
Good results have been achieved so far.
Siiani on saavutatud häid tulemusi.
These include the development of a national Species Plan for the Corncrake 2005-2015 and a National Corncrake Monitoring Scheme.
Nende hulka kuulub riiklik programm rukkiräägu kaitseks aastatel 2005-2015 ja rukkiräägu riikliku seire kava väljatöötamine.
Another significant output at the policy level has been the introduction of an agri-environ-mental scheme for the protection of the corncrake and other endangered wet grassland birds located in priority Natura 2000
Veel üks oluline väljund poliitilisel tasandil on olnud rukkiräägu ja teiste Natura 2000 aladel elutsevate ohustatud märgalade lindude kaitseks mõeldud põllumajanduse keskkon-
A bird observatory has been built at Ljubljansko Barje using local and natural materials to integrate it into the wet grassland landscape in a sensitive and discrete fashion.
Ljubljansko Barje jõe äärde on ehitatud lindude jälgimiseks vaateplatvorm, mille valmistamisel kasutati kohalikke ja looduslikke materjale, et sulandada see peenetundelisel ja diskreetsel moel märgala maastikusse.
Creating a long-term future for Crex crex
Pikaajalise tuleviku loomine Crex crex’i jaoks
The excellent communication and cooperation established with the relevant public institutions in the field of Agriculture and Rural Development and especially with the local farmers’advisory organisations, provides a good basis for the long-term management of the project areas. T
Hea infovahetus ja koostöö põllumajanduse ja maaelu arengu vallas asjakohaste avalik-õiguslike institutsioonide ja eelkõige kohalike põllumajandustootjate nõustamisorganisatsioonide vahel annab hea aluse pikaajalisele kaitse korraldamisele projekti piirkondades. T
TGreen Week: Biodiversity in the spotlight
TRoheline Nädal: tähelepanu keskmes on bioloogiline mitmekesisus
This year’s Green Week, the premier annual conference on European environment policy, willbe held in Brussels, 14 June.
Tänavune Euroopa keskkonnapoliitika esimene aastakonverents Roheline Nädal toimub 1.-4. juunini Brüsselis.
Four days of debates, talks and events will emphasise the importance of protecting the health of the ecosystems, species and genes we depend on, and the dangers we face if we fail to protect this rich heritage.
Neli päeva kestvatel aruteludel, läbirääkimistel ja üritustel rõhutatakse meie ökosüsteemide, liikide ja geenide tervise kaitsmise tähtsust ja meie ees seisvaid ohte, kui me ei kaitse seda rikkalikku pärandit.
Speakers, partnerships, side events and offer stakeholders an opportunity to inject their ideas and concerns into the growing debate.
Konverentsi kõnelejad, partnerlus, kõrvalüritused vahetada parimaid tavasid ja pakkuda huvirühmadele võimalust jagada oma ideid ja muresid üha suuremaks paisuvas arutelus.
Biological diversity is the United Nation’s international theme this year.
Bioloogiline mitmekesisus on tänavune ÜRO rahvusvaheline aastateema.
In October in Nagoya, Japan, the global community is set to agree a new biodiversity strategy.
Oktoobrikuus peaks Jaapanis, Nagoyas jõutama globaalsele kokkuleppele uue bioloogilise mitmekesisuse strateegia osas.
Two months later, the European Commission will present its own blueprint to halt biodiversity loss in the EU by 2020.
Kaks kuud hiljem esitab Euroopa Komisjon oma kava bioloogilise mitmekesisuse hävitamise peatamiseks ELis aastaks 2020.
Key speakers at the opening session include Janez Potočnik, the EU Environment Commissioner, Dr Ashok Khosla, President of the International Union for Conservation of Nature (IUCN) and Pavan Sukhdev, the Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB) study leader.
Roheline Nädal, mis leiab aset juba kümnendat aastat, toob kokku silmapaistvad eksperdid, et esitada ja arutada aktuaalseid küsimusi,
Green Week, now in its tenth year, will gather distinguished experts to present and discuss the issues at stake, exchange best practice
Bioloogilise mitmekesisuse kadumist uuritakse mitmest erinevast vaatenurgast.
The phenomenon of biodiversity loss will be examined from many different perspectives.
Roheline Nädal toob kokku hulga juhtivaid valdkonna praktikuid.
Sessions will consider ways of alerting decision makers to the crucial link between nature and the economy and the policies, whether regulation or incentives, that could encourage the development of biodiversity friendly business models.
Peamiste sõnavõtjate hulka avaistungil kuuluvad ELi keskkonnavolinik Janez Potočnik, Rahvusvahelise Looduskaitseliidu (IUCN) president dr Ashok Khosla ja uuringu“Ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse ökonoomika”(The Economics of Ecosystems and Biodiversity – TEEB) juht Pavan Sukhdev.
Connie Hedegaard, the EU Climate Action Commissioner, and Kyoshi Araki, Japan’s Ambassador for COP 10 of the Convention on Biological Diversity, will be among those addressing the closing session. This will be forward looking as participants set their sights on the Nagoya meeting in October.
Erilist tähelepanu pööratakse bioloogilist mitmekesisust puudutavatele küsimustele seoses meie ookeanide, mulla, metsade, linnakoe ja inimeste tervisega; bioloogilise mitmekesisuse rollile toiduohutuses ja panusele, mida saab iga inimene anda oma käitumist muutes.
Specific attention will be given to the importance of issues including biodiversity in our oceans, soil, forests, urban fabric and human health; its role in food security; and the contribution the general public can make by changing its behaviour.
Lõpuistungil võtavad teiste hulgas sõna Euroopa kliimameetmete volinik Connie Hedegaard ja bioloogilise mitmekesisuse konventsiooniosaliste 10. konverentsi (COP10) Jaapani saadik Kyoshi Araki. Tegemist on tulevikku suunatud üritusega, kuna osalejad seavad eesmärke Nagoya kohtumiseks oktoobris.
Organised by the European Commission’s Directorate-General for the Environment, Green Week is an inclusive event.
Kuna konverentsi korraldab Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraat, on Roheline Nädal vaid üks samu tulemusi silmas pidavatest üritustest.
Other Commission departments responsible for overseas aid, agriculture, maritime issues and research are involved, as are many nongovernmental and international organisations, the Committee of the Regions, and Friends of Europe.
Kaasatud on ka teised komisjoni osakonnad, mis vastutavad humanitaarabi jagamise, põllumajanduse arengu, merenduse ja teadusuuringute eest, aga ka mitmed valitsusvälised ja rahvusvahelised organisatsioonid, nagu näiteks regioonide komitee ja mõttekoda Friends of Europe.
Side events include scores of stands, a photo exhibition on panels outside the Commission’s Berlaymont headquarters, a film, museum visits and a networking cocktail. T
Kõrvalürituste hulka kuuluvad arvukad väljapanekud stendidel, fotonäitus Euroopa Komisjoni Berlaymonti hoone juures, film, muuseumide külastused ja seltskondlik koosviibimine. T
Green Week 2010 Entrance is free, but attendees should register online in advance.ec.europa.eu.greenweek
Roheline Nädal 2010 Sissepääs on tasuta, kuid soovijad peavad end eelnevalt internetis registreerima.ec.europa.eu.greenweek
TNew Environment Commissioner sets out priorities
TUus keskkonnavolinik tutvustab prioriteete
Janez Potočnik, after five years as the Commissioner responsible for science and research, has taken over the environment portfolio.
Janez Potočnik on pärast viit aastat tööd teadusvolinikuna nüüd asunud keskkonnavoliniku kohale.
Hespeaks to Environment for Europeans about his priorities and overall political approach to a policy area where decisions taken now and in theyears ahead will shape our surroundings for decades to come.
Ta räägib ajakirjale Keskkond Eurooplastele oma prioriteetidest ja üldistest poliitilistest lähenemistest valdkonnas, kus tänased ja homsed otsused kujundavad meie ümbrust aastakümneteks.
Delivering on resource efficiency
Ressursside tõhusam kasutamine
‘Fragile’is the image the Environment Commissioner frequently uses to describe the world in which we live.
“Habras”on kujund, mida keskkonnavolinik meie elukeskkonna kirjeldamiseks tihti kasutab.