natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Of the documents disclosed in full following application for access, more than 19 % related to justice and home affairs, 12,6 % to the CFSP, 14,2 % to the area of education, youth and culture, 11,3 % to the internal market and 8,9 % to environmental policy.
Dokumentidest, mis avaldati täielikult pärast juurdepääsutaotluse esitamist, oli rohkem kui 19% seotud justiits- ja siseküsimustega, 12,6% ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga, 14,2% haridus-, noorte- ja kultuurivaldkonnaga, 11,3% siseturuga ning 8,9% keskkonnapoliitikaga.
Of the total number of documents disclosed (in full or in part), 22,2 % concerned justice and home affairs 13,3 % CFSP, 12,2 % the area of education, youth and culture, 10,4 % the internal market and 8,3 % environmental policy.
Kõigist täielikult või osaliselt avaldatud dokumentidest oli 22,2% seotud justiits- ja siseküsimustega, 13,3% ÜVJPga, 12,2% haridus-, noorte- ja kultuurivaldkonnaga, 10,4% siseturuga ja 8,3% keskkonnapoliitikaga.
Thus, of the 9 457 documents requested during the reference period, access to 1 669 was refused (initial and confirmatory phases taken together), giving an access percentage of 67,3 % (documents requested and disclosed in full) or 81,2 % if documents approved for partial access are taken into account.
Vaatlusperioodi jooksul taotletud 9 457 dokumendist ei antud juurdepääsu 1 669 dokumendile (esialgne ja kordusetapp kokku), mis tähendab juurdepääsu 67,3 % dokumentidele (taotletud ja täielikult avalikustatud dokumendid) või 81,2 % dokumentidele, kui võtta arvesse samuti osalise juurdepääsuga dokumendid.
While the rates of access to Council documents in 2005 were lower than in the previous year (85,7 % in 2004), these figures must be viewed in the light of the significant numbers of documents (77 832 in 2005 compared with 68 996 in 2004) which are made directly available via the register as soon as they have been circulated.
Kuna juurdepääs nõukogu dokumentidele 2005. aastal oli madalam kui eelmisel aastal (85,7% aastal 2004), tuleb need arvud üle vaadata arvestades nende dokumentide märkimisväärset arvu (77 832 aastal 2005 ja 68 996 aastal 2004), mis on vahetult kättesaadavad registris koheselt nende ringlusse laskmisel.
The enhanced practice of partial access should also be taken into account.
Samuti tuleks arvesse võtta dokumentidele osalise juurdepääsu võimaldamise juhtude arvu kasvu.
In 2005, 1 096 documents were partially released to the public in reply to initial applications (902 in 2004), 76 following confirmatory applications (47 in 2004) and 2 documents after examination of complaints to the European Ombudsman (1 in 2004).
2005. aastal tehti vastuseks esialgsetele taotlustele avalikkusele osaliselt kättesaadavaks 1096 dokumenti (902 aastal 2004), vastuseks kordustaotlustele 76 dokumenti (47 aastal 2004) ja 2 dokumenti pärast Euroopa ombudsmanile esitatud kaebuste läbivaatamist (1 aastal 2004).
With initial applications, the grounds for refusal most frequently invoked were the protection of the decisionmaking process, which accounted for nearly half of all refusals (48,3 %), followed by the protection of the public interest as regards international relations (20,6 %), public security (15,8 %) and defence and military matters (6,4 %).
Esialgsete taotluste puhul oli keeldumise põhjuseks kõige sagedamini otsustamisprotsessi kaitsmine, mis moodustas peaaegu poole keeldumistest (48,3 %), järgnes avalike huvide kaitse seoses rahvusvaheliste suhetega (20,6%), avaliku julgeolekuga (15,8%) ning kaitse- ja sõjaliste küsimustega (6,4 %).
In 6,1 % of cases several grounds for refusal were invoked: thus protection of the decisionmaking process was often given in conjunction with protection of the public interest as regards international relations (1,4 %) or public security (0,8 %).
6,1 % juhtudest tugines keeldumine mitmetele põhjustele: otsustamisprotsessi kaitse oli sageli esitatud koos avaliku huvi kaitsega seoses rahvusvaheliste suhete (1,4 %) või avaliku julgeolekuga (0,8 %).
With regard to confirmatory applications, protection of the public interest as regards public security was invoked as grounds for 49,6 % of refusals in 2005 (27 % in 2004).
Kordustaotluste puhul esitati keeldumise põhjuseks avalike huvide kaitse seoses avaliku julgeolekuga 49,6% keeldumiste puhul 2005. aastal (27% aastal 2004).
In 2005 protection of the public interest as regards international relations was invoked in 20,3 % of cases (21,2 % in 2004), and protection of the public interest as regards defence and military matters in 5,7 % of cases (25,9 % in 2004).
2005. aastal esitati 20,3% keeldumiste põhjuseks avalike huvide kaitse seoses rahvusvaheliste suhetega (21,2% aastal 2004) ning 5,7% keeldumiste puhul avalike huvide kaitse seoses kaitsepoliitiliste ja sõjaliste küsimustega (25,9% aastal 2004).
The situation regarding use of the protection of the decisionmaking process as grounds for refusing access was unchanged compared with the previous year: in 2005 it was used in 11,4 % of cases (11,8 % in 2004).
Võrreldes eelmise aastaga ei muutunud olukord seoses otsustamismenetluse kaitse põhjuse esitamisega dokumentidele juurdepääsu keelamisel: 2005. aastal kasutati seda 11,4% juhtudest (11,8% aastal 2004).
Finally, in 13 % of refusals protection of the decisionmaking process was associated with other grounds for refusal, such as protection of the public interest as regards public security (3,3 % of cases).
13% keeldumisjuhtudel esitati lisaks otsustamismenetluse kaitse vajaduse põhjusele muud põhjused, näiteks avalike huvide kaitse seoses avaliku julgeolekuga (3,3% juhtudest).
Specific exception for legal advice
Õigusnõustamise erand
The protection of court proceedings and legal advice (exception provided for in the second indent of Article 4(2) of Regulation No 1049/2001) was invoked as grounds in the initial phase in a mere 1,8 % of refusals in 2005 (8,8 % in 2004).
Kohtumenetluse ja õigusnõustamise kaitse (määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 teises taandes sätestatud erand) esitati 2005. aastal esmasel taotlusel keeldumise põhjuseks kõigest 1,8% juhtudest (8,8% juhtudest aastal 2004).
It was not invoked at all at the confirmatory stage during the period under consideration, whereas it had been the grounds for 4,7 % of refusals in 2004.
Seda põhjust ei esitatud nimetatud perioodil kordustaotluste puhul kordagi, samal ajal oli seda põhjusena esitatud 4,7% keeldumiste puhul 2004. aastal.
While this exception is not the Council's most frequently invoked grounds for refusal, its importance for the proper functioning and effectiveness of the institution's work should nevertheless be stressed 13.
Kuigi nimetatud erand ei ole nõukogus kõige sagedamini kasutatav keeldumise põhjus, tuleks selle tähtsust siiski rõhutada institutsiooni töö nõuetekohase toimimise ja tõhususe tagamise seisukohalt.13
The practice is as far as possible to grant partial access, in accordance with Article 4(6) of Regulation (EC) No 1049/2001, to documents containing Council Legal Service opinions and contributions by the Legal Service to the proceedings of the Council and its preparatory bodies.
Tegelikult antakse dokumentidele, mis sisaldavad nõukogu õigustalituse arvamusi ja avaldusi nõukogu ja selle ettevalmistavate organite menetluste kohta, võimalikult suur osaline juurdepääs vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõikele 6.
Thus the factual content of such documents is released to the applicants, while the confidentiality of legal opinions as such is safeguarded.
Niiviisi avalikustatakse taotlejatele selliste dokumentide faktiline sisu, samas tagades õiguslike arvamuste konfidentsiaalsuse.
On the basis of case-law established over several years 14, and confirmed in 2004 by the Court of First Instance in its judgment in the Turco case 15, the Council considers that the independent advice provided for the Council by the Legal Service allows the Council to ensure that its acts comply with Community law and to pursue the discussion on the legal aspects of a dossier.
Mitmete aastate jooksul väljakujunenud kohtupraktika alusel14ja esimese astme kohtu 2004. aasta Turco15kohtuasja otsuse kinnitusel arvab nõukogu, et nõukogu sõltumatu nõustamine õigustalituse poolt võimaldab nõukogul tagada seda, et nõukogu õigusaktid on kooskõlas ühenduse õigusega, ning võimaldab jätkata toimiku õiguslikke aspekte käsitlevat arutelu.
If the Council were to lose that instrument, the efficiency of its work would be compromised.
Kui nõukogu selle vahendi kaotaks, oleks ta töö tõhusus ohustatud.
This is why it is in the public interest that the Council should have access to independent legal advice.
Seetõttu on nõukogu juurdepääs sõltumatule õigusnõustamisele kooskõlas üldiste huvidega.
This case-law was cited by the Court in its order of 23 October 2002 in case C-445/00, Austria v. Council, paragraph 12.
See kohtupraktika leidis äramärkimist kohtu 23. oktoobri 2002. aasta otsuse (kohtuasjas C-445/00, Austria v. nõukogu) punktis 12.
See judgment by the Court of First Instance of 23 November 2004 in Case T-84/03 Maurizio Turco v. Council (not yet published in the ECR), paragraphs 62 et seq.
Vt esimese astme kohtu 23. novembri 2004. aasta otsust kohtuasjas T-84/03, Maurizio Turco v. nõukogu (EKLis veel avaldamata), punkt 62 ja järgmised.
This judgement is currently under appeal (Cases C-39/05 P and C52/05 P).
Nimetatud kohtuotsus on praegu edasi kaevatud (kohtuasjad C-39/05 P ja C52/05 P).
An Interinstitutional Committee to examine best practice, address possible conflicts and discuss future developments on public access to documents was established in 2002 under Article 15(2) of Regulation (EC) No 1049/2001.
Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 15 lõike 2 kohaselt loodi 2002. aastal institutsioonidevaheline komitee, et uurida häid tavasid, lahendada võimalikke konflikte ja arutada üldsuse dokumentidele juurdepääsu tagamise tuleviku arengusuundi.
The Interinstitutional Committee met once at Secretary-General level (Council, Parliament and Commission) during the reference period.
Institutsioonidevaheline komitee tuli vaatlusperioodil ühel korral kokku peasekretäride tasandil (nõukogu, parlament ja komisjon).
Several meetings between the Council, Parliament and Commission departments responsible for applying Regulation (EC) No 1049/2001 were also held in 2005.
Samuti peeti 2005. aastal mitmeid kohtumisi nõukogu, parlamendi ja komisjoni nende talituste tasandil, kes vastutavad määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamise eest.
The main items discussed at the meeting of the Secretaries-General of the three institutions on 11 November 2005 were: the future revision of Regulation No 1049/2001 in the light of the Commission's evaluation report (COM(2004) 45), the establishment of the new Commission register of comitology, and the scope for improving the institutions' document registers in order to make them more user-friendly and accessible to the general public.
Peamised küsimused, mida arutati nimetatud kolme institutsiooni peasekretäride kohtumisel 11. novembril 2005 olid järgmised: määruse nr 1049/2001 edasine läbivaatamine komisjoni hindamisaruandele tuginedes (KOM(2004) 45), komisjoni uue komiteemenetluse registri sisseseadmine ning institutsioonide dokumendiregistrite parandamise ulatus, et muuta need kasutajasõbralikemaks ja üldsusele kättesaadavamaks.
At the end of its meeting the Interinstitutional Committee decided to endorse the Commission's evaluation report (COM(2004) 45) and to set up a technical working party charged with looking critically at the sites of the three registers, with the remit to explore possible improvements to and the harmonisation and interlinking of the three sites.
Kohtumise lõpul otsustas institutsioonidevaheline komitee kinnitada komisjoni hindamisaruande (KOM(2004) 45) ning moodustada tehnilise töörühma, kelle ülesandeks oleks vaadata kriitiliselt läbi kõik kolm registrit ning uurida võimalikke viise nende täiendamiseks ning kõigi kolme registri ühtlustamiseks ja omavaheliseks ühendamiseks.
As part of the interinstitutional dialogue on the various aspects of transparency a meeting was held on 23 November 2005 between the Secretaries-Generals of the European institutions and the members of the European Parliament's Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs.
Ühe osana institutsioonidevahelisest dialoogist läbipaistvuse eri aspektide üle toimus 23. novembril 2005 kohtumine Euroopa institutsioonide peasekretäride ja Euroopa Parlamendi tsiviilvabaduste, justiits- ja siseküsimuste komitee liikmete vahel.
At that meeting, the Secretaries-General took stock of the measures taken by their institutions with regard to document access and to public access to the decisionmaking process and the related issues.
Nimetatud kohtumisel esitasid peasekretärid ülevaate oma institutsioonide võetud meetmetest seoses dokumentidele juurdepääsuga ja üldsuse juurdepääsuga otsustamisprotsessi ning nendega seotud küsimustest.
Mention was also made of a series of practical measures (taken or planned) designed to enable the public to identify readily online the preparatory documents of the Community institutions, where these are acting in a legislative capacity.
Samuti märgiti ära rida praktilisi meetmeid (võetud või kavandatud), mille eesmärk on võimaldada avalikkusel elektroonilisel teel hõlpsasti leida ühenduse institutsioonide ettevalmistavaid dokumente, kui nimetatud institutsioonid tegutsevad seadusandjana.
Council conclusions of 21 December 2005 on improving openness and transparency in the Council
Nõukogu 21.detsembri 2005. aasta järeldused avatuse ja läbipaistvuse parandamise kohta nõukogus
The question of public access to the Council's deliberations on legislative acts was central to the interinstitutional dialogue throughout 2005.
2005. aastal oli institutsioonidevahelises dialoogis kesksel kohal avalikkuse juurdepääs nõukogus õigusaktide üle peetavatele aruteludele.
The measures taken by the Council and listed in its conclusions of 21 December 2005 16 and the overall policy on transparency adopted by the European Council in June 2006 17 reflect the importance that the Community institutions henceforward attach to the principle of public access to the decisionmaking process.
Nõukogus võetud ja tema 21. detsembri 2005. aasta järeldustes16esitatud meetmed ning 2006. aasta juuni Euroopa Ülemkogus vastu võetud üldine läbipaistvuspoliitika17näitavad seda tähtsust, mida ühenduse institutsioonid edaspidi omistavad üldsusele avatud otsustamisprotsessi põhimõttele.
Under the measures adopted by the Council in December 2005 and by the European Council in June 2006 all Council deliberations on legislative acts to be adopted by co-decision are open to the public, as are the votes and the explanation of votes by Council members.
Vastavalt nõukogus 2005. aasta detsembris ja Euroopa Ülemkogus 2006. aasta juunis vastu võetud meetmetele on avalikud kõik nõukogus toimuvad arutelud nende õigusaktide üle, mis võetakse vastu kaasotsustamismenetluse korras, samuti nõukogu liikmete hääletustulemused ja nende selgitused hääletamise kohta.
This means that all documents mentioned on the agenda for a Council meeting open to the public are published before that Council meeting is held18.
See tähendab seda, et kõik avalikud dokumendid, mida on nimetatud nõukogu istungi päevakorras, avaldatakse enne nõukogu istungi toimumist18.
In addition, in order to ensure that the general public has as wide an access as possible, from the summer of 2006 all public debates and deliberations, as well as public votes on co-decision items, will be broadcast in all languages through video-streaming on the Council's internet website.
Lisaks sellele edastatakse alates 2006. aasta suvest kõik avalikud mõttevahetused ja arutelud ning avalikud hääletused kaasotsustamismenetluses olevate punktide üle võimalikult laia avalikkuseni jõudmise tagamiseks kõikides keeltes nõukogu internetileheküljel video (video-streaming) kaudu.
See documents 10633/06, pp. 23 and 24, and 10926/06, pp. 11-14.
Vt dok 10633/06, lk 23–24 ja dok 10926/06, lk 11–14.
See document 100926/06, Annex II, p.7.
Vt dok 100926/06, lisa II, lk 7.
COMPLAINTS LODGED LEGAL ACTION TAKEN
EUROOPA OMBUDSMANILE ESITATUD KAEBUSED JA VÕETUD ÕIGUSLIKUD MEETMED
The following section of this report refers to a number of complaints lodged with the European Ombudsman in cases where Regulation No 1049/2001 was applied.
Järgnevas aruande osas viidatakse Euroopa ombudsmanile esitatud mitmele kaebusele juhtudel, kui kohaldati määrust nr 1049/2001.
Of the complaints already examined in the Council's annual report on 2004, two cases are mentioned on which the Ombudsman had not yet decided when the previous Council's annual report was published 19.
Nõukogu 2004. aasta aruandes juba mainitud kaebustest nimetatakse kahte juhtumit, mille kohta ombudsman ei olnud nõukogu eelmise aastaaruande avaldamise ajaks otsust veel vastu võtnud19.
Regulation No 1049/2001.
Lisaks sellele vaadatakse nimetatud aruandes teataval määral läbi ainuke 2005. aastal esitatud kaebus, mis käsitleb määruse nr 1049/2001 kohaldamist nõukogu poolt.
Complaint 2395/2003/GG, submitted to the Ombudsman in December 2003
Kaebus 2395/2003/GG, esitatud ombudsmanile 2003. aasta detsembris
This complaint did not concern the right of access to documents in the strict sense, but rather the public nature of the Council's decisionmaking process in the broad sense of the term 20.
Nimetatud kaebus ei käsitlenud dokumentidele juurdepääsuõigust selle kitsas tähenduses, vaid pigem
By letter dated 18 September 2003 addressed to the Secretary-General/High Representative, the complainants suggested that the Council's Rules of Procedure be amended, in order to ensure that sessions of the Council, when it convened in its capacity as legislator, were held in public.
18. septembri 2003. aasta kuupäevaga kirjas peasekretärile / kõrgele esindajale tegid kaebuse esitajad ettepaneku nõukogu töökorra parandamiseks, et nõukogu toimimisel seadusandjana oleksid nõukogu istungid avalikud.
In his reply dated 19 November 2003, the Secretary-General recalled that the provisions laid down in Article 8 of the Council's Rules of Procedure reflected the compromise reached by the Heads of State or Government at the Seville European Council meeting in the framework of a reform process which represented a substantial change to the existing procedures, the purpose of which was to enhance the efficiency of the Council's work prior to the enlargement of the European Union in 2004.
Oma 19. novembri 2003. aasta vastuses meenutas peasekretär, et nõukogu kodukorra artiklis 8 kehtestatud sätetes väljendatakse riigipeade ja valitsusjuhtide Euroopa Ülemkogu kohtumisel Sevillas saavutatud kompromissi reformiprotsessi raames, mis oli suur muudatus kehtinud korras ning mille eesmärk oli suurendada nõukogu töö tõhusust enne Euroopa Liidu laienemist 2004. aastal.
In their complaint to the Ombudsman, the complainants pointed out that the principle of holding Council sessions in public, when the Council was acting as legislator, was provided for in the Treaty establishing a Constitution for Europe.
Oma ombudsmanile esitatud kaebuses rõhutasid kaebuse esitajad, et nõukogu istungite avalikkuse põhimõte, kui nõukogu tegutseb seadusandjana, on sätestatud Euroopa põhiseaduse lepingus.
They also argued that the principle that decisions must be taken as openly as possible, which they read into Article 1(2) of the EU Treaty, was a general principle of law, which should be reflected in the Council’s Rules of Procedure.
Samuti väitsid nad, et põhimõte, et otsused tuleb teha võimalikult avalikult, mille nad lugesid välja ELi lepingu artikli 1 lõikest 2, on üldine õiguse põhimõte, mis peaks avalduma nõukogu kodukorras.
See the Council's annual report on access to documents – 2004, pp. 27-29.
Vt nõukogu aastaaruanne dokumentidele juurdepääsu kohta – 2004, lk 27-29.
See the above-mentioned annual report, p. 27.
Vt eespool nimetatud aastaaruanne, lk 27.
Following this complaint, the Council essentially took the position that the matter was of a political and constitutional rather than of an administrative nature.
Nimetatud kaebuse põhjal võttis nõukogu peamiselt seisukoha, et nimetatud küsimus on pigem poliitilist ja põhiseaduslikku kui halduslikku laadi.
Therefore, it had reservations whether it constituted "maladministration" to begin with.
Seetõttu esitas ta reservatsiooni selles suhtes, kas tegemist üldse on haldusomavoliga või mitte.
The Council's Rules of Procedure are, in its view, fully in conformity with the Treaties.
Nõukogu arvates on tema kodukord täiesti kooskõlas asutamislepingutega.
Moreover the Council maintained throughout the procedure that it had correctly applied the rules in force, which fact was not contested by the complainants.
Lisaks sellele väitis nõukogu kogu menetluse vältel, et ta on jõus olevaid eeskirju nõuetekohaselt kohaldanud, mida kaebuse esitajad ei vaidlustanud.
On 4 October 2005 the Ombudsman submitted a special report to the European Parliament repeating his recommendation.
Ombudsman esitas 4. oktoobril 2005 eriaruande Euroopa Parlamendile, milles ta kordas oma soovitust.
On 4 April 2006, the European Parliament adopted a resolution, based upon a report
Euroopa Parlament võttis 4. aprillil 2006 vastu resolutsiooni, mis põhineb tema petitsioonikomisjoni
21 drawn up by its Committee on Petitions, in which it supported the Ombudsman's recommendations
21 koostatud aruandel, milles parlament toetas ombudsmani soovitusi
This complaint, which was already mentioned in the Annual Report covering the year 200422, concerns alleged refused access to a document concerning the application of the principle "ne bis in idem" in competition law.
Nimetatud kaebus, mida juba nimetati 2004. aasta aruandes,22 käsitleb juurdepääsu väidetavat keelamist dokumendile, mis on seotud "ne bis in idem" põhimõtte kohaldamisega konkurentsiseaduses.
On 4 July 2006 the Ombudsman closed the case without finding any maladministration.
Ombudsman lõpetas 4. juulil 2006 juhtumi uurimise haldusomavoli tuvastamata.
The Ombudsman considered that the Council's position as reflected in its decision of 8 July 2004 on the initial request for access to documents and in its decision of 13 July 2004 on the confirmatory request for access to documents appeared to be reasonable.
Ombudsman leidis, et seisukoht, mille nõukogu esitas oma 8. juuli 2004. aasta otsuses (dokumentidele juurdepääsu esialgse taotluse kohta) ja 13. juuli 2004. aasta otsuses (dokumentidele juurdepääsu kordustaotluse kohta), on põhjendatud.
This complaint relates to an alleged failure by the Council to grant access to any documents in its possession concerning the negotiation and signature of the EU Status of Forces Agreement of
Nimetatud kaebus käsitleb nõukogu väidetavat juurdepääsu mittelubamist tema valduses olevatele nendele dokumentidele, mis käsitlevad läbirääkimisi ELi vägede staatuse 17. novembri 2003. aasta
, including documents relating to the organisation of the negotiations.
, sealhulgas läbirääkimiste korraldamist käsitlevatele dokumentidele.
In its reply of 21 March 2005 to the initial application, the General Secretariat of the Council had informed the complainant that two kinds of preparatory documents existed: (a) a number of documents already available on the Council's website as part of the Council's register of documents; and (b) SN documents 4438/01, 4438/1/01 REV 1, 4438/4/01 REV 4 and 4438/5/01 REV 5.
Oma 21. märtsi 2005. aasta vastuses esialgsele avaldusele oli nõukogu peasekretariaat kaebuse esitajale teatanud, et esineb kahte liiki ettevalmistavaid dokumente: a) nõukogu veebilehel juba kättesaadavad, nõukogu dokumendiregistris sisalduvad dokumendid; ja b) SN-dokumendid 4438/01, 4438/1/01 REV 1, 4438/4/01 REV 4 ja 4438/5/01 REV 5.
As regards the second group of documents, the General Secretariat granted only partial access, withholding those parts of the documents which contained legal advice.
Teise rühma kuuluvatele dokumentidele andis nõukogu üksnes osalise juurdepääsu ning ei avalikustanud neid dokumentide osi, mis sisaldasid õigusnõustamist.