natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Professor Brandenburg's work enabled the development of MPEG Layer-3 (MP3), MPEG-2 Advanced Audio Coding (AAC) and many other modern audio-coding method.
Professor Brandenburgi töö võimaldas arendada MPEG Layer-3 (MP3), MPEG-2 Advanced Audio Coding (AAC) meetodeid ja paljusid muid moodsaid audiokodeerimismeetodeid.
If we lag behind in this field, it will not be possible for us to be more creative and innovative than others.
valdkonnas, siis ei ole meil võimalik olla teistest loovamad ja innovaatilisemad.
Creativity and innovation are also a question of mentality: those who only want to know about and advance their own specialist subjects will fail.
Loovus ja innovatsioon on ka mõttelaadi küsimus: need, kes tahavad teada vaid oma kitsast valdkonnast ning tegelevad ainult sellega, kukuvad läbi.
What is important for creativity is to ‘think outside the box’, going beyond compartmentalised thinking.
Loovuse jaoks on oluline „mõelda väljaspool kasti”, minna mööda eraldatud mõtlemisest.
This statement has already been true for a long time.
See väide on olnud tõene juba pikka aega.
In the globalised economy, Europe is not the region that possesses the natural resources, nor is it any longer the workshop of the world.
Globaliseeruva majanduse tingimustes ei ole Euroopa looduslikke ressursse omav regioon ega ole see ka enam maailma töökoda.
Only the latest technologies and innovative ideas will allow Europe to compete in the global economy.
Vaid uusim tehnoloogia ja innovaatilised ideed võimaldavad Euroopal globaalses majanduses konkureerida.
These new ideas are the wealth of our era – whether for products or services.
Need uued ideed on meie ajastu rikkuseks – mitte ei ole selleks enam tooted ega teenused.
Science has long been global.
Teadus on olnud juba pikka aega globaalne.
Scientific publications are accessible throughout the world, and scientists are used to cooperating worldwid We must encourage this way of working and set aside national egos – that is what will best serve our own interests, at a regional, national and European level.
Teaduslikud väljaanded on kättesaadavad kõikjal maailmas ning teadlased teevad koostööd üle kogu maailma. Me peame sellist töötamist soodustama ning jätma kõrvale oma rahvusliku uhkuse – see on meile kõige kasulikum nii regionaalsel, riiklikul ja Euroopa tasemel.
Research and development and the creative industries must be promoted beyond our regions and recognised by society to a greater extent than today.
Teaduse ja arendustegevuse ning loova tööstuse soodustamine peab toimuma regioonidest kõrgemal ning ühiskond peaks sellele rohkem tähelepanu pöörama.
The ‘Year of Creativity and Innovation’ is helping to increase awareness of these necessities, but we also need the right priorities for education and research.
„Loovuse ja innovatsiooni aasta” aitab selle vajalikkust teadvustada, kuid me vajame ka õigeid prioriteete haridusele ja teadusele.
How would you see the relationship between creativity, culture and the challenges presented by living in a modern society?
Kas loovus pole mitte kunstniku jaoks ja kuidas see teema puudutab inseneri?
There are studies showing that, even today, many companies generate a large percentage of their sales with products that were only developed in the last five years.
Osad uuringud näitavad isegi tänapäeval, et paljude ettevõtete toodangust on suur osa tooteid arendatud viimase viie aasta jooksul.
In some fields, there is already a split between businesses that only develop and sell ideas, those manufacturing them, and the companies that market those products, often under their own brand names.
Mõningates valdkondades on tekkinud selge vahe ettevõtete vahel, kes arendavad ja müüvad ideid, teised toodavad neid ning kolmandad turustavad neid tooteid, sageli oma enda kaubamärgi all.
In this international division of labour, it is important to contribute as much as possible to both ideas and innovations.
Selles rahvusvahelises tööjõusektoris on tähtis panustada võimalikult palju nii ideedesse kui ka innovatsiooni.
What could be done to foster creativity and innovation in your field at European, national and regional level?
Mida oleks teie arvates võimalik teha loovuse ja innovatsiooni soodustamiseks regionaalsel, riiklikul ja Euroopa tasandil?
Even in engineering, it is important to think ‘outside the box’.
Isegi inseneriteaduses on oluline mõtelda „väljaspool kasti”.
Engineering science is all about developing technologies to help people and also make our lives easier and more worth living.
Inseneriteadus seisneb tehnoloogiate arendamises inimeste hüvanguks ning meie elu kergemaks ning elamisväärsemaks muutmises.
If I simply trod the same path all the time, things would then become dull and it would no longer really be possible to resolve the problems we face today.
Kui ma sammuksin kogu aeg sama rada, siis muutuksid asjad igavaks ning reaalselt poleks enam võimalik lahendada probleeme, millega me tänapäeval silmitsi seisame.
The point is that ‘it cannot be done’ is an unacceptable answer as long as the basic laws of physics remain inviolate.
Mõte seisneb selles, et vastus „see ei ole võimalik” ei ole aktsepteeritav vastus, kuni ei minda vastuollu füüsikaseadustega.
Engineers must always be prepared to unearth unexpected answers to well-known problems – this is what we refer to as ‘invention’.
Insenerid peavad olema alati valmis leidma ootamatuid vastuseid hästi tuntud probleemidele – seda nimetame me „leiutiseks”.
Incidentally, at the same time many engineers are also creatively active in the arts, many of my colleagues at the Fraunhofer institute also perform as musicians.
Täiesti juhuslikult tegelevad paljud insenerid loomingulise tegevusega, paljud minu Fraunhoferi kolleegid esinevad ka muusikutena.
We must think globally and promote creativity and innovation.
Me peame mõtlema globaalselt ning edendama loovust ja innovatsiooni.
This happens at many levels: the school system is part of the picture, as are continuing
See toimub mitmel tasemel: osa tervikpildist on kool, samuti ka kestva hariduse institutsioonid ja ülikoolid.
Only the latest technologies and innovative ideas will allow
Kui me teeme järeleandmisi selles
Europe to compete in the global economy
Vaid uusimad tehnoloogiad ja innovaatilised ideed võimaldavad
Director General, European Commission Directorate-General for Education and Culture
Peadirektor, Euroopa Komisjon, hariduse ja kultuuri peadirektoraat
When launching the new phase of the Lisbon Strategy for growth and jobs 200810, the EU's political leaders acknowledged that 'a key factor for future growth is the full development of the potential for innovation and creativity of European citizens built on European culture and excellence in science'.
Lissaboni strateegia uue faasi käivitamisel majanduskasvu saavutamiseks ning uute töökohtade loomiseks aastatel 2008–2010 tunnistasid ELi poliitilised liidrid, et tulevase majanduskasvu võtmeteguriks on Euroopa kodanike innovatsiooni ja loomingulisuse potentsiaali arendamine, tuginedes Euroopa kultuurile ja teaduse kvaliteedile.
How do you see this relating to culture as a driver for creativity and innovation?
Kuidas on see teie arvates seotud kultuuriga kui loovuse ja innovatsiooni soodustajana?
Innovation and creativity are key for our future living standards.
Innovatsioon ja loomingulisus on võtmeks tuleviku elustandarditele.
Europe must become more inventive, innovate more and react better to market trends.
Euroopa peab muutuma leidlikumaks, tegema rohkem uuendusi ja saavutama parema turutendentsi.
This has been acknowledged at the highest political level.
See on võetud teadmiseks kõrgeimal poliitilisel tasandil.
A broad-based innovation strategy for the European Union was put forth a couple of years ago and significant steps have been taken in this direction.
Euroopa Liidu laiaulatuslikud innovatsioonistrateegiad on välja töötatud juba paar aastat tagasi ning selles suunas on astutud olulisi samme.
The capacity for innovation depends on a multitude of factors.
Innovatsiooni võime midagi muuta sõltub paljudest teguritest.
Creativity is one of them, yet not fully exploited.
Loomingulisus on üks nendest, mida ei ole veel täielikult avastatud.
The nexus 'creativity-innovation' calls for smart investments which can bring new, sustainable solutions and benefits for our economies and societies.
„Loomingulisuse-innovatsiooni” liit toob esile taibukaid investeeringuid, mis võivad viia uute jätkusuutlike lahendusteni ning tuua kasu nii majandusele kui ka ühiskonnale.
This is the key message of the European Year for Creativity and Innovation.
See on Euroopa loomingulisuse ja innovatsiooniaasta tähtsaim sõnum.
It becomes more meaningful against the backdrop of the current financial downturn.
Majanduslanguse valguses on see veelgi tähendusrikkam.
Culture relates not only to the arts, but also science, education, industry and the wider economy.
Kultuur on seotud mitte ainult kunstiga, vaid ka teaduse, hariduse, tööstuse ja laiema majandusega.
Cultural and creative industries contribute to stimulating research, product development and service innovation, marketing and communication, 'branding of cities' or community-building.
Kultuur ja loometööstus aitavad kaasa teaduse, tootearenduse ning teenuste innovatsioonile, turundusele ja kommunikatsioonile, „linnade kaubamärgistamisele” ning kogukonna arendamisele.
Using networks and partnerships, where cross-cutting skills are needed, they present a new model for growth in a globalised world.
Kasutades võrgustikke ning partnerlussuhteid kohtades, kus läheb vaja valdkondadevahelisi oskusi, esindavad need uut kasvu mudelit globaliseerunud maailmas.
Examples across European cities and regions show how culture can be used within an integrated approach to sustainable development in economic and societal terms.
Näited linnadest ja piirkondadest üle Euroopa demonstreerivad, kuidas saab kultuuri kasutada integreeritud lähenemises jätkusuutlikule arengule majanduses ja ühiskonnas.
To develop environments conducive to creativity and innovation, we need to step up action at all levels of governance.
Keskkonna loomingulisuse ja innovatsiooni arendamiseks peame me tegutsema kõikidel juhtimise tasanditel.
Public and private stakeholders must be involved in this process.
Sellesse protsessi peavad olema kaasatud nii avaliku kui ka erasektori huvigrupid.
The challenge is how to exploit positive spillover effects produced by culture.
Väljakutseks on see, kuidas kasutada ära kultuuri tekitatud positiivne kõrvaline efekt.
We need well-targeted strategies at all levels of governance maximising the links between culture, creativity, innovation and socioeconomic development.
Me vajame hästi suunatud strateegiat kõikidel juhtimise tasanditel, et täiustada sidemeid kultuuri, loovuse, innovatsiooni ja sotsiaalmajandusliku arengu vahel.
Making space for culture in our policies is making space for creativity and innovation.
mesektor ja innovatsioon on midagi enamat kui teadus- ja arendustegevus. Me peame
Creativity is more than the cultural/creative sector and innovation is more than R & D. We must encourage partnerships between diverse sectors such as culture, education, research, technology, industry, and public services.
Väljakutseks on see, kuidas kasutada ära kultuuri tekitatud arendama koostööd erinevate valdkondade vahel, nagu näiteks kultuur, haridus, teadus, tehnoloogia, tööstus ning avalikud teenused.
We need to strengthen the skills for an innovation-friendly society.
Me peame tugevdama innovatsioonisõbraliku ühiskonna oskusi.
Community instruments support clustering of businesses as vehicles for creativity and innovation, along with mobility and knowledge transfer.
Kogukondlikud vahendid toetavad ettevõtete koostööd, mis on koos mobiilsuse ja teadmiste edastamisega loomingulisust ja innovatsiooni edasiviiv jõud.
Same support is required at national, regional and local level.
Samasugust tuge on vaja nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil.
Concrete evidence is necessary for building a sustainable and effective strategy for creativity and innovation.
Jätkusuutliku loomingulisuse- ja innovatsioonistrateegia loomiseks on vaja konkreetset tõendust.
Jamie Oliver is an internationally renowned chef and the founder of Fifteen Restaurant, a registered charity that offers apprenticeships to young people who need a second chance to establish their place in the world.
Jamie Oliver on rahvusvaheliselt tuntud kokk ning heategevusorganisatsiooni Restaurant Fifteen rajaja, mis pakub õppimisvõimalust noortele inimestele, kes vajavad oma koha leidmiseks maailmas teist võimalust.
Oliver, who received regional funding for Fifteen in Cornwall, is also a key mover behind the UK’s healthy eating in schools campaign.
Oliver, kes sai Cornwalli restorani Fifteen jaoks toetust regionaalfondist, on ka Ühendkuningriigi tervisliku koolitoidu kampaania peamisi vedajaid.
A speaker at a recent conference put forward the idea that the EU can no longer compete in a globalised world on the basis of productivity alone.
karjäärivõimalusega.
What’s more, Fifteen is a living example of innovation in action in the sense that it takes young people in need of a chance in life – often a second chance – and turns them into chefs with a skill and the opportunity of a good career.
Hiljuti toimunud konverentsil käis üks esineja välja idee, et EL ei saa globaliseerunud maailmas enam konkurentsivõimeline olla ainuüksi tootlikkusele tuginedes.
This in turn has a wider impact in both the local community near to Fifteens as well as the hospitality industry in general.
Nüüd peab lipukirjaks olema innovatsioon ja loomingulisus. Kas te nõustute?”
I think often you find that some companies or organisations aren’t set up to inspire innovation – they’re happy to plod along with the status quo and then when times get tough, those companies are the ones to suffer.
Ma arvan, et sageli võib leida ettevõtteid ja organisatsioone, mille eesmärgiks ei ole arendada innovatsiooni – nad on rahul väljakujunenud olukorraga ja rasketel aegadel kannatavad just need ettevõtted kõige enam.
In a lot of cases, I think companies, as well as governments of course in some cases, need to either inspire existing staff to be creative or bring in staff who can be creative and shake things up a bit.
Paljudel juhtudel peavad ettevõtted ja mõningal juhul ka valitsused inspireerima oma töötajaid olema loomingulised või värbama juurde selliseid töötajaid, kes on loomingulised ja võimelised ümberkorraldusi tegema.
Be bold and don’t be afraid to experiment with new ideas.
Olge julged ning ärge kartke katsetada uusi ideid.
I’m not a politician so I’m not promising to be an expert in this area.
Euroraha võib selle sündimisele kaasa aidata … „võimaldama” on minu arvates žargoon…kogu see raha ja talent … terve maailmajao täis geniaalseid inimesi, kellega koos töötada!
All I do know is that whichever business you’re in, you need to keep adapting, improving and – yes – innovating.
Tundke see ära, võtke see omaks, arendage seda, rahastage seda … ning ärge katkuge oma juukseid, kui asi ebaõnnestub … ka seda juhtub.
But there’s no point in innovation if your product isn’t up to scratch.
Ma ei ole poliitik ning seega ei ole ma antud valdkonnas ekspert.
When we start a new business we always ask ourselves how we can over-deliver.
Kõik, mis ma tean, on see, et mis tahes ettevõtlusega te tegelete, peate pidevalt uuega kohanema ning ennast täiendama ja – tõsi – tegelema innovatsiooniga.
How can we make certain that the public will come to us again and again because of the quality and the affordability of what we offer and the very real creativity that goes into it.
Kuid innovatsioonil ei ole mingit mõtet, kui teie tooted pole heal tasemel.
European money can help that happen … 'enable' it I think is the jargon … all that dosh and all that talent … a whole continent of brilliant people to work with!
Kui me alustame uue ettevõttega, siis me küsime endilt, kuidas oleks võimalik ületada oma lubadusi.
Recognises it, embrace it, nurture it, fund it … and don’t tear your hair out if some fail … it happens.
Kuidas me saame olla kindlad, et meie juurde tullakse tagasi meie poolt pakutava kvaliteedi ja taskukohasuse ning sellega kaasneva loomingulisuse tõttu?
How would you see the relationship between, creativity, culture and the challenges presented by living in a modern society?
Milline on teie nägemus loomingulisuse, kultuuri ning modernse ühiskonna väljakutsete vahelistest seostest?
That’s real creativity and if you match that with classleading productivity you’ll be on to a winner – any successful restaurant kitchen is like that … all the Fifteens are like that including the one in Cornwall which has already been recognised and supported by the EU for its innovation … that kitchen serves over 80 000 a year, so a quarter of a million so far since opening in May 2006 … creative, innovative, productive … successful.
See on tõeline loomingulisus ning kui te ühendate selle esmaklassilise tootlikkusega, siis olete võitja – kõikide edukate restoranide köögid on sellised … kõik Fifteenid on sellised, kaasa arvatud Cornwalli restoran, mille innovaatilisus on juba ELi poolt tunnustatud … selles köögis valmib üle 80 000 eine aastas, seega avamisest 2006. aasta maist saadik veerand miljonit … loovus, innovatsioon, tootlikkus
I think that modern society actually presents opportunities as opposed to challenges when it comes to creativity.
Mis puudutab loovust, siis minu arvates kingib modernne ühiskond võimalusi väljakutsetele vastu seismiseks.
Some of the British business people that I admire – Paul Smith, Richard Branson, for example, thrive in a society where creativity is valued and I think we should encourage more creative individuals to bring forward ideas.
Mõningad Briti äriinimesed, keda ma imetlen, näiteks Paul Smith, Richard Branson, edendavad ühiskonda, kus väärtustatakse loomingulisust ning ma arvan, et me peaksime edukate ideede saamiseks julgustama üksikisikute loomingulisust.
The public is very savvy these days to creativity in everyday life – they want good design, they demand smart thinking, look at what they eat and drink these days compared with just 20 years ago … they won’t put up with yesterday.
Avalikkus on tänapäeval väga teadlik – võrreldes 20 aasta tagusega soovivad inimesed head kujundust, nõuavad nutikat mõtlemist, vaatavad, mida nad söövad ja joovad … nad ei talu eilset.
They're in tune with modern culture.
Nad on häälestunud nüüdisaegsele kultuurile.
„ panorama 29
Lisaks sellele on Fifteen elav näide toimivast innovatsioonist, võttes noored inimesed, kes vajavad elus muutust – sageli teist võimalust – ning pakkudes neile koka ametit koos väljaõppe ning suurepärase panorama 29
EUROPEAN CAPITAL OF CULTURE:
EUROOPA KULTUURIPEALINN:
The World in One City
„Maailm ühes linnas”
The Capital of Culture programme started back in 1985, in Athens.
Kultuuripealinna programm sai alguse 1985. aastal Ateenast.
Since then, all EU Member States have been allocated a year where they can put forward their own choice of city.
Sellest ajast saati on kõikidele ELi liikmesriikidele määratud üks aasta, kui nad saavad välja tulla oma valitud linnaga.
2008 saw Liverpool nominated, with an impressive programme under the title ‘The World in One City’.
2008. aasta nimetati kultuuripealinnaks Liverpool muljetavaldava programmiga „Maailm ühes linnas”.
EU investment of €1.5 million contributed to infrastructure projects in the city.
EL investeeris linna infrastruktuuriprojektidesse 1,5 miljonit eurot.
This in turn provided a focal point for attracting other commercial investment, with the promise of much bigger economic spin-offs in the longer term.
See tõmbas ligi ka teisi kommertsinvesteeringuid, tõotades palju suuremat majanduslikku efekti pikemas perspektiivis.
Many of the cultural partners that staged events in 2008 are staying in touch through local networks.
Paljud 2008. aasta üritustel koos esinenud kultuuripartnerid hoiavad kohaliku võrgustiku kaudu ühendust ka edaspidi.
Further afield, other networks are being created between the European Capitals of Culture.
Luuakse võrgustikke kodust eemal Euroopa kultuuripealinnade vahel.
Liverpool has benefited significantly from the €1.405 billion the European Regional Development Fund (ERDF) put into Merseyside, from 1994 to 2006.
Liverpool on aastatel 1994 kuni 2006 Merseyside’i paigutatud Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERDF) 1,405 miljardist eurost palju kasu saanud.
From a city in economic decline to one which is now a vibrant centre of business and cultural activity, the funding helped Liverpool to be a successful runner for the title European Capital of Culture.
See rahastamine muutis majanduslanguses vaevleva linna elavaks äri- ja kultuurikeskuseks ning tegi Liverpooli edukaks Euroopa Kultuuripealinna tiitli kandjaks.
40 000 visitors celebrated the start of this unique year in Liverpool.
Selle ainulaadse ürituse algust tähistas Liverpoolis 40 000 külastajat.
Former Beatle Ringo Starr topped the bill of an electrifying evening involving by 800 performers.
800 esinejaga erilist õhtut kroonis endise biitli Ringo Starri esinemine.
Inspirational music events ran right through the year, involving every classical and modern style.
Läbi terve aasta leidsid aset innustavad muusikasündmused, mis hõlmasid kõiki klassikalisi ja modernseid stiile.
Sir Paul McCartney returned to his roots, performing a long-awaited gig at Anfield Stadium, joined by other leading Liverpool bands.
Sir Paul McCartney pöördus tagasi oma juurte juurde, andes koos populaarsemate Liverpooli bändidega Anfieldi staadionil kauaoodatud etenduse.
Culture Liverpool is at the heart of promoting the longterm future of Liverpool as one of Europe’s best cultural destinations.
Kultuurne Liverpool on pikemaperioodilise arenduse keskmes, kujundamaks linna üheks Euroopa parimaks kultuurisihtkohaks.
Groundbreaking art exploded in every possible venue across the city, partly in conjunction with the Liverpool Biennial arts festival.
Üle terve linna esitleti kõikvõimalikes kohtades osaliselt koostöös Liverpooli Biennaali kunstifestivaliga pöördelist kunsti.
New exhibitions drew unprecedented levels of visitors to galleries and museums.
Uued väljapanekud tõid muuseumidesse ja galeriidesse enneolematult palju külastajaid.
A Klimt exhibition at Tate Liverpool was a focal point for many, but vibrant street art also proved popular.
Klimti väljapanek Tate Liverpoolis oli paljude jaoks kulminatsioon, kuid samuti osutus populaarseks elav tänavakunst.
By the end of the year, Liverpool had celebrated its past, hosted an amazing array of cultural events and was geared up with new ways of seeing the future.
Aasta lõpuks oli Liverpool tähistanud oma ajalugu, võõrustanud vapustaval palju kultuuriüritusi ning elavdanud uusi mooduseid tuleviku vaatamiseks.
In 2009, both Vilnius and Linz will be European Capitals of Culture.
2009. aastal on Euroopa kultuuripealinnadeks Vilnius ja Linz.
A range of business programmes and initiatives continue to bring small businesses together across the North West of England, building on the positive profile the region has gained.
Hulk äriprogramme ja algatusi toovad väikeettevõtteid üle kogu Loode-Inglismaa jätkuvalt kokku, arendades edasi piirkonnale kujunenud positiivset nägu.
The wider benefits
Kaudsed tulud
An opinion poll found that 79% of people thought that Liverpool was 'a city on the rise'.
Uuringu tulemused näitasid, et 79% Liverpooli elanikest olid arvamusel, et „linn on tõusuteel”.
Every school child in Liverpool was involved, with 67 000 children taking part in activities and performances.
Tegevustesse ja esinemistesse olid kaasatud kõik Liverpooli 67 000 koolilast.
Immediate benefits for all
Vahetu kasu kõigile
Investment has brought beautiful new facilities to Liverpool.
Investeeringute abil rajati Liverpooli palju uusi ilusaid hooneid.
The Echo Arena and BT Convention Centre brought in €216 million in 2008 and already have bookings through to 2014.
Echo Arena ja BT konverentsikeskus tõid 2008. aastal sisse 216 miljonit eurot ning on juba täna kuni 2014. aastani broneeritud.
A vast new retail development, Liverpool One, linking the city centre with the Albert Dock, generated €2.16 billion during the year.
Täiesti uus raudteearendus, Liverpool One, mis ühendab linnakeskust Albert Dockiga, tõi selle aasta jooksul sisse 2,16 miljardit eurot.