natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This revision nonetheless must be preceded by a precise evaluation of the policies implemented so far and an all-embracing dialogue with the sector as a whole.Two assessments of the COM have been commissioned to external experts: one on COM intervention mechanisms and the other analysing the European fisheries and aquaculture market.
Samas peab sellele läbivaatamisele eelnema seni rakendatud strateegiate ja kogu majandussektoriga peetud dialoogi üksikasjalik hinnang. Sellega seoses telliti välisekspertidelt turu ühise korralduse kohta kaks hinnangut – üks neist keskendub turu ühise korralduse sekkumismehhanismidele, teises analüüsitakse Euroopa kalandus- ja vesiviljelustoodete turgu.
Based on these assessments, the Commission sought input from nearly 400 representatives of the sector – producers, wholesale traders, processors, distributors and consumers – in eight Member States representing more than 80% of landings.
Nende hinnangute alusel on komisjon pidanud arutelusid ligi 400 esindajaga kogu kalandussektoris – tootjate, hulgi- ja jaemüüjate, töötlejate ja tarbijatega – kokku kaheksas liikmesriigis, kus laaditakse maha üle 80% saagist.
This work identified expectations and needs of the sector and consumers in relation to the general organisation of fisheries markets.
Turu ühine korraldus võiks mängida olulisemat rolli Euroopa kalanduse jätkusuutlikkuse parandamisel.
Various options for the future evolution of the COM were identified, of which the following are the most important.
Selleks tuleks saavutada suurem sidusus turundus- ja konserveerimispoliitika vahel, näiteks turustatavate isendite suuruse standardiseerimise valdkonnas.
The COM price mechanisms do not have a direct effect on prices, determined primarily by market forces, nor on fishermen’s income.
Arvestades kalavarude olukorda ja seatud jätkusuutlikkuse eesmärki leiavad mitmed huvirühmad, et sellise mehhanismi säilitamine ei ole otstarbekas, sest see ei soodusta piisavalt vastutustundlikku suhtumist püügitegevusse.
However, the‘guide price’set annually by the Council of Ministers for many species has something of a‘psychological ‘psychological
Tuleb märkida, et ka vesiviljelussektori esindajad nõuavad teatavate miinimumhindade kehtestamist, mis võimaldab maksta toetusi toodangu ladustamiseks juhul, kui toodangule ei leidu ostjat.
It represents a threshold price below which it is hard to descend in a transaction.
Turu ühise korralduse hindadega seotud meetmed ei mõjuta otseselt ei kalurite sissetulekuid ega hindu, mis vastavad eeskätt ikkagi turureeglitele.
On the other hand, the initiatives of certain producers’organisations that try to produce a species when demand is high tend to push up prices.
Seevastu mõningate tootjaorganisatsioonide algatused, mis on suunatud teatavate liikide turustamisele suurema nõudlusega perioodidel, on hindu mõjutanud üldiselt suurenemise suunas.
Influence on prices should derive from commercial strategies and reasonable exploitation rather than administrative regulation mechanisms alone.
Hindade mõjutamine peaks seega tulenema pigem turustusstrateegiatest ja ressursi ratsionaalsest kasutamisest, kui pelgalt haldus- ja reguleerimismehhanismide toimest.
Knowledge of market needs is therefore vital.
Seejuures tundub hädavajalikuna turu vajaduste põhjalik tundmine.
All fish products sold in the retail sector must be identifiable by species, production mode (fishing or farming) and place of origin (FAO fishing zone or country of breeding).
Kõiki meresaadusi on võimalik kirjeldada lähtuvalt liigist, tootmisviisist (püük või kasvatamine) ja päritolust (FAO kalastuspiirkond või kasvatav riik).
This rule is applied unevenly.
Teavitamisega seotud eeskirju on kohaldatud aga äärmiselt ebaühtlaselt.
Even if it were well applied, however, many distributors and consumers do not think this minimum legal requirement is sufficient.
Seejuures leiavad mitmed turustajad ja tarbijad, et isegi kui mainitud eeskirju oleks kohaldatud nõuetekohaselt, ei oleks õigusaktidega ettenähtud minimaalsed teavitamisnõuded piisavad.
They would like to see more details on origin (FAO fishing zones are too large and not always comprehensible).
Peetakse vajalikuks toodete päritolu täiendavat täpsustamist (FAO piirkonnad on väga suured ja mõnikord raskesti mõistetavad).
They also seek other information, for example, the fishing technique, the conservation process (fresh or frozen), nutritive value, etc.
Samuti peetakse vajalikuks täiendava teabe esitamist näiteks püügitehnika, konserveerimismenetluse (värske või külmutatud toode), toiteväärtuse jne kohta.
On the other hand, sustainability labelling is not a priority for consumers.
Seevastu teave jätkusuutlikkuse kohta ei kuulu tarbijate prioriteetide hulka.
It is a priority for non-governmental organisations and some distributors, however.
Küll aga on jätkusuutlikkuse alane teave prioriteetseks valitsusväliste organisatsioonide ja teatavate turustajate jaoks.
So stakeholders see a need for improved labelling.
Seega tuleb täiustada toodete märgistamist.
They would also like to see common first-sale marketing standards in order to facilitate remote electronic trading.
Samuti tuleb märkida huvirühmade soovi kalade esmamüügi turustamisstandardite ühtlustamise järele, kuivõrd see lihtsustab elektroonilise kaugmüügi korraldust.
Incomplete knowledge
Kasumimarginaalide tasakaalustamine
Imports and stability
Ebapiisavad teadmised
Study of the European fisheries and aquaculture market shows that new consumption practices are emerging and spreading.
Uuringud toovad välja asjaolu, et kalandus- ja vesiviljelustoodete hinnakujundus ei erine üldiselt toidukaupade puhul tavapärasest.
More and more fish are consumed at restaurants and more than 80% of households buy fish at supermarkets. Consumers also express the need for clearer and more relevant information on product preparation and conservation.
Tarbija makstav hind ei ole tootja ostuhinnaga võrreldes ülemääraselt kõrge, pidades silmas olulist lisaväärtust, mis antakse toodangule väärtustamise käigus (fileerimine ja töötlus), transpordi ja hulgikaubandusega seotud kõrgeid kulusid ja toodete konserveerimise keerukust.
The sector as a whole, however, is convinced that it has a poor image, in particular due to problems of overfishing or mistrust of aquaculture.
Huvirühmad toovad samas välja probleemi seoses erinevate vahendajate kasumimarginaalide erinevusega, teatavate vahendajate puhul on tegemist suurema lisaväärtusega kui teiste puhul.
Actions to enhance this image will probably be needed and communication means will have to be adapted.
Üksikasjalikuma uuringu põhjal võib väita, et sektori töökorraldus võib vajada täiendavat tasakaalustamist, mis võib suurendada tootmise tõhusust.
In a context of insufficient landings of EU origin, trade agreements and certain trade regulation instruments with third countries have helped maintain competitiveness in the sector by ensuring a stable supply at competitive prices.
Euroopa kalandus- ja vesiviljelustoodete turu uuringutest ilmneb, et tekkinud on uued kiirestiarenevad tarbimissuunad.
The processing industry has increased its production and created jobs as a result.
Üha enam kala tarbitakse toitlustusasutustes ja enam kui 80% leibkondadest ostab kalatooteid suurte kaubamajade vahendusel.
The high level of imports in the EU market is accepted by actors, including fishermen themselves.
Lisaks sellele väljendavad tarbijad soovi saada täpsemat ja usaldusväärsemat teavet toodete valmistamis- ja konserveerimisviisi kohta.
Yet fishermen and fish farmers stress one point: they want to work on a level playing field with their non-EU competitors.
Ülepüügiga seotud probleemide ja vesiviljelustoodete umbusaldamise tõttu on tuntav teatav negatiivne hoiak kogu kalandussektori suhtes.
Imported products must have been caught, reared, preserved and shipped with the same sustainability and hygiene requirements as European products.
Ilmselt on vaja võtta meetmed selle hoiaku muutmiseks, see eeldab asjakohaste kommunikatsioonimehhanismide kasutamist.
Other topics were addressed, including use of an ecolabel, the sale of once-frozen goods as ‘fresh’ products, the specific nature of aquaculture and the dynamics of first-sale prices.
Käsitletud on ka teisi teemasid, näiteks euromärgistust, ülessulatatud toodete turustamist värskete toodete letis, vesiviljelustoodete eripärasid, esmamüügi hindade dünaamikat.
These studies and consultations enabled the Commission and all its partners to learn more about the evolution of this complex market.
Mainitud uuringud ja konsultatsioonid võimaldasid komisjonil ja kõikidel tema partneritel saada põhjalikumaid teadmisi selle keerulise turu arengutest.
They will therefore help substantiate the future regulation on fishery and aquaculture markets.
Samuti muutub nende abil võimalikuks paremini ette valmistada kalandus- ja vesiviljelustoodete turgusid käsitlevaid uusi õigusakte.
Since the COM is a powerful lever for building sustainable fisheries, its inclusion in the overall reform of the Common Fisheries Policy (1) is essential.
Pidades silmas, et turu ühine korraldus on võimas hoob jätkusuutliku kalanduse saavutamiseks, tuleb pidada oluliseks selle korralduse kaasamist ühise kalanduspoliitika üldisesse reformi(1). (1).
(1) See Fisheries and aquaculture in Europe, No 44, August 2009.
(1) Vt Euroopa kalandus ja akvakultuur, nr 44, august 2009.
European Maritime Day 2009: strong attendance in Rome t t ri ck M as ca r a
Euroopa merepäev 2009: kokkutulek Roomas t t ri ck M as ca r a
The event in Rome featured workshops where participants discussed the progress of the EU’s integrated maritime policy in general and in the Mediterranean in particular. Another subject was the importance of maritime clusters.
Roomas toimunud üritus hõlmas mitut seminari, kus osalejad said arutleda ELi integreeritud merenduspoliitika arengu üldküsimuste ja konkreetselt Vahemere probleemide ning merendusklastrite olulise rolli üle.
Promoting commitment among all maritime policy stakeholders
Toetada merenduspoliitika kõikide huvirühmade kaasamist
May 20 is European Maritime Day, an opportunity to draw attention to the crucial role of the sea and the maritime economy in the daily life of European citizens.
Tegemist on sündmusega, millega tõmmatakse tähelepanu olulisele rollile, mida meri ja merega seotud majandus mängivad Euroopa kodanike igapäevaelus.
It is also about putting a spotlight on the challenges and changes faced by those involved in sea-related activities, whether tourism, fisheries, the environment, transport or climate change.
Ühtlasi võimaldab see päev teadvustada muutusi ja väljakutseid, millega merest elatuvad inimesed kokku puutuvad, olgu need seotud siis turismi, kalapüügi, keskkonnakaitse, transpordi või kliimamuutustega.
On top of the 15 thematic workshops organised by the European Commission’s different services, another 30 or so workshops were led by maritime policy stakeholders such as regions, professional organisations and NGOs.
Lisaks Euroopa Komisjoni erinevate talituste korraldatud 15 temaatilisele seminarile toimus veel ligi kolmkümmend seminari, mida juhtisid merenduspoliitika erinevad osapooled, nagu piirkonnad, ametkondlikud organisatsioonid ja VVOd.
The themes covered the whole range of European Union maritime activities.
Käsitletud teemad katsid Euroopa Liidu merenduse erinevaid valdkondi.
The Association of Italian Ports, for example, conducted a workshop on dredging, the Surfrider Foundation Europe led a session on water quality problems faced by water sports practitioners, the Italian maritime cluster organised a debate on‘Maritime culture and development in the Mediterranean’, the port of Civitavecchia focused its workshop on the motorways of the sea and the Conference of Peripheral Maritime Regions explored regional maritime clusters.
Näiteks Itaalia Sadamate Liit korraldas seminari traalnoodapüügi kohta, Surfrider Foundation Europe juhatas istungit, mille teemaks olid vee kvaliteedi probleemid, millega puutuvad kokku veespordialade viljelejad, Itaalia merendusklaster korraldas arutelu teemal „Merenduskultuur ja merenduse areng Vahemeres”, Civitavecchia sadama korraldatud seminar keskendus mere kiirteedele, äärepoolseimate piirkondade konverentsil tunti huvi piirkondlike merendusklastrite vastu.
European Maritime Day was initiated on 20 May 2008 in Strasbourg in a joint declaration by Hans-Gert Pöttering, Janez Jansa and José Manuel Barroso, the presidents of the European Parliament, Council of the European Union and European Commission.
Euroopa merepäeva tähistamise otsus tehti 20. mail 2008 Strasbourgis Hans-Gert Pötteringi, Janez Janza ja José Manuel Barroso, ehk siis vastavalt Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni presidentide ühisdeklaratsiooniga.
For its first anniversary, a major conference of maritime stakeholders was organised in Rome by the Italian government and the Commission. Some 40 decentralised events also took place in the member states.
Esimese aastaringi möödumisel tähistati seda päeva Itaalia valitsuse ja komisjoni korraldatud suure merendusalase konverentsiga Roomas ja veel umbes neljakümne liikmesriikides toimuva üritusega.
These decentralised events are a sign of success.
Konverents seadis endale kaks eesmärki.
It shows that local stakeholders are taking up European Maritime Day as a way to create awareness in their communities of their activities and of certain aspects of their relations with the sea.
Esimeseks neist oli toetada Euroopa merenduse kõigi allsektorite esindajatega toimunud kohtumiste kaudu Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika väljatöötamise jätkamist.
National, regional or local authorities, entrepreneurs, trade unions, scientific institutions, ports, environmental associations, etc. succeeded in bringing this event to life at their level.
Teiseks eesmärgiks oli edendada töötamist võrgustikes. Euroopa merenduspoliitika ei saa edeneda, kui iga osaline tegutseb isoleeritult, võimaldamata teistel kasutada omandatud kogemusi.
The European Union is the number-one player in the global maritime economy and it is important for all who participate in the process to make this known, first of all to Europeans themselves.
Euroopa merepäeva näol on tegemist sündmusega, mis soodustab teadmiste ja kogemuste jagamist ning eri osapoolte töötamist võrgustikes.
The conference had two objectives.
Selline ürituste hajutamine osutus äärmiselt edukaks.
The first was to provide input for the next steps in the development of the European Union’s integrated maritime policy by bringing together professionals from all European maritime sub-sectors.
See annab tunnistust sellest, et kohalikud huvirühmad kasutavad Euroopa merepäeva selleks, et tutvustada kohalikele elanikele oma tegevust ja teatavaid merega seotud valdkondi.
The second was to foster networking. European maritime policy will not move forward if its different actors work in isolation, without allowing others to benefit from their experience.
Euroopa merepäeva õnnestumiseks andsid oma panuse riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused, ettevõtjad, ametiühingud, teadusasutused, sadamad, keskkonnakaitseorganisatsioonid jne.
Such a meeting was an opportunity to launch exchange and networking initiatives among stakeholders. An initiative to set up a platform of organisations representing different maritime players (science, industry, environmental NGOs, regions and users of the sea) was also launched.
Euroopa Liit on ülemaailmse merenduse kõige suurem osapool ning tuleb pidada oluliseks, et kõik, kes selleks oma panuse on andnud, aitaks seda ka teadvustada, sealjuures kõigepealt Euroopa kodanikele endile.
‘I am particularly pleased that we were able to discuss the future’, declared Joe Borg, Commissioner for Maritime Affairs and Fisheries, at the conclusion of the three days of talks.
„Mul on ülimalt hea meel, et me saime arutleda tuleviku üle,” teatas Euroopa merenduse ja kalanduse volinik Jeo Borg pärast kolm päeva kestnud aruelu.
‘Not just to take stock of what we have accomplished in recent years, but also, and this may even be more important, to give thought to how we can consolidate the integrated maritime policy and take it forward in the coming years.’
„Tegemist ei olnud mitte üksnes tagasi-vaatega sellele, mida me oleme saavutanud, vaid samuti, ja see on võib-olla veelgi olulisem, mõttevahetusega ka sel teemal, kuidas integreeritud merenduspoliitikat konsolideerida ja edasi viia järgne-vate aastate jooksul.”
All the professionals on hand were convinced that the future of their sector is at stake.
Kõik kohalviibijad olid igal juhul veendunud, et kõne all oli ka nende tegevusvaldkonna tulevik.
The Commission and the Italian government organised a major conference, held in Rome on 18, 19 and 20 May, that brought together important players in the sector from all the Member States and from the southern Mediterranean rim countries.
Komisjon ja Itaalia valitsus omalt poolt korraldasid suure konverentsi, mis koondas merendussektori olulisi huvirühmi kõikidest liikmesriikidest ja Vahemere lõunaranniku riikidest. Konverents toimus Roomas 18., 19. ja 20. mail.
Apart from the opening and closing plenary sessions and ministerial meetings, the event included workshops in which stakeholders and all interested persons discussed the progress of the EU integrated maritime policy in general and in the Mediterranean in particular. Another subject was the importance of maritime clusters as a means of giving fresh impetus to the economy of maritime regions.
Lisaks konverentsi ava- ja lõppistungitele ning ettekandeistungitele hõlmas üritus mitmeid seminare, kus huvirühmad ja huvitatud isikud said arutleda EL integreeritud merenduspoliitika arengu üldküsimuste ja konkreetselt Vahemerd puudutavate probleemide, merendusklastrite olulise rolli ning merepiirkondades toimuva majandustegevuse dünaamilisemaks muutmise võimaluste üle.
Joe Borg: track record for 2004-2009
Joe Borg: kokkuvõte perioodist 2004–2009
Joe Borg, Commissioner for Maritime Affairs and Fisheries, isreaching the end of his term of office.
Merenduse ja kalanduse voliniku Joe Borgi mandaat lõpeb käesoleval aastal.
The track record for these five years in office stands on two strong points.
Viieaastase tegevuse kokkuvõte keskendub kahele edukale punktile.
The first is the launch of the integrated maritime policy.
Esimeseks neist on integreeritud merenduspoliitika käivitamine.
The publication in June 2006 of the Green Paper,‘Towards a future Maritime Policy for the Union’, marked the start of a wide public consultation on the usefulness of developing an ambitious maritime policy.
2006. aasta juunis ilmunud roheline raamat„Euroopa Liidumeren-duspoliitika suunas”märkis pretensioonika merenduspoliitika väljatöötamise võimalikkuse üle avalikkusega peetavate laialdaste konsultatsioonide algust.
Thisexercise grew out of the realisation that different maritime sub-sectors were compartmentalized and lacked an overview ofthe future.
Lähtepunktiks oli arusaam, et merenduse allsektorid tegutsevad üksteisest isoleeritult ja ilma üldisetuleviku-nägemuseta.
To allow the European Union to develop the full potential of its maritime economy, the Commission proposed todevelop a broadly integrated and sustainable policy, an idea backed widely by input received during the consultation.
Selleks, et Euroopa Liit saaks maksimaalselt ära kasutada oma merendusega seotud majanduspotentsiaali, tegi komisjon ettepaneku rakendada ellu laiaulatuslik, integreeritud ja jätkusuutlik merenduspoliitika, mis oleks konsultatsioonide kaudu avalikkusega tihedalt seotud.
With itsadoption of the Blue Book on 10 October 2007, the European Union officially took on an integrated policy and announced the action plan for its implementation.
Sinise raamatu vastuvõtmisega 10. oktoobril 2007 kinnitas Euroopa Liit selle integreeritud poliitika ametlikult ja kuulutas välja tegevuskava selle elluviimiseks.
Since then, the different issues related to this objective have made great strides, e.g. planning ofthe marine space, the development of maritime clusters, the European Atlas of the Seas and so on.
Seejärel toimus selleeesmärgiga seotud mitmete projektide kiire areng nii mereruumi kavandamise, merendusklastrite väljaarendamise, Euroopa mereatlase koostamise jm valdkonnas.
The second strong point is the drive to ensure the sustainability of European Union fisheries.
tuleviku kindlustamine ning merede ja ookeanide looduskeskkonna tasakaalu tagamine.
The Commissioner’s ultimate objective was to ensure a viable and sustainable future for European fishermen and a balanced environment in the seas and oceans.
Selle saavutamiseks tuli tegutseda kalapüügi jätkusuutliku haldamise nimel nii ühenduse vetes kui ülejäänud maailmas.
Achieving that goal meant working to organise a sustainable management of fisheries, both in EU waters and in the rest of the world.
Seda silmas pidades koostati uusi mitmeaastaseid kavasid ja käivitati strateegiaid kalade tagasiheitmise vähendamiseks, haide kaitseks, merepõhja säilitamiseks ja selleks, et anda Euroopavesivil-jelusele uus elujõud.
Multiannual plans were developed more frequently and strategies were initiated to reduce discards, safeguard sharks, protect seabeds and breathe new life into European aquaculture.
Väljaspool ühenduse vesi jäävate piirkondade puhul on Euroopa Liit varasemast enam osalenud piirkondlike kalandusorganisatsioonide töös ning on töötanud kolmandatega riikidega tihedamates partnerlussuhetes kalanduse valdkonnas.
Beyond its own waters, the European Union became more closely involved in regional fisheries management organisations and developed closer fishingpart-nerships with third countries.
Kuid selleks, et selline jätkusuutlik strateegia saaks toimida, peavad kõik sektoris tegutsevad ettevõtjad kehtestatud eeskirju järgima.
For this sustainable strategy to be successful, however, actors in the sector must respect its provisions.
Selle tagamiseks on tõhustatud kontrollisüsteeme ja võitlust ebaseadusliku püügiga.
Monitoring systems and the fight against illegal fishing were therefore strengthened.
Loomulikult on veel palju teha selleks, et suunata Euroopa kalastusvööndid ideaalse jätkusuutlikkuse teele.
Underpinning this major evolution is the determination to maintain a close dialogue with the sector, particularly through the Regional Advisory Councils, which fully developed theircom-petences during the Borg years.
Nimelt seetõttu tulebki teostada ühise kalanduspoliitika järgmine reform, mille alused on rajatud rohelise raamatu vastuvõtmisega 2009. aasta aprillis.
There is still work ahead to bring European fisheries to their ideal of sustainability.
Teiseks mainitud edukaks punktiks oli Euroopa Liidu kalastusvööndite suunamine suurema jätkusuutlikkuse teele.
That is the reason for the forthcoming reform of the Common Fisheries Policy, whose foundations were laid with the adoption of the Green Paper in April 2009.
Voliniku sõnastatud lõppeesmärgiks oli Euroopa kaluritele elujõulise ja jätkusuutliku
For more information: http://ec.europa.eu/commission_barroso/borg/brochure_en.pdf
Täiendava teabe jaoks vt http://ec.europa.eu/commission_barroso/borg/brochure_en.pdf
No 46 February 2010
nr 46 veebruar 2010
European maritime policy: two years of integration
Euroopa merenduspoliitika – kaks aastat integreerumist
Illegal fishing: an international agreement
Ebaseaduslik püük – rahvusvaheline kokkulepe
Fish International, Bremen (Germany), 21-23 February 2010 > For more information:Tel: +49 421 350 52 60E-mail: info@fishinternational.de Website: www.fishinternational.com European maritime policy: two years of integration
Fish International, Bremen (Saksamaa), 21.–23. veebruar 2010 > Lisateave:Tel: +49 421 350 52 60E-post: info@fishinternational.de Kodulehekülg: www.fishinternational.com Euroopa merenduspoliitika – kaks aastat integreerumist
Maritime surveillance: tearing down walls
Mereseire – ületada valdkondlik eraldatus