natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Even although, thanks to the European social model, it is possible to cushion the impact of the downturn on the European public, the critical state of the world economy must prompt the European Union to re-assert its social policy goals and ambitions.
Sotsiaalsete põhiõiguste tagamine, nagu need on määratletud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas.
The contribution of the social partners and civil society to the development of the programme.
Sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna panus tegevuskava koostamisel.
The adoption of a Charter of social sustainability establishing welfare performance targets.
Sotsiaalse jätkusuutlikkuse harta vastuvõtmine, et kehtestada tulemuseesmärgid sotsiaalkaitse valdkonnas.
The ratification and implementation of International Labour Organisation (ILO) conventions.
Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonide ratifitseerimine ja rakendamine.
The formulation and application of modern labour market policies that make it possible to anticipate change through social partnership and knowledge lift.
Moodsa tööturupoliitika määratlemine ja rakendamine, et võimaldada ennetada muutusi sotsiaalpartnerluse ja teadmiste suurendamise abil.
The adoption of employment-friendly social provisions, with high quality work, mobility opportunities and fair pay.
Tööhõivet soodustavate sotsiaalsete eeskirjade rakendamine, et tagada kõrge töökvaliteet, õiglane tasu ja liikuvuse võimalused.
The Committee recommends that the new European social action programme should focus on:
Et anda kodanikele tagasi usaldus ühtse ja solidaarse Euroopa vastu, peavad ELi institutsioonid käivitama uue sotsiaalvaldkonna tegevuskava, mis vastab kodanike vajadustele globaliseerumise selgete väljakutsete kontekstis ning tugineb solidaarsuse, töötajate austamise, sotsiaalsete põhistandardite ja majanduse konkurentsivõime ühisele tugevdamisele.
The adoption of a forward-looking legislative framework making it possible to unblock and/or improve certain directives, to phase out opt-outs, and to anticipate new forms of employment and new risks at the workplace.
Tulevikku suunatud õigusraamistiku vastuvõtmine, et võimaldada vastu võtta teatud direktiivid ja/või neid parandada, kaotada erandid ning ennetada uusi tööhõivevorme ja töökohas esinevaid uusi ohte.
The citizens’ right of initiative as an additional means of promoting a social Europe that is closer to the citizens.
Lissaboni lepingus sisalduvad sotsiaalvaldkonna uued eesmärgid, eriti täielik tööhõive ja sotsiaalne progress.
The involvement of the social partners and organised civil society in the transposition, implementation and evaluation of Community social legislation.
Sotsiaalpartnerite ja organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamine ühenduse sotsiaalvaldkonna õigusaktide ülevõtmisse, rakendamisse ja hindamisse.
An exploration of the possibilities offered by the enhanced cooperation envisaged under the Lisbon Treaty, enabling Member States to go further and more rapidly in social policy.
Euroopa sotsiaalmudelile pühendatud teise Euroopa Ülemkogu (Hampton Court 2) ning komitee poolt toetatava sotsiaalse tegelikkuse teemalise kodanike tippkohtumise kavandamine.
The inclusion of co-regulation, selfregulation, agreements and voluntary codes of conduct and standards that supplement EU framework legislation in the social field in line with the principles of corporate social responsibility.
Sotsiaalvaldkonnas ELi õigusraamistikku täiendava kaas- ja isereguleerimise ning kokkulepete, vabatahtlike tegutsemisjuhiste, standardite jne arvessevõtmine vastavalt ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtetele.
Action to improve the open method of coordination with quantitative and qualitative targets, social indicators and the involvement of local-level social players.
Lissaboni lepingu raames toimuva tõhustatud koostöö pakutavate võimaluste kaalumine, võimaldades liikmesriikidel minna sotsiaalpoliitika valdkonnas kaugemale ja teha kiiremaid samme.
The reinforcement of participatory democracy, social dialogue and civil dialogue through the new opportunities offered under the Lisbon Treaty.
Osalusdemokraatia, sotsiaaldialoogi ja kodanikuühiskonna dialoogi tugevdamine Lissaboni lepinguga avanenud uute võimaluste kaudu.
A re-energised European social agenda ambiguity which may have arisen as a result of rulings by the European Court of Justice on freedom to provide services and the free movement of workers.
Euroopa sotsiaalmeetmete kava taaselustamine tekkida Euroopa Liidu Kohtu otsuste tagajärjel teenuste vaba osutamise ja töötajate vaba liikumise kohta.
The Commission’s renewed social agenda sets out policy priorities and cross-cutting and multidimensional concrete measures for the years to come, covering a wide range of areas from employment policies to education, health, immigration and intercultural dialogue.
Komisjoni muudetud sotsiaalmeetmete kavas määratletakse tulevaste aastate poliitilised prioriteedid ning valdkonnaülesed ja mitmemõõtmelised konkreetsed meetmed, mis katavad laia valdkondade spektrit alates tööhõivepoliitikast kuni hariduse, tervishoiu, sisserände ja kultuuridevahelise dialoogini.
Taking gender equality into account as a necessary principle for the achievement of the European Union’s objectives of growth, employment and social cohesion, and adopting specific measures to end the persistent pay gap between men and women.
Võtta arvesse soolist võrdõiguslikkust kui Euroopa Liidu majanduskasvu, tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärkide saavutamise seisukohalt hädavajalikku põhimõtet ning võtta konkreetseid meetmeid meeste ja naiste jätkuva palgaerinevuse osas.
This agenda was adopted prior to summer 2008, and in the light of the major global economic and financial crisis, it is essential for the European Union to promote a Europe based on mutually reinforcing solidarity, respect for employees and economic competitiveness.
Kõnealune kava võeti vastu enne 2008. aasta suve. Ulatusliku rahvusvahelise finants- ja majanduskriisi valguses on hädavajalik, et Euroopa Liit seisaks sellise Euroopa eest, mis põhineb vastastikku tugevdaval solidaarsusel, töötajate austamisel ja majanduslikul konkurentsivõimel.
Strengthening industrial relations systems at EU and national level: a proper consultation of the European social partners under Article 138 of the Treaty establishing the European Community must be ensured in order to guarantee implementation of their joint long-term work programmes and promote collective transnational agreements within a stable legal framework.
Tugevdada sotsiaalpartnerite vaheliste suhete süsteeme Euroopa Liidu ja liikmesriikide tasandil: tagada nõuetekohane konsulteerimine Euroopa sotsiaalpartneritega Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 138 alusel selleks, et tagada oma ühiste pikaajaliste tööprogrammide rakendamine ja edendada riikidevahelisi kollektiivlepinguid stabiilse õigusraamistiku abil.
Affirming mobility as an opportunity for all and it making it clear that fundamental social rights take precedence over economic freedoms and competition rules; if necessary, political and legal measures must be taken to exclude the possibility of any encroachment on inalienable fundamental rights and remove any
Rakendada meetmeid aktiivseks võitluseks vaesuse, diskrimineerimise ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, mille hulgas on sotsiaalvaldkonna tulemuseesmärgid, patsientide riigiüleste õigustega arvestamine ja põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine.
Supporting Member States in adapting, harmonising and monitoring the common flexicurity principles: a stable legal framework for collective bargaining must be adopted to strengthen the role of social dialogue in the debate on flexicurity.
Toetada liikmesriike turvalise paindlikkuse (flexicurity) ühiste põhimõtete kohandamisel, ühtlustamisel ja jälgimisel tihedas koostöös sotsiaalpartneritega: sotsiaaldialoogi rolli tugevdamiseks turvalise paindlikkuse arutelus tuleb kollektiivläbirääkimiste jaoks vastu võtta stabiilne õigusraamistik.
There should be statutory safety nets offering minimum social standards to all those in need, including a minimum income and a pension that enables people to live with dignity, as well as access to financial services and high-quality health and social services.
On vaja kehtestada seadusega ettenähtud „turvavõrgud”, mis pakuksid minimaalseid sotsiaalseid standardeid kõigile puudust kannatavatele isikutele, sealhulgas miinimumsissetulekut ja elamisväärset pensioni, samuti juurdepääsu finantsteenustele ja kõrge kvaliteediga tervishoiu- ja sotsiaalteenustele.
At the European Union level, the Committee considers that the following measures are crucial to combating social exclusion more effectively:
Komitee arvates on sotsiaalse tõrjutusega tõhusamaks võitlemiseks Euroopa Liidu tasandil hädavajalikud järgmised meetmed.
The European Union Employment Guidelines should include firm measures to combat obstacles to women’s access to the labour market and the persistent gender pay gap, which reduce women’s social protection and pension provision.
Euroopa Liidu tööhõivesuunised peaksid sisaldama rangeid meetmeid võitlemaks takistustega, mis piiravad naiste juurdepääsu tööturule ja põhjustavad naiste ja meeste palkade jätkuvat erinevust. See vähendab naiste sotsiaalkaitset ja pensioni.
The European Year for Combating Poverty and Social Exclusion in 2010 is an extremely important initiative, but it must be allocated more funding to target the crisis’s consequences more effectively.
Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) on väga oluline algatus, ent kriisi tagajärgedega tõhusamaks võitlemiseks tuleb algatusele eraldada rohkem vahendeid.
A specific fund supporting the provision of services to older people should be created to help them access fulfilling activities, such as work, voluntary work, lifelong learning, and other social activities.
Eakatele isikutele osutatavate teenuste toetamiseks tuleks luua spetsiaalne fond, et toetada nende juurdepääsu rahuldust pakkuvatele tegevustele, nagu töö, vabatahtlik töö, elukestev õpe ja teised sotsiaalsed tegevused.
The “disability-proof clause” established by the EU Structural Funds regulation is a tool to be further exploited.
Rohkem tuleks kasutada ELi struktuurifondide määruses sedastatud klauslit puuetega inimeste diskrimineerimise
Ensure that the European integration forum plays an active role and is genuinely involved in shaping and evaluating integration policies.
Tagada Euroopa integratsioonifoorumi aktiivne toimimine ja anda sellele tõeline roll integratsioonipoliitika väljatöötamisel ja hindamisel.
Consult immigrant representative associations when drafting integration policies and involve these associations in the programmes implemented in this field.
Konsulteerida sisserändajate huve esindavate ühendustega integratsioonipoliitika väljatöötamisel ja kaasata need asjaomases valdkonnas rakendatavatesse programmidesse.
The Committee emphasises immigration’s positive contribution to Europe’s economic and cultural development.
Komitee rõhutab sisserände positiivset mõju Euroopa kultuurilisele ja majanduslikule arengule.
Earmark sufficient funds for integration and support local and regional authorities to ensure that they take action in this field.
Eraldada integratsioonimeetmeteks piisavaid vahendeid ning toetada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, et tagada nende tegutsemine antud valdkonnas.
Employment is a key part of the integration process. The Committee supports the idea of opening channels of legal immigration for the purpose of employment and the policy of combating the employment of illegal immigrants, who are often exploited, but considers that it is impossible to combat illegal employment by penalising employers alone.
Toetada nende sotsiaalpartnerite ja valitsusväliste organisatsioonide täiendavaid jõupingutusi, kes võivad julgustada tavasid, mis edendavad sotsiaalset integreerumist ja võitlust rassismi ja ksenofoobia ning kõigi teiste diskrimineerimise vormide vastu.
Ensure that the open method of coordination is fully applied in integration policies.
Tagada avatud koordinatsiooni meetodi täielik rakendamine integratsioonipoliitika valdkonnas.
Promote civic integration, based on the principle of bringing immigrants’ rights and duties into line with those of the rest of the population and on the fundamental concept of citizenship.
Edendada nn kodanike integratsiooni, mis tugineb põhimõttele viia sisserändajate õigused ja kohustused kooskõlla ülejäänud rahvastiku õiguste ja kohustustega ning kodakondsuse põhimõttelisele käsitusele.
Also involve the trade unions and employers’ associations in the public authorities’efforts to combat illegal employment.
Kaasata ka ametiühingud ja tööandjate ühendused ametiasutuste poolt võetavatesse ebaseadusliku töötamise vastastesse meetmesse.
Create opportunities for legal immigration in the sectors most affected by irregular work, backed up by an information and educational campaign highlighting the consequences of undeclared work.
Luua ebaseaduslikku tööd kõige enam kasutavates valdkondades seadusliku sisserände võimalused, mida toetatakse nn musta töö tagajärgi selgitava teavitus- ja harimiskampaaniaga.
Open a European-level debate on the suitability of drawing up regularisation measures, whilst averting the risk of irregular immigration being considered as a“back door”to legal immigration.
Algatada Euroopa tasandil arutelu seadustamismeetmete väljatöötamise võimaluste üle, vältides samas ebaseadusliku sisserände käsitlemist seadusliku sisserände„tagauksena”. „tagauksena”.
The Charter of Fundamental Rights of the European Union, which accompanies the Lisbon Treaty, is a cornerstone of the European model and all policies and decisions adopted at European level should comply with it.
Lisada ühise sisserändepoliitika aluseks olevast kümnest ühisest põhimõttest koosnevasse nimekirja kaks uut põhimõtet: põhiõiguste ja -vabaduste ning õigusriigi austamine.
Swiftly adopt the horizontal directive establishing a common set of rights for third-country workers legally residing in a Member State.
Kiiresti vastu võtta horisontaalne direktiiv, millega luuakse ühesugused õigused liikmesriigis seaduslikult elavatele kolmandatest riikidest pärit töötajatele.
Immigration policy and legislation, in particular, should fully respect the fundamental rights of each individual, as well as the principles of equal treatment and non-discrimination.
Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva tõelise Euroopa ala loomine peab tagama õige tasakaalu nende kolme mõõtme vahel, et kaitsta demokraatlikke väärtusi, mida seni vastuvõetud õigusaktidega ei ole alati piisavalt järgitud.
Ratify the UN Convention on the protection of migrant workers (once the Lisbon Treaty comes into force).
Eelkõige sisserändepoliitikas ja õigusaktides tuleks täielikult austada igaühe põhiõigusi ning võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtet.
Adopt a proactive approach, once the Lisbon Treaty comes into force, to anticipate initiatives on immigration matters which will now fall under the ordinary legislative procedure, and ensure that they fully respect human rights and fundamental freedoms, in compliance with the Charter of Fundamental Rights of the European Union.
Valida Lissaboni lepingu jõustumisel ennetav lähenemisviis, et ennetada sisserändega seotud algatusi, mis kuuluvad nüüd tavapärase õigusloomeprotsessi alla, ning tagada, et nende elluviimisel austatakse täielikult inimõigusi ja põhivabadusi vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste hartale.
Ensure the largest possible participation of organised civil society in the running of the Management Board and the Fundamental Rights Forum of the new European Union Agency for Fundamental Rights.
Tagada organiseeritud kodanikuühiskonna võimalikult suur esindatus uue Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti haldusnõukogus ja foorumis.
Prepare a Community initiative to launch a real debate on establishing guidelines on services of general interest in view of their importance for the Union’s social and territorial cohesion in the context of globalisation and in line with the aim of promoting universal access and user rights provided for by the Lisbon Treaty.
Koostada ühenduse algatus, et käivitada tõeline arutelu üldhuviteenuseid käsitlevate suuniste koostamise üle, kuna need on olulised Euroopa Liidu sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse seisukohalt, arvestades globaliseerumist ja Lissaboni lepingus sisalduvat kasutajaõiguste ja üldise juurdepääsu edendamise eesmärki.
Renewal through sustainable development adopt a single overarching strategy for the promotion of sustainable development, which should incorporate key elements from the existing three strategies, the Lisbon, sustainable development, and energy and climate strategies.
Uuendamine säästva arengu kaudu võtma ühtse kõikehõlmava strateegia säästva arengu edendamiseks, mis peaks sisaldama kolme olemasoleva strateegia – Lissaboni strateegia, säästva arengu strateegia ning kliima- ja energiastrateegia – põhielemente.
The European Union’s budget should be rethought in the light of sustainability.
Vaadata läbi Euroopa Liidu eelarve säästva arengu seisukohalt.
Sustainable development should be made the single overarching goal for all European economic, social and environmental policies.
Muuta säästev areng Euroopa kogu majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitika ühiseks üldeesmärgiks.
In 2010, the European Union should should focus on key areas of sustainability such as environmental technologies and clean energy.
2010. aastal peaks Euroopa Liit vastu
Our well-being and future, as well as our economic prosperity, are dependent on our respect and responsible use of the resources nature gives us.
Meie heaolu ja tulevik, nagu ka meie majanduse õitseng sõltuvad looduse pakutavate ressursside säästvast ja vastutustundlikust kasutamisest.
The cost of the economic losses brought about by the decline of the ecosystem is already estimated at several hundred billion euros to date.
Ökosüsteemi teenuste vähenemisest tulenev majanduslik kahjum on juba praegu hinnanguliselt sadu miljardeid eurosid.
Take more account of the role of forests in Europe and worldwide, as havens of biodiversity, places of carbon storage, a source of bio-energy, a means of preventing desertification and a source of building materials.
Võtta enam arvesse maailma metsade tähtsust bioloogilise mitmekesisuse säilitajana, süsinikdioksiidi ladustamise kohana, bioenergia allikana, kõrbestumise vältimise viisina ja ehitusmaterjali allikana.
To conclude an ambitious post-Kyoto agreement in Copenhagen in December 2009, including a strong commitment by the major carbon emitters based on the principle of common, differentiated responsibilities, to achieve the necessary overall cut in emissions while maintaining the competitiveness of EU industries.
kuid diferentseeritud vastutusvaldkondade põhimõtte alusel, et jõuda heitkoguste üldise vajaliku vähendamiseni, säilitades samal ajal Euroopa tööstuse konkurentsivõime.
To adopt further legislation as soon as possible to reach the European Union’s emission reduction targets, with a vision of delivering a 30% reduction by 2020 if there is agreement at Copenhagen, and of bringing all the relevant industrial sectors into the Emission Trading Scheme.
Võtta võimalikult kiiresti vastu täiendavaid õigusakte, et saavutada ELi heitkoguste vähendamiseks seatud piirmäärad, eesmärgiga jõuda 2020. aastaks heitkoguste 30 % vähendamiseni juhul, kui Kopenhaagenis jõutakse kokkuleppele, ning lisada kõik asjaomased tööstussektorid heitkogustega kauplemise süsteemi.
To make sure that European Union funds are spent in keeping with the objectives of low-carbon development including training the workforce for skilled jobs in this field.
Euroopa peab oma territooriumil võtma usaldusväärseid meetmeid ja olema valmis tööjõu koolitamisele kõnealuses valdkonnas.
To ensure cost-effective compliance with environmental concerns, by internalising external costs, including social costs, into the prices of all forms of energy, and bearing global competitiveness in mind.
Tagada, et keskkonnaküsimustega tegeletaks kulutõhusalt, võttes kõigi energialiikide hinnas arvesse välistegureid, sh sotsiaalseid kulutusi, ning arvestades globaalset konkurentsivõimet.
The necessary economic transition provides opportunities, but also presents major challenges: on the one hand, green technologies can create jobs in Europe but, on the other, carbon-intensive industries must reduce their emissions substantially.
Vajalik majanduslik üleminek pakub võimalusi, ent esitab ka olulisi väljakutseid. Ühelt poolt võivad rohelised tehnoloogiad luua Euroopas uusi töökohti, teisalt peavad rohkelt süsinikdioksiidi tootvad tööstused oma heitkoguseid märkimisväärselt vähendama.
50% of the European Union’s energy needs are met through imports and if no action is taken, this will increase to 70% between 2020 and 2030.
50 % Euroopa Liidu energiavajadusest täidetakse impordi kaudu ning kui selles osas midagi ette ei võeta, kasvab impordi osakaal 2020.–2030. aastaks 70 %-ni.
The second gas crisis between Ukraine and Russia has clearly shown that it is time to move towards a true European energy security policy.
Hiljutine teine gaasikriis Ukraina jaVenemaa vahel näitas selgelt, et on aeg liikuda Euroopa tõelise energiajulgeoleku poliitika suunas.
Further develop and consistently apply the evaluations of the impact of technology choice on sustainable development, in particular the impact of biofuels on the ecological life-cycle: the Committee feels that the partial substitution of diesel or petrol by agrofuels is one of the least effective and most expensive climate protection measures, which represents an extreme misallocation of financial resources.
Edasi arendada ja asjakohaselt rakendada hindamisi tehnoloogiliste valikute mõju kohta säästvale arengule, eelkõige biokütuste mõju kohta keskkonnaalasele olelusringile. Komitee leiab, et nõue asendada diislikütus või bensiin osaliselt agrokütusega on üks kõige väiksema tõhususe ja kõrgema hinnaga meetmeid kliimamuutuste vastu võitlemisel ning tähendab praegu rahaliste vahendite ülimalt valet kasutamist.
The only successful way out of the current energy and climate change crisis will be for the global economy to manage a rapid transformation of its energy base away from its current excessive dependence on the burning of fossil fuels. This is why it is vital, during the transition to a low-carbon economy, that an active and responsible climate and energy policy is integrated into the European Union’s external policy.
Võttes arvesse ülemaailmseid väljakutseid ning energiatootjate ja -tarbijate vastastikust sõltuvust, leiab komitee, et liikmesriigid ja kõik teised sidusrühmad peavad tegema Euroopa Liidu energiajulgeoleku suurendamiseks ühiseid jõupingutusi, mis põhinevad järgmistel soovitustel.
Taking account of these global issues and the interdependence between suppliers and users of energy, the Committee believes that Member States and all other stakeholders should take joint action to strengthen the EU’s energy security on the basis of the following recommendations:
Nõuda välislepingute läbirääkimiste kontekstis, et kolmandad riigid rakendaksid oma turul selliseid eeskirju nagu vastastikkuse põhimõte, võrdne kohtlemine, läbipaistvus ja investeeringute kaitse.
Plan according to a precise timetable massive investment in energy infrastructure to make the European grid fit for input from smaller, decentralised sources of renewable energy and to permit Europe-wide energy solidarity so that European Union demand for oil may stop growing within a few years.
Kavandada täpse ajakava alusel suuri investeeringuid energia infrastruktuuridesse, et muuta Euroopa energiavarustusvõrgustik sobivaks väiksemate, detsentraliseeritud taastuvenergiaallikate kasutamiseks ning panna
Carefully examine the opportunities and risks related to nuclear energy.
Konsulteerida kodanikuühiskonna esindajatega ning kaasata nad aktiivselt välise energiastrateegia kujundamisse.
Tapping the potential of energy efficiency vehicle emissions, CO reduction in general,
Energiatõhususe potentsiaali kasutamine tehti sõidukite heidete, CO heidete üldise
2 greenhouse gas emissions and renewable energies.
2 vähendamise, kasvuhoonegaaside heidete ja taastuvenergia puhul.