natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Opinion No 3/2008 of the Court of Auditors of the European Communities on a proposal for a Council Regulation amending Regulation (Euratom, ECSC, EEC) No 549/69 determining the categories of officials and other servants of the European Communities to whom the provisions of Article 12, the second paragraph of Article 13 and Article 14 of the Protocol on the Privileges and Immunities of the Communities apply (OJ C 199, 5.8.2008)
Arvamus nr 3/2008 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (Euratom, ESTÜ, EÜ) nr 549/69, millega määratakse kindlaks Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 12, artikli 13 teist lõiku ja artiklit 14 (ELT C 199, 5.8.2008)
Opinion No 4/2008 on the Financial Regulation of the European Joint Undertaking for ITER and the Development of Fusion Energy (Fusion for Energy)
ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte (Fusion for Energy) finantsmääruse kohta
Opinion No 5/2008 on a proposal for a Council Regulation amending the conditions of employment of other servants of the European Communities (OJ C 8, 13.1.2009)
Arvamus nr 5/2008 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi (ELT C 8, 13.1.2009)
The Court decides whether to publish its opinions publicly on a case-by-case basis, depending on general interest and considerations of confidentiality.
Kontrollikoda otsustab iga juhtumi puhul eraldi, kas teha oma arvamused avalikkusele kättesaadavaks, arvestades sealjuures konfidentsiaalsuse ja üldsuse huviga.
Most opinions of the Court have been published in the O cial Journal of the European Union and are available on the Court’s website.
Suurem osa kontrollikoja arvamustest on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad kontrollikoja veebilehel.
Public auditing is a key component in ensuring accountability, and a useful contribution to public debate.
Avaliku sektori auditeerimine on peamine vahend aruandluskohustuse tagamiseks ning sel on oluline panus avalikku mõttevahetusse.
It also plays a key role in helping modern democracies run efficiently.
Samuti on sel keskne roll tänapäeva demokraatlike riikide toimimise tõhustamisel.
Through audit activities the ultimate stakeholders, in this case the citizens of Europe, are being informed about whether their money is being spent in a correct and useful way.
Audititegevuse kaudu saavad lõpphuvirühmad ehk siis antud juhul ELi kodanikud teavet selle kohta, kas nende raha kasutatakse asjakohaselt ja kasulikult.
They can take action on this information, with or without reference to the Court’s audit conclusions.
Audititest saadud teave (kas koos auditi järeldusega või ilma) on nende tegevuse aluseks.
While the main impact of the Court’s audit is through its published reports and opinions, there is also impact during the audit process.
Kuigi kontrollikoja audititöö avaldab mõju peamiselt avaldatud aruannete kaudu, ilmneb mõju ka auditiprotsessi käigus.
In many of these replies the auditee recognises the problems identified by the Court and sets out steps that it intends to take to address them.
Sageli tunnistab auditeeritav nendes vastustes, et kontrollikoja tuvastatud probleemid on olemas, ja esitab probleemide lahendamiseks kavandatava tegevuse.
Once the auditing work is finished and a report has been published it is analysed and used by the Parliament and Council, in exercising their political oversight over the use of the budget.
Kui audititöö on lõpetatud ja aruanne avaldatud, analüüsivad seda parlament ja nõukogu ning kasutavad aruannet eelarve täitmise poliitilise järelevalve teostamisel.
Examples of this can be found in the discharge procedure for the 2007 budget, where the European Parliament calls upon the Commission and Member States to take measures to clarify and simplify the regulations, leading to reduced risks of error, streamlined controls and cost reductions.
Näiteks võib tuua 2007. aasta eelarve kinnitamismenetluse, millega seoses kutsub Euroopa Parlament komisjoni ja liikmesriike eeskirju selgitama ja lihtsustama ning seeläbi vähendama vigade riski, muutma kontrollimenetlused sujuvamaks ning vähendama kulusid.
These requests apply to areas of shared management such as in agricultural and cohesion spending as well as direct management spending such as research or culture and education.
See kehtib nii jagatud halduse (nagu põllumajandus- ja ühtekuuluvuskulutused) kui otsese halduse valdkonnas (nagu teadusuuringud või kultuur ja haridus).
Examples of the impact of the Court’s work can be found in actions taken by the Commission as a result of the discharge resolution on the 2006 Budget (mainly impact in 2008):
Näiteks kontrollikoja töö mõju kohta võib tuua 2006. aasta eelarve täitmise kinnitamise resolutsiooni järel komisjoni poolt võetud meetmed (meetmete peamine mõju on nähtav 2008. aastal).
In the area of Agricultural expenditure: the adoption of new guidelines for certification bodies that are being applied for 2007 and onwards.
Põllumajanduskulude valdkonnas: uute suuniste vastuvõtt sertifitseerimisasutustele, mida rakendatakse alates 2007. aastast.
In the area of Cohesion: the simplification of rules and eligibility criteria for the 2007–2013 period (flat rates for overheads, establishment of eligibility rules at national levels, …).
Ühtekuuluvuse valdkonnas: eeskirjade ja abikõlblikkuskriteeriumide lihtsustamine perioodiks 2007–2013 (kindlaksmääratud üldkulud, abikõlblikkuskriteeriumide kehtestamine siseriiklikul tasandil,…)
In the area of External Actions: the adoption of new joint (EC–UN) visibility guidelines in 2008, with the development of common terms of reference for verifications; the improvement by the Commission of the functionalities of a common information system for projects; the adoption of standard terms of reference for expenditure verifications for grants and fee based service contracts of external action expenditure at the level of project implementing organisations.
Välistegevuse valdkonnas: uute ühiste (EÜ-ÜRO) nähtavust puudutavate suuniste vastuvõtmine 2008. aastal koos kontrolliks vajalike standardjuhendite väljatöötamisega; komisjonipoolne projekte hõlmava ühise teabesüsteemi toimimise parandamine; projektide rakendusorganisatsioonide tasandil standardsete juhendite heakskiitmine toetuste ja maksepõhiste teenuselepingute välistegevuse kulude kontrollimiseks.
In the area of Internal Policies: the improvement of information available to beneficiaries through a specific website (CORDIS); the adoption of an Audit Strategy for 2007–2013 (Commission) in order to correct errors not detected during desk-reviews; simplification of cost eligibility (personnel and indirect costs).
Sisepoliitika valdkonnas: abisaajatele kättesaadava teabe parandamine spetsiaalse veebilehe (CORDIS) abil; auditistrateegia heakskiitmine perioodiks 2007–2013 (komisjon), et parandada dokumentaalsete hindamiste käigus avastamata jäänud vigu; kulude abikõlblikkuskriteeriumide lihtsustamine (personali- ja kaudsed kulud).
Source: Report from the Commission to the EP and Council on the follow-up of discharge 2006.
Allikas: Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2006. aasta eelarve kinnitamise järelmeetmete kohta.
Special reports are also taken into consideration during the discharge procedure.
Eelarve kinnitamismenetluse käigus võetakse arvesse ka eriaruandeid.
However, due to the fact that they are published throughout the year they have normally been presented and discussed at an earlier stage at Parliament and Council meetings.
Kuna eriaruandeid avaldatakse terve aasta jooksul, on neid esitletud ja arutatud parlamendi ja nõukogu koosolekutel juba varasemas järgus.
The impact of audit reports can be increased if they are taken up by the relevant media, stimulating wider attention and debate.
Auditiaruannete mõju võib suurendada, kui neid käsitletakse asjaomastes meediakanalites; sel moel äratavad aruanded rohkem tähelepanu ja ergutavad mõttevahetust.
The Court’s Annual Report will usually get significant media coverage, but several of its special reports have also been followed with interest by the press.
Kontrollikoja aastaaruannet kajastatakse meedias laialdaselt, kuid ajakirjandus on huviga jälginud ka mitmeid eriaruandeid.
One example of this was the report on cross compliance (SR 8/2008) which was published in the period of the adoption of the health check of the Common Agricultural Policy (CAP).
Üheks näiteks selles vallas on nõuetele vastavuse aruanne (eriaruanne nr 8/2008), mis avaldati ühtse põllumajanduspoliitika (ÜPP) uuendamise heakskiitmise perioodil.
Due to the importance of cross compliance and its central role in the CAP and due to the timing of the publication, it received wide coverage in many different types of media: television, newspapers, specialised press, internet publications (press, agricultural organisations, MEP websites, internet blogs, etc.).
Kuna nõuetele vastavusel on ÜPP puhul keskne tähtsus ning kuna aruanne avaldati sobival ajal, kajastati seda laialdaselt mitme meediakanali kaudu: televisioon, ajalehed, eriväljaanded, võrguväljaanded (ajakirjandus, põllumajandusorganisatsioonid, parlamendiliikmete veebilehed, blogid jne).
Indeed, it was intensively discussed in the European Parliament, which has included almost all of the Court’s recommendations in its draft discharge report.
Eriaruannet käsitleti põhjalikult ka Euroopa Parlamendis, ning parlament lisas peaaegu kõik kontrollikoja soovitused ka oma eelarve täitmisele heakskiidu andmise raporti projekti.
Follow-up information on the Court’s previous observations is given in the respective chapters of the Court’s Annual Report.
Kontrollikoja eelnevate tähelepanekute põhjal võetud meetmetest antakse teavet kontrollikoja aastaaruande vastavates peatükkides.
The most common observation made by the Court in its latest Annual Report (2007) is that while some action has been taken the weaknesses previously identified remain at least partly unresolved.
Kontrollikoja viimases, 2007. eelarveaasta aastaaruandes on kõige sagedamini esinev tähelepanek järgmine: kuigi on võetud meetmed, on tuvastatud puudused vähemalt osaliselt endiselt kõrvaldamata.
The Court is currently developing its analysis of the impact of its work — both audits and opinions — over longer periods of time.
Kontrollikoda kavatseb edasi arendada oma töö mõju analüüsi sel moel, et nii auditite kui arvamuste mõju hinnatakse pikema ajavahemiku vältel.
As an example of this, the Court uses a Commission database on its follow-up of audit recommendations as a base for assessing the impact of its audits.
Näiteks kasutab kontrollikoda auditite mõju hindamisel komisjoni andmebaasi, mis sisaldab auditisoovituste alusel võetud meetmeid.
The assessment might lead to audit work consisting of separate in-depth audit tasks, leading to further findings and recommendations.
Hindamise tulemusel võidakse audititöö käigus viia läbi mitmeid põhjalikke auditiülesandeid, mille alusel tehakse uusi leide ning esitatakse uusi soovitusi.
These can be included in either a subsequent special report covering the audit area, or a report on the follow-up and impact of recommendations on financial management.
Soovitused võib esitada kas järgnevas auditivaldkonda hõlmavas eriaruandes või aruandes finantsjuhtimise kohta antud soovituste täitmise järelkontrollist ja mõjust.
Within the context of developing a Community internal control framework, the Court indicated in its Opinion No 2/2004 that it is for the Union’s political institutions to take a decision on the level of risk which they are prepared to tolerate when approving EU spending policies.
Ühenduse sisekontrolli raamistiku arendamise kontekstis märkis kontrollikoda oma arvamuses nr 2/2004, et ühenduse poliitilised institutsioonid peavad tegema otsuse riskitaseme kohta, mida nad on valmis ELi kulude heakskiitmisel aktsepteerima.
The Court suggested that the Parliament and Council should reach agreement on the trade-off between the costs and benefits of controls, in other words, on a tolerable risk of residual errors in expenditure.
Kontrollikoda tegi ettepaneku, et nõukogu ja parlament peaksid jõudma kokkuleppele kontrolli kulude ja kontrollist saadava kasu vahelises kompromissis, teiste sõnadega selles, milline kuludes esinevate vigade jääkrisk on lubatav.
The cost of controls should be in proportion to the benefits that they bring in both monetary and political terms.
Kontrolli kulud peaksid olema proportsionaalsed kontrollist saadava kasuga nii rahalises kui ka poliitilises mõttes.
Since the publication of this opinion, both the European Parliament and the Council have indicated their wish in their discharge resolutions to take the subject forward and move towards a common understanding of a tolerable level of risk.
Pärast nimetatud arvamuse avaldamist on nii nõukogu kui ka Euroopa Parlament avaldanud soovi oma eelarve täitmise aruannet kinnitavates resolutsioonides seda teemat edasi arendada ja jõuda lubatava veariski suhtes ühisele arusaamisele.
At the end of 2008 the Commission issued a communication ‘Towards a common understanding of the concept of tolerable risk of error’.
2008. aasta lõpus avaldas komisjon teatise ühise arusaamise kohta lubatava veariski mõistest.
The Court welcomed this communication and addressed a reply to the Commission in which it pointed to some limitations and identified key aspects to be reflected upon for the future development of this subject.
Kontrollikoda tunnustas seda teatist ja saatis komisjonile vastuse, milles ta määras kindlaks põhiaspektid, mille üle tuleks kõnealuse teema edasiarendamisel arutleda.
The Commission has noted in its communication that any decision on a tolerable risk of error should be based, among other things, on the potential for further simplification.
Komisjon on oma teatises märkinud, et mis tahes otsus lubatava veariski kohta peaks muu hulgas põhinema selle edasise lihtsustamise võimalikkusel.
The Court similarly underlines the importance and benefits of further simplification and its potential impact on the reduction of errors/irregularities.
Ka kontrollikoda rõhutab edasise lihtsustamise tähtsust ja sellest saadavat kasu ning selle võimalikku mõju vigade/eeskirjade eiramise vähenemisele.
The concept of a ‘Tolerable Risk of Error’ needs to be clearly distinguished from that of the ‘Materiality Threshold’ as defined and applied by the Court, which must remain the responsibility of the external auditor10
Lubatava veariski mõistet tuleb selgelt eristada kontrollikoja poolt määratletud ja rakendatud olulisuse läve mõistest, mis peab jääma välisaudiitori vastutusalasse10
The Court is of the view that analysis of the costs and benefits of expenditure programmes could inform not just discussions about ‘tolerable risk’ but also a review of the regulatory regime and management structure for the programmes concerned.
Kontrollikoda on arvamusel, et kuluprogrammide kulude ja saadava kasu analüüsidega saaks anda teavet mitte ainult lubatavat riski käsitleva arutelu, vaid ka kõnealuseid programme reguleeriva korra ja haldusstruktuuri läbivaatamise kohta.
In this context, the pertinent question might not be whether there is a ‘tolerable risk of error’ but whether the risk of error is so great that the particular scheme or programme in question should be discontinued or substantially changed.
Selles kontekstis ei oleks asjakohane küsida, kas lubatav vearisk on olemas, vaid kas see on niivõrd suur, et teatav kõnealune süsteem või programm tuleks lõpetada või seda oluliselt muuta.
Indeed, the concept of ‘tolerable risk’ should also be given specific consideration when designing expenditure (and revenue) schemes or programmes.
Lubatava veariski mõistet tuleks arvestada eriti siis, kui kulude (ja tulude) süsteeme või programme kavandatakse.
It would be useful if expenditure programmes, at the time of adoption, also gave sufficient information on the risks associated with such programmes and the costs of the intended controls designed to reduce these risks to a tolerable level.
Oleks kasulik, kui kuluprogrammide heakskiitmise ajal saadakse piisavat teavet selliste programmidega seonduvate riskide ja ettenähtud kontrolli kulude kohta, millega kavandatakse vähendada nimetatud riske lubatavale tasemele.
In this way, decisions would be taken in a more informed manner, explicitly considering the risks and costs involved.
Sel viisil tehakse teadlikumaid otsuseid, võttes otseselt arvesse riskid ja nendega kaasnevad kulud.
The budget review exercise might provide an opportunity to reflect on this topic, as suggested by the Court in its response to the Commission’s communication ‘Reforming the budget, changing Europe’11.
Eelarve läbivaatamine võiks anda võimaluse sel teemal arutleda, nagu seda soovitas kontrollikoda vastuseks komisjonile oma teatises “Muutuv Euroopa vajab eelarvereformi”11.
The concept of ‘materiality’ is defined in International Standard on Auditing ISA 320 as: ‘Information is material if its omission or misstatement could influence the economic decisions of users taken on the basis of the financial statements.
Olulisuse mõiste on määratletud rahvusvahelise auditistandardiga ISA 320 järgmiselt: „Teave on oluline, kui selle väljajätmine või väärkajastamine võiks mõjutada kasutajate finantsaruannete põhjal tehtud majandusalaseid otsuseid.
Materiality depends on the size of the item or error judged in the particular circumstances of its omission or misstatement.
Olulisus sõltub kande või vea suurusest, mida hinnatakse iga teatava kande või vea väljajätmise või väärkajastamise juhtumi puhul eraldi.
Thus, materiality provides a threshold or cut-off point rather than being a primary qualitative characteristic which information must have if it is to be useful.’
Seega on olulisus pigem lävi või eelarveaasta pikkuse määramise punkt kui esmatähtis kvalitatiivne tunnusjoon, mida kasulikuks loetav teave peab sisaldama.“
See ‘Response by the European Court of Auditors to the Commission’s communication Reforming the Budget, Changing Europe’, April 2008.
Vt Euroopa Kontrollikoja vastus komisjoni teatisele „Muutuv Euroopa vajab eelarvereformi“, aprill 2008.
Every year the Court outlines its future audit work in a work programme which is presented to the Budgetary Control Committee of the European Parliament and available to the public on the Court’s website.
Igal aastal visandab kontrollikoda oma kavandatava audititöö töökavas, mis esitatakse Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile ja avaldatakse kontrollikoja veebilehel.
The work programme informs stakeholders about new and ongoing audits as well as upcoming reports.
Töökavaga teavitatakse huvirühmi uutest ja käimasolevatest audititest ning tulevastest aruannetest.
The Court monitors the implementation of the work programme in order to have a basis for improvement in the following years.
Kontrollikoda kontrollib töökava elluviimist, et oma tööd järgmistel aastatel parandada.
In 2008 the number of special reports and opinions was similar to previous years.
2008. aastal oli eriaruannete ja arvamuste arv üldjoontes sama kui eelmistel aastatel.
The annual reports on the general budget and the European Development Fund were published as planned.
Iga-aasta-sed aruanded üldeelarve ja Euroopa Arengufondi kohta avaldati plaanipäraselt.
Number of special reports
Aastaaruanded (sh EAF)
The audit strategy is based on the Court’s strategic objectives.
Auditistrateegia põhineb kontrollikoja strateegilistel eesmärkidel.
Selection of appropriate audit topics, timeliness, clarity and readability of reports, quality of performance audits, increase impact of reports
Asjakohaste audititeemade valimine, aruannete esitamise õigeaegsus, selgus ja arusaadavus, tulemusauditite kvaliteet, kontrollikoja aruannete mõju suurendamine.
Increase relations with auditees to foster the understanding of the audit process and to achieve a wider acceptance of the audit results
Õppimine vastastikuste eksperdihinnangute kaudu, et arendada organisatsiooni, meetodeid, menetlusi ja tulemusi ning maksimaalselt suurendada tõhusust
Learning from the peerreview exercise in order to strengthen and develop the organisation, the methods, the processes and the output and to maximise efficiency ciency
Mõjusa ja dünaamilise personalipoliitika rakendamine
Robust methodology, appropriate audit strategy, development of public audit practice, common auditing standards and audit criteria on EU funds, collaboration with EU SAIs, effective ‘Community control framework’
Kindel metoodika, asjakohane auditistrateegia, avaliku sektori audititöö edasiarendamine, ühised audistandardid ja -kriteeriumid ELi vahendite suhtes, koostöö ELi kõrgeimate kontrolliasutustega, mõjus ühenduse sisekontrolli raamistik.
Development of contacts with the European Parliament and the Council as budget and discharge authorities
Suhete parendamine auditeeritavatega, et edendada arusaamist auditeerimisest ja saavutada audititulemuste laiem heakskiit; kontaktide parandamine Euroopa Parlamendi ja nõukoguga kui eelarve ja eelarve täitmist kinnitavate asutustega; mõjus teabeedastus ELi kodanikele.
High-quality professional training; upgrading infrastructure
Kvaliteetne ametialane täiendkoolitus
Effective communication with EU citizens
Infrastruktuuri kaasajastamine
Implementation of IT policies
IT-poliitika rakendamine
AUDIT STRATEGY 2009–2012 GOALS
AUDITISTRATEEGIA EESMÄRGID AJAVAHEMIKUL 2009–2012
Maximising the overall impact from our audits Increasing efficiency by making best use of resources
Viia auditite mõju maksimumini Suurendada tõhusust ressursside parima kasutamise abil
The Court performs audits and produces reports designed to improve the management of EU funds and protect the financial interests of the EU on behalf of its citizens.
Kontrollikoda viib läbi auditeid ja esitab aruandeid, mille eesmärk on parandada ELi rahaliste vahendite juhtimist ja kaitsta liidu kodanike nimel ELi finantshuve.
The main elements considered when shaping the strategy governing the Court’s operations are as follows.
Peamised arvestatavad elemendid kontrollikoja tegevust reguleeriva strateegia kujundamisel on järgmised:
Work programme
Töökava
To realise its mission and vision, in 2008 the Court developed an Audit Strategy for the period 2009–2012.
Oma missioonis ja visioonis püstitatud ülesannete täitmiseks arendas kontrollikoda 2008. aastal välja auditistrateegia ajavahemikuks 2009–2012.
A summary of this is available on the Court’s website.
Auditistrateegia kokkuvõte on esitatud kontrollikoja veebilehel.
The Court’s strategy is designed around two priority goals: maximising the overall impact from its audits; and increasing efficiency by making best use of resources.
Kontrollikoja strateegia on kavandatud lähtuvalt kahest esmatähtsast eesmärgist: viia audititie üldine mõju maksimumini ja suurendada tõhusust ressursside parima kasutamise abil.
These goals will guide the Court’s work programmes over the period and its efforts to continuously improve.
Nimetatud ajavahemikul juhindub kontrollikoda nendest eesmärkidest oma töökavades ja jõupingutustes pideva täienemise suunas.
The Court intends to maximise the overall impact of its audits over the period by:
Kontrollikojal on nimetatud ajavahemikul kavas viia auditite üldine mõju maksimumini järgmiselt: