natgillin/translations-raw huggingface dataset:
) A new framework strategy for multilingualism.
) „Uus mitmekeelsuse raamstrateegia”.
In recent years, the language environment in the European Union has become more complex.
Viimastel aastatel on Euroopa Liidu keelekeskkond muutunud keerukamaks.
The EU now has 500 million citizens, 27 Member States, 3 alphabets and 23 o-cial languages, some of which have worldwide coverage.
ELil on nüüd 500 miljonit kodanikku, 27 liikmesriiki, kolm tähestikku ja 23 ametlikku keelt, millest mõnda räägitakse kogu maailmas.
To these can be added some 60 other regional and minority languages.
Nendele lisandub ligi 60 piirkondlikku ja vähemuskeelt.
Increased intra-European mobility, migration and economic globalisation have dramatically multiplied interaction between speakers of dierent languages.
Suurem liikuvus Euroopa piires, rahvastiku ränne ja majanduse globaliseerumine on mitmekordistanud suhtlust eri keelte kõnelejate vahel.
This trend seems set to continue.
See suundumus jätkub ka edaspidi.
Multilingualism can be a way of adapting to this globalisation process and turning it into an opportunity rather than a challenge.
Mitmekeelsus võib aidata meil globaliseerumisprotsessiga kohaneda ja muuta see probleemist võimaluseks.
The strategy on multilingualism agreed in September 2008 therefore calls for combined eorts towards the following goals:•everyoneshouldhavetheopportunity to communicate appropriately, to realise their potential and to make the most of the opportunities oered by a modern and innovative EU;•everyoneshouldhaveaccess to appropriate language training or other ways to remove undue language obstacles throughout their life to facilitate living, working and communicating in the EU.
Seetõttu kutsutakse septembris 2008 kokku lepitud mitmekeelsuse strateegias üles tegema ühiseid jõupingutusi, et saavutada järgmised eesmärgid:• igaühel peaks olema võimalus vajaduste kohaselt suhelda, realiseerida oma võimed ja kasutada optimaalselt ära võimalused, mida pakub tänapäevane ja uuendusmeelne EL;• igaühel peaks kogu elu vältel olema juurdepääs vajalikule keeleõppele või muudele võimalustele, mis aitavad ületada ELis elamist, töötamist ja suhtlust takistavaid keelebarjääre.
In a spirit of solidarity, even those unable to learn other languages should be provided with appropriate means of communication, to give them access to the multilingual environment which surrounds them.
Solidaarsuse vaimus tuleks ka neile, kes ei saa või ei suuda teisi keeli õppida, tagada vajalikud suhtlusvahendid, et ka nemad saaksid osa ümbritsevast mitmekeelsest keskkonnast.
The EU’s multilingualism policy is intended to work both internally and externally:•internally, by promoting respect for all languages spoken in the EU, whether they are ocial, regional or minority languages, by promoting language learning, social cohesion, the social integration of migrants, and making sure that languages are at the service of the citizen;•externally, by promoting EU languages abroad, spreading the EU values of solidarity and unity in diversity, and encouraging Europeans to master the languages of countries outside the EU.
ELi mitmekeelsuse poliitika peab toimima nii sees- kui ka välispidiselt:• seespidiselt peab see kasvatama austust kõigi ELis kõneldavate keelte vastu, ükskõik kas tegemist on ametliku, piirkondliku või vähemuskeelega, edendama keeleõpet, sotsiaalset ühtekuuluvust, sisserändajate sotsiaalset integratsiooni ning hoolitsema selle eest, et keeled oleksid kodanike teenistuses;• välispidiselt peab see propageerima ELi keeli välismaal, levitama selliseid ELi väärtusi nagu solidaarsus ja ühtsus mitmekesisuses ning julgustama eurooplasi omandama EList väljapoole jäävate maade keeli.
Languages as bridges between people
Keel kui sild inimeste vahel
The 2008 strategy reiterates the ‘mother tongue plus two’ commitment, giving examples of how it can be put into practice within a wider vision of the role of languages in society.
2008. aasta strateegias kinnitatakse veel kord põhimõtet „emakeel pluss kaks võõrkeelt” ning tuuakse näiteid, kuidas seda rakendada keelte ühiskondliku rolli laiemas kontekstis.
Intercultural dialogue: In making 2008 the European Year of Intercultural Dialogue, the EU recognised the urgent need for harmonious relationships between the dierent cultures that make up our society.
Kultuuridevaheline dialoog. Andes aastale 2008 Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aasta nimetuse, tunnistas EL teravat vajadust heade suhete järele erinevate kultuuride vahel, millest meie ühiskond koosneb.
The word ‘dialogue’ implies the need to understand and respect the languages through which cultures are expressed.
Sõna „dialoog” tähendab vajadust mõista ja austada keeli, sest nende kaudu väljendatakse kultuuri.
Multilingualism can make this dialogue possible, reducing the risk of communities turning in on themselves, and building a society less vulnerable to conflicts.
Mitmekeelsus teeb selle dialoogi võimalikuks, vähendab kogukondade endassesulgumise ohtu ja ehitab üles ühiskonna, mis on vähem konfliktialdis.
Many of these issues were addressed in events held around Europe to mark the year.
Paljud neist küsimustest tulid jutuks ka üritustel, millega Euroopa eri osades seda aastat tähistati.
Their report stresses that languages are a key component of our identities, and that knowledge of languages is crucial for social cohesion and integration.
Rühma aruandes rõhutatakse, et keeled on meie identiteedi oluline osa ning et keeleoskus on sotsiaalse ühtekuuluvuse ja integratsiooni seisukohalt hädavajalik.
Learning languages opens doors to other cultures, and builds bridges with members of the communities who speak them.
Keelte õppimine avab ukse teistesse kultuuridesse ning loob silla nende keelte kõnelejate vahele.
It is an enriching experience for both sides.
See on mõlema poole jaoks rikastav kogemus.
Personal adoptive language: This represents the central idea of the Maalouf Group report.
Isiklik adoptiivkeel. See on Maaloufi töörühma aruande keskne idee.
Based on the ‘mother tongue plus two’ objective, in addition to choosing a language for international communication, each citizen should also be able to pursue a so-called ‘personal adoptive language’.
Lähtudes eesmärgist „emakeel pluss kaks võõrkeelt”, peaks iga kodanik lisaks sellele, et valib keele rahvusvaheliseks suhtluseks, suutma kasutada ka nn isiklikku adoptiivkeelt ehk omaksvõetud keelt.
This language should be learnt not only by studying the grammar rules, but by learning in-depth about the culture, the literature, the history and the people who speak it.
Seejuures ei tuleks keskenduda mitte üksnes grammatika õppimisele, vaid tuleks õppida sügavamalt tundma ka vastavat kultuuri, kirjandust, ajalugu ja rahvast, kes seda keelt räägib.
In its 2008 strategy, the Commission invited Member States to further reflect on this idea and on concrete ways of implementing it.
2008. aasta strateegias kutsus komisjon liikmesriike üles selle idee ja selle rakendusviiside üle põhjalikumalt järele mõtlema.
Ambassadors: The members of the Maalouf Group, appointed ‘ambassadors of multilingualism’, continue to promote their vision of multilingualism as an enabler of the fundamental values of the European Union: democracy, peace and respect for linguistic and cultural diversity.
Saadikud. Maaloufi töörühma liikmed, keda on nimetatud ka mitmekeelsuse saadikuteks, propageerivad jätkuvalt oma nägemust mitmekeelsusest kui Euroopa Liidu põhiväärtuste – demokraatia, rahu ning keelelise ja kultuurilise mitmekesisuse – võimaldajast.
It is up to individual Member States to decide how to run their schools and courses.
Iga liikmesriik otsustab ise, kuidas oma koole ja koolituskursusi korraldada.
However, the European Commission can help them tackle the challenges of linguistic diversity by supporting and coordinating action and adding a European dimension to learning.
Euroopa Komisjon võib aga aidata neil toime tulla keelelise mitmekesisuse proovikiviga, toetades ja koordineerides tegevust ning lisades õppimisele üleeuroopalise mõõtme.
The relationship between the Commission and Member States is based on the so-called ‘open method of coordination’.
Suhe komisjoni ja liikmesriikide vahel põhineb nõndanimetatud avatud koordinatsioonimeetodil.
Instead of legislation, the Commission draws up guidelines and indicators, and promotes benchmarking and the sharing of best practice.
Õigusaktide asemel koostab komisjon juhiseid ja näitajaid, propageerib sihttasemete kasutamist ja parima tava vahetust.
A basis for further improvement: In 2007, a review of the action plan to promote language learning and linguistic diversity considered broadening its scope.
Lähtepunkt tulevasteks edusammudeks. Aastal 2007 kaaluti keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse propageerimise tegevuskava revideerimisel selle rakendusala laiendamist.
The review stressed the need to boost motivation, to make a greater variety of languages available to a greater variety of learners, including vocational students, and to improve the quality and appeal of courses, incorporating informal, learning methods using TV, the Internet and other media.
Revideerimisel rõhutati vajadust tõsta motivatsiooni, muuta suuremale hulgale õppijatele – sealhulgas kutsekoolide õpilastele – kättesaadavaks suurem hulk eri keeli ning muuta kursused kvaliteetsemaks ja meeldivamaks, lülitades nendesse mitteformaalseid õpimeetodeid, kasutades televisiooni, Internetti ja muid meediaid.
A renewed commitment: By endorsing the 2008 strategy, Member States in the Council committed themselves to a fresh series of ambitious goals.
Uuendatud strateegia. Toetades 2008. aasta strateegiat, võtsid liikmesriigid ja nõukogu omaks rea uusi ambitsioonikaid eesmärke.
This was underpinned, for the first time, by opinions issued by all of the European institutions, with the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions all recognising the need for better cooperation.
Seda toetasid esmakordselt kõikide Euroopa institutsioonide üllitatud arvamused, kus nii Euroopa Parlament, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kui ka Regioonide Komitee tunnistasid parema koostöö vajadust.
The practical side: To support the Member States, the European Commission will draw up an inventory of best practice in language learning and teaching and make it publicly available.
Ülevaade hetkeseisust. Et toetada liikmesriike, koostab komisjon keeleõppe ja õpetuse parimate tavade ülevaate ja teeb selle avalikkusele kättesaadavaks.
Lifelong language learning, a common objective
Elukestev õpe kui ühine eesmärk
Member States have maintained the Barcelona objective as the guiding principle for language learning in the future.
Liikmesriigid on jätnud Barcelona eesmärgi tuleviku keeleõppe juhtpõhimõtteks.
The common goal is still to teach every child at least two foreign languages by the time they leave school.
Ühiseks eesmärgiks on endiselt õpetada igale lapsele kooli lõpetamise ajaks selgeks vähemalt kaks võõrkeelt.
Lifelong learning as a reality: The 2008 strategy paper argues that languages are vital skills in the modern world.
Elukestev õpe tegelikkuses. 2008. aasta strateegiadokumendis väidetakse, et keeleoskus on tänapäeva maailmas eluliselt tähtis.
While strongly encouraging an ambitious approach to the twolanguage goal, the Commission stresses that language learning should not stop at the school gates.
Kuigi komisjon avaldab tugevat toetust auahnele eesmärgile õpetada kõigile kaht võõrkeelt, rõhutab ta samas, et keeleõpe ei tohiks lõppeda, kui kooliuks selja taga sulgub.
Languages should not be left to schoolchildren and linguists: students in vocational and non-linguistic courses and adult learners also need courses tailored to their needs.
Keeli ei tohiks jätta ainult koolilaste ja keeleteadlaste pärusmaaks: ka kutsekoolide ja mittekeeleteaduslike erialade õpilased ning täiskasvanud õppurid vajavad oma vajadustele kohandatud keelekursusi.
One idea is a new approach including passive or partial language skills, to further the Commission policy of opening opportunities to society as a whole.
Üheks mõtteks on uus lähenemisviis, mis näeb ette passiivse või osalise keeleoskuse, et edendada komisjoni poliitikat avada võimalusi ühiskonnale kui tervikule.
The objective: There has been rapid growth in language learning and already more than half of all pupils have two foreign languages in their curriculum, but a great deal remains to be done to really eect change.
Eesmärk. Keeleõppes on toimunud kiire kasv ja juba on rohkem kui pooltel õpilastel õppekavas kaks võõrkeelt, aga et muutus saaks tegelikkuseks, on tarvis veel palju ära teha.
It has been accepted that early language learning can be a key basis for building language abilities later in a school career.
On omaks võetud, et keeleõpe varajases eas on oluline alus keeleliste võimete arendamiseks hilisemas hariduskäigus.
Assisting progress: The Commission has devised indicators to help Member States chart their progress, and has proposed a new target for language learning: at least 80 % of pupils in lower secondary education should be taught at least two foreign languages by 2020.
Edusammude toetamine. Komisjon on töötanud välja näitajad, mis aitavad liikmesriikidel tehtud edusamme kaardistada, ning on teinud ettepaneku seada keeleõppes uus siht: aastaks 2020 tuleks vähemalt 80 protsendile põhihariduse ülemise astme õpilastest õpetada vähemalt kaht võõrkeelt.
Investing in language learning: The ‘Lifelong learning’ programme assists Member States in their eorts, promoting projects and networks and supporting the spread of good practice.
Investeerimine keeleõppesse. Elukestva õppe programm aitab liikmesriike nende jõupingutustes, edendades projekte ja võrgustikke ning toetades hea tava levikut.
Funding for language projects in this programme has increased by 66 %, and in 2007 it was extended to include all ocial, regional and minority languages.
Keeleprojektide rahastamine selle programmi raames on suurenenud 66% ning aastal 2007 laiendati seda kõikidele ametlikele, piirkondlikele ja vähemuskeeltele.
Their findings focused on: the importance of raising awareness of and enhancing the motivation to learn languages; the potential oered by the media for evoking, enhancing and sustaining motivation for language learning; languages for business; new trends and needs in interpretation and translation; regional and minority languages; and research into multilingualism.
Töörühma järeldused keskendusid keeleõppe paremale teadvustamisele ja motivatsiooni tõstmisele, meedia võimalustele keelte õppimise huvi äratamisel, tõstmisel ja säilitamisel, keelte rollile äris, uutele suundadele ja vajadustele suulises ja kirjalikus tõlkes, piirkondlikele ja vähemuskeeltele ning teadusuuringutele mitmekeelsuse valdkonnas.
Multilingualism, an asset in business
Mitmekeelsus kui äriline eelis
The business world often seems to rely on just one language for communication.
Sageli näib, et äriringkonnad tuginevad suhtluses üheleainsale keelele.
Yet consumers, whether mono- or multilingual, prefer to be addressed in their own language, and however international markets have become, firms will mainly attract new customers locally.
Tarbijad aga, ükskõik kas nad valdavad üht või mitut keelt, eelistavad, et nende poole pöördutaks nende omas keeles, ning ükskõik kui rahvusvaheliseks turg ka ei muutuks, tõmbavad firmad uusi kliente ligi ikkagi kohalikul tasandil.
New markets through multilingualism: The main conclusions of a survey financed by the European Commission and presented in spring 2007 show that, without language skills, firms are missing opportunities.
Mitmekeelsus avab uued turud. Euroopa Komisjoni rahastatud ning 2007. aasta kevadel tutvustatud küsitluse peamised järeldused olid, et ilma keeleoskuseta kaotavad firmad võimalusi.
It is estimated that 11 % of exporting European small and medium-sized enterprises (SMEs) (945 000 companies) are losing contracts because of language barriers.
Hinnangute kohaselt kaotab 11% Euroopa VKEdest (945 000 ettevõtet) keelebarjääride tõttu lepinguid.
A more active investment in languages — appointing native speakers, recruiting staff with language skills, or using translators and interpreters — would boost European business to an extent clearly outweighing any additional burden or cost.
Aktiivsem investeerimine keeltesse – emakeele rääkijate määramine ametikohtadele, keeleoskusega töötajate värbamine või tõlkijate ja tõlkide kasutamine – virgutaks Euroopa ettevõtlust määral, mis ilmselgelt kaaluks üles igasuguse täiendava raha- ja töökulu.
Languages boost competitiveness: In order to increase the awareness of business stakeholders of the key role of multilingualism for economic competitiveness, the Commission organised, later in 2007, a conference entitled ‘Languages mean business’.
Keeled tõstavad konkurentsivõimet. Et tõsta ettevõtjate hulgas teadlikkust mitmekeelsuse võtmerollist majanduslikus konkurentsivõimes, korraldas komisjon 2007. aasta lõpupoole konverentsi „Keeled ettevõtluse teenistuses”.
To take these ideas forward, a group of leading business representatives was set up to examine how to turn Europe’s languages into a competitive advantage.
Et neid ideid edasi arendada, moodustati juhtivate ettevõtluse esindajate rühm, kes pidi uurima, kuidas muuta Euroopa keeled konkurentsieeliseks.
Their report, presented in 2008, recommends that national governments promote the learning of a wide range of languages, and that national, regional and local bodies support companies’ eorts to improve language management strategies.
Nende 2008. aastal avaldatud aruanne soovitab, et riikide valitsused soodustaksid suure hulga erinevate keelte õppimist ning et riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud organid toetaksid äriühingute püüdeid parandada keelejuhtimise strateegiaid.
It suggested expanding current exchange programmes to cater for new target groups, in conjunction with a more proactive and inventive approach from individual companies themselves.
Soovitati ka laiendada praeguseid vahetusprogramme, et need hõlmaksid uusi sihtrühmi, seostades selle iga ettevõtte enda proaktiivsema ja leidlikuma lähenemisega.
A platform for exchange: Acting on one of the key recommendations, the Commission plans to set up a permanent European platform on languages for business in autumn 2009.
Mõttevahetuste foorum. Tegutsedes ühe peamise soovituse põhjal, kavatseb komisjon 2009. aasta sügisel luua üleeuroopalise püsifoorumi, mille teemaks on keelte koht ettevõtluses.
This will give business, trade unions, chambers of commerce, schools and education authorities a forum to discuss best practice in addressing the mismatch between business needs and education provision.
Foorumil saavad ettevõtted, ametiühingud, kommertskojad, koolid ja haridusvõimud arutleda parima tava üle, kuidas lahendada ettevõtluse vajaduste ja hariduse pakkumise vahelist ebakõla.
Ideas being examined include extending mobility programmes so new groups have an opportunity to practise language skills in real-life situations, and promoting Internet-based translation tools for small firms with limited access to multilingual sta.
Arutlusele tulevate ideede hulka kuulub liikuvusprogrammi laiendamine, et ka uutel sihtrühmadel oleks võimalus harjutada keeleoskust tõsielulistes olukordades, ning Interneti-põhiste tõlkevahendite propageerimine, mis on mõeldud väikefirmadele, kellel sageli ei ole mitmekeelseid töötajaid.
Languages for better jobs and opportunities
Keeled aitavad leida paremaid töökohti ja võimalusi
Language learning is not an aim in itself but should provide prospects for each individual.
Keelte õppimine ei ole eesmärk iseeneses, vaid peaks pakkuma igale inimesele uusi väljavaateid.
For this reason, the 2008 strategy paper also argues that multilingualism can unlock the full potential of the single market in terms of better jobs and prosperity.
Sel põhjusel väidetakse 2008. aasta strateegiadokumendis, et mitmekeelsus avab kõik võimalused, mida ühtne turg võib pakkuda paremate töökohtade ja jõukuse osas.
Mobility meets languages: Worker mobility in Europe is already a reality for the 2 % of working-age citizens who live and work in another Member State.
Liikuvus ja keeled. Töötajate liikuvus Euroopas on juba saanud reaalsuseks 2% tööealiste kodanike jaoks, kes elavad ja töötavad teises liikmesriigis.
The barrier most cited as holding others back from seeking fresh opportunities is that they or their families lack language skills.
Takistusena, mis ei lase teistel uusi võimalusi otsida, nimetatakse kõige sagedamini asjaolu, et nendel endil või nende pereliikmetel puudub keeleoskus.
So the Commission is encouraging full use of exchanges, partnerships and e-twinning in education and training programmes.
Seetõttu julgustab komisjon täiel määral ära kasutama vahetusi, partnerlusi ja e-sõpruskoolide võimalusi haridus- ja koolitusprogrammides.
Mobility schemes such as those supported by the ‘Lifelong learning’ and ‘Youth in action’ programmes are fruitful, but should be more widely available.
Liikuvuskavad, mida toetatakse näiteks elukestva õppe programmi ja programmi „Aktiivsed noored” raames, on viljakad, kuid peaksid saama laialdasemalt kättesaadavaks.
Increased employability for everyone: The European Commission has started a permanent campaign to raise awareness of the added value of language learning for employability: anyone who has more than one foreign language and demonstrates the intercultural skills that this brings has more chances of obtaining a better job.
Suurem tööalane konkurentsivõime kõigile. Euroopa Komisjon on alustanud püsikampaaniat, et tõsta teadlikkust lisaväärtusest, mida keeleõpe toob tööalasesse konkurentsivõimesse: igaühel, kes oskab rohkem kui üht võõrkeelt ja ilmutab sellest tulenevat kultuuridevahelist suhtlusoskust, on rohkem võimalusi saada parem töökoht.
Migrants’ potential: There are almost twice as many non-EU migrants in Member States as there are migrants from other EU countries.
Sisserännanutepotentsiaal. Liikmesriikides on väljastpoolt ELi pärit sisserändajaid peaaegu kaks korda rohkem kui teistest ELi riikidest pärit sisserändajaid.
These workers often have to struggle to acquire the language skills they need to find employment and fully integrate into a new society.
Neil töötajatel on sageli raskusi töö leidmiseks ja uude ühiskonda täielikult sisseelamiseks vajaliku keeleoskuse omandamisega.
Eorts to increase language knowledge must stretch beyond schoolchildren to all family members.
Jõupingutused keeleoskuse parandamiseks peavad ulatuma kaugemale koolilastest ning jõudma kõigi pereliikmeteni.
The Commission has seen good examples in some Member States which others could learn from.
Komisjon on näinud mõnes liikmesriigis häid eeskujusid, millest teised võiksid õppust võtta.
Providing multilingual services and promoting dialogue provide broader social and economic benefits to the community as a whole.
Mitmekeelsete teenuste pakkumine ja dialoogi edendamine toovad laiemaid sotsiaalseid ja majanduslikke hüvesid tervele ühiskonnale.
Migrants are also a precious source of language skills for contacts in a globalised world.
Samas on sisserändajad ka väärtuslik keeleoskuste varamu globaliseerunud maailmas suhete loomiseks.
Translation — a common language
Tõlkimine – meie ühine keel
Access to literature in another language is a key to becoming familiar with wider aspects of culture and thought.
Ligipääs muukeelsele kirjandusele on võti laiemate kultuuritahkude ja mõtteviiside juurde.
As the Maalouf Group rightly pointed out, learning a language that is close to one’s heart is a gateway to understanding its history, culture and people.
Nagu Maaloufi töörühm õigusega rõhutas, avab endale südamelähedase keele õppimine tee ajaloo, kultuuri ja rahva mõistmisele.
That is why the Commission has put such an emphasis on translation.
Seepärast on komisjon asetanud suurt rõhku tõlkimisele.
Facilitating access to culture: ‘Translation is the language of Europe’, as Umberto Eco famously said.
Kultuurile juurdepääsu lihtsustamine. „Euroopa keel on tõlkimine,” kõlavad Umberto Eco kuulsad sõnad.