natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The EESC’s own priorities: European values and objectives e Committee has also to set its own priorities, which should relate to European values and objectives. e dialogue about values and the application of shared values in life are part of a formative cultural process, which can help in the formation of an identity at European level. e debate about the future of Europe and European identity could be a unifying factor.
Komitee on määranud kindlaks ka oma prioriteedid, mis peaksid olema seotud Euroopa väärtuste ja eesmärkidega. Väärtusi käsitlev dialoog ja ühiste väärtuste rakendamine on osa kujundavast kultuuriprotsessist, mis võib kaasa aidata identiteedi kujundamisele Euroopa tasandil.
Organised civil society plays a key role in this search for identity.
Ühendavaks teguriks võiks olla Euroopa ja Euroopa identiteedi tulevikku puudutav arutelu.
However, such a process can only be successful if it is supported by an active European civil society and is played out in the European public arena. ere are European civil society players who are committed and work constructively, but — as yet — there is no such thing as a European public.
Selline protsess on aga edukas ainult siis, kui sellel on aktiivse Euroopa kodanikuühiskonna toetus ning seda esitletakse Euroopa avalikkuse ees. Olemas on küll Euroopa kodanikuühiskonna pühendunud ja konstruktiivselt tegutsevad jõud, kuid siiani ei ole olemas veel Euroopa avalikkust.
The EESC is required more than ever to put its picture of itself as a ‘bridge for civil society’ to the test.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab nüüd rohkem kui kunagi varem tõestama kujutlust endast kui “sillast kodanikuühiskonna ja Euroopa Liidu vahel”.
At the same time, it is also ideally suited to provide major support in helping to promote and structure civil dialogue at European level, for example, through its recently created liaison group with European organised civil society.
Samas sobib komitee ülihästi pakkuma olulist toetust kodanikuühiskonna dialoogi edendamisel ja kujundamisel Euroopa tasandil, seda näiteks organiseeritud Euroopa kodanikuühiskonna ja komitee hiljuti loodud kontaktrühma kaudu.
Informed citizens play an active role in Europe’s civil society.
Euroopa kodanikuühiskonnas on aktiivne osa teavitatud kodanikel.
Preserving the European economic and social model in a changing world
Euroopa sotsiaalse ja majandusmudeli säilitamine muutuvas maailmas
There is an important debate about the ‘European economic and social model’ and its future.
Euroopa sotsiaalse ja majandusmudeli ning selle tuleviku osas on käimas oluline arutelu.
The question arises as to how this model is defined.
Küsimus kerkib üles selles osas, kuidas kõnealust mudelit määratleda.
Some aspects have already been addressed by the Committee in a number of opinions.
Komitee on mitmes oma arvamuses mõningaid aspekte juba käsitlenud.
The greatest challenge in this context is: how can we preserve and strengthen a European model of society in the global context?
Kõnealuses kontekstis on kõige suurem väljakutse see, kuidas me suudame säilitada ja tugevdada Euroopa ühiskonnamudelit globaalses kontekstis.
The Constitution makes provision for civil dialogue at European level.
Põhiseaduse leping sätestab kodanikuühiskonna dialoogi Euroopa tasandil.
Representative democracy — the traditional model — has thus been bolstered by participatory democracy; for example, through the right of initiative for the general public at European level.
Seega toetab traditsioonilist esindusdemokraatiat osalusdemokraatia, näiteks üldsuse algatusõigusega Euroopa tasandil.
Organised civil society is now being called on to instil this text with life and make it a living reality.
Organiseeritud kodanikuühiskonda kutsutakse nüüd üles käesolevat sõnumit ellu viima ja seda tegelikkuseks muutma.
Sustainability: a pact between generations and different regions of the world.
Jätkusuutlikkus: maailma põlvkondade ja erinevate piirkondade vaheline pakt.
Culture as a leitmotif for the EESC develop further.
Kultuur kui Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee “juhtmotiiv” ühiskonnamudel peab vastu pidama globaliseerumisele ja arenema edasi.
‘Global governance’ will therefore continue to be echoed as a motto in the work of the Committee.
“Globaalne valitsemine” kajastub seega jätkuvalt komitee töö motona.
Sustainability: a pact between generations and regions of the world
Jätkusuutlikkus: maailma põlvkondade ja piirkondade vaheline pakt
The cultural dimension of Europe should be a key priority of the EESC’s work.
Euroopa kultuuriline mõõde peaks olema Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee töö võtmeprioriteet.
Europe’s citizens will not be made into Europeans by rational arguments.
Euroopa kodanikke ei muudeta eurooplasteks kaalutletud argumentidega, vaid neid tuleb motiveerida ka emotsionaalselt.
They must also be motivated emotionally: they must want to make an active contribution to this process and be able to feel the personal ben-efi t.
Nad peavad tahtma anda aktiivse panuse kõnealusesse protsessi ning nad peavad tundma selles isiklikku kasu.
Participating in culture in every form creates social realities, and in this way also plays an essential role in social cohesion.
Kultuuris osalemine mis tahes viisil loob sotsiaalset tegelikkust ning mängib sotsiaalses ühtekuuluvuses seetõttu esmatähtsat rolli.
Culture, understood as a belief in shared values and beliefs, is therefore a suitable leitmotif for the EESC’s manifold activities.
Seetõttu on kultuur – mille all mõistetakse usku ühistesse väärtustesse ja tõekspidamistesse – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee mitmekülgsete tegevuste sobiv juhtmotiiv.
Sustainability is an important part of the Lisbon strategy, but the principle of sustainability goes far beyond this.
Jätkusuutlikkus on Lissaboni strateegia oluline osa, kuid jätkusuutlikkuse põhimõte läheb strateegiast palju kaugemale.
Its objective is to preserve the resources in the world today for future generations.
Kõnealuse põhimõtte eesmärk on säilitada maailmas praegu olemasolevaid ressursse tulevastele põlvkondadele.
It is therefore an inter-generational pact, committed to fairness between generations.
Seetõttu on tegemist põlvkondadevahelise paktiga, mis on pühendunud põlvkondadevahelisele õiglusele.
At the same time, the sustainability principle is a solidarity pact between the peoples and cultures of our planet.
Samas on jätkusuutlikkuse põhimõte solidaarsuspakt meie planeedi inimeste ja kultuuride vahel.
The EESC has demonstrated its expertise in this area in the work of all its specialist sections.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on näidanud oma ekspertteadmisi kõnealuses valdkonnas komitee kõigi sektsioonide töös.
Bringing Europeans together: culture plays a crucial role in forming a European identity.
Eurooplaste lähendamine: kultuuril on Euroopa identiteedi kujundamisel otsustav roll.
Relations with other institutions and partners
Suhted teiste institutsioonide ja partneritega
In order fully to live up to the challenges posed to the Committee, the EESC has to keep close working relationships with its partners.
Vastamaks komitee ees seisvatele väljakutsetele, peab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee hoidma oma partneritega tihedaid koostöösidemeid.
But the EESC also has close ties to the world outside the EU institutions.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel on tihedad sidemed ka maailmaga väljaspool Euroopa Liidu institutsioone.
The Committee cooperates closely with the network of national economic and social councils, for example in its efforts concerning the Lisbon strategy and the ‘Communicating Europe’ initiative.
Komitee teeb tihedat koostööd siseriiklike majandus- ja sotsiaalnõukogude võrgustikuga, näiteks seoses Lissaboni strateegia ja Euroopa asjadest teavitamise algatusega.
The EESC has also begun to step up contacts with the European social partners.
Samuti on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee asunud edendama kontakte Euroopa sotsiaalpartneritega.
The scope for cooperation exists, although a clear distinction has to be made between social and civil dialogue.
Koostööks on ruumi, kuigi peab tegema selget vahet sotsiaalse ja kodanikuühiskonna dialoogi vahel.
The EESC pursues a close dialogue with the key players in the European institutions.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee taotleb tihedat dialoogi Euroopa institutsioonide kesksete osalejatega.
The Committee has to take a proactive role by issuing exploratory opinions and becoming involved at an early stage in the work of the institutions.
Samuti peab komitee olema aktiivne, avaldades ettevalmistavaid arvamusi ning osaledes institutsioonide töös juba varases staadiumis.
Work is proceeding apace on a new cooperation agreement with the European Commission which will further deepen working relations and strengthen interinstitutional contacts.
Töö Euroopa Komisjoniga uue koostöölepingu osas, mis veelgi süvendab tööalaseid suhteid ja tugevdab institutsioonidevahelisi kontakte, on edenenud kiires tempos.
Regular talks will be held with the chairs in the political groups and other key players of the European Parliament.
Korrapäraselt peetakse läbirääkimisi poliitiliste fraktsioonide esimeeste ja teiste Euroopa Parlamendi kesksete osalejatega.
The EESC will work pragmatically on individual issues with the Council.
Konkreetsetes küsimustes teeb Euroopa Majan-dus- ja Sotsiaalkomitee praktilist koostööd nõukoguga.
For instance, the regular contacts with the various Council Presidencies are clearly bearing fruit, as witnessed by the growing number of referrals for exploratory opinions the Committee has been asked to deliver.
Näiteks kannavad selgelt vilja korrapärased kontaktid erinevate nõukogu eesistujatega, mille tunnistuseks on pöördumiste arvu kasv komitee ettevalmistavate arvamuste saamiseks.
In many key areas, civil society is represented at Community level by highly skilled organisations and networks.
Paljudes võtmevaldkondades esindavad kodanikuühiskonda ühenduse tasandil kõrge kvalifikatsiooniga organisatsioonid ja võrgustikud.
Many of these organisations have a wealth of political experience and considerable expertise.
Paljud neist on rikkaliku poliitilise kogemuse ja arvestatavate ekspertteadmistega organisatsioonid.
Some also have excellent contacts to the bodies taking the political decisions.
Mõnel on ka suurepärased kontaktid poliitilisi otsuseid vastuvõtvate organitega.
Here too, it is vital to find pragmatic ways of working together.
Ka siinkohal on oluline leida praktilisi koostöövorme.
A close dialogue with the other institutions: Anne-Marie Sigmund and Commission President José Manuel Barroso at his first visit to the EESC in February 2005.
Tihe dialoog teiste institutsioonidega: Anne-Marie Sigmund ja komisjoni president José Manuel Barroso viimase esimesel visiidil Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteesse veebruaris 2005.
Delivering civil society’s message to the Presidency of the European Union: European Council President Jean-Claude Juncker with Anne-Marie Sigmund and other participants at one of the Committee’s key conferences on the Lisbon strategy in January 2005.
Edastamas kodanikuühiskonna sõnumit Euroopa Liidu eesistujariigile: Euroopa Ülemkogu eesistuja Jean-Claude Juncker koos Anne-Marie Sigmundi ja teiste osavõtjatega Lissaboni strateegiat puudutaval komitee konverentsil jaanuaris 2005.
Internal challenges
Sisemised väljakutsed
The political role of the horizontal decision-mak-ing bodies needs to be more visible.
Horisontaalsete, otsuseid tegevate organite poliitiline roll peab olema nähtavam.
The plenary, as the broadest platform and supreme body of the Committee, should be tuned in to a greater extent to current discussions in the other institutions or even be in a position to influence these.
Täiskogu, komitee kõige laiem platvorm ja kõrgeim organ, peaks rohkem tegelema teistes institutsioonides asetleidvate aruteludega või saama neid isegi mõjutada.
The Committee has been subject to some profound changes.
Komitees on läbi viidud mõned põhjalikud muudatused.
Moving to a new building and the effects of enlargement have had an impact at various levels.
Erinevatel tasanditel on mõju avaldanud nii kolimine uude majja kui Euroopa Liidu laienemine.
Some improvements to internal working methods are required.
Vaja on parendada sisemisi töömeetodeid.
The increase in the Committee’s membership to 317 is not only a quantitative but also a qualitative jump, imposing a need for greater self-discipline.
Komitee liikmete arvu kasvu näol 317 liikmeni ei ole tegemist mitte ainult kvantitatiivse, vaid ka kvalitatiivse hüppega, mis vajab suuremat enesedistsipliini.
Another area where the Committee could add value to the legislative processes of the EU is in the assessment of the impact of Commission proposals and the monitoring of the implementation of legal acts.
Teine valdkond, kus komitee võiks pakkuda Euroopa Liidu õigusloomeprotsessile lisaväärtust, on komisjoni ettepanekute mõju hindamine ja õigusaktide rakendamise järelevalve.
The Committee’s members are particularly well placed to do this, as they have hands-on experience with the concrete implementation of EU law in their daily work.
Komitee liikmedsobivad seda tegema eriti hästi, sest neil on oma igapäevatööst olemas Euroopa Liidu õigusaktide konkreetse rakendamise praktiline kogemus.
The new EESC building at the heart of the European quarter in Brussels.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee uus peahoone Brüsseli eurokvartali südames.
The Committee has set up rules to improve working methods and laid down specific criteria for own-initiative opinions.
Komitee on sätestanud eeskirjad töömeetoditeparendamiseks ja erikriteeriumid omaalgatuslikele arvamustele.
These rules have to be rigorously applied; for example, concerning the maximum length of opinions.
Kõnealuseid eeskirju tuleb täpselt kohaldada, näiteks arvamuste maksimumpikkuse osas.
Enlarging the Union also posed a challenge to the Committee’s working structures.
Euroopa Liidu laienemine esitas väljakutse ka komitee tööstruktuuridele.
Greater selectivity in the Committee’s work is crucial.
Suurem selektiivsus on komitee töös olulise tähtsusega.
The EESC should focus more on its priority areas.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peaks rohkem keskenduma komitee jaoks prioriteetsetele valdkondadele.
A narrower range of subjects will not, however, mean less work, as this will make it possible to work more intensively on the remaining priority areas.
Siiski ei tähenda kitsam teemadering vähem tööd, sest see võimaldab intensiivsemalt tegeleda ülejäänud prioriteetsete valdkondadega.
Assembling the building blocks that make up Europe’s future mittee to use our building for, for example, thematic evenings organised by individual Member States, as well as concerts, exhibitions and the like.
Komitee siseselt tuleks teha rohkem algatusi kasutamaks meie hoonet näiteks temaatiliste õhtute korraldamiseks liikmesriikide poolt, samuti kontsertideks, näitusteks jms.
All these points, our priorities, outside relations and internal working methods, are interrelated: the EESC will achieve a higher profile and more influence if it is both efficient and representative and, above all, if it deals with topics which directly concern and preoccupy organised civil society in Europe.
Komitee kõigil prioriteetidel, kas väljastpoolt või komitee enda seatud, on üks ühine joon – need keskenduvad tulevikule ning kujundavad Euroopa kodanike elu.
The priorities listed are capable of achieving this aim, for they focus on the future.
Euroopa tulevikku puudutav laialdane arutelu on põhiseaduse lepinguga alles algamas.
As the Austrian author and unwilling citizen of the world Joseph Roth once said: ‘There is still — even today — a longing, a homesickness for European solidarity, for solidarity with European culture.’
Kõiki kõne- aluseid tuleb seoses teemasid vaadelda ühiste väärtustega, mis on Euroopa identiteedi loomise aluseks.
All of the Committee’s priorities, whether they have been fixed externally or by the Committee itself, have one thing in common: they focus on the future and will shape the life of Europe’s citizens.
Kõik kõnealused punktid, meie prioriteedid, välissuhted ja sisemised töömeetodid on omavahel seotud: Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee saavutab suurema tähtsuse ja mõju, kui ta on nii tõhus kui esinduslik, kuid eelkõige tegeleb komitee teemadega, mis on otseselt seotud organiseeritud kodanikuühiskonnaga Euroopas.
The vast debate on this future is only just beginning.
Nimetatud prioriteetidega on võimalik kõnealune eesmärk saavutada, sest need keskenduvad tulevikule.
All of these topics are to be seen in relation to the shared values which are the building blocks creating a European identity.
Nagu ütles Austria kirjanik Joseph Roth, kes oli ise vastu tahtmist maailmakodanik: “Isegi tänapäeval igatsetakse veel Euroopa solidaarsuse järele, solidaarsuse järele Euroopa kultuuriga.”
Europe’s future.
Euroopa tulevik.
This quotation from 1934 had a — at the time fully justified — pessimistic undertone.
Kõnealune tsitaat oli 1934. aastal – sel ajahetkelõigustatult – pessimistliku alatooniga.
Seventy years later the remark is still valid but, looking at the achievements thus far in unifying Europe, it can confidently be endowed with an optimistic undertone, for this longing for European solidarity has brought us a long way.
Seitsekümmend aastat hiljem kehtib kõnealune märkus ikka veel, kuid vaadates Euroopa ühendamisega saavutatut, võib sellele kõhklemata anda optimistliku alatooni, sest igatsus Euroopa solidaarsuse järele on viinud meid palju edasi.
And with its work the EESC can and will make a decisive contribution to the next steps to be taken.
Oma tööga saab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee järgmiste sammude osas anda ja annabki otsustava panuse.
From one President to the other: Roger Briesch hands over the EESC Presidency to Anne-Marie Sigmund in October 2004.
Ühelt presidendilt teisele: oktoobris 2004 andis Roger Briesch presidendiameti üle Anne-Marie Sigmundile.
The EESC biennial conference, which is traditionally held to discuss a topic with implications for the future, will therefore be given the overarching title ‘European values — European society — European identity’.
Kahe aasta tagant toimuv Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee konverents, mida peetakse traditsiooniliselt, arutamaks mõnda tulevikku mõjutavat teemat, kannab seetõttu pealkirja “Euroopa väärtused – Euroopa ühiskond – Euroopa identiteet”.
The aim is to take full stock of the debate on Europe’s future.
Konverentsi eesmärk on saada täielik ülevaade Euroopa tulevikku puudutavast arutelust.
In preparation for this conference the EESC will organise a colloquium on each of the aforementioned priorities — in conjunction with outside partners from, inter alia, the academic world.
Kõnealuse konverentsi ettevalmistuste raames korraldab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kollokviumiiga eespool mainitud prioriteedi kohta koos väliste, muu hulgas akadeemiliste ringkondade partneritega.
The conclusions will be set out in a series of documents, which will serve as reference material for the final conference and the debate on Europe’s future.
Järeldused esitatakse mitmes dokumendis, mida kasutatakse viitematerjalina lõppkonverentsil ja Euroopa tulevikku puudutaval arutelul.
The Committee will also award a ‘civil society prize’ for special achievements in aid of civil society.
Komitee annab välja ka “kodanikuühiskonna auhinna” eriliste saavutuste eest kodanikuühiskonna abistamisel.
Last but not least, the new EESC building provides the ideal setting to act as a European cultural forum. More initiatives should be taken within the Com-
Viimasena, kuid mitte vähemtähtsana, sobib Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee suurepäraselt tegutsema Euroopa kultuurifoorumina.
A new President: Anne-Marie Sigmund at the moment of her election (October 2004).
Uus president: Anne-Marie Sigmund hääletustulemusi kuuldes (oktoober 2004).
Anne-Marie Sigmund was born in Bratislava on 11 August 1941 and studied law at the University of Vienna (1959–63) from where she graduated with a PhD in law in 1963.
Anne-Marie Sigmund sündis 11.08.1941 Bratislavas ja õppis õigusteadust Viini Ülikoolis (1959–1963), mille ta lõpetas 1963. aastal doktorikraadiga.
Appointed Secretary-General of the Austrian Federal Committee of Liberal Professions in 1979, she served in this function until 2001 and was then appointed to her current position, in charge of European Affairs. airs.
1979. aastal sai pr Sigmundist Vabade Elukutsete Austria Föderaalkomitee peasekretär, kellena ta töötas aastani 2001, kui ta määrati oma praegusesse ametisse – vastutavaks Euroopa asjade eest.
After a legal training internship in court she practised law in several law firms from 1964 to 1970, specialising in civil law cases.
Pärast õigusalast internatuuri kohtus töötas pr Sigmund aastatel 1964–1970 mitmes õigusbüroos, spetsialiseerudes tsiviilõigusele.
Legal and sociological monographs published during this time included ‘Women in the Austrian judicial system’ (1965).
Kõnealusel perioodil avaldatud õigusalased ja sotsioloogilised monograafiad sisaldavad väljaannet “Women in the Austrian judicial system” (1965).
During the preparatory phase of the Austrian accession to the European Union, she was a consultant to the Austrian government in the framework of the Interministerial Working Group for European Integration.
Austria Euroopa Liiduga ühinemise ettevalmistusperioodil oli pr Sigmund Euroopa integratsiooniministritevahelise töörühma raames konsultant Austria valitsuse juures.
Following publication of her monograph ‘The role and responsibility of the Austrian liberal professions in the EU enlargement process’ (1992), she was also particularly active in the official information campaigns preparing the public referendum on accession.
Pärast monograafia “Therole and responsibility of the Austrian liberal professions in the EU enlargement process” (1992) ilmumist osales pr Sigmund eriti aktiivselt ühinemisreferendumit ettevalmistavates ametlikes teavituskampaaniates.
Anne-Marie Sigmund was one of the first Austrian members appointed to the European Economic and Social Committee after the Austrian EU accession in 1995.
Anne-Marie Sigmund oli üks esimesi ametisse määratud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Austria liikmeid pärast Austria ühinemist Euroopa Liiduga 1995. aastal.
Changing from the legal profession to the business world, she was appointed as director of an advertising and public relations firm in 1970.
1970. aastal suundus pr Sigmund õigusalalt ärimaailma ning ta valiti reklaami ja avalike suhete rma direktoriks.
In 1974, she set up her own public relations and communications agency, which she directed until 1991.
1974. aastal rajas ta oma avalike suhete ja kommunikatsiooni agentuuri, mida juhtis 1991. aastani.
During that period, she was responsible for a highly acclaimed and long-running series of TV publicity spots for a shoe company.
Kõnealusel perioodil vastutas pr Sigmund ühe jalatsifirma tunnustatud ja pikaajalise telereklaamide seeria eest.
This series, featuring renowned modern artists, was awarded the Austrian Federal Prize for Best Publicity in 1975.
Kõnealune seeria, kusnäidati tunnustatud moodsa kunsti viljelejaid, sai1975. aastal Austria parima reklaami föderaalpreemia.
She held the office of President of Group III (Various Interests) of the EESC from 1998 to 2004.
Aastatel 1998–2004 oli ta III rühma esimehe ametikohal.
She was elected President of the European Economic and Social Committee on 27 October 2004.
27. oktoobril 2004 valiti pr Sigmund Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee presidendiks.
This period of her professional life was also marked by several PR-related publications, notably ‘Art in publicity’ (1971) and ‘Ethics in publicity’ (1979).
Pr Sigmundi ametialase tegevuse kõnealust perioodi tähistavad ka mitu suhtekorraldusalast väljaannet, nagu “Art in publicity” (1971) ja “Ethics in publicity” (1979).
From 1970 to 1982, she served as a member of the board of the Austrian Council for Ethics in Publicity.
Aastatel 1970–1982 oli ta Austria reklaamialase eetikanõukogu liige.
Ms Sigmund is a Chevalier of the Légion d’Honneur and holder of the Golden Badge of Honour of the Republic of Austria.
Ta on abielus ning tema abikaasa on kultuurivaldkonnale spetsialiseerunud endine Austria teleajakirjanik.