natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The technologies of the information society, based on the Internet, make it possible for disadvantaged, and notably for isolated or marginal, areas to attract and retain economic activities.
Internetil põhinevad infoühiskonna tehnoloogiad võimaldavad meelitada majandustegevust ebasoodsatele ja eriti eraldatud või äärealadele ning seda seal ülal hoida.
To reduce the ‘digital divide’, regions must encourage firms and communities to make use of these technologies for electronic commerce, the exchange of data, telecommuting or to inform the citizens.
„Digitaaljagunemise” vältimiseks peavad nimetatud piirkonnad stimuleerima ettevõtteid ja kogukondi neid tehnoloogiaid kasutama elektrooniliseks kaubanduseks, andmevahetuseks, sideks või kodanike teavitamiseks.
Telecom operators generally take charge of the investment in telecommunication networks, but the European Funds can intervene, for example, to ensure the principle of universal service, i.e. to guarantee access to these networks in places where demand is not sufficiently great to be attractive to the market.
Üldiselt investeerivad sidevõrkudesse sideoperaatorid, kuid Euroopa Liidu fondid võivad sekkuda näiteks universaalse teenuse põhimõtte tagamiseks, mis tähendab juurdepääsu kindlustamist neile võrkudele kohtades, kus nõudmine oma väiksuse tõttu ei ole turu jaoks piisavalt atraktiivne.
Improvement of the production processes of management and marketing also plays a key role.
Tootmisprotsessi parendamine koos selle juhtimise ja turundustegevusega mängib samuti tähtsat rolli.
Regions and their firms would do well to open up to innovation in this area and establish regional strategies to promote innovation.
Siia kuuluvad uurimistegevuse toetamine, tehnoloogia ja oskusteabe ülevõtmine ning täiendõppe organiseerimine.
This involves supporting research activities, transfer of technology and skills, and continuing education; and to achieve this, encouraging the collaboration of public and private bodies such as universities, research centres and development agencies.
Nende eesmärkide saavutamiseks tuleb julgustada riiklike ja eraõiguslike asutuste, nagu ülikoolide, uurimiskeskuste ja arendusasutuste koostööd.
The objective must be for research and innovation to have a real impact on regional economic development.
Eesmärgiks tuleb seada uurimistegevuse ja innovaatika reaalne mõju piirkonna majanduslikule arengule.
sectors for regional and local development and employment.
endast piirkondliku ja kohaliku arengu ning tööhõive jaoks kõige perspektiivsemaid sektoreid.
To create or develop firms, and SMEs in particular, entrepreneurs must have access to funding bodies.
Ettevõtete ja eriti VKEde loomiseks ja arendamiseks tuleb ettevõtjatele võimaldada juurdepääs fondidele.
The Structural Funds can help them with this on condition that classical funding in terms of capital is limited in favour of other formulas of financial engineering.
Struktuurifondid saavad neid selles aidata tingimusel, kui klassikaline rahastamisskeem kapitali terminites on piiratud teiste finantskorralduse vormidega.
The financial services provided notably by private capital must reflect the specific needs of SMEs and make it possible for them to achieve a high degree of specialisation and obtain commercial advantages.
Eriti erakapitali poolt osutatud finantsteenused peavad vastama VKEde spetsiifilistele vajadustele ning võimaldama neil kõrge spetsialiseerumisastme saavutamist koos ärieeliste loomisega.
Tourism, culture and heritage, the environment and social economics are the most promising
Turism, kultuur ja ajaloomälestised, keskkond ja sotsiaalmajandus kujutavad
A quality environment is an important asset for the image of a region and its economic attractiveness, but it also plays a vital role in confronting ecological risks.
Kvaliteetne keskkond on tähtsaks varaks piirkonna imago kujundamisel ja selle majandusliku atraktiivsuse suurendamisel, kuid see mängib samuti elulist osa ökoloogiliste ohtudega võitlemisel.
The Structural Funds support the construction of environmental infrastructure wherever it is needed: such things as water purification and waste treatment stations and systems to channel quality water-reducing losses in the networks, as well as activities to recover and recycle waste, reduce pollutant levels in discharges, and select ‘clean’ technologies, without forgetting job creation in the environmental professions.
Struktuurifondid toetavad igal võimalusel keskkonna infrastruktuuri ehitamist seal, kus see vajalikuks osutub: näiteks vähendavad veepuhastus- ja heitveejaamad ning kvaliteetse vee kanaliseerimise süsteemid torustikukadusid. Nendele lisanduvad jäätmete taastamine ja taaskasutamine, saasteainete taseme vähendamine heitgaasides, „puhaste” tehnoloogiate eelistamine ning uute keskkonnaalaste töökohtade loomine.
Increase and improve employment
Tööhõive tõstmine ja parendamine
Employment has become the number one social concern.
Tööhõive on muutunud esmaseks sotsiaalseks probleemiks.
This is why the Union has established a European employment strategy, which promotes concerted action in this area throughout the European territory.
Seda arvestades on liit välja töötanud üleeuroopalise tööhõive strateegia, mis toetab selles valdkonnas kooskõlastatud jõupingutusi kogu Euroopa territooriumil.
Human resources must be developed both to remedy and prevent unemployment.
Inimressursside arendamine peab olema suunatud tööpuuduse vähendamisele ja vältimisele.
As education remains the principal key that opens the door to employment, it is important to improve education policies and systems.
Kuna haridus on jätkuvalt peamiseks võtmeks, mis avab ukse tööturule, on tähtis parendada hariduspoliitikat ja -süsteeme.
Furthermore, it means not abandoning young people on the edge of the labour market and assisting the unemployed — notably the long-term unemployed — to find their way back to employment.
Lisaks tähendab see noorte mittehülgamist tööturu ukse taga ning töötute – eriti pikaajaliste töötute – abistamist tööturule tagasitee leidmisel.
The Union supports the improvement of employment readiness systems and notably personalised aid to employment seekers, measures to facilitate access to unsalaried activities, the diversification of basic and continuing training and promotion of continuing education.
Euroopa Liit toetab töövalmiduse süsteeme ja eriti personaalset abi tööotsijatele, samuti palgata tegevusele juurdepääsu avavaid meetmeid, põhi- ja täiendkoolituse mitmekesistamist ja hariduse jätkamise soodustamist.
To combat social marginalisation, the Union pays particular attention to the new methods of social and professional integration promoted by public or private partners or associations, for example in the form of partnerships between training institutions and firms.
Sotsiaalse marginaliseerumisega võitlemiseks pöörab liit erilist tähelepanu avalike või eraõiguslike partnerite poolt edendatavatele uutele sotsiaalse ja kutselise integratsiooni meetoditele, näiteks partnerlusele koolitusasutuste ja ettevõtete vahel.
The information society of course plays an essential role in terms of employment and training and its importance is highlighted everywhere.
Loomulikult mängib infoühiskond tööhõives ja koolituses esmatähtsat osa ning selle tähtsus ilmneb igal sammul.
Other fields of action with a rich potential in terms of employment include local development and social economy projects.
Muude suure tööhõivepotentsiaaliga valdkondade hulka kuuluvad kohaliku arengu ja sotsiaalmajanduse projektid.
The fundamental principle of equal opportunity for both men and women plays a prominent role in all the actions promoting employment, as elsewhere, in all the Structural Funds’ programmes.
Võrdsete võimaluste põhimõte meestele ja naistele mängib tähtsat rolli nii kõikides tööhõivet edendavates tegevustes kui ka teistes struktuurifondide programmides.
This takes the form of a variety of actions designed to do such things as eliminate discrimination, assist women to pursue a career and gain access to higher positions, balance their representation in certain professions, and reconcile professional and family life.
See toimib läbi erinevate tegevuste, mille eesmärgiks on kaotada diskrimineerimine, aidata naisi karjääriküsimustes ning juurdepääsul kõrgematele ametikohtadele, tasakaalustada nende esindatus teatavates elukutsetes ja sobitada kokku professionaalne ja perekonnaelu.
Other forms of discrimination that call for other actions involve individuals at risk on the labour market for such things as ethnic origin, handicap or age.
Muude vastutegevust nõudvate diskrimineerimise vormide hulka kuuluvad tööturul seoses etnilise päritolu, puuete või vanusega ohustatud isikud.
The ESF finances all these measures and others all over the Union and in the programmes of the EQUAL Community initiative.
Kõiki neid ja teisi meetmeid üle kogu liidu ja läbi EQUALi ühenduse algatuse programmide rahastab ESF.
Specific features of Objective 3
Sihtala 3 erijooned
Objective 3 is thematic rather than territorial.
Sihtala 3 on pigem temaatiline kui territoriaalne.
In effect, it includes persons who may live in any region.
Selle alla võivad kuuluda suvalises piirkonnas elavad isikud.
It acts as a frame of reference for all measures promoting human resources and employment in the Union and the Member States are invited to take them into account in their own national employment plans.
Sihtala 3 tegutseb raamistikuna kõikidele liidu inimressursside arengule ja tööhõivele suunatud meetmetele, mida liikmesriikidel soovitatakse arvestada oma riiklikes tööhõiveplaanides.
These measures are included automatically in the programmes for the regions in Objective 1 in order to integrate them better with the development actions in these regions.
Need meetmed lülitatakse automaatselt sihtala 1 piirkondlikesse programmidesse nende paremaks integreerimiseks neis piirkondades toimuva arendustegevusega.
One of the principal conditions for creating cohesion in the European territory is to ensure complementarity and balance between urban and rural areas.
Üheks põhitingimuseks ühtekuuluvuse loomisel Euroopa Liidu territooriumil on vastastikuse täiendavuse ja tasakaalu tagamine linna- ja maapiirkondade vahel.
To do this, the problems peculiar to these areas must be taken into account.
Selle saavutamiseks tuleb arvesse võtta nendele aladele iseomaseid probleeme.
Many rural areas are among the most dynamic territories in the Union.
Paljud maapiirkonnad kuuluvad liidu kõige dünaamilisemate territooriumite hulka.
Many others suffer due to low population density (notably in mountainous areas), a lack of basic services and an inadequate labour market.
Samas on paljud teised raskustes seoses elanikkonna madala tiheduse (eriti mägirajoonides), põhiteenuste puudumise ja ebapiisava tööturuga.
These difficulties are in great part linked to the decline of agriculture.
Need raskused on suures osas seotud põllumajanduse allakäiguga.
The latter still occupies most of the rural areas now and often constitutes an essential economic sector.
Viimane hõlmab siiani suurema osa maapiirkondadest ning kujutab endast sageli esmatähtsat majandusharu.
To keep the countryside alive, it is important to help farmers to modernise their holdings, improve new production and marketing techniques and guarantee the quality of their products.
Maaelu ülalhoidmiseks on tähtis aidata talupidajatel oma valdusi moderniseerida, juurutada uusi tootmis- ja turustusmeetodeid ning tagada nende toodete kvaliteeti.
The competitiveness of rural areas also depends on diversifying creative forms of employment to make it possible to combat the rural exodus.
Maapiirkondade konkurentsivõime sõltub väljarändamisega võitlemisel ka loova töö vormide mitmekesistamisest.
Finally, it is important to develop the countryside as a space for recreation and green tourism, support the renovation of the villages, encourage agriculture and forestry in their function of maintaining landscapes and respect the environment and natural resources.
Lõpuks on tähtis arendada maapiirkondi kui puhke- ja ökoturismi ruumi, toetada külade uuendamist, julgustada põllumajandust ja metsandust tegelema maastikuhoolduse ning keskkonna- ja looduslike ressursside hoidmisega.
A balance between cities and towns and the countryside involves, for example, assisting the access of inhabitants of rural areas to specialised services in urban centres and the access of town dwellers to the resources of the rural spaces.
Suur- ja väikelinnade ning maapiirkondade vaheline tasakaal hõlmab näiteks maapiirkondade elanike abistamist juurdepääsul spetsiaalsetele teenustele linnakeskustes ja linnaelanike abistamist juurdepääsul maapiirkondade ressurssidele.
Medium-sized cities have a key role to play in charging the rural economy, but we must arrange for balanced growth to avoid the deterioration of the surrounding natural areas.
Maamajanduse toitmisel mängivad võtmerolli küll keskmise suurusega linnad, kuid olukorra halvenemise vältimiseks ümbritsevatel looduslikel aladel tuleb siiski hoolitseda tasakaalustatud arengu eest.
Fishing, in turn, provides a livelihood for numerous coastal areas even though it, too, is confronting difficulties.
Kalandus annab seevastu elatist arvukates rannikupiirkondades, olgugi et ka see kannatab hetkel raskuste all.
It must be restructured to ensure balance between the preservation and use of fishery resources.
Kalandus tuleb ümber korraldada, et tagada tasakaal kalavarude säilitamise ja kasutamise vahel.
The measures that will make it possible to revitalise the towns and villages that depend on fishing include more rational and selective techniques, modernisation of the fleet and ports, assistance to aquaculture and promotion of quality products.
Kalandusest sõltuvate linnade ja külade taaselustamine nõuab ratsionaalsemate ja selektiivsemate meetodite kasutamist, laevastiku ja sadamate moderniseerimist, abi akvakultuuride viljelemisel ja kvaliteettoodete edendamist.
Towns and cities offer the advantage of being centres of communication, commerce, innovation and culture.
Suur- ja väikelinnad pakuvad kommunikatsiooni-, äri-, innovaatika- ja kultuurikeskuste eeliseid.
On the other hand, they are great consumers of energy and discard considerable quantities of waste and pollution.
Teisest küljest kujutavad nad endast suuri energiatarbijaid ning suurte koguste jäätmete ja saasteainete allikaid.
They often have significant problems due to traffic congestion on their roads as well as disorderly development.
Neil on sageli olulisi probleeme liiklusummikutega teedel ning nad on korrapäratu arenguga.
Numerous disadvantaged and rundown neighbourhoods concentrate acute social problems that foster urban violence. The Structural Funds promote
Arvukad ebasoodsad ja allakäinud eeslinnad kontsentreerivad teravaid sotsiaalseid probleeme, mis omakorda soodustavad linnavägivalda.
Surf the area
Uurige seda valdkonda
To acquire an even better idea of the Structural Funds, you will find summaries of the 2000–06 regional development programmes, accessible by countries and region, by category of programme or by theme, as well as numerous examples of projects co-financed by the European Union, by consulting the Inforegio site (http://www.europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm).
Struktuurifondidest veelgi parema ettekujutuse saamiseks tutvuge aastate 2000–2006 regionaalarengu programmide kokkuvõtetega riikide ja piirkondade, programmide kategooriate või teemade kaupa koos arvukate Euroopa Liidu poolt kaasfinantseeritavate projektide näidetega Inforegio veebileheküljel:http://www.europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm
What results?
Millised on tulemused?
Recent reports on economic and social cohesion within the Europe of the Fifteen and various studies (2) have observed an appreciable reduction of the disparities among regions and even more among Member States.
Mitmesugused uuringud (*) ning viimased aruanded majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta viieteistkümne liikmesriigi piires on näidanud tuntavat piirkondade vahelist ja veelgi enam liikmesriikide vahelist ebavõrdsuse vähenemist.
They have also shown that this development has to a great extent been supported, on the one hand, by the process of European economic integration and, on the other, by the action of the Structural Funds and Cohesion Fund.
Need on samuti näidanud, et selline areng on suures osas toimunud ühelt poolt tänu Euroopa majandusliku integratsiooni edenemisele ja teiselt poolt tänu struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi tegevusele.
In the least prosperous countries and regions
Kõige vaesemad riigid ja piirkonnad
The Structural Funds and Cohesion Fund, which constitute only about 0.4 % of the GDP of the European Union, are concentrated on providing aid to the least prosperous groups in the Union.
Struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond, mis moodustavad kõigest ligikaudu 0,4% Euroopa Liidu SKTst, on suunatud liidu kõige vaesemate rühmade abistamisele.
During the period 2000–06, the amounts transferred to the regions in Objective 1 come to 0.8 % of GDP in Spain and more than 2.5 % of GDP in Greece and Portugal.
Aastatel 2000–2006 moodustasid sihtala 1 raamides piirkondadele eraldatud summad Hispaanias 0,8% SKTst ning Kreekas ja Portugalis üle 2,5% SKTst.
More importantly, we believe that these transfers increase investment by about 3 % in Spain, 8 to 9 % in Greece and Portugal, 7 % in the Italian Mezzogiorno and 4 % in the new German Länder.
Veelgi enam, me usume, et need summad suurendasid Hispaanias investeeringuid 3%, Kreekas ja Portugalis 8–9%, Itaalias Mezzogiornos 7% ning Saksamaa uutel aladel 4% võrra.
training of 8.15 million people and creation of some 800 000 jobs.
õpetamise ja koolitamise kvaliteeti.
As a result of the environmental infrastructure projects, notable effects have been observed in this area in Spain, Portugal and Greece.
Keskkonna infrastruktuuri projektid andsid selles valdkonnas eriti suuri tulemusi Hispaanias, Portugalis ja Kreekas.
Here too, the EUR 114 billion allocated by the Union to these programmes with a total cost of EUR 210 billion played a considerable role.
Ka siin mängisid liidu poolt programmidele, mille kogumaksumus oli 210 miljardit eurot, eraldatud 114 miljardit eurot arvestatavat rolli.
During the 1994–99 programming period and in the regions of Objective 1, the Structural Funds have contributed to the construction or renovation of 4 100 km of highways and 32 000 km of roads, reorganisation of 3 800 ha of industrial areas, assistance to 214 000 firms, firms,
1994.–1999. a programmperioodil on struktuurifondid toetanud sihtala 1 piirkondades 4100 kilomeetri kiirteede ja 32 000 kilomeetri maanteede ehitamist või uuendamist, 3800 hektari tööstusmaade ümberkujundamist, 214 000 ettevõtte abistamist, 8,15 miljoni inimese koolitamist ja ligikaudu 800 000 uue töökoha loomist. Investeeringud haridusvaldkonda võimaldasid eriti Portugalis tõsta
In the areas of Objective 2 undergoing restructuring
Sihtala 2 alla kuuluvates ümberkorraldatavates piirkondades
The average unemployment rate in the areas of Objective 2 decreased by 4 % between 1995 and 2001 by comparison with a decline of 3 % in the Europe of the Fifteen.
Keskmine tööpuuduse tase sihtala 2 alla kuuluvates piirkondades langes aastate 1995 ja 2001 vahel 4% võrra, samal ajal kui viieteistkümne liikmesriigi Euroopa Liidus moodustas see langus 3%.
An intensive policy of treating urban wastelands made it possible to reconvert 115 million square metres of ground to improve the environment and arrange new productive spaces.
Intensiivne jäätmaade tervendamise poliitika linnapiirkondades võimaldas maapinda taastada 115 miljoni ruutmeetri ulatuses ning parendada sellega keskkonda ja organiseerida uusi tootmispindu.
The Structural Funds assisted more than 300 000 SMEs and contributed to the creation of 300 000 jobs.
Struktuurifondid abistasid üle 300 000 VKE ja panustasid üle 300 000 uue töökoha loomisesse.
They also provided a significant impulse to research and development, innovation, and the promotion of the information society.
Lisaks aitasid nad oluliselt kaasa uurimis- ja arendustegevusele, innovaatikale ja infoühiskonna edendamisele.
… and the human potential.
… ja inimpotentsiaal.
) Documents available on the Inforegio site (http://www.europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm).
) Kättesaadavad dokumendid Inforegio veebileheküljel: http://www.europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm
The progress made by the disadvantaged regions is real but slow and will still take numerous years.
Ebasoodsate piirkondade poolt saavutatud edasiminek on reaalne, kuid aeglane ja võtab veel palju aastaid.
This is particularly true of the Europe of the Twenty-five.
See kehtib eriti kahekümne viie liikmesriigiga Euroopa Liidu kohta.
But going beyond the numbers, the benefits from the regional policy are also reflected in the effect of the momentum often seen in workers due to the encouragement they receive from European cooperation, partnerships and networks, the exploration of innovative paths, development of local potential or essential efforts such as environmental protection and equal opportunity.
Kuid lisaks numbritele peegeldab regionaalpoliitika edu see julgustus, mida töötajad saavad Euroopa koostööst, partnerlusest ja võrgustikest, innovaatika perspektiividest, kohaliku potentsiaali arengust või esmatähtsatest jõupingutustest sellistes valdkondades nagu keskkonnakaitse ja võrdsete võimaluste loomine.
It is at times the very existence of a European regional policy that makes local actors work together.
Mõnikord piisab Euroopa Liidu regionaalpoliitika olemasolust kohalike subjektide koostöö arendamiseks.
Some positive consequences in the other regions
Positiivseid tulemusi teistes piirkondades
The structural interventions also encouraged growth in commercial exchanges between the ‘cohesion countries’ and other parts of the Union — these have more than doubled in the course of the last decade — and closer integration.
Struktuurne sekkumine stimuleeris äritegevuse kasvu ka „ühtekuuluvusriikide” ja liidu teiste osade vahel – viimase aastakümne jooksul kasvas see üle kahe korra – ning tihedamat integreerumist.
Empirical data suggest that, on average, about one quarter of the structural expenditures return to the rest of the Union in the form of increased importation of machines and equipment in particular.
Empiirilised andmed näitavad, et keskmiselt üks veerand struktuursetest kulutustest jõuab liitu tagasi ning eriti masinate ja varustuse kasvanud impordi vormis.
This ‘take off’ is particularly great in the cases of Greece (42 % of expenditure) and Portugal (35 %).
Selline „mahavõtmine” on eriti suur Kreeka (42% kulutustest) ja Portugali (35%) puhul.
Employment at the centre of attention
Tööhõive tähelepanu keskpunktis
Despite these encouraging results, serious difficulties remain in diverse areas.
Vaatamata nendele julgustavatele tulemustele on erinevates valdkondades jätkuvalt tõsiseid raskusi.
In terms of research, for example, very great differences exist among Member States and regions with respect both to access to research institutions and to the number of patents filed.
Mis puudutab teadustööd, siis esinevad suured erinevused liikmesriikide ja piirkondade vahel osas, mis puudutab nii juurdepääsu uurimisinstituutidele kui ka vormistatud patentide arvu.
But particular attention must be paid to social cohesion: while unemployment rates continue to cause concern in certain regions, a significant proportion of the population in the old and new Member States is at risk of falling below the poverty line, established at 60 % of the average national income.
Erilist tähelepanu tuleb pöörata sotsiaalsele ühtekuuluvusele: sel ajal, kui tööpuuduse tase tekitab teatavates piirkondades jätkuvalt muret (vt lk 9), on oluline osa vanade ja uute liikmesriikide elanikkonnast pidevas alla vaesuspiiri, mis on määratud kui 60% riigi keskmisest sissetulekust, langemise ohus.
This is already the case for 20 % of households in Greece, Portugal, Spain and the United Kingdom, and for 14 to 18 % in the new Member States, with the exception of Slovenia.
Nii on juhtunud juba 20% leibkondadega Kreekas, Portugalis, Hispaanias ja Ühendkuningriigis ning 14–18%ga uutes liikmesriikides peale Sloveenia.