natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This was the lesson of the “Lisbon Strategy”, whose promise to deliver on European competitiveness became mired in weak implementation mechanisms.
Lissaboni strateegia andis meile samuti õppetunni, et strateegias ettenähtud Euroopa konkurentsivõime suurendamist takistasid nõrgad rakendusmehhanismid.
Above all, the link between common guidelines set down at Community level and their implementation at national level, in accordance with each country’s internal distribution of power, should be strengthened through an effective ‘name and shame’ peer pressure mechanism, as well as positive incentives, financial and other.
Ühenduse tasandil kehtestatud ühiste suuniste ning vastavalt riigisisesele võimujaotusele nende riiklikul tasandil rakendamise vahelist seost tuleks eelkõige tugevdada näiteks tõhusa vastastikku survestamise mehhanismi („näpuga näitamine”) abil ning positiivsete stiimulite, nt finants- ja muude stiimulite abil.
Last but not least, assessment procedures should focus on outcomes rather than inputs or processes.
Lisaks peaksid hindamismenetlused keskenduma pigem tulemustele kui sisendile ja protsessile.
All of this needs to be combined with more coherent use of the EU's own financial resources, those of the European Investment Bank and those in Member State budgets, pooling together the funding destined to cover agreed priorities.
Kõik see tuleb ühendada ELi enda, Euroopa Investeerimispanga ja liikmesriikide eelarveliste vahendite sidusama kasutamisega, ühendades rahastamisallikad, mis on konkreetselt mõeldud kokkulepitud prioriteetide toetamiseks.
Above all, our focus must be on creating growth and jobs. Not just any kind of jobs, but those adapted to the knowledge society; and not just any kind of growth, but growth which is sustainable and defined by more than just GDP.
Eelkõige peame keskenduma töökohtade loomisele ja majanduskasvule, pidades silmas just teadmusühiskonna vajadustele kohandatud töökohti ning sellist majanduskasvu, mida iseloomustab säästev areng ja mida saab defineerida lisaks SKPle ka teiste näitajate kaudu.
This is where Europe’s future lies.
Selles seisneb Euroopa tulevik.
GROWTH THROUGH KNOWLEDGE: EMPOWERING THE INDIVIDUAL number of European students studying outside Europe. In tertiary-level education, the EU is equally lagging behind, with only 27 universities amongst the world’s top 100, compared to 57 in the United States.
TEADMISTELE TUGINEV MAJANDUSKASV: ÜKSIKISIKU MÕJUVÕIMU SUURENDAMINE taseme hariduse osas, kuivõrd vaid 27 ELi ülikooli kuulub maailma parima 100 ülikooli hulka, võrreldes 57 USA ülikooliga.
The EU is also poorly represented in political, business and environmental debates taking place beyond its borders.
EL on samuti vähe esindatud väljaspool tema piire toimuvates poliitilistes, äri- ja keskkonnalastes aruteludes.
Knowledge-based and creative industries and services have expanded significantly over the last two decades, becoming the central pillars for employment and economic dynamism in Europe.
Teadmistele tuginevad tööstusharud, loomemajandused ja -teenused on viimasel paaril aastakümnel märkimisväärselt kasvanud ning muutunud Euroopas tööhõive ja majanduse dünaamilisuse tugisammasteks.
The days when the EU’s competitive advantage could be measured in wage costs are long gone.
Ammu on möödas aeg, mil ELi konkurentsieelist oli võimalik mõõta palgakuludega.
Today, intelligence, innovation and creativity have become the relevant benchmarks.
Tänaseks on asjakohasteks võrdlusalusteks saanud teadmised, innovaatilisus ja loovus.
They are Europe’s insurance for future prosperity.
Need on Euroopa tulevikujõukuse tagatiseks.
We live in a world which demands not only high value products and markets, but also, increasingly, high value skills.
Elame maailmas, kus on nõudlus mitte üksnes suure väärtusega toodete ja turgude, vaid ka üha suurenev nõudlus väärtuslike kutseoskuste järele.
And yet, Europe is falling behind in the skills race.
EL ei saa olla rahul selliste suundumustega.
On current investment trends, by 2025 Asia may be at the forefront of scientific and technological developments at the expense of the EU and United States.
Inimeste annete parem kasutamine on strateegiline vahend, millega tagatakse üksikisikute tööturul edasiliikumine ja Euroopa ühiskonna areng.
It is estimated too that by that date nearly a million Chinese and Indian students will study abroad, bringing a wealth of talent and experience back to their Asian homelands. This contrasts with the relatively small
Selleks et EL saaks täita teadmusühiskonna saavutamise lubaduse, peab ta pakkuma tipptaset igas hariduse etapis; täiustama pidevalt oma elanikkonna kutseoskusi vastavalt vajadustele; ning looma sotsiaalse, majandusliku ja reguleeriva keskkonna, mis soosib teadusuuringuid, loovust ja innovatsiooni.
The EU cannot afford to be complacent when confronted with this trend.
Euroopa on kutseoskuste konkurentsis siiski maha jäämas.
A better use of human talent will be the key strategic instrument for ensuring upward mobility for individuals and progress for European society at large.
Praeguste investeerimissuundumuste kohaselt võib 2025. aastaks teadus- ja tehnoloogiaarengu esirinnas olla Aasia, edestades ELi ja USAd.
Developing all talents.
Kõigi annete arendamine.
The quest for excellence and relevance: upgrading education and skills
Püüdlus tipptaseme ja asjakohasuse poole: hariduse ja kutseoskuste ajakohastamine
Similarly, there are not enough first-rate universities in the EU, making Europe less attractive to top-qualified graduates.
Samuti on ELis liiga vähe esmaklassilisi ülikoole, mis vähendab Euroopa atraktiivsust parimate koolilõpetajate silmis.
The EU needs to remedy this situation by building a network of top-level higher education establishments able to rival the best in the world.
EL peab seda olukorda muutma ning looma esmaklassiliste kõrgharidusinstitutsioonide võrgustiku, mis suudaks konkureerida maailma paremikuga.
The quest for excellence does not preclude a parallel effort to promote greater access to university education with a view to improving average education levels among the wider population.
Püüdlus tipptaseme poole ei välista samaaegseid jõupingutusi kõrghariduse kättesaadavuse edendamiseks, et parandada keskmist haridustaset laiema elanikkonna hulgas.
Excellence requires critical mass and competition, in effect a “common space” for students, universities and academic research.
Tipptase nõuab kriitilist massi ja konkurentsi, tegelikult nn ühist ruumi üliõpilaste ja ülikoolide jaoks.
The administrative and financial autonomy of universities must also be encouraged, as this is the most effective way to increase private funding for higher educa-
Liiga paljudel Euroopa kodanikel ja Euroopas elavatel kolmandate riikide kodanikel ei ole juurdepääsu kvaliteetsele haridussüsteemile.
A solid educational foundation at primary and secondary school level can have a huge influence on a person’s ability to progress through life.
Soodustada tuleb ülikoolide halduslikku ja rahalist iseseisvust, kuna see on kõige tõhusam moodus kõrghariduse rahastamise suurendamiseks erasektori poolt.
Too many European citizens and third-country nationals living in Europe do not have access to education systems of the highest quality.
Tulevikus kasusaajatena peaksid majanduslikult paremini kindlustatud üliõpilased panustama kasvavate hariduskulude katmisse,
tion. As future beneficiaries, high income students should contribute to the mounting cost of education while a system of scholarships and student loans should be made available to students who need financial support.
! "#$ & dussüsteemi noortega sarnastel tingimustel. Kogu haridussüsteemi juhtpõhimõtteks peab saama „õppima õppimine”. samas aga peaks olema kättesaadav ulatuslik stipendiumi- ja õppelaenusüsteem rahalist toetust vajavatele üliõpilastele.
Competition between universities must also be promoted, as should governance models based on accountability and transparency.
Edendada tuleks samuti ülikoolidevahelist konkurentsi ja selliseid juhtimismudeleid, mille aluseks on aruandluskohustus ja läbipaistvus.
use of new technologies and skills.
Euroopa teadusruumi suunas: teadus- ja arendustegevuse kulutuste suurendamine
University systems characterised by clientelism and corporatism must be thoroughly challenged.
Välja tuleb juurida sellised ülikoolisüsteemid, mida iseloomustavad klientelism ja korporatiivsus.
The focus must shift to ensuring that universities have greater exposure to the real economy in Europe and the rest of the world.
Rõhuasetus peab nihkuma, et tagada ülikoolide suurem avatus Euroopa ja ülejäänud maailma majanduse tegelikule olukorrale.
This reform process should include measures to increase student mobility, by encouraging greater up-take of the ERASMUS programme and by providing advantages to students holding diplomas from more than one country.
See reformiprotsess peaks hõlmama meetmeid üliõpilaste liikuvuse suurendamiseks, innustades ERASMUS programmi suuremat kasutuselvõtmist ning andes eeliseid üliõpilastele, kes on saanud diplomi rohkem kui ühest riigist.
Universities must do more to provide graduates with the skills needed by industry.
Ülikoolid peaksid senisest enam andma oma lõpetajatele oskusi, mida vajab tööstussektor.
Indeed, correcting the mismatch between the supply and demand for expertise must become one of the top priorities of the educational system.
Vaatamata arvukatele üleskutsetele märkimisväärselt suurendada teadus- ja arendustegevuse kulutusi, ei toimunud viimasel aastakümnel olulisi muutusi – ELi kulutused püsivad 1,8 % juures SKPst.
This will require a strong emphasis on skills upgrading in order to prepare individuals for employment transitions as well as the
Sealhulgas tuleb eelarvet ümber jaotada ja suurendada erasektori poolset rahastamist.
Despite numerous calls for substantial increases in R & D spending, the last decade saw relatively little change – the EU’s expenditure remains at 1.8 per cent of GDP.
Haridussüsteemi üheks esmatähtsaks ülesandeks peab saama teadmiste pakkumise ja nõudluse vaheliste ebakõlade vähendamine.
A concerted effort is needed in Europe to reach the ‘Europe2020’ target of 3 per cent expenditure on R & D and the creation of an “Innovation Union”.
See eeldab suurt rõhuasetust selliste kutseoskuste täiustamisele, mille abil valmistatakse inimesi ette tööturul toimuvateks üleminekuteks ning uute tehnoloogiate ja kutseoskuste kasutamiseks.
This must include budgetary reallocations and greater private sector funding.
Selle hädavajalikuks eeltingimuseks on luua paindlik elukestva õppe traditsioon, mille puhul saab igas vanuses inimene uuesti siseneda hari-
EU centres for pre-competitive applied research should be developed (public-private partnerships between states, regions and private industry) together with increased support for investigator-driven free research through the European Research Council.
Sel eesmärgil on ülioluline lihtsustada avaliku sektori rahastamisele, sealhulgas ELi vahenditele juurdepääsu korda. See tuleks eelkõige kasuks väikestele dünaamilistele ette-
A lack of competition in service markets inhibits innovation, raises costs and limits growth.
roopaline turg ning uus õiguskeskkond, millega reaalselt soositakse innovatsiooni ja loovust.
This would above all benefit small dynamic businesses, which are often the driving force for forward-looking innovations.
võtetele, mis on sageli tulevikku suunatud innovatsioonide väljatöötajateks.
Today, SMEs account for half of the EU's GDP although they benefit from only 15 per cent of R & D programmes.
VKEd annavad praegu poole ELi SKPst, kuigi nende osaks jääb vaid 15 % teadus- ja arendustegevuse programmide vahenditest.
New forms of partnership are needed between researchers at publicly-financed universities and researchers at privately-financed companies to ensure a continuous pooling of knowledge throughout the process of research and innovation.
Riiklikult rahastatavate ülikoolide teadlaste ja erasektori poolt rahastatavate ettevõtete teadustöötajate vahel tuleb luua uut liiki partnerlusi, et tagada teadmiste pidev ühiskasutus kogu teadusuuringute ja innovatsiooniprotsessi käigus.
In particular, more funding is needed for applied research that would benefit SMEs.
Eelkõige tuleks suuremal määral rahastada rakendusteadusuuringuid, millest saaksid kasu VKEd.
Free global markets that respect intellectual property rights are the essential breeding ground for innovation.
Innovatsiooni oluliseks kasvulavaks on vabad ülemaailmsed turud, kus austatakse intellektuaalomandi õigusi.
It is therefore important that Europe remains committed to improving market access both inside and outside Europe, most effectively through the completion of the Single Market, both in regard to services and new technologies.
Seepärast on oluline, et Euroopa pühenduks turulepääsu parandamisele nii Euroopas kui ka väljaspool seda, tehes seda eelkõige ühtse turu väljakujundamise tulemusel ning seda nii teenuste kui uute tehnoloogiate osas.
At the same time, the EU must reform the rules on intellectual property, for instance through the creation of a straightforward European patent system that is affordable, quick and reasonable, and offers effective protection on a European scale.
Samuti peab EL reformima intellektuaalomandi õigusi reguleerivaid sätteid, näiteks luues lihtsa Euroopa patendisüsteemi, mis oleks taskukohane, kiire ja mõistlik ning pakuks tõhusat kaitset Euroopa tasandil.
Excellence must be the main criterion for granting public aid both at national and EU levels.
Tipptase peab olema põhikriteerium avaliku sektori toetuse andmiseks nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil.
The role of the European Research Council must be expanded and strengthened, with funds allocated strictly on the basis of peer reviewed excellence, actual or potential.
Euroopa Teadusnõukogu ülesandeid tuleb laiendada ja tema rolli tugevdada, kusjuures vahendite eraldamine toimuks vastastikku hinnatava – tegeliku või potentsiaalse – tipptaseme alusel.
Likewise, the EU must encourage the development of “European poles of excellence” while ensuring that this process of concentration would not lead to the creation of “intellectual deserts”.
EL peab samuti soodustama Euroopa tippteaduskeskuste arengut, tagades, et sellise vahendite koondumisega ei kaasneks nn intellektuaalsete kõrbete teket.
In this context, it will equally be important to put in place the measures needed to reinforce risk capital markets and the availability of seed capital.
Sellega seoses on samuti oluline kehtestada vajalikud meetmed riskikapitaliturgude tugevdamiseks ja stardikapitali kättesaadavuse parandamiseks.
In particular, SMEs – which are very often at the forefront of innovation – need more adequate support mechanisms, including access to risk capital, to help them compete in the global marketplace.
Eelkõige VKEd – mis sageli asuvad innovatsiooni esirinnas – vajavad tõhusamaid toetusmehhanisme, sealhulgas juurdepääsu riskikapitalile, mis võimaldaksid neil maailmaturul konkureerida.
Last but not least, the European Research Area must become a reality – an area without borders where all scientific potential, wherever it is, can be fully tapped thanks to the free movement of researchers, ideas, technologies and capital.
Tegelikkuseks peab muutuma Euroopa teadusruum – piirideta ala, kus saaks täiel määral kasutada kogu teaduspotentsiaali selle asukohast olenemata tänu teadlaste, ideede, tehnoloogiate ja kapitali vabale liikumisele.
This process of “Europeanization” must itself be part of a more general openness to the world.
Selline „euroopastumine” peab aga olema osa üldisest avatusest maailmale.
Transfers of knowledge have now become the indispensable complement to the traditional drivers of globalisation based on material and capital flows.
Teadmiste edastamine on saanud asendamatuks täienduseks traditsioonilistele üleilmastumise mootoritele, milleks seni on olnud materjali- ja kapitalivood.
A regulatory framework for unleashing innovation and creativity
Veelgi olulisem on edendada riskivalmidust ja ettevõtlusvaimu.
Europe often finds it difficult to translate scientific research into new products, new patents, new entre-
Reguleeriv raamistik innovatsiooni ja loovuse vallandamiseks
The creative economy will continue to evolve faster than the political processes intended to support or regulate it.
Euroopas on sageli raske muuta teadusuuringute tulemusi uuteks toodeteks, uuteks patentideks, uueks ettevõtluseks ja uuteks töökohtadeks.
Every day it reveals new horizons and revolutionary prospects.
Konkurentsi puudumine teenuste turul pärsib innovatsiooni, suurendab kulusid ja piirab majanduskasvu.
Flexibility and responsiveness must therefore be the backbone of any regulatory framework in this field. Facilitating a culture of risk taking and entrepreneurship is even more important.
Tohutu tulevikupotentsiaaliga on finantsteenused, järgmise põlvkonna digitaalteenused, energialahendused ning tervist ja õppimist edendavad teenused.
Only this will allow the EU to fully reap the rewards of research and experimentation, and with it to create new jobs.
ELil on head eeldused saada uute teenindussektorite liidriks, kuid seda üksnes juhul kui teenuseosutajaid toetab üleeu-
Europe’s demographic trends are becoming entrenched
Euroopa demograafilised suundumused süvenevad
Europe combines the demographic extremes of very high life expectancy and very low fertility.
Vananeva elanikkonna ja riigisisese kahaneva tööjõu kombinatsioonil on Euroopale drastilised tagajärjed.
In most EU Member States, life expectancy - currently 75 years for men and 82 for women on average – is set to increase by an additional 15 to 20 years in the course of this century.
Kui seda olukorda ei lahendata, on tulemuseks laastav mõju pensioni-, tervishoiu- ja hoolekandesüsteemidele, negatiivne majanduskasv ja maksustamisega seonduvad probleemid.
With women giving birth to 1.5 children on average, and more and more women foregoing children altogether, Europe's population is ageing and its nativeborn labour force declining.
Kui Euroopa soovib tõeliselt luua teadmusühiskonda, tuleb majanduse tõhustamise ja elanikkonna kutseoskuste tõstmise alaseid jõupingutusi täiendada aktiivsete meetmetega, millega käsitletakse kõnealust demograafilist väljakutset.
Bearing in mind Europe’s current average retirement age (62 years for men and just over 60 for women), in the absence of compensatory policies, in the next 40 years Europe’s support ratio
Sisserändeta ei ole EL tulevikus suuteline leidma lahendust oskuste ja tööjõu puudusele. Sisserändeta vähenevad ka kultuuriline mitmekesisus ja katsetamine, mis on loovuse ja innovatsiooni eeltingimusteks.
The combination of ageing populations and a contracting domestic labour force is set to have drastic consequences for Europe.
Euroopas on ühendatud demograafilised äärmused – väga kõrge eeldatav eluiga ja väga madal sündimus.
Left unchecked, it will translate into unsustainable pressure on pension, health and welfare systems, and into negative outcomes for economic growth and taxation.
Praegu sünnitavad naised Euroopas keskmiselt 1,5 last ning lasteta naiste arv üha suureneb, mistõttu Euroopa elanikkond vananeb ja omamaiste töötajate arv väheneb.
If Europe is serious about moving towards a knowledge society, efforts to enhance economic efficiency and upgrade the skills of the existing population must be complemented with active measures to address this demographic challenge.
Võttes arvesse praegust ELi keskmist pensioniiga (meeste puhul 62 aastat ja naiste puhul veidi üle 60 aasta), halveneb tasakaalustava poliitika puudumisel töötajate ja pensionäride suhtarv Euroopas järgmise 40 aasta jooksul järsult ning siis on iga nelja töötaja kohta
Not least, it must include a concerted effort to make the EU an attractive destination for immigrants.
Euroopa rahvaarvu muutumine ajavahemikus 2000–2050 ja osakaal maailma rahvastikust
Without migration, the EU will not be able to meet future labour and skills shortages.
Elanikke (miljonit) osakaal, %
It will also see a reduction in cultural diversity and experimentation, prerequisites for creativity and innovation.
Allikas: Eurostati rahvastikuprognoos; ÜRO rahvastikuprognoos (2008. aasta väljaanne)
graphic challenge will only be addressed through two sets of complementary actions: boosting labour market participation rates; and implementing a balanced, fair and pro-active immigration policy.
Sellise negatiivse suundumuse tasakaalustamiseks on kiirelt vaja võtta meetmeid.
Expanding labour market participation: a sine qua non
Tööturul osalemise määra suurendamine: vältimatu meede
To begin with, family-friendly policies aimed at stabilising or increasing fertility levels should be put in place.
Alustuseks tuleks ellu viia perekonnasõbralikku poliitikat, mis võib stabiliseerida või tõsta praegust viljakuse taset.
Additionally, the impact of reduced domestic labour forces, including the related issues of financing healthcare and pension schemes could be partly offset by increased productivity.
Lisaks saaks suurema tootlikkusega osaliselt korvata kodumaise tööjõu kahanemise mõju, sealhulgas seonduvate küsimuste osas, nagu tervishoiu- ja pensionisüsteemide rahastamine.
Steady growth in productivity would allow for a revised allocation of resources that could help fill the increasing gap between pension receivers and contributors.
Pidev tootlikkuse kasv võimaldaks vahendite ümberpaigutamist, et täita suurenev lõhe pensionisaajate ja -maksjate vahel.
But with European demographic patterns becoming entrenched, the impact of these measures will not be sufficient.
Esimene samm tööturul osalemise määra suurendamiseks on tõhusate töö- ja eraelu tasakaalu tagavate strateegiate (puhkusekorraldus, kaugtöö jne) väljatöötamine ja elluviimine.
In the end, the European Union’s demo-
Eesmärk on luua tingimused selleks, et inimesed ning eelkõige väikeste lastega naised ja vanemaealised töötajad, saaksid jääda tööle.
Devising and implementing effective work-life balance strategies (leave arrangements, tele-working, etc.) is the first step to increase labour force participation.
Euroopa demograafiliste suundumuste süvenemine tähendab aga, et need meetmed ei ole piisavad.
The objective must be to provide the conditions in which people, in particular women with young children, and older workers, can remain in the workforce. Despite a higher life expectancy, women are retiring early and their overall employment rates are lower than
Kokkuvõtlikult võib öelda, et Euroopa Liidu demograafilisi probleeme saab lahendada üksnes kahe teineteist täiendava meetme abil: tööturul osalemise määra suurendamine; ning tasakaalustatud, õiglase ja ennetava sisserändepoliitika elluviimine.
Municipal services fulfilling the needs of migrants.
Sisserännanute vajadusi täitvad munitsipaalteenistused.
The second step will involve removing the legal, administrative and cultural barriers to promote greater intraEU labour mobility.
Teine samm on õiguslike, haldusalaste ja kultuuriliste tõkete kõrvaldamine, et edendada ELi sisese tööjõu liikuvuse suurenemist.
Key instruments in this regard include the full portability of welfare and pension rights, improved language training, full recognition of academic degrees as well as professional skills throughout the EU and the development at all political levels of a truly nondiscriminatory environment.
Selles osas on peamised vahendid sotsiaalhoolekande- ja pensioniõiguste täielik ülekandmine, tõhustatud keeleõpe, akadeemiliste kraadide ja kutseoskuste täielik tunnustamine kogu ELis ning tõeliselt diskrimineerimisvaba keskkonna kujundamine kõigil poliitilistel tasanditel.
Even if internal measures aimed at boosting labour market participation could be fully realised, they will not be sufficient to compensate fully for the consequences of demographic change on future labour supply.
piisavad, et täielikult kompenseerida demograafilistest muutustest tingitud mõjud tööjõu pakkumisele.
The reality is that by 2050, in the unlikely absence of immigration, and at constant labour force participation, the EU labour force would decline by around 68 million workers.
Reaalsus on see, et 2050. aastaks (ilma sisserändeta, mis on ebatõenäoline, ja tööjõu muutumatu osalusmääraga) väheneks ELi töötajate arv ligikaudu 68 miljoni töötaja võrra.