natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The action plan for a wider neighbourhood would aim to reduce barriers which limit the scope for trade within the geographical area of these regions which are far from the European mainland but very close to the regional markets of the Caribbean, America and Africa.
Selline on seminari teema, mille korraldab 13.-15. oktoobril 2004 Lapimaa piirkond Rovaniemis (Soomes), koostöös Euroopa Komisjoni ja Soome Siseministeeriumiga.
In particular, the plan would include measures for transitional and crossborder cooperation.
Peatselt on võimalik saada ka täiendavat teavet ja registreerumisvorm.
Additional schemes would operate in the context of other Community policies.
Täiendavaid meetmeid kavatsetakse rakendada ka ühenduse teiste poliitikavaldkondade raames.
The Commission plans in particular to launch studies to evaluate the additional costs faced by the outermost regions and the constraints on their access to telecommunication services.
Komisjon kavatseb näiteks läbi viia uurimusi kõrgete kulude kohta, mida eriti perifeersed piirkonnad peavad kandma, ja telekommunikatsiooniteenuste ebapiisava kättesaadavuse kohta.
Other specific measures for the outermost regions are planned in the fields of State aid, agriculture, fisheries and transport.
Eriti perifeerseid piirkondi käsitlevaid erisätteid kavatsetakse vastu võtta ka riigiabi, põllumajanduse, kalanduse ja transpordi valdkonnas.
In accordance with the proposals of the ‘Third report on economic and social cohesion’, adopted by the Commission on 18 February 2004, the outermost regions will be eligible under all regional policy objectives, depending on their relative level of development: either the ‘Convergence’ objective (if their per capita GDP does not exceed 75 % of the Community average) or, alternatively, under the ‘Regional competitiveness and employment’ objective.
Vastavalt Komisjoni 18. veebruaril 2004 vastu võetud kolmandale aruandele majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta on eriti perifeersetel piirkondadel õigus saada toetusi kõigi regionaalpoliitika eesmärkide raames sõltuvalt nende arengutasemest: kas eesmärgi «Ühtekuuluvus» raames (kui nende SKT elaniku kohta ei ületa 75% ühenduse keskmisest), või teistel juhtudel eesmärgi «Piirkondade konkurentsivõime ja tööhõive» raames.
They will also be eligible under the ‘European territorial cooperation’ objective.
Samuti võivad nad toetusi saada eesmärgi «Euroopa territoriaalkoostöö» raames.
To find out more: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/
Põhjalikum teave aadressil:
Additional information and a registration form will be available shortly.
Madalmaade valitsus on loonud internetilehe (hollandi, inglise ja prantsuse keeles) Hollandi Euroopa Liidu eesistumisperioodi kohta:
Within this general framework, the Commission proposes two specific responses aimed at permit- themes/rup_en.htm
Selles kontekstis pakub Komisjon välja kaks konkreetset lahendust, mille eesmärgiks on http://europa.eu.int/comm/regional_policy/themes/rup_en.htm http://www.eu2004.nl
Cohesion forum: taking the temperature
Ühtekuuluvusfoorum: esialgne lühikokkuvõte
On 10 and 11 May 2004 in Brussels, the Commission organised the third cohesion forum.
10. ja 11. mail 2004 korraldas Komisjon Brüsselis kolmanda Euroopa Ühtekuuluvusfoorumi.
This major debate brought together the contributions of all the players in cohesion policy on the subject of the Commission’s proposed reforms, in the context of an enlarged Europe, for the period 2007–13.
Laialulatusliku arutelu käigus oli võimalik kuulda kõigi ühtekuuluvuspoliitika seotud osapoolte arvamusi Komisjoni poolt laienenud Euroopas aastateks 2007-2013 välja pakutud reformi kohta.
Some 1 200 persons took part in the discussions, organised around two round tables: ‘Setting a new agenda: future priorities for cohesion policy’ and ‘Reforming the delivery system: simplification and decentralisation’, a reference to the proposals made by the Commission in the conclusions to the ‘Third cohesion report’of 18 February 2004.
Aruteludest võttis osa ligi 1200 inimest, toimus kaks ümarlauda: «Uus ajakava: ühtekuuluvuspoliitika tulevikuprioriteedid» ja «Rakendamissüsteemi reform: lihtsustamine ja detsentraliseerimine». Ümarlaudade teemad viitasid Komisjoni 18. veebruari 2004. aasta kolmanda ühtekuuluvust käsitleva aruande kokkuvõttes tehtud ettepanekutele.
The various contributions demonstrated that cohesion policy is very widely supported by the Member States, regions and towns.
Ettekannetest selgus, et nii riigid, piirkonnad kui ka linnad toetavad ühtekuuluvuspoliitikat igati.
Five major tendencies emerged.
Välja võib tuua viis põhisuunda:
> There is a desire to allow for territorial specificities: the inclusion of territorial cohesion in the Treaty and its consequences for cohesion policy are supported; the outermost regions must be able to benefit from additional cohesion policy support (specific allocation to compensate for extra costs and new opportunities to cooperate with the wider neighbourhood included in the programmes); northern areas with a very low population density merit increased financial aid; a special effort should be targeted at territories with a natural handicap (islands, mountain regions, rural areas with a low population density). > The forum was also the occasion to argue for a stronger urban dimension to cohesion policy, aimed at economic and social revitalisation: support for viewing urban policy in its regional context, with the towns shouldering greater responsibility for programme conception and management. This approach also implies a greater financial effort. > Finally, strong support was expressed for the new objective of European territorial cooperation, while also calling on the Commission to give thought to the methods of inter-regional cooperation at Community level, the legal aspects of cooperation, and the new neighbourhood instrument designed to permit interaction between cohesion policy and foreign policy. More generally, two key ideas emerged from the forum.
> Soovitakse, et võetaks arvesse territoriaalset eripära: territoriaalse ühtekuuluvuse lisamine lepingusse ja selle mõju ühtekuuluvuspoliitikale leidsid toetust; eriti perifeersed piirkonnad peavad saama ühtekuuluvuspoliitika raames täiendavaid toetusi (programmides sisalduvad ülekulude kompenseerimise toetus ja uued koostöövõimalused naabruskonna laiendamise raames); väga madala rahvastikutihedusega põhjapiirkondi tuleb toetada senisest enam; eriliselt tuleb toetada ka raskete loodusoludega piirkondi (saared, mägipiirkonnad, madala rahvastikutihedusega maapiirkonnad). > Foorumil sooviti ka ühtekuuluvuspoliitika linnadimensiooni tugevdamist, mille eesmärgiks oleks elavdada majandust ja ühiskonnaelu: toetatakse linnapoliitika integreerimist piirkondlikku konteksti, mis paneks linnadele suurema vastutuse programmide koostamisel ja haldamisel. Selline lähenemine eeldab ka suuremat rahalist toetust. > Tugevat toetust leidis ka Euroopa territoriaalkoostöö uus eesmärk, samas kutsuti Komisjoni üles mõtlema piirkondadevahelise koostöö korraldusele ühenduse tasandil, koostöö juriidilistele aspektidele ja uuele naabruskonnaga seotud instrumendile, mis võimaldab siduda ühtekuuluvuspoliitika ja välispoliitika. Üldisemas plaanis tuli Foorumil välja kaks tugevat ideed:
> The Commission’s reform proposals enjoy broad support, in particular regarding the balance between the three priorities envisaged (convergence, competitiveness, cooperation). The same is true for the reorientation of cohesion policy to ensure that national and regional policy takes better account of the Lisbon and Gothenburg objectives (competitiveness linked to innovation, lifelong training, a knowledge economy, sustainable development). At the same time, continued financing of physical and human capital, in particular in the new Member States, was identified as a precondition for closing the gap in terms of development differences. The importance of transitional support for regions which suffer from the statistical effect of enlargement was also stressed. Concerns were expressed at the risks of deindustrialisation and delocalisation resulting from globalisation — hence the appeal for competition policy to stimulate a more proactive industrial policy which also takes into account the fiscal imbalances between countries. • Cohesion is at the heart of the Union’s efforts to improve the economic performance and competitiveness of the European economy, a process which must mobilise all the Union’s resources and all its regions.
> laiapõhjalist konsensust võib täheldada Komisjoni reformiettepanekute suhtes, ning eelkõige kolme kavandatava prioriteedi tasakaalu suhtes (lähenemine, konkurentsivõime, koostöö). Sama kehtib ka ühtekuuluvuspoliitika ümberkorraldamise kohta, mille eesmärgiks on tagada Lissaboni ja Göteborgi eesmärkide (konkurentsivõime tõstmine innovatsiooni abil, elukestev koolitus, teadmistepõhine majandus, säästev areng) integreerimine riikide ja piirkondade prioriteetide hulka. Samal ajal näib jätkuv füüsilisse ja inimkapitali investeerimine eelkõige uutes liikmesriikides olevat arengulõhede kaotamise vältimatu eeltingimus. Lisaks rõhutati selliste piirkondade ajutist toetamist, kes kannatavad laienemise statistilise efekti all. Väljendati ka muret globaliseerumisega kaasneva desindustrialiseerimise ja delokaliseerimise ohtude pärast – sellest tulenevalt kutsuti üles konkurentsipoliitika valdkonnas rakendama voluntaristlikumat tööstuspoliitikat, mis võtaks arvesse riikide maksusüsteemide vahelisi erinevusi. • Ühtekuuluvus on Euroopa Liidu üks tähtsamaid töövaldkondi, mille eesmärgiks on parandada Euroopa majandustulemusi ja tõsta konkurentsivõimet, mis aga eeldab kõigi vahendite kasutamist ja kõigi piirkondade kaasamist.
> Solidarity looks set to be the subject of a difficult debate. Two opposing opinions were expressed. • Cohesion policy must be more targeted, more decentralised and simpler than is the case at present.
> Solidaarsuse teemal tõotab tulla keeruline debatt. Siin valitseb kaks vastandlikku arvamust. • Ühtekuuluvuspoliitika peab olema eesmärgipärasem, detsentraliseeritum ja lihtsam kui praegu.
In this respect, there is quite general support for the Commission’s proposal to focus the strategic content of cohesion policy more firmly on the Lisbon and Gothenburg priorities, and, in the context of greater decentralisation, to share responsibilities with the Member States and, above all, the regions.
Selles suhtes võib täheldada üsna üksmeelset toetust Komisjoni ettepanekule tugevdada ühtekuuluvuspoliitika strateegilist sisu Lissaboni ja Göteborgi prioriteetidega ning jagada vastutust liikmesriikidega ja eelkõige piirkondadega, tagades suurema detsentraliseerituse.
All the contributions of the participants will be taken into account by the Commission, with a view to drawing up regulatory proposals designed to act on the main elements of the reform.
Komisjon võtab kõigi osalejate arvamusi arvesse eelnõude koostamisel seoses reformiideede elluviimisega.
There will be five such proposals: a general regulation on the Funds, three ERDF, ESF and Cohesion Fund regulations and a regulation on a legal cooperation instrument.
Eelnõusid on kokku viis: üldine määrus fondide kohta, kolm määrust FEDERi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning üks määrus juriidilise koostööinstrumendi kohta.
The Commission will examine these texts in July.
Komisjon tegeleb nimetatud tekstidega juulis.
• First, there is strong backing for the Commission’s proposed financial approach, deemed to be fair and reasonable in dividing the effort between convergence, on the one hand, and regional competitiveness and employment, on the other.
• Ühest küljest toetati tugevalt Komisjoni poolt välja pakutud finantslähenemist, mida peeti õiglaseks ja mõistlikuks, pidades silmas eriti selle jagunemist ühelt lähenemise ning piirkondade konkurentsivõime ja tööhõive vahel.
On the convergence side, there is clear support for the priority awarded to regions lagging behind in development in the 10 new Member States, which will receive 60 % of the funds.
Mis puutub lähenemisse, siis toetati selgelt mõtet eelistada kümne uue liikmesriigi arengus mahajäänud piirkondi, kellele läheb 60% rahalistest toetustest.
As regards regional competitiveness and employment, this objective must not be the variable for financial adjustments to cohesion policy; the 18 % of funds it is allocated is regarded as a minimum level enabling the other Union regions to realise the Lisbon priorities.
Mis puutub piirkondade konkurentsivõimet ja tööhõivet, siis see ei tohi olla ühtekuuluvuspoliitika rahalise kohandamise vahend; sellele eesmärgile eraldatud 18% fondidest peetakse miinimumläveks, mis võimaldab teistel piirkondadel rakendada Lissaboni prioriteete.
Also, the Brussels‘Open days’from 27 to 30 September, organised by the Regional Policy DG, the Committee of the Regions and representatives of the regions, will enable the debate on the management and future of cohesion policy to continue.
Lisaks võimaldavad avatud uste päevad «Open Days», mille korraldavad 27.-30. septembrini Regionaalpoliitika peadirektoraat, Regioonide Komitee ja piirkondade esindused Brüsselis, jätkata arutelusid ühtekuuluvuspoliitika rakendamise ja tuleviku teemadel.
The texts of the contributions to the forum are available at the following address: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/debate/forcom2004_
Foorumil peetud ettekannete tekste saab lugeda aadressil:
• Secondly, a minority view was expressed by some Member States that cohesion policy should be limited to achieving convergence, and essentially for the new Member States only.
• Teisest küljest on mõned üksikud liikmesriigid arvamusel, et ühtekuuluvuspoliitika peab piirduma lähenemisega ning keskenduma põhiliselt uutele liikmesriikidele.
This is not the view of their regions, however.
Samamoodi ei arva aga nende riikide piirkondade esindajad.
There is therefore a need for an internal debate between the national and regional level in the Member States in order to define a coherent approach.
Seega tuleb teema liikmesriikides riikliku ja piirkondliku tasandi vahel läbi arutada, et oleks võimalik jõuda ühtsele seisukohale.
Visit the Inforegio website for a comprehensive insight into European regional policy, and get all the latest news at the Inforegio newsroom: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/newsroom/index_en.htm
Euroopa regionaalpoliitikast annab täieliku ülevaate Inforegio internetilehekülg. Uusim teave asub sektsioonis “Newsroom”: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/newsroom/index_en.htm
Responsible editor: Thierry Daman, European Commission, Regional Policy DG, Unit 01, fax (32-2) 29-66003.
Vastutav toimetaja: Thierry Daman, Euroopa Komisjon, Regionaalpoliitika peadirektoraat, Üksus 01, Faks: +32 2 296 60 03.
The texts of this publication do not bind the Commission.Electronic address of the Regional Policy DG on the Internet: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm Commissioner Jacques Barrot: http://europa.eu.int/comm/commissioners/barrot/index_fr.htm Commissioner Péter Balázs: http://europa.eu.int/comm/commissioners/balazs/index_en.htm Orders for publications: regio-info@cec.eu.int — This newsletter is published in 19 official languages of the European Union. Printed on recycled paper.
Komisjon ei vastuta käesolevas väljaandes avaldatud tekstide eest.Regionaalpoliitika peadirektoraadi internetileht asub aadressil: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm Commissioner Jacques Barrot: http://europa.eu.int/comm/commissioners/barrot/index_fr.htm Commissioner Péter Balázs: http://europa.eu.int/comm/commissioners/balazs/index_en.htm Väljaandeid saab tellida: < regio-info@cec.eu.int > - Käesolev infobülletään on välja antud üheksateistkümnes Euroopa Liidu ametlikus keeles.Trükitud taaskasutatud paberile. Lõplik tekst 8. juuni 2004.
No 124 en inforegio news
Regionaalpoliitika nr 124 et inforegio news
Committee of the Regions: 317 members and a new address
Regioonide komitee: 317 liiget ja uus aadress
Structural Funds: official launch for the 10 new Member States
Struktuurifondid: ametlik stardipauk kümnele uuele liikmesriigile
The first plenary session of the enlarged Committee of the Regions was held on 16 and 17 June.
16. ja 17. juunil toimus laienenud Regioonide komitee esimene plenaaristung.
From now on, 95 observers from the 10 new European Union Member States will be taking part as full members.
Nüüdsest osalevad kümnest uuest liikmesriigist pärit 95 vaatlejat istungitel täisliikmena.
This brings the total number of members of the Committee of the Regions to 317.
Seega on Regioonide komiteel nüüd 317 liiget. 95 uue liikme nimekirja leiate aadressilt:
Another notable event was the inauguration of the Committee of the Region’s new building, located at the following address: 101 Rue Belliard, B-1040 Brussels; tel. (32-2) 282 22 11; fax (32-2) 282 23 25.
Teine oluline sündmus oli Regioonide komitee uue hoone avamine. See asub nüüd järgmisel aadressil: 101 Rue Belliard, B-1040 Bruxelles. Tel.: (32-2) 282 2211 - Faks (32-2) 282 2325.
for the regions of the new Member States. ... The new programmes will help bridge the significant gaps in the enlarged European Union and contribute to integration and to territorial cohesion.’
regioonide jaoks.(…) Uued programmid aitavad kaotada laienenud Euroopas valitsevat ebavõrdsust ning soosivad lõimumist ja territoriaalset ühtekuuluvust”.
For his part, Commissioner Balázs welcomed the fact that the new Member States were quick to launch calls for project proposals early in 2004.
Volinik Balázs omalt poolt avaldas rahulolu selle üle, et uued liikmesriigid korraldasid juba 2004. aasta alguses ettepanekute konkursse.
The formal adoption of these new programmes follows an agreement on their content already concluded in December 2003.
Uute programmide ametlikule vastuvõtmisele eelnes juba 2003. aasta detsembris sõlmitud sellekohane leping.
Under this agreement, the 10 new Member States will receive more than EUR 24 billion (at current prices) in Community aid from the Structural Funds and Cohesion Fund during the period 2004-06.
Lepingu alusel saavad uued liikmesriigid struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi raames aastatel 2004-2006 toetusi üle 24 miljardi euro ulatuses (jooksvate hindade järgi).
Speaking at the ceremony, Jacques Barrot declared that ‘This is a historic day both for the people and http://europa.eu.int/comm/regional_policy
Hollandi eesistumisperiood ja Euroopa linnadimensioon
‘Open days 2004’: the regional development open days in Brussels
«Open Days 2004»: regionaalarengu lahtiste uste päevad Brüsselis
The Regional Policy DG, together with the Committee of the Regions and more than 60 regional representations in Brussels, are organising open days on the subject of‘Managing regional development’ on 27, 28, 29 and 30 September.
Regionaalpoliitika peadirektoraat ühes Regioonide komiteega ning koostöös üle 60 regiooni esindustega Brüsselis korraldavad 27., 28., 29. ja 30. septembril lahtiste uste päevad teemal «Regionaalarengu korraldamine».
information and transparency; specific development issues.
Regioonide komitee arutas 16. ja 17. juunil toimunud plenaaristungil kolmandat aruannet ühtekuuluvuse kohta.
It was the occasion for Dutch Deputy Prime Minister Thom De Graaf to set out the regional development priorities of the Union’s new Presidency, stressing Europe’s urban dimension.
Istungil esitles Hollandi asepeaminister Thom De Graaf ka Euroopa Liidu uue eesistujariigi regionaalarengu alaseid prioriteete.
‘The towns are the engines for Europe’s economic and regional development and as such are vital to strengthening European competitiveness,’he declared.
Hollandi minister rõhutas Euroopa linnalikku dimensiooni: «Linnad on Euroopa majandus- ja regionaalarengu mootor ning seetõttu on neil Euroopa konkurentsivõime tugevdamisel ülioluline roll», deklareeris ta.
Thom De Graaf also announced the Presidency’s intention to launch a study to determine: ‘how to define a European policy for the towns and cities’.
Thom De Graaf teatas, et eesistujariigil on kavas korraldada uurimus, millele toetudes saaks välja töötada „Euroopa linnapoliitika“.
These open days will permit continued discussion on the management and future of cohesion policy, a debate launched in February 2004 when the Commission adopted its third report on economic and social cohesion in the Union.
-kontroll; haldussuutlikkuse tõstmine; teavitamine ja läbipaistvus; mõningad spetsiifilisemad teemad.
Interreg III B North Sea call for proposals
INTERREG IIIB Läänemeri ettepanekute konkurss
At these ‘Open days 2004’, 60 regional policy experts will be participating in 30 interactive workshops at the offices of the various regional representations in Brussels.
«Open Days 2004» puhul toimub erinevate regioonide Brüsselis asuvates esindustes rohkem kui 60 eksperdi osalusel 30 interaktiivset workshop´i.
At least 10 subjects will be discussed: cooperation between regions; programme management and project selection; Cohesion Fund management; urban development; management of regional partnerships; evaluation and monitoring; financial management and control; administrative capacity building; http://europa.eu.int/comm/regional_policy/opendays
Käsitletakse vähemalt kümmet teemat: piirkondadevaheline koostöö; programmide haldamine ja projektide valik; Ühtekuuluvusfondi töö; linnade areng; piirkondlike partnerlusprojektide läbiviimine; hindamine ja monitooring; finantsjuhtimine ja http://europa.eu.int/comm/regional_policy/opendays
The sixth call for proposals for the Interreg III B North Sea programme will be open from 23 August to 24 September 2004.
INTERREG IIIB Läänemeri kuues ettepanekute konkurss on avatud käesoleva aasta 23. augustist 24. septembrini.
The updated applicants’pack can be downloaded until 23 August from: http://www.bsrinterreg.net/ toapply.html
Uuendatud kandideerimisdokumendid on kuni 23. augustini kättesaadavad internetilehel: http://www.bsrinterreg.net/ toapply.html
The financial decisions concerning this sixth call for proposals will be taken at a meeting in Hamburg in December 2004.
Kuuenda konkursiga seotud finantsotsused võetakse vastu Hamburgis toimuval kohtumisel detsembris 2004.
Solidarity Fund: the Commission takes initial stock
Solidaarsusfond: Komisjoni esimene kokkuvõte
In its report of 26 May, the Commission looks at the performance of the European Union’s Solidarity Fund in 2002 and 2003.
26. aruandes teeb Komisjon kokkuvõtte Solidaarsusfondi tööst aastatel 2002 ja 2003.
During this period, this new Community instrument was activated on eight occasions in response to disasters affecting several Member States.
Nimetatud perioodi jooksul pidi Ühenduse uus instrument tegutsema kaheksal korral, et aidata mitmel Euroopa riigil üle saada katastroofide tagajärgedest.
In 2003, the Commission used this new solidarity instrument on four further occasions in response to a variety of disasters.
2003. aastal kasutas Komisjon uut Solidaarsusfondi neljal korral, seekord aga erinevat tüüpi katastroofide puhul.
In Spain, it was an oil spill from the Prestige tanker that did the damage.
Fondi kasutati Hispaania taotlusel, kui tankeri Prestige uppumine põhjustas ulatusliku merereostuse.
In Italy, it was first the eruption of Mount Etna and then a series of earthquakes (Molise and Pouilles).
Itaaliat abistati kahel korral: Etna vulkaanipurske ning Molisa ja Puglia maavärina järel.
In Portugal, forest fires destroyed 270 000 hectares during the summer months.
Portugal sai Solidaarsusfondilt abi metsatulekahjude korvamiseks, mille tagajärjel põles 2003. aasta suve jooksul tuhaks 270 000 hektarit metsa.
In the summer of 2002, floods hit central Europe with devastating consequences before moving on to the south of France.
2002. aasta suvel tabasid katastroofiliste tagajärgedega üleujutused Ida-Euroopat ning pisut hiljem ka Lõuna-Prantsusmaad.