natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There are also dierences of up to 20 years in the number of years lived in good health (Healthy Life Years), with people living in the Central and Eastern part of the EU, especially men, living on average fewer years in good health.
Samuti on Kesk- ja Ida-Euroopa inimeste hea tervise juures elatud aastate vahel kuni 20 aasta suurune erinevus, muu hulgas elavad seal mehed hea tervise juures keskmiselt vähem aastaid.
The impact on health of these variables starts at a young age and persists throughout life.
Nende tegurite mõju tervisele algab noores eas ja kestab kogu elu.
Dierences in life expectancy at birth between the lowest and highest socioeconomic groups (e.g. between manual and professional occupations, people with primary and post-secondary education and the lowest and highest income quintiles) range from 4-10 years for men and from 2-7 years for women.
Oodatava eluea erinevused madalaimate ja kõrgeimate sotsiaal-majanduslike rühmade vahel (nt füüsilise ja mittefüüsilise tööga ametite vahel, alg- ja kõrgharidusega inimeste vahel ja madalaima ning kõrgeima sissetuleku kvintiilide vahel) ulatuvad 4–10 aastani meeste puhul ja 2–7 aastani naiste puhul.
In some Member States, the gap has even grown over the last few decades.
Mõnes liikmesriigis on vahe viimase mõne aastakümne jooksul isegi kasvanud.
In addition, infant mortality is higher in the lowest socioeconomic groups and inequalities related to this factor have also increased in several countries.
Lisaks on imikute suremus suurim madalaimates sotsiaalmajanduslikes rühmades ja selle teguriga seotud ebavõrdsus on samuti mitmes riigis kasvanud.
Particularly poor health amongst vulnerable groups
Eriti kehv tervis kaitsetutes rühmades
Groups such as people in deprived areas and in poverty, the unemployed and informally employed, the homeless, the disabled, the mentally or chronically ill, the elderly on low pensions and single parents tend to experience higher levels of disease and premature death.
Sellistes rühmades nagu puudust kannatavates piirkondades ja vaesuses elavad inimesed, töötud ja mitteametlikus töösuhtes olevad inimesed, kodutud, invaliidid, vaimselt või krooniliselt haiged, madala pensioniga eakad ja üksikvanemad on haigestumise ja enneaegse surma esinemine tõenäolisem.
Substantial dierences between Member States are also found in infant mortality, premature mortality, avoidable mortality and more subjective health measures such as self-perceived general health and long-standing illness or activity limitations experienced in the past six months.
Liikmesriikide vahel on olulised erinevused ka vastsündinute suremuses, enneaegsetes surmades, välditavates surmades ja subjektiivsemates tervisemeetmetes, nagu üldine tervisealane enesehinnang ja viimase kuue kuu jooksul põetud pikaajalised haigused või piirangud tegevusele.
High mortality and morbidity from cardiovascular disease, injuries and violence, cancer and alcohol-related diseases contribute to dierences in life expectancy.
Kõrge suremus ja haigestumus südame-veresoonkonna haigustesse, vigastused ja vägivald, vähk ja alkoholiga seotud haigused mõjutavad oluliselt oodatavat eluiga.
Underlying risk factors for these conditions, such as poorer living and working conditions, smoking, diet and alcohol consumption, are more prominent in countries with shorter life expectancies.
Nende seisundite põhjuseks olevad ohutegurid, nagu halvemad elu- ja töötingimused, suitsetamine, dieet ja alkoholi tarbimine, on levinumad lühema oodatava elueaga riikides.
Inequalities between nationals and some migrant groups persist, both in terms of health status and access to health services.
Ebavõrdsus kodanike ja mõne sisserändajate rühma vahel püsib nii tervislikus seisundis kui ka tervishoiuteenustele ligipääsus.
Migrants may experience greater vulnerability to communicable diseases, such as tuberculosis, HIV/AIDS or hepatitis, thereby impacting on overall levels of health.
Sisserändajad võivad olla vastuvõtlikumad nakkushaigustele, nagu tuberkuloos, HIV/AIDS ja hepatiit, mis mõjutavad tervisliku seisundi üldist taset.
They may also face higher risks of non-communicable diseases (e.g. cardiovascular disease) and mental health problems.
Neil võib olla ka kõrgem mit-te-nakkushaiguste (nt südame-veresoonkonna haigused) ja vaimse tervise probleemide risk.
These can stem from a combination of socioeconomic and environmental conditions in their countries of origin, the process of moving country and having to adjust to a new environment in their host countries1.
Need võivad tuleneda päritoluriikide sotsiaal-majanduslike ja keskkonnatingimuste kombinatsioonist, välisriiki kolimisest ja kohandumisraskustest võõrustajariigi uue keskkonnaga1.
Inequalities between social groups
Ebavõrdsus sotsiaalsete rühmade vahel
In addition, there appears to be a link between health inequalities within a county and the overall health of the population, in that the higher the inequality, the poorer the health of the population as a whole.
Lisaks tundub olevat seos riigisisese tervisealase ebavõrdsuse ja rahva üldise tervise vahel: mida suurem on ebavõrdsus, seda kehvem on kogu rahva üldine tervis.
Reducing inequalities within Member States may well therefore help to reduce those between Member States.
Ebavõrdsuse vähendamine liikmesriikides võib seega aidata vähendada ebavõrdsust liikmesriikide vahel.
Causes of health inequalities
Tervisealase ebavõrdsuse põhjused
General health determinants
Üldised tervisemõjurid
Several models attempt to demonstrate the relationship between dierent determinants and health.
Kokkupuude tervist mõjutavate teguritega erineb sõltuvalt inimeste elukohast ja tööalasest seisust.
The Dahlgren and Whitehead model, used by the World Health Organization illustrates the “rainbow-layered” view of the causes of inequalities.
Tervist võivad halvasti mõjutada füüsiliselt raske töö, samuti töökontrolli madal tase, kõikuv töötasu ja kokkupuude füüsiliste ja vaimsete ohtudega töökohal.
Health levels do not vary at random but are the result of systematic dierences in the distribution of factors aecting them.
Teisest küljest võivad tõhus haldamine, head töötingimused ja tugevate sotsiaalvõrgustike olemasolu töökohal mõjutada tervist positiivselt.
Exposure to factors which inuence health diers according to where people live and their job situation.
Mitmed mudelid üritavad näidata seost erinevate mõjurite ja tervise vahel.
Physically demanding work may impact negatively on health, as can low levels of job control, eort reward imbalance and exposure to physical and mental risks in the workplace.
Dahlgreni ja Whiteheadi mudelis, mida kasutab Maailma Terviseorganisatsioon, on toodud ebavõrdsuse põhjused mitmekihilise vikerkaarena.
On the other hand, sound management, good working conditions and the existence of strong social networks at work may have positive impacts on health.
Tervisliku olukorra erinevus pole juhuslik, vaid on neid mõjutavate tegurite jaotuse süstemaatilise erinevuse tulemus.
Dahlgren-Whitehead health determinants model omic,cultural and environm ec on ent al co n cio d so it i l
Dahlgreni-Whiteheadi tervist mõjutavate tegurite mudel ajanduslikud, kultuurilisedjakeskkon
Living and working conditions o ra n e s n
Elamis- ja n tsi aa l-m at in töötingimused so g d im e u
Unemployment e
Töötus is s e l d
Work environment o
Töökeskkond
Health-related behaviours such as diet, physical activity levels, tobacco and alcohol use and sexual behaviour are inuenced by socioeconomic and cultural factors.This can partially explain health dierences between social groups and between countries and areas.
Tervisega seotud käitumine, nagu dieet, füüsiline aktiivsus, tubaka ja alkoholi tarvitamine ning seksuaalne käitumine, on mõjutatud sotsiaal-majanduslikest ja kultuurilistest teguritest. See selgitab osaliselt tervisealaseid erinevusi sotsiaalsete rühmade ja eri riikide ning piirkondade vahel.
Most studies estimate that individual behaviour can account for 25-35% of dierences in people’s health.
Enamikus uuringutes on hinnatud, et üksikisiku käitumine võib põhjustada 25–35% inimeste tervisealastest erinevustest.
There are large variations between European countries and socioeconomic groups in terms of healthy nutrition, prevalence of smoking, alcohol consumption and physical activity and outcomes from these factors such as obesity and poor health.
Euroopa riikide ja sotsiaal-majanduslike rühmade vahel on suur erinevus tervisliku toitumise, suitsetamise leviku, alkoholi tarbimise ja füüsilise aktiivsuse ning nende tegurite tagajärgede osas, nagu ülekaal ja kehv tervis.
Water and sanitation
Ü ühiskondlikud võr gu a l- ja
Education r k o s
Veevärk ja kanalisatsioon
S d ividual lifestylefacto
Haridus st ik u tsi a d id uaalse elustiiliteg o u
Health care services
Tervishoiuteenused
Psychosocial factors such as negative life events, feelings of exclusion and marginalisation, lack of control over events in one’s life and doing a demanding job for scant financial reward can all contribute to deteriorating health.
Psühhosotsiaalsed tegurid, nagu negatiivsed elusündmused, väljajäetuse- ja tähtsusetustunne, kontrolli puudumine elusündmuste üle ja tähelepanu ning oskusi vajava töö tegemine vähese tasu eest, võivad kõik tervise halvenemisele kaasa aidata.
Agriculture and food production
Põllumajandus ja toiduainete tootmine
Age, sex and constitutional factors
Vanus, sugu ja loomupärased tegurid
Housing
Elamud
Living and working conditions aect health through direct and indirect physical and psychological mechanisms.
Elu- ja töötingimused mõjutavad tervist otseste ja kaudsete füüsiliste ning füsioloogiliste mehhanismide kaudu.
The impact of some factors is felt
Mõne teguri mõju on tunda pika aja jooksul.
Past social positions may also inuence individuals’ health status.
Eelnev sotsiaalne seisund võib samuti isiku tervislikku olukorda mõjutada.
For example, family socioeconomic status (including income and interest in education) can play a large role in determining a child’s educational attainment, employment prospects, income and health.
Näiteks võib perekonna sotsiaalmajanduslik seisund (kaasa arvatud sissetulek ja huvi hariduse vastu) oluliselt mõjutada lapse hariduse omandamist, töövõimalusi, sissetulekut ja tervist.
Some studies show that high parental socioeconomic status reduces the risk of strokes and stomach cancer in adulthood.
Mõned uuringud on näidanud, et vanemate kõrge sotsiaalmajanduslik seisund vähendab insuldi ja maovähi esinemissagedust täiskasvanueas.
Maternal socioeconomic deprivation is strongly associated with low birth weight which impacts on a person’s health throughout his or her life.
Ema kehv sotsiaalmajanduslik seisund on tugevas seoses laste madala sünnikaaluga, mis mõjutab inimese tervist kogu elu vältel.
Furthermore, as already seen, poor living conditions in childhood can have an impact at a later stage.
Lisaks, nagu eelnevalt mainitud, võivad kehvad elutingimused lapsepõlves avaldada mõju hiljem.
Dierences in life-styles and living and working conditions by age, gender and socioeconomic status QA24 Could you please tell me if any of the following apply to you.
Elustiili ja elamis- ning töötingimuste erinevus vanuseti, sooti ja seoses sotsiaal-majandusliku seisundiga QA24 Öelge palun, kas miski järgmistest väidetest käib Teie kohta.
(Multiple Answers possible) t t t t t e e y o e k
(Mitu vastust on lubatud.)
, e w er er oo e d y er e v o e or vi ly or oo d f o ho l ei gh w e ly ra r es s a es s in er d ov k in an w no ’t k ers on al o u liv Y ci c er x o u a rY one of N on men on men o llu t p tions e l ar er
Ei o sk as ta v on na sk s on na k ar ik t el a eT e ole tT ek t ee itT o h oli l ka aa lu line e in n t tr ös öt ip ut ek T a e et liigapalju o it v is lik e r t e suhet lik p e el aT m ür l m e skk e skk
D on er v o u ne Y vi re n vi re n y e an or do s ov om s tr fr om s tr fr much al c our p y t is h ea th a o u do note a Y dr in k ab it t 7%
(s ei l on s tr T es ui ts et aT ee is öT s aasta la a öt öt kuna gi tr õi t v isik ü
EU-27 Sex Male Female Age 15-24 25-39 40-54 55+ Education (End of)1516-1920+Still studying
EU-27 Sugu Meessoost Naissoost Vanus 15–24 25–39 40–54 55+ Haridus (lõpetatud)1516–1920+Õpin endiselt
Employment issues between countries and individuals.
Tööhõiveküsimused korda kõrgem kui vaeseima 20% kogusissetulek.
Such inequality is in large part due to the degree of social stratication produced by structural drivers such as the political context, societal norms and values, and economic, social, education, environmental and health policy.
Sellist ebavõrdsust põhjustab suuresti sotsiaalne kihistumine, mida tekitavad struktuuritegurid, nagu poliitiline kontekst, ühiskondlikud normid ja väärtused ning majandus-, sotsiaal-, haridus, keskkonna- ja tervisepoliitika.
Employment issues have a role to play in determining the state of peoples’ health and unemployment is associated with an increased risk of poor mental health, social exclusion and suicide.
Tööhõiveprobleemid mõjutavad inimeste tervisliku seisundi määramist ja töötust seostatakse vaimse tervise halvenemise, sotsiaalse väljajäetuse ja enesetapu riskiga.
As mentioned above, job quality and working conditions also have a signicant eect on health.
Nagu eelnevalt mainitud, on ka töö kvaliteedil ja töötingimustel tervisele oluline mõju.
However, the overall relationship between economic growth and health is complex. Evidence suggests that, on its own, economic growth may not deliver a reduction in health inequalities.
Hea töökeskkond, näiteks selline, kus piiratakse kokkupuudet füüsikaliste ohtude või keemiliste ja bioloogiliste ainetega, on tervisele kasulik.
To limit health inequalities, economic growth needs to be accompanied by complimentary policy measures and greater attention to distribution of benets.
Mitmed uuringud näitavad, et töö kvaliteet ja töötingimused võivad tervist olulisel määral mõjutada.
Moreover, translation of GDP per capita into healthy citizens and health equity depends, to a large extent, on the right policy mix for reducing disparities and improving general health by optimising the relationship between health gain and available resources.
Näiteks mõjutavad tervist heas suunas vähene füüsiline pinge ja stress, suur kontroll tööelu üle, võimalused uusi oskusi arendada, kõrge palk ja karjäärivõimalused.
It should also be noted that, owing to factors such as diet, certain EU Member States and regions tend to have more favourable health indicators than some of their more economically successful counterparts.
Teisest küljest tõstavad tervisekahjustuste, kaasa arvatud depressiooni tekke riski toetuse puudus ning ebakindlus tööl.
A good working environment such as one that limits exposure to physical risks or chemical and biological agents brings health benets.
Siiski on üldine suhe majandusliku kasvu ja tervise vahel keeruline.
A number of studies suggest that job quality and working conditions aect health to a considerable extent.
On tõendeid, et majanduslik kasv iseenesest ei pruugi vähendada tervisealast ebavõrdsust.
For instance, low physical pressure and stress, a high degree of control over one’s professional life, opportunities to develop new skills, a high salary and prospects for progress all contribute to good health.
Tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks peavad majandusliku kasvuga kaasuma toetavad poliitilised abinõud ja suurem tähelepanu tulude jagamisele.
On the other hand, lack of support at work and a feeling of job insecurity increase the risk of ill health, including depression.
Peab mainima ka, et selliste tegurite nagu dieet tõttu on mõnes ELi liikmesriigis ja piirkonnas paremad tervisenäitajad kui mõnes teises majanduslikult edukamas riigis.
Social protection and transfers: contributing to health status?
Tööalane terviserisk erineb tegevusalati oluliselt.
Occupational health risks vary signicantly across sectors. Young workers are usually less informed about, and therefore more exposed to, occupational risks.
Noored töötajad pole tavaliselt tööalastest ohtudest nii teadlikud, mis teeb neid seega vastuvõtlikumaks.
Workers with a fixed-duration or temporary employment relationship are at greater risk from accidents at work and occupational diseases.
Tähtajaliste või ajutiste töösuhetega töötajate puhul on tööalaste õnnetuste ja kutsehaiguste oht suurem.
Wealth and health: a complex relationship
Jõukus ja tervis: keeruline suhe
Variations in the size and extent of social security systems can be observed across the EU, including in relation to health care budgets and protection of people outside the labour market.
Majanduslik näitaja, mida mõõdetakse sisemajanduse koguproduktina (SKP) elaniku kohta, ja vaesusmäär on ELis erinev ning sissetulekutes püsib oluline ebavõrdsus.
Given that poverty is considered an important health determinant, the extent of redistribution and social protection may be linked to health inequality, as it has been estimated that income redistribution policies reduce the risk of poverty by 38%.
2006. aastal oli rahvastiku jõukaima 20% kogusissetulek 4,8
Economic performance as measured by Gross Domestic Product (GDP) per capita, and poverty rates vary across the EU and substantial income inequality persists.
Sotsiaalkindlustussüsteemide suuruse ja ulatuse erinevust on näha üle kogu ELi, sealhulgas seoses tervishoiu eelarvete ja isikute tööturuvälise kaitsega.
In 2006, the total income of the richest 20% of the population was 4.8 times higher than that of the poorest 20%. Several studies suggest that income inequality is one of several factors behind dierences in health
Kuna vaesust peetakse oluliseks tervisemõjuriks, võib ümberjaotuse ja sotsiaalkindlustuse ulatus olla seotud tervisealase ebavõrdsusega, kuna on kindlaks tehtud, et sissetulekute ümberjaotuse poliitika vähendab vaesuse riski 38% võrra.
Focus: health care expenditure and budgets
Tulipunktis tervishoiukulud ja eelarved
Quality of healthcare plays a key role in ensuring high levels of public health.
Tervishoiu kvaliteet on esmatähtis korraliku rahvatervise tagamisel.
For example, 3 million EU patients suffer from healthcareassociated infections every year and 50 000 die from them.
Näiteks nakatub igal aastal 3 miljonit ja sureb 50²000 ELi patsienti tervishoiuga seotud nakkustesse.
Differences in access to quality care translate into very large differences in treatable mortality.
Erinevus ligipääsetavuses kvaliteetsele tervishoiule põhjustab väga suuri erinevusi ravitavatesse haigustesse suremises.
The size of health budgets can determine the capacity of health systems to meet the needs of the population.
Tervishoiu eelarve suurus võib määrata tervishoiusüsteemide suutlikkuse rahvastiku vajadustele vastata.
There is a tendency for Member States reporting lower life expectancy and high levels of unmet need for medical care to also report low health expenditure per capita and as a percentage of GDP.
Madalama oodatava elueaga ja kõrgemate tervishoiualaste rahuldamata vajadustega riikide puhul on tihti väiksemad ka tervishoiukulutused elaniku kohta ja protsendina SKPst.
Availability (including infrastructure, equipment and number of health professionals), access to and quality of healthcare are key factors in determining inequalities as they inuence the likelihood of overcoming morbidity and avoiding premature mortality.
Tervishoiu kättesaadavus (kaasa arvatud taristu, seadmed ja tervishoiuspetsialistide arv), ligipääsetavus ja kvaliteet on esmatähtsad tegurid ebavõrdsuse määramisel, kuna need mõjutavad haigustest paranemise võimalust ja enneaegse surma vältimist.
Health systems suer from lack of resources (both financial and human) and their uneven geographical and social distribution.
Tervishoiusüsteemid kannatavad ressursside (nii rahaliste kui ka inimressursside) puudumise ning nende ebaühtlase geograa§ lise ja sotsiaalse jaotamise all.
These issues aect the way and the speed with which diseases are diagnosed and treated and therefore impact on overall population health.
Need küsimused mõjutavad haiguste diagnoosimise ja ravimise viisi ja kiirust ning seega mõju rahvastiku üldisele tervisele.
Socioeconomic differences in access to care can also be observed.
Võib täheldada ka sotsiaal-majanduslikke erinevusi seoses tervishoiule ligipääsetavusega.
There is a clear income gap in terms of unmet need for medical care.
Rahuldamata meditsiinilise abi vajadustega seoses on selge sissetulekust põhjustatud vahe.
Those in the lowest income quintiles more often report an unmet need due to waiting, direct financial costs or the distance to care facilities.
Madalamasse sissetulekukvintiili kuuluvad inimesed teatavad sagedamini rahuldamata vajadusest ooteaegade, otseste rahaliste kulude või kauguse tõttu tervishoiuasutustest.
Evidence suggests that, on average, lower income families have further to travel to hospital or to their family doctor.
Asjaoludest nähtub, et madalama sissetulekuga perekondade teekond haiglasse või perearsti juurde on keskmisest pikem.
Moreover, those with low incomes have less chance of being admitted to hospital or seen by a specialist.
Lisaks on madalama sissetulekuga inimestel väiksem võimalus, et neile määratakse haiglaravi või vaatab neid läbi spetsialist.
Several Joint Reports on Social Protection and Social Inclusion have identified barriers to access including lack of health insurance coverage, n u l l
Mitmes sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasamise ühises aruandes on tuvasta- oo pa Liit ur
direct financial costs of care, geographical disparities in service availability, waiting times and cultural obstacles.
tud ligipääsetavuse tõkked, kaasa arvatud tervishoiukindlustuse puudumine, tervishoiu otsesed rahalised kulud, teenuste kättesaadavuse geograa§lised erinevused, ooteajad ja kultuurilised takistused.
Action on health inequalities in EU Member States
Tervisealase ebavõrdsusega seotud tegevus ELi liikmesriikides
At the same time, high levels of private health care expenditure as a proportion of household income may deter lower socioeconomic groups from accessing health care when they need it, thereby contributing to increased health inequality in some countries.
Samal ajal võivad erasektori kõrged tervishoiukulutused vahekorras leibkonna sissetulekuga takistada madalamate sotsiaal-majanduslike rühmade liikmete juurdepääsu tervishoiule siis, kui nad seda vajavad, suurendades seega tervisealast ebavõrdsust mõnes riigis.
The current economic and financial crisis: what is the impact?
Milline on praeguse majandus- ja §nantskriisi mõju?
All EU Member States have committed themselves to reducing inequalities in access to health care and health outcomes as an objective of the Open Method of Coordination.
Kõik ELi liikmesriigid on pühendanud end ebavõrdsuse vähendamisele tervishoiuteenustele ligipääsetavuse ja tervisealaste tulemustega seoses, mis on avatud koordinatsioonimeetodi eesmärgid.
Reports from Member States which are analysed as part of the annual joint reports on Social Protection and Social Inclusion document the actions they are taking.
Liikmesriikide aruannetes, mida analüüsitakse osana iga-aastastest sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasamise ühistest aruannetest, on dokumenteeritud kasutatavad meetodid.
In addition, there are a number of sources of information on Member State-level policy initiatives which have proved effective in tackling health inequalities.
Lisaks on arvukalt teabeallikaid liikmesriikide poliitiliste ettevõtmiste kohta, mis on tervisealase ebavõrdsuse vähendamisel tõhusaks osutunud.
These include the report produced for the 2005 UK Presidency, “Health Inequalities: a Challenge for Europe”, the Eurohealthnet coordinated project“Closing the Gap: Strategies for Action to tackle health inequalities” and the ongoing Eurohealthnet coordinated project “Determine” and its related web site (www. health-inequalities.eu).
Nende hulka kuuluvad 2005. aasta Ühendkuningriigi eesistumise aruanne„Health Inequalities: a Challenge for Europe” („Tervisealane ebavõrdsus: Euroopa proovikivi“), Eurohealthneti kooskõlastatud projekt „Closing the Gap: Strategies for Action to tackle health inequalities” („Lõhe ületamine: tegevusstrateegiad tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks“) ja käimasolev Eurohealthneti kooskõlastatud projekt„Determine” („Piiritlemine“) ning sellega seotud veebileht (www. health-inequalities.eu).