natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To find out more: www.salzburg.gv.at/themen/wt/regional/programmperiode2000-2006.htm for equal opportunities” have been working in the Land of Salzburg. ese are responsible for a variety of activities, ranging from the coordination of gender equality projects in a European context to the creation of local networks to help women put their ideas into practice.
Põhjalikum teave aadressil: www.salzburg.gv.at/the-men/wt/regional/programmperiode2000-2006.htm mab väga erinevaid ülesandeid, alustades soolise võrdõiguslikkuse projektide koordineerimisest Euroopa tasandil ning lõpetades kohalike võrgustike loomisega, mis aitaksid naistel oma ideid realiseerida.
Among other things, these managers have set up local partnerships involving employment services, businesses, the municipalities and vocational training bodies.
Projektijuhid on muuhulgas loonud kohalikke partnerlusprojekte, millest võtavad osa tööhõiveametkonnad, ettevõtted, kohalikud omavalitsused ja kutseõppeasutused
Ida Csapó, Project Manager, Hungarian Association for Women in Computing Nonprofit Companieshttp://www.minok.hu/taxonomy/term/108
Ida Csapó, projekti juht, Ungari informaatikavaldkonna mittetulundusühingute liit http://www.minok.hu/taxonomy/term/108
“Concrete action on gender equality: the Saxony-Anhalt Gender Institute”
„Võrdõiguslikkuse arvestamine praktikas: Saksi-Anhalti soolise võrdõiguslikkuse instituut“
Thomas Claus, Director of the Research and Information Department, Gender Institut Sachsen-Anhalt
Thomas Claus, uurimis- ja teabeosakonna juhataja, Gender Institut Sachsen-Anhalt
Regions at the heart of European maritime policy
Regioonid Euroopa merenduspoliitika keskmes
Twenty years on: a new and dynamic cohesion policy
Regioonid Euroopa merenduspoliitika keskmes
At the fourth European Cohesion Forum, the European Commission initiated a wide public consultation aimed at outlining regional policy until 2020.
Euroopa merenduspoliitika: rohelisest raamatust tegevuskavani
The ports in transition
ERF tegevuses: Läti, Eesti, Portugal, Itaalia
From the ground: CPMR
Tunnistus: Euroopa äärepoolseimate merepiirkondade konverents
Report: the coast is vital for the future
Reportaaž: Tulevik liigub mööda rannikut
With key sectors of its economy undergoing restructuring – agriculture, fishing, steel production - the region of Asturias aims to make the most of the natural, cultural and human advantages provided by its coastline as part of its redevelopment.
Võideldes oma majanduse peamiste sektorite – põllumajandus, kalandus, mustmetallurgia – ümberkorralduse eest, püüab Astuuria kasutada oma ranniku looduslikke, kultuurilisi ja inimressurssidealaseid trumpe, et tagada oma (taas)areng.
From the ground: INTEREG IIIB North Sea
Tunnistus: INTEREG IIIB Põhjameri
INTERREG in action
INTERREG tegevuses
Cover: e village of Smögen on the west coast of Sweden - Photo: William Steward (European Commission).
Kaas: Smögen’i küla Rootsi läänekaldal - Photo William Steward (Euroopa Komisjon).
Other contributors: Jean-Yves Dalleau, Pierre Ergo, Jean-Luc Janot
Selle numbri koostamisele aitasid kaasa ka Jean-Yves Dalleau, Pierre Ergo, Jean-Luc Janot.Vastutav toimetaja: Ana-Paula Laissy, Euroopa Komisjon, regionaalpoliitika peadirektoraat.See ajakiri on trükitud saksa, inglise ja prantsuse keeles ümbertöödeldud paberile.
Editor: Ana-Paula Laissy, European Commission, DG Regional Policy.is magazine is printed in German, English and French on recycled paper.e thematic dossier is available in 22 European Union languages at:http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htme opinions expressed in this publication are those of the author and do not necessarily reflect the views of the European Commission.
Temaatilised artiklid on kättesaadavad Euroopa Liidu 22 keeles Interneti-aadressil: http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htm Käesolevas väljaandes esitatud arvamused kuuluvad autorile ega peegelda tingimata Euroopa Komisjoni seisukohti.
In this context, it is clear that the sea and coastal areas also present enormous potential for future sustainable economic growth and employment in the European Union.
Euroopa merenduspoliitika: rohelisest raamatust tegevuskavani
Several objectives of this policy – maximising the sustainable use of the oceans and sea, building a knowledge and innovation base for maritime policy and delivering the highest quality of life in coastal regions – are fully aligned with the objectives of the Cohesion Policy.
Esitledes 10. oktoobril 2007 oma sinist raamatut Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika kohta („Võimaluste ookean”) ja selles olevat tegevuskava, rahuldas komisjon vajaduse, mida tunti juba palju aastaid, kuid mis sai ilmseks alles hiljuti: vajaduse kooskõlastada Euroopa mereruumi- ja rannikupoliitika.
e action plan accompanying the Integrated Maritime Policy Blue Paper specifically targets issues affecting maritime regions: maritime spatial planning and integrated coastal zone management, maritime transport and ports policy, European maritime research, and maritime and coastal tourism.
Lisaks planeedi kliima reguleerimisele annab meri tööd 5 miljonile eurooplasele ja kujutab endast märkimisväärset töökohtade reservi, eelkõige niisugustes sektorites nagu taastuv energia ja telekommunikatsioon.
As regards islands, the outermost regions and other isolated maritime regions, the Commission believes that the creation of networks for the exchange of best practice could contribute to diminishing the effects of isolation and to furthering sustainable development. We therefore actively encourage the participation of these regions in the networking activities supported under the Regions for Economic Change initiative.
teemal. Tulemused ületasid ootused, sest saabus ligi 500 kaastööd valitsustelt ja piirkondadelt, eraettevõtjatelt, ametiühingutelt, valitsusvälistelt organisatsioonidelt või ka lihtsalt kodanikelt, mis saadeti merepoliitika töökond, ad hoc teenistus, mis loodi selle uue poliitika väljatöötamiseks ja jälgimiseks kalanduse ja merenduse peadirektoraadis.
With this 23rd issue of Inforegio Panorama we believe the European Commission demonstrates that regions are indeed at the heart of the Union’s new Integrated Maritime Policy.
Praeguseni piirdus Euroopa Liidu sekkumine raamistiku loomises sektorite (transport, keskkond, uurimistöö jne) arendamisele ning seda julgustavalt või piiravalt, keskendumata selle ühise pärandi tulevikku kaitsvale jätkusuutliku arengu loogikale.
Danuta Hübner Member of the European Commission, responsible for regional policy
See suund näib nüüd olevat asendunud vastupidisega, sest on käivitatud uus Euroopa integreeritud merenduspoliitika, mille algatas Barroso komisjon oma 2005.–2009. aasta strateegia raames.
Joe Borg Member of the European Commission, responsible for fisheries and maritime affairs airs o
Seda poliitikat on hakatud ellu viima mitmes etapis, alustades konsultatsioonifaasist.
Fourth European Cohesion Forum
Regioonid Euroopa merenduspoliitika keskmes
The fourth European Cohesion Forum took place in Brussels on 27 and 28 September 2007.
Tegevuskava, mis peaks vastu võetama 2007. aasta detsembrikuisel nõukogu koosolekul, on tõeline Euroopa uue merenduspoliitika „piibel”.
The European Commission initiated a wide public consultation, going beyond the programming of the 2007-2013 structural funds, aimed at outlining regional policy until 2020.
Selles on ette nähtud umbes kolmkümmend tegevust, mis on rühmitatud viie suure eesmärgi järgi:
Training in automobile robotics (Lisbon, Portugal).
Oluline on rõhutada, et tegevuskava vastuvõtmine on uue poliitilise jõuvahekorra eeldus.
and on the resulting 450 operational programmes, the adoption of which is well underway. A “score-
Põhiidee on mitte lisada olemasolevatele õigusnormidele õigusnorme, mitte luua täiendavat haldusstruktuuri ja eriti kaasata nii palju kui võimalik erinevaid sidusrühmi otsuste tegemise protsessi, et saada nende heakskiit enne konkreetsete meetmete võtmist.
(3) board” of the programming is available online
Nii on see eriti niisuguste uute vahenditega nagu planeerimine kosmosest, mis luuakse erinevate pilootprojektide abil.
Held every three years, the European Cohesion Forum met for the fourth time, bringing together more than 800 participants including 31 national delegations (the Member States as well as Croatia, the Republic of Macedonia, Turkey and Norway), representatives of the European institutions (EU Council, Commission, Parliament, Court of Auditors, European Investment Bank, Economic and Social Committee, Committee of the Regions) and some fifteen European associations.
Tegevuskavas on tähtis koht omistatud ka julgustusmeetmetele ja selles on nähtud ette vahendid projektidele, mille puhul on peetud kinni headest meetoditest.
, which were based on the results of
Koolitus mereohutuse alal
In addition to this agenda, the forum also provided Danuta Hübner, the Commissioner responsible for regional policy, who introduced the meeting, with the opportunity to launch a major European consultation on key issues concerning the future of cohesion policy, which were published in the fourth report (see Inforegio Panorama n° 22). is consultation, organised on the Commission’s website(4) and running until 31 January 2008, concerns all citizens and all players involved in regional policy. e results will be published in spring 2008 at the same time as the fifth progress report on cohesion. ey will also be used in the Union’s 2008-2009 budget review.
• soodustada merede ja ookeanide jätkusuutlikku kasuta-mist;• luua merenduspoliitikale teadmiste ja uuenduste baas;• pakkuda rannikupiirkondades kõrgemat elukvaliteeti;• edendada liidu juhtfiguuri seisundit rahvusvahelistes merendusküsimustes;• parandada mere-Euroopa nähtavust.
the fourth report on economic and social cohesion (2) adopted by the Commission on 30 May 2007, were held before starting on the programming for 2007-2013. is will be based on the national strategies (all validated by the Commission, see box)
Nii on see teabe edastamisega sadamapoliitika kohta, mis kuulub transpordipoliitika valdkonda, ja võitluse kohta ebaseadusliku, deklareerimata ja reguleerimata kalapüügiga, mis kuulub ühise kalanduspoliitika valdkonda.
(1) To read the speeches available online visit: http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/4thcohesionforum/home_fr.cfm?nmenu=0
Mõni teine on tõesti uuenduslik ja väljub traditsioonilise poliitika raamidest.
(2) See Inforegio Panorama n° 22 and the website of the fourth report: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffi c/offi cial/reports/cohesion4/index_fr.htm
Nõnda on see sinises raamatus ette nähtud poliitiliste otsuste tegemise uute vahendite, näiteks erinevate meretegevuste kosmosest planeerimise elluviimise, rannikualade integreeritud haldamise, merekeskkonna vaatluste ja andmete Euroopa võrgu loomise või ka Euroopa järelevalvesüsteemide vastastikuse toimimisega.
(3) http://ec.europa.eu/regional_policy/newsroom/pdf/scoreboard22102007.pdf
Tegevuskavaga kindlaks määratud teekonnaleht kehtestab üsna kiire ajakava, mis näeb ette enamike meetmete elluviimise 2008. aasta jooksul, hiljemalt 2009. aasta algul.
(4) To take part in the consultation and to read the speeches visit: http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/4thcohesionforum/consultation_en.cfm?nmenu=4 o
Mõned meetmed on juba praegu saanud konkreetse kuju avaldatud dokumentide näol: töödokument mereklastrite kohta, teatis sadamapoliitika kohta, konsulteerimisdokument mereteede ja piirideta transpordipoliitika kohta, teatis hävitavate kalapüügimeetodite kohta, teatis mere sotsiaalõigusnormide kohta, töödokument mere energeetikapoliitika kohta jne.
e regions in the front line of globalisation
Regioonid Euroopa merenduspoliitika keskmes
“However, we also have some concerns,” he added.
Äärepoolseimad piirkonnad: avamere Euroopa
Some proposals in the past have called this policy into question or attempted to renationalise it.
Assoorid, Kanaarid, Guadeloupe, Guyana, Madeira, Martinique ja Réunion: seitsmes äärepoolseimas piirkonnas on palju puudusi(1), mis on seotud kauguse ja isoleeritusega, naabruses.
“Without doubt, such proposals will resurface. e Committee has concerns about the superficiality of the analysis and the underestimation of the effects of the cohesion policy which have underpinned these proposals,” said Mr Delebarre, calling for an “improvement of the European project so that it can deliver prosperity and solidarity.”
Dialoog ELi, selle äärepoolseimate piirkondade, nende liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel võib aidata kaasa märgatavatele edusammudele paljudes valdkondades: kalavarude jätkusuutlik kaashaldamine, võitlus vaesusega, mereohutus, ränded...
“(...) e conviction that the true interest of each consists in recognising and accepting in practice the interdependence of all” – these are the words of Robert Schuman, quoted by the President of the European Commission José Manuel Barroso at the opening session of the forum, to define solidarity, one of the cornerstones of Europe’s construction.
klimaatiliste, territoriaalsete, demograafiliste ja majanduslike piirangutega, mille tõttu on ühenduse poliitika nende olukorrale kohandamine põhjendatud.
Mr Barroso said: “Never lose sight of this founding ideal,” of which the cohesion policy is “emblematic.” is policy, “reformatted” by the Lisbon Strategy for growth and employment, has a vital role to play in addressing the economic, social, environmental and demographic challenges of the modern world.
Kuid kahes (Atlandi ja India) ookeanis ELi integreeritud piirkondadena kujutavad äärepoolseimad piirkonnad endast ka trumpi. Oma üle 3000 ruutkilomeetriga on äärepoolseimate piirkondade majandusvööndid võrdsed Vahemere ja Läänemere kogupindalaga.
Twenty years of cohesion has done what was required, but more can be achieved
Kui lisada nendele ülemeremaad ja -terri-tooriumid(2), paikneb Euroopa Liit kolmel ookeanil ja tal on kõige suurem mereruum maailmas.
In summing up the debates of the forum, the Commissioner underlined four points: e regions of Europe, said Mr Barroso, are “direct players in the front line,” of globalisation. e challenge is to ensure “a highly visible and very direct regional dimension, focusing much more heavily on the Union’s most deprived regions.”
Programmi INTERREG IIIC lõuna raames viisid nad läbi projekti RUPMER, et anda oma panus selleteemalisse rohelisse raamatusse. Selle poliitika elluviimine eeldab nende piirkondade puhul eelkõige rahvusvahelisi kaalutlusi.
Drawing a parallel between the significant progress already made and the extent of the disparities that still exist, the President of the Commission said that the cohesion policy was a “structural” instrument, working in-depth over the long term, and that its success depends on sharing expertise at all levels in partnership between players bound by a “contract of subsidiarity.”
RUPMERi esimene järeldus on vajadus niisuguse lähenemise järele, mis oleks erinevate merepiirkondade puhul erinev, et võetaks arvesse äärepoolseimate piirkondade iseärasusi nii võrreldes ülejäänud ELiga kui ka Kariibi mere alade, India ookeani edelaosa ning Madeira, Assooride ja Kariibi mere piirkonna vahel.
• A new paradigm is emerging in which the less developed regions are catching up with the most advanced ones, while at the same time efforts are being made to enable both to progress in the globalised economy.
Äärepoolseimate piirkondade merekeskkonna kaitse eeldab, et selleteemaline teave lisataks Euroopa andmebaasidesse tulevase mereatlase koostamise huvides.
A paradigm that focuses on “opportunities for the future by harnessing underexploited potential rather than compensating for the problems of the past.” is is a “dynamic process of empowerment” which underpins the 2007-2013 programmes.
Lõpuks on kalandus hea näide vajadusest kohandatud poliitika järele äärepoolseimate piirkondade geograafilises kontekstis, mis suudaks aidata kaasa nende enda arengule ja ka ressursside jätkusuutlikule haldamisele koos kolmandate naaberriikidega.
• Apart from classical macroeconomic criteria such as per capita income, it is important to take account of qualitative criteria and sustainability of growth in a policy addressing “structural competitiveness factors, which include the environment and social durability.”
Teatis integreeritud merenduspoliitika kohta, mis toob esile eelkõige integreeritud lähenemise vajaduse igaühes nendest kolmest merepiirkonnast ja äärepoolseimate piirkondade tähtsuse uurimus- ja arendustegevuses, näitab õiget kurssi.
Resistance test for a ski lift in Vorarlberg (Austria).
Nendele lisanduvad turismiressursid.
• e cohesion policy has played “a pioneering role in the introduction of regional strategies for innovation and the knowledge-based society.”
Selles osas pakuvad äärepoolseimad piirkonnad liidu äärealadel paiknevat soodsat ruumi nende vastavate merealade territooriumite kaasarengut.
It has been a prelude to new policies ranging from development clusters to financial engineering and from territorial cooperation to integrated urban projects.
Kui need ei ole isoleeritud merel, näiteks Assooridel, asuvad need veel teravamate arenguväljakutsetega silmitsi seisvate kolmandate riikide vahetus
One of the many speakers, the President of the Committee of the Regions, Michel Delebarre, drew particular attention to the revision of the EU’s budget for 2009.
(2) Ülemeremaad ja -territooriumid: umbes kakskümmend territooriumi, mis kuuluvad põhiseaduse järgi neljale Euroopa riigile (Taani, Prantsusmaa, Madalmaad ja Ühendkuningriik), kuulumata ELi territooriumi hulka ja olemata sõltumatud riigid.
He said: “e Committee of the Regions believes that the cohesion policy (...) provides leverage supporting the objectives of the Union.
NET-BIOME: uurimistegevus äärepoolseimate territooriumite jätkusuutliku arengu teenistuses erakordne mere ja maismaa bioloogiline mitmekesisus, mis on nende jätkusuutliku arengu (põllumajandus, kalandus, turism) peamine trump.
It also believes that the success of the renewed strategy for growth and employment depends on its capacity to mobilise resources in all of the territories, cities and regions of the Union.”
Siiski on nende keskkond kliimamuutuse, loodusohtude ja inimtegevuse suhtes haavatavam.
In this respect, the regional players “feel assured, as they have already demonstrated the efficiency of this cohesion policy on the ground. (...)
Net-Biome’i eesmärk on koostöö bioloogilise mitmekesisuse alases uurimistegevuses, et arendada jätkusuutliku arengu strateegiaid ja originaalmudeleid, mida võiks jagada mandri-Euroopa ja nende kolmandate naaberriikidega.
• Finally, the cohesion policy should step up action to enhance the provision of public goods in structurally weak regions by means of “the creation of efficient institutional and entrepreneurial environments, going beyond simply providing direct aid.”
Net-Biome on tehnoloogilise uurimis- ja arendustegevuse 6. raamprogramm, mille puhul on esimest korda ühendatud 7 äärepoolseimat piirkonda ja enamik troopiliste ja lähistroopiliste alade ülemeremaid ja -territooriume, mis kuuluvad 5 Euroopa riigile (Hispaania, Prantsusmaa, Madalmaad, Portugal ja Ühendkuningriik).
In this sense, it “acts as an instrument of economic regulation which addresses market failures” and improves the way in which it works without replacing it.
Äärepoolseimates piirkondades ning ülemeremaades ja -territooriumitel on
Twenty-seven national cohesion strategies
Regioonid Euroopa merenduspoliitika keskmes
• Transport: EUR 76 billion, of which half is for trans-Eu-ropean transport networks.
Kurss jätkusuutlikul arengul: Euroopa sadamapoliitika
e twenty-seven “National strategic reference frameworks” (NSRFs) 2007-2013, presented to the Commission by the Member States, were adopted on 8 October 2007.
Oma integreeritud merenduspoliitikat käsitleva teatise kiiluvees võttis komisjon 18. oktoobril 2007 vastu teatise Euroopa sadamapoliitika kohta(1)
• Institutional capacity of public administrations: this priority forms part of almost all the NSRFs concerning the convergence objective with a total of EUR 3.6 billion.
• Moderniseerida sadamate tegevust, luues mereohu-tus- ja telekommunikatsioonisüsteemid.
Focused on the drawing up of and adherence to legislation, improving regulations (and in particular their simplifi ca-tion with regard to economic activities) and the creation of one-stop shops, it also aims to improve the quality and accessibility of public services.
Laevanduse ja logistika haldamist hõlbustab eelkõige „on-line-mere-transport”.
• R & D and innovation: almost EUR 60 billion, of which two-thirds will go to SMEs. e proportion of this sum allocated to new Member States will be four times higher than in 2004-2006.
Uued automaatsed sadamaseadmed etendavat ka olulist rolli.
• Partnership: the various authorities, the economic and social partners and NGOs have actively taken part in the definition of strategies, the implementation of which will be more decentralised and should be more transparent and involve the partners to a greater extent.
Lõpuks tuleb lihtsustada lähivedude menetlusi, et julgustada viimaseid siseturul ja soodustada „mereteede” loomist.
• Energy efficiency: the states commit themselves to increasing their energy efficiency, developing renewable energy and alternative technologies with investment five times higher than previously for the convergence objective and four times higher for the competitiveness and employment objective.
• Luua õiglased ja läbipaistvad õigusnormid investoritele, ettevõtjatele ja kasutajatele: sadamaasutuste roll, riiklik rahastamine, sadamakontsessioonid, tehnilised laevandusteenused (lootsimine, pukseerimine jne), kaubalaadungite ladustamine, sadamamaksud, konkurents kolmandate riikidega.
• Entrepreneurial spirit: this is valued in all the NSRFs, particularly in services for SMEs.
• Luua struktuuriline dialoog sadamate ja linnade vahel (vt artiklit).
• Coordination with other political communities: all the NSRFs define the mechanisms for the vital coordination between the Structural and Cohesion Funds and the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and the European Fisheries Fund (EFF).
Nii Euroopa mere- kui ka jõesadamad seisavad silmitsi keerukate väljakutsetega: kasvav transpordinõudmine, suured tehnoloogilised muutused (konteinertransport, telekommunikatsioon, arvutistamine), keskkonnanõuded, kaasa arvatud transpordi intermodaalne küsimus, mille puhul soositakse sadamate rolli, vajadus dialoogiks sadamategevusega seotud isikutega, kaasa arvatud linnad ja piirkonnad, ning lõpuks eelkõige ühenduse läbipaistvus- ja konkurentsieeskirjade järgimine.
• Human resources: the emphasis is placed on inclusion and the younger generations, with significant resources for the modernisation of education and training systems (in particular in the convergence objective) and for active labour market policies.
Jätkusuutlikule arengule ja tööhõivele täiel määral kaasa aitava sadamasüsteemi edendamiseks kehtestab komisjon enesele tegevuskava, mis sisaldab lühidalt järgmist.
(2) http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/06/693 & f ormat=HTML & aged=1 & language=EN & guiLanguage=en
• Arendada sektoridialoogi, mis käsitleb tööd sadamates, ja parandada koolitus-, ohutus- ja hügieenitingimusi.
• Environment and risk prevention: this is a priority everywhere with a total investment of EUR 51 billion.
• Parandada sadamate tulemuslikkust ja sidemeid sisemaaga.
New programmes are aimed at improving environmental protection and growth.
Kuigi kõige suuremaid Euroopa sadamaid võib pidada tõhusateks, on paljudes kitsaskohti, mis puudutab võimsust, ühendusi ja korraldust.
In the same way, the twin poles of growth and innovation should be included in the strategies “to ensure balanced development of the hinterland.”
Tuleb tagada transpordiahela integreeritud haldamine ja uurida uusi marsruute, viies samal ajal enne uute infrastruktuuride ehitamist läbi hoolika hindamise.
It remains “as important as ever,” said Danuta Hübner.
• Suurendada võimsust, hoides samal ajal keskkonda.