natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These people are called ‘commissioners’, and together they make up the European Commission.
Need inimesed on volinikud, kes moodustavad koos Euroopa Komisjoni.
Their job is to think about what would be best for the EU as a whole, and to propose new laws for the EU as a whole.
Nende ülesandeks on mõelda, mis on parim ELi jaoks tervikuna, ja teha ettepanekud uute seaduste vastuvõtmiseks ELi kui terviku jaoks.
In their work they are helped by experts, lawyers, secretaries,translators and so on.
Neid aitavad eksperdid, juristid, sekretärid, tõlkijad ja paljud teised.
Once they have agreed what law to propose, theysend their proposal to the European Parliamentand the Council of the European Union.
Kui volinikud on uue seaduse esitamises kokku leppinud, saadavad nad oma ettepaneku Euroopa Parlamendile ja Euroopa Liidu Nõukogule.
Mr Barroso, from Portugal, until 2009.
Kuni 2009. aastani on Euroso Portugalist.José Manuel Barr
Itholds a big meeting every month, in Strasbourg, to discuss the newlaws being proposed by the European Commission.
Iga kuu toimub Strasbourgis suur koosolek, kus arutatakse Euroopa Komisjoni esitatud uut seadust.
If the Parliament doesn’t like a proposal, it can ask the Commission to change it until Parliament is satisfied that this is a good law.
Kui parlamendile ettepanek ei meeldi, võib ta paluda komisjonil seda muuta, kuni parlament on veendunud, et seadus on tõepoolest hea.
There are 732 members of the European Parliament (MEPs).
Euroopa Parlamendis on 732 liiget.
Theyare chosen, every five years, in an election when all the adult citizens of the EU get the chance to vote.
Parlamendiliikmed valitakse iga viie aasta tagant toimuvatel valimistel, kus saavadosaleda kõik ELi täisealised kodanikud.
President of the
Kuni 200
MEPs are not the only people who decide on new EU laws.
Parlamendiliikmed ei ole ainukesed, kes otsustavad uute ELi seaduste vastuvõtmise üle.
They also have to be discussed by government ministers from all the EU countries.
Õigusaktepeavad arutama ka ELi liikmesriikide valitsuste ministrid.
After discussing a proposal, the Council votes on it.There are rules about how many votes each countryhas, and how many are needed to pass a law.
Pärast ettepaneku arutelu teeb nõukogu otsuse.
Insome cases, the rule says the Council has to be incomplete agreement.
See, mitu häält igal riigil on ja mitut häält on vaja, et ettepanek heaks kiita, on kirjas vastavates eeskirjades.
Once the Council and the Parliament have passeda new law, EU governments have to make sure it isrespected in their countries.
Mõnel juhul on vaja nõukogu ühehäälset heakskiitu.
Ministers from EU laws.
Kõikide ELi liikmesriikide ministrid ket arutada uusi õigusakte.
If a country doesn’t apply the law properly, the European Commission will warn it, and may complainabout it to the European Court of Justice, in Luxembourg.
Kui riik ei ole õigusakti täies ulatuses rakendanud, teeb Euroopa Komisjon riigile hoiatuse ja võib esitada kaebuse Luxembourgis asuvale Euroopa Kohtule.
The Court’s job is to make sure that EUlaws are respected, and are applied in the same way everywhere.
Kohus peab jälgima, et ELi õigusaktidestkinni peetakse ja et neid rakendatakse igal pool ühtmoodi.
It has one judge from each EU country.
Euroopa Kohtusse kuulub üks kohtunikigast riigist.
There are other groups of people (committees of expertsand so on) involved in taking these decisions, becauseit’s important to get them right.
Lisaks on ka teisi kodanikeühendusi (näiteks ekspertidekomiteed), kes on otsuste tegemisega seotud, sestotsused peavad olema õiged.
If you want to knowmore about these people and what they do, try reading the booklet How the European Union works,online at europa.eu.int/comm/publications/booklets/ eu_glance/53/index_en.htm It’s meant for adults, but it’s not very hard to read.
Kui soovite nendeinimeste kohta rohkem teada saada, lugege brošüüri„Kuidas Euroopa Liit toimib“, mis asub veebilehel europa.eu.int/comm/publications/booklets/ eu_glance/53/index_et.htm.
© t makes sur e ev er under EU la w
Kohus jälgib, et ELi seaduste k
yone is treated equally
© kõiki inimesi võr ohaselt koheldaks dselt.
Tomorrow... and beyond
Homme… Ja tulevikus
There are big challenges facing the world right now.
Maailmas ootab kiiret lahendamist palju olulisi küsimusi.
•How can we stop the pollution which is making the world’s climate change?•How can we protect the world’s forests and other natural environments?•How can we make life better for the world’s poor and hungry people?•How can we bring peace to the world’s trouble-spots?•How should we deal with terrorism?
•Kuidas peatada saastamist, mis mõjutab maailma kliimat?•Kuidas kaitsta maailma metsi ja looduskeskkonda?•Kuidas muuta maailma paremaks vaeste ja nälga kannatavate inimeste jaoks?•Kuidas tagada rahu maailma kriisipiirkondades?•Kuidas tulla toime terrorismiga?
The EU is tackling these problems, but it can’t solve them on its own.
EL tegeleb nende probleemidega, kuid ta ei saa neid üksi lahendada.
It needs to work with other countries around the world.
Ta peab tegema koostööd teisteriikidega kogu maailmas.
And, of course, its leaders need to agree together on what to do.
Loomulikult peavad nende riikide valitsused oma tegevuses kokku leppima.
What would you like the EU to do about the world’s big problems?Do you have any good ideas for doing things better?Why not discuss your ideas with your family, your friends and teachers...
On Sul häid mõtteid, kuidas asju paremini teha?Aruta oma mõtteid oma pere, sõprade ja õpetajatega…
We are today’s European children: before long we’ll be Europe’s adults.The future is for us to decide – together!
Euroopa lastest saavad varsti Euroopa täiskasvanud.Tuleviku üle otsustame meie – koos!
The future is in your hands...
Tulevik on teie kätes.
The European flag
Euroopa lipp
The European anthem
Euroopa hümn
The 12 stars in a circle symbolisethe ideals of unity, solidarity and harmonyamong the peoples of Europe.
Hümni meloodia pärineb Beethoveni 9. sümfooniast. Seda esitatakse instrumentaalversioonis.
The melody comes fromthe Ninth Symphony by Beethoven.When used as the European anthem,it has no words.
12 ringikujuliselt asetsevat tähte sümboliseerivad Euroopa rahvaste vahelist ühtsust, solidaarsust ja harmooniat.
Europe Day, 9 May
9. mai – Euroopa päev
This is the motto of the EU.
See on ELi juhtlause.
The ideas behind the European Unionwere first put forward on 9 May 1950 by French Foreign Minister Robert Schuman.So 9 May is celebrated as the EU’s birthday.
Euroopa Liidu loomise mõte pärineb Prantsuse välisministrilt Robert Schumanilt, kes esitas selle esmakordselt 9. mail 1950. Sellest tulenevalt tähistatakse 9. maid ELi sünnipäevana.
The European Union (EU) is a family of 25 countries and 455 millioncitizens working together for peace and prosperity.
Euroopa Liit (EL) on kui perekond, mis koosneb 25 riigist ja 455 miljonistkodanikust, kes kõik koos töötavad rahu ja heaolu nimel.
The European flag,anthem, motto and Europe Day are symbols of the EU.
Euroopa lipp, hümn, juhtlause ja Euroopa päev on ELi sümbolid.
How EU works ok 13/10/05 9:28 Page 1
Kuidas Euroopa Liit toimib
How the European Union works
Euroopa Liidu institutsioonide teatmik
Introducing the European Union
Euroopa Liidu tutvustus
The treaties
Lepingud
The European Parliament: voice of the people
Euroopa Parlament – rahva hääl
The Council of the European Union: voice of the member states
Euroopa Liidu Nõukogu – liikmesriikide hääl
The European Commission: promoting the common interest
Euroopa Komisjon – ühiste huvide kaitsja
The Court of Justice: upholding the law
Euroopa Kohus – õigusjärelevalve teostaja
The European Court of Auditors: getting value for your money
Euroopa Kontrollikoda – rahal on väärtus
The Committee of the Regions: voice of local government
Regioonide komitee – kohalike omavalitsuste hääl
The European Investment Bank: financing EU projects
Euroopa Investeerimispank – ELi investeerimisprojektide rahastaja
The European Central Bank: managing the euro
Euroopa Keskpank – euro haldaja
The European Ombudsman: investigating your complaints
Euroopa andmekaitseinspektor – isikuandmete puutumatuse kaitsja
Family squabbles and occasional crises are what make the news headlines, but awayfrom the cameras the EU is actually a remarkable success story.
Uudiste esikülgedele jõudvaid „perekonnatülisid“ ja juhuslikke kriise tähelepanutajättes on EL märkimisväärne saavutus.
In just over half acentury it has delivered peace and prosperity in Europe, a single European currency(the euro) and a frontier-free ‘single market’ where goods, people, services and capital move around freely. It has become a major trading power, and a world leader infields such as environmental protection and development aid.
Poole sajandi jooksul on see taganud Euroopas rahu ja õitsengu, siin on käibel ühine Euroopa raha (euro) ning piiridetaühisturul võivad vabalt liikuda nii kaubad, inimesed, teenused kui ka kapital.Euroopa Liidust on saanud suur majanduslik jõud ning ta on hoiab maailmas esikohta nii keskkonnakaitse kui ka arenguabi osutamise valdkonnas.
No wonder it hasgrown from six to 25 members and more countries are queuing up to join.
Liidu liikmetearv on kasvanud kuuelt 25-le ning mitmed riigid soovivad veel ühineda.
The European Union’s success owes a lot to the unusual way in which it works.Unusual because the EU is not a federation like the United States.
Euroopa Liidu edu on tulenenud paljuski tema ebatavalisest töökorraldusest. EL eiole föderatsioon nagu Ameerika Ühendriigid.
Nor is it simply anorganisation for cooperation between governments, like the United Nations.
Ta ei ole ka lihtsalt valitsustevahelise koostöö organisatsioon nagu ÜRO.
It is, infact, unique.
EL on ainulaadne.
The countries that make up the EU (its ‘member states’) remain independent sovereign nations but they pool their sovereignty in order to gain astrength and world influence none of them could have on their own.
ELi kuuluvad riigid (liikmesriigid) säilitavad oma rahvusliku sõltumatuse, kuid nad ühendavad omasuveräänsuse, et saavutada tugevus ja ülemaailmne mõjukus, mida ükski neisteraldi ei saavutaks.
Pooling sovereignty means, in practice, that the member states delegate some oftheir decisionmaking powers to shared institutions they have created, so that decisions on specific mattersof joint interest can be madedemocratically at Europeanlevel.
Praktikas tähendab suveräänsuse ühendamine seda, et liikmesriigid delegeerivad osa oma otsustusõigusest nende poolt loodud Euroopa institutsioonidele, nii etotsused teatavates ühisehuvi valdkondades tehaksedemokraatlikult Euroopatasandil.
How the European Union works
Kuidas Euroopa Liit toimib
The three main decisionmaking institutions are:
Kolm peamist otsuseid tegevat institutsiooni:
•the European Parliament (EP),which represents the EU’s citizens and is directlyelected by them;
•Euroopa Parlament (EP), mis esindab ELi kodanikke ja mille liikmed valitaksekodanike poolt otsestel valimistel;
•the Council of the European Union,which represents the individual memberstates;
•Euroopa Liidu Nõukogu, mis esindab liikmesriike;•Euroopa Komisjon, mille ülesanne on kaitsta liidu kui terviku huve.
This ‘institutional triangle’ produces the policies and laws that apply throughout the EU.
Nimetatud institutsionaalne kolmik töötab välja poliitika ja õigusaktid, midarakendatakse kogu ELis.
In principle, it is the Commission that proposes new laws, but it is the Parliamentand Council that enact them.
Uue õigusakti ettepaneku teeb komisjon, kuid õigusaktivõtavad vastu parlament ja nõukogu.
The Court of Justiceupholds the rule of European law, and the Court of Auditorschecks the financing of the Union’s activities.
Euroopa Kohus jälgib Euroopa Liidu õigusaktide kohaldamist ning kontrollikodakontrollib liidu tegevuse rahastamist.
A number of other bodies also have key roles in making the EU work:
Euroopa Liidu toimimisel on oluline osa ka paljudel teistel asutustel:
•the European Economic and Social Committee (EESC)represents civil society,employers and employees;
•Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteeesindab kodanikuühiskonda, tööandjaid ja töötajaid;
•the Committee of the Regions (CoR) represents regional and local authorities;
•regioonide komitee esindab piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi;
•the European Investment Bankfinances EU investment projects, and helps smallbusinesses via the European Investment Fund;
•Euroopa Investeerimispank rahastab ELi investeerimisprojekte ning toetab Euroopa Investeerimisfondi kaudu väikeseid äriühinguid;
•the European Central Bankis responsible for European monetary policy;
•Euroopa Keskpankvastutab Euroopa Liidu rahapoliitika eest;
•the European Ombudsmaninvestigates complaints about maladministration by EU institutions and bodies;
•Euroopa ombudsman uurib Euroopa Liidu institutsioonide ja asutuste haldusomavoli kohta esitatud kaebusi;
•the European Data Protection Supervisorsafeguards the privacy of people’s personal data.
•Euroopa andmekaitseinspektor kaitseb inimeste isikuandmete puutumatust;
In addition, specialised agencies have been set up to handle certain technical, scientific or management tasks.
Lisaks on loodud spetsialiseeritud agentuurid,kes tegelevad peamiselt teatavatetehniliste, teaduslike või haldusülesannetega.
The powers and responsibilities of the EU institutions, and the rules and proceduresthey must follow, are laid down in the treaties on which the EU is founded.
ELi institutsioonide õigused ja kohustused ning eeskirjad ja menetlused, millestnad kinni peavad pidama, on sätestatud ELi asutamislepingutega.
Thetreaties are agreed by the presidents and prime ministers of all the EU countries andratified by their parliaments.
Lepingud onsõlminud liikmesriikide presidendid ja peaministrid ning ratifitseerinud nende riikide parlamendid.
The following chapters describe the treaties and the European institutions, explaining what each institution does and how they interact.
Järgnevates peatükkides tutvustatakse asutamislepinguid ja Euroopa Liidu institutsioone, selgitatakse, millega iga institutsioon tegeleb ning kuidas toimub nendevaheline koostöö.
The final chapter gives a briefoverview of the agencies and other bodies that are involved.
Lühidalt kirjeldatakse ka asjaomaseid ameteid ja teisi asutusi.
The aim is to give youa clear picture of how the European Union works.
Eesmärk on kuvada selge pilt sellest, kuidas Euroopa Liit toimib.
The EU is founded on four treaties:
Euroopa Liidu asutamislepinguid on neli:
• The Treaty establishing the European Coal and Steel Community(ECSC), which was signedon 18 April 1951 in Paris, came into force on 23 July 1952 and expired on 23 July 2002.
• 23.juulil 2002 aegus Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) asutamisleping,mis allkirjastati Pariisis 18. aprillil 1951, jõustus 23. juulil 1952 ja kaotas kehtivuse 23. juulil 2002.
• The Treaty establishing the European Economic Community(EEC), which was signed on25March 1957 in Rome and came into force on 1 January 1958.
• Leping,millega moodustati Euroopa Majandusühendus (EMÜ),allkirjastati Roomas 25.märtsil 1957 ning see jõustus 1. jaanuaril 1958.
It is often referred to as‘the Treaty of Rome’.
Sageli nimetatakse seda Rooma lepinguks.
• The Treaty establishing the European Atomic Energy Community(Euratom), which wassigned in Rome along with the EEC Treaty.
• Koos EMÜ lepinguga kirjutati Roomas alla ka Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom)asutamislepingule.
• The Treaty on European Union(EU), which was signed in Maastricht on 7 February 1992,and came into force on 1 November 1993.
• Euroopa Liidu (EL) lepingkirjutati alla Maastrichtis 7. veebruaril 1992 ning see jõustus 1. novembril 1993.
intergovernmental cooperation to the existing Community system, the Maastricht Treaty created a new structure with three ‘pillars’ which is political as well as economic.This is the European Union (EU).
olemasolevale süsteemile valitsustevahelisekoostöö, loodi Maastrichti lepinguga uus,kolmele sambale toetuv poliitiline ja majanduslik struktuur. See ongi Euroopa Liit (EL).
The first three of these treaties created thethree ‘European Communities’, i.e. the systemof joint decisionmaking on coal, steel, nuclearpower and other major sectors of the memberstates’ economies.
Kolme esimesena mainitud lepinguga loodikolm Euroopa ühendust ehk liikmesriikideühine otsustussüsteem söe, terase ja aatomienergia tootmise ning muude majandusvaldkondade jaoks.
The community institutions– set up to manage this system – were mergedin 1967, resulting in a single Commission anda single Council.
1967. aastal moodustatisüsteemi haldamiseks loodud institutsioonideliitmisel ühine komisjon ja ühine nõukogu.
The EEC, in addition to itseconomic role, graduallytook on a wide range ofresponsibilities includingsocial, environmental andregional policies.
Lisaks majandusküsimustele laienes EMÜ vastutusjärk-järgult muudele valdkondadele, s.h sotsiaal-,keskkonnakaitse ja regionaalpoliitika valdkondadele.
Since itwas no longer a purelyeconomic community, thefourth treaty (Maastricht)renamed it simply ‘the European Community’(EC).
Kuna tegemist eiolnud enam pelgaltmajandusühendusega,muudeti selle nimi neljanda lepinguga (Maastrichtileping) Euroopa Liiduks(EL).
Common foreign andsecurity policy
Politsei- ja õigusalanekoostöö kriminaalasjades
Community domain(most of the common policy areas)
Ühine välis- jajulgeoleku-poliitika
Police and judicialcooperation incriminal matters
Ühenduse ala(enamus ühiseidpoliitika-valdkondi)
THE TREATIES
ALUSEPINGUD
At Maastricht, the member state governmentsalsoagreed to worktogether on foreign andsecurity policy and in thearea of ‘justice and homeaffairs’.
Lisaks leppisid liikmesriikide valitsused Maastrichtis kokku teha koostööd välis- ja julgeolekupoliitika ning justiitsja siseküsimuste valdkonnas.
By adding this
Lisades ühenduse
The European Union is founded on its treaties.
Euroopa Liit põhineb asutamislepingutel.
Its three ‘pillars’ represent different policy areas with different decisionmaking systems.
ELi kolm sammast hõlmavad igaüks erinevaid poliitikavaldkondi erinevate otsustussüsteemidega.
It was on 9 May 1950 that French Foreign Minister Robert Schuman first publicly put forward the ideas thatled to the European Union.
9. mail 1950 esitas Prantsusmaa välisminister Robert Schuman esmakordselt mõtted, mis viisid Euroopa Liiduasutamiseni.
So 9 May is celebrated as the EU’s birthday.
Seepärast tähistatakse iga aasta 9. mail Euroopa päeva.
streamlining the EU’s decisionmaking system so it could continue to work effectively after a new wave of member statesjoined in 2004.
• Nice’i lepingkirjutati alla 26. veebruaril2001 ning see jõustus 1. veebruaril 2003.Sellega muudeti asutamislepinguid veelgi,lihtsustades ELi otsuste tegemise süsteeminii, et see toimiks tõhusalt ka pärast 2004.aasta uut ühinemislainet.
The treaties are the basis for everything the EU does.
Kõik, mida EL teeb, on sätestatud lepingutega.
From timeto time the treaties have also been amendedto reform the European Union’s institutionsand to give it new areas of responsibility.
Neid lepinguid on muudetud iga kord, kui ELiga on ühinenud uus liikmesriik.
Thisis always done by a special conference of the EU’s national governments (an ‘intergovernmental conference’ or IGC) and it has happened three times in the last 20 years:
Aeg-ajalton lepinguid muudetud, s.h selleks, et reformida Euroopa Liidu institutsioone ja anda Euroopa Liidule mõni uus vastutusala.Lepinguid muudetakse ELi liikmesriikidevalitsuste erikonverentsil (valitsustevahelinekonverents ehk VVK) ning viimase 20 aastajooksul on see toimunud kolmel korral.
Having so many treaties makes the European Union complicated and difficult to understand.
Nii paljude lepingute olemasolu muudab Euroopa Liidu toimimise keeruliseks ja raskestimõistetavaks.
That is why the EU’s presidents andprime ministers decided in June 2004 toreplace all the existing treaties with a single Constitution, setting out clearly what the Union is, how it takes decisions and who isresponsible for doing what.
Seepärast otsustasid ELi liikmesriikide presidendid ja peaministrid juunis 2004asendada kõik olemasolevad lepingud ühepõhiseadusega, milles sätestatakse selgelt, mison EL, kuidas seal otsuseid vastu võetakse ningkes mille eest vastutab.
• The Single European Act (SEA)was signedin February 1986 and came into force on 1July 1987. It amended the EEC Treaty andpaved the way for completing the singlemarket.
• Ühtne Euroopa aktkirjutati alla veebruaris1986 ning see jõustus 1. juulil 1987.Sellega muudeti EMÜ asutamislepingut ja valmistati ette ühisturu loomiselõpuleviimine.
However, it cannot come into force until ithas been ratified by all 25 national parliaments.
Siiski ei saa põhiseadus jõustuda enne, kuiselle on ratifitseerinud kõigi 25 liikmesriigiparlamendid.
In some countries, it must beapproved by referendum.
Mõnes riigis tuleb põhiseadusheaks kiita rahvahääletusel.
It amended the EU and ECtreaties, giving numbers (instead of letters)to the EU Treaty articles.
Põhjalikumat teavet põhiseaduse lepingukohta leiab veebilehelt: europa.eu.int/constitution/
If you want to learn more about the Constitution, go to europa.eu.int/constitution/
• Amsterdami lepingkirjutati alla 2.oktoobril 1997 ning see jõustus 1. mail1999.
• The Treaty of Nice,signed on 26 February2001, came into force on 1 February 2003.It further amended the other treaties,
Selle lepinguga muudeti Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut, asendades Euroopa Liidulepingu artiklite tähistuses tähed numbritega.
How EU works ok 13/10/05 9:28 Page 7
Otsuste tegemine Euroopa Liidus
Decisionmaking at European Union levelinvolves various European institutions, inparticular proposal for a new European law must bebased on a specific treaty article, referred toas the ‘legal basis’ of the proposal.
Euroopa tasandil otsuste tegemisse on kaasatud mitmed ELi institutsioonid, eelkõige: lepingu artiklile, mida nimetatakse õigusaktiõiguslikuks aluseks.
Thisdetermines which legislative procedure mustbe followed.
Sellest sõltub ka seadusandliku menetluse valik.
The three main procedures are‘consultation’, ‘assent’ and ‘co-decision’.
Kolm põhilistmenetlust on nõuandemenetlus, nõusolekumenetlus ja kaasotsustamismenetlus.
• the European Commission,• the European Parliament (EP),• the Council of the European Union.
• Euroopa Komisjon,• Euroopa Parlament ja• Euroopa Liidu Nõukogu.
In general, it is the European Commissionthat proposesnew legislation, but it is the Council and Parliament that passthe laws.Other institutions also have roles to play.
Tavaliselt teeb uue õigusakti ettepanekukomisjon, kuid õigusakti võtavad vastupar-lament ja nõukogu. Ka teistel institutsioonidel on täita oma roll.
The rules and procedures for EU decisionmaking are laid down in the treaties. Every
Nõuandemenetluse puhul saadab komisjonoma ettepaneku nõukogule ja parlamendile,aga ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele.
Under the consultation procedure, the Council consults Parliament as well as the European Economic and Social Committee(EESC) and the Committee of the Regions (CoR).
ELi otsuste tegemise reeglid ja menetlusedon kindlaks määratud asutamislepingutega.Iga uus ELi õigusakt toetub mõnele vastava
Three ‘councils’: which is which?
Kolm nõukogu – mis on mis?
It’s easy to become confused about which European body is which — especially when very different bodies have very similar names, such as these three ‘councils’.
Euroopa Liidu asutusi on lihtne omavahel segamini ajada, eriti kui erinevatel asutustel on sarnased nimed, nagu kolmel nõukogul.
This means the heads of state or government (i.e. presidents and/or prime ministers) of all the EU countries, plus the President of the European Commission.
Selle moodustavad Euroopa Liidu kõikide liikmesriikide riigipead ja/või valitsusjuhid (presidendid ja/või peaministrid) ning Euroopa Komisjoni president.
The European Council meets, inprinciple, four times a year to agree overall EU policy and to review progress.
Euroopa Ülemkogu kohtumised toimuvad tavaliselt neli korda aastas ning seal lepitakse kokku ELi üldpoliitilistes küsimustes jaantakse hinnang tehtud tööle.