natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They are translated into all EEA languages.
Need tõlgitakse kõikidesse EKA keeltesse.
The key messages in this year's report highlight the need to make further progress in managing the environmental impacts of agriculture, transport and energy.
Käesoleva aastaaruande põhisõnumid juhivad tähelepanu vajadusele saavutada jätkuv edasiminek põllumajanduse, transpordi ja energeetika keskkonnamõjude piiramisel.
This can be achieved by further increasing the use of market-based instruments to manage demand and internalise external costs (e.g. for transport), by switching more extensively to positive subsidies (e.g. for agriculture) and by promoting innovation (e.g. for renewable energies).
Selleks tuleks kasutada veelgi rohkem turul põhinevaid mehhanisme nõudluse reguleerimiseks ja sisseostetud teenuste kulude muutmist omakuludeks (nt transpordi alal), minnes laialdasemalt üle positiivsetele toetustele (nt põllumajanduses) ja toetades uuendusi (nt taastuvad energiaallikad).
Similar instruments can also help deal with unsustainable trends in waste generation.
Samasugused mehhanismid võivad aidata ka lahendada mi% esäästlikke jäätmetekke suundumusi.
The spin-off benefits for the environment and human health will be multi-dimensional across issues such as climate change, air pollution, biodiversity and water quality.
Sellega kaasnev kasu keskkonnale ja inimeste tervisele on mitmemõõtmeline, hõlmates selliseid küsimusi nagu klimaatilised muutused, õhu saastatus, bioloogiline mitmekesisus ja vee kvaliteet.
The major events in Europe's environment during 2003 were weather- and climaterelated.
Euroopa tähtsaimad keskkonnasündmused 2003. aastal olid seotud ilmastiku ja kliimaga.
The hot summer claimed possibly as many as 35 000 lives, mainly in southern Europe.
Kuum suvi nõudis võib-olla isegi 35 000 inimelu, peamiselt Lõuna-Euroopas.
Ozone pollution levels were especially high, while unusually low water flows were recorded in the Danube, Rhine and other major rivers, in sharp contrast with the heavy flooding the summer before.
Osoonisaaste tasemed olid eriti kõrged, samal ajal kui Doonau, Reini ja teiste tähtsamate jõgede veetase oli ebatavaliselt madal, mis oli täiesti vastupidine suurtele üleujutustele sellele eelnenud aastal.
The summer 2003 forest fires claimed lives and cost some EUR 925 million in Portugal alone.
2003. aasta suve metsatulekahjud nõudsid inimelusid ja läksid ainuüksi Portugalis maksma ligikaudu 925 miljonit eurot.
It is estimated that in Europe around three quarters of economic losses caused by catastrophic events result from weather- and climate-related events.
Hinnanguliselt tuleneb Euroopas ligikaudu kolmveerand katastroofidest põhjustatud majanduslikust kahjust ilmastikuga ja kliimaga seotud nähtustest.
A very conservative estimate of the annual average bill is about EUR 10 billion and rising.
Aasta keskmine kulu on konservatiivsete hinnangute kohaselt ligikaudu 10 miljardit eurot ja see kasvab.
These figures suggest that managing Europe's natural resources is increasingly important for ensuring the viability of Europe's economic and social capital.
Need arvud näitavad, et Euroopa majandusliku ja sotsiaalse kapitali elujõulisuse tagamiseks on üha suurem tähtsus Euroopa loodusressursside haldamisel.
In general, environmental data are improving but they remain inadequate to meet the task of monitoring changes.
Keskkonnaandmed üldiselt paranevad, kuid neist ei piisa veel muutuste seireks.
For example, water quality data need to become more statistically representative at catchment level, while air quality monitoring for small particles (PM
Näiteks peab paranema veekvaliteedi andmete statistiline representatiivsus valgla tasemel ja linnades on vaja tugevdada õhukvaliteedi seiret väikeste tahkete osakeste
) needs strengthening in urban areas.
) suhtes.
Waste data are very
Andmed jäätmete kohta on väga ebaühtlased ja seotud määratle
5 patchy and generally suffer from definitional problems although packaging waste is relatively well documented.
5 misprobleemidega, ehkki pakendijäätmed on suhteliselt hästi dokumenteeritud.
Climate change impacts data, as presented here on temperature, glaciers and flowering season length, are robust and scientifically collected over long time scales.
Kliimamuutuste mõjude andmed, nagu neid on siin esitatud temperatuuri, liustike ja õitsemisaja pikkuse kohta, on kindlad ja pika aja jooksul teaduslikult kogutud.
The timeliness of all data needs to be improved.
Kõikide andmete laekumise õigeaegsust on vaja parandada.
The European Environment Agency is working to improve data by ensuring there is complete coverage over time for all member countries and that data delivered are as accurate as possible.
Euroopa Keskkonnaagentuur teeb tööd andmete täiustamiseks, tagades kõigi liikmesriikide täieliku ajalise kaetuse ja kõigi esitatavate andmete võimalikult suure täpsuse.
Work continues to improve indicator methodologies, focusing primarily on the EEA core set of indicators (www.eea.eu.int/coreset).
Edasise töö eesmärk on täiustada indikaatorite metoodikat, keskendudes eelkõige EKA põhiindikaatoritele (www.eea.eu.int/coreset).
The set will be reviewed regularly and gradually expanded to cover issues not well addressed at present, such as resource use, health and chemicals.
Seda kogumit vaadatakse läbi regulaarselt ja aegajalt laiendatakse teemade osas, mida indikaatorid praegu eriti hästi ei hõlma, näiteks ressursside kasutamine, tervis ja kemikaalid.
In addition, to meet the needs of citizens and policy-makers across Europe most effectively, the EEA will continue to develop more integrated indicators that combine the environmental, economic and social dimensions as well as the territorial dimension.
Kogu Euroopa kodanike ja poliitikakujundajate vajaduste võimalikult efektiivseks rahuldamiseks töötab EKA jätkuvalt välja ka uusi kompleksseid indikaatoreid, milles oleksid kombineeritud keskkonna-, majanduslik ja sotsiaalne mõõde, samuti territoriaalne mõõde.
Professor Jacqueline McGlade Executive Director
Professor Jacqueline McGlade Tegevdirektor
Europe in 2004: An environmental perspective
Euroopa 2004. aastal: keskkonnaalased perspektiivid
Europe's environment should be considered in the context of socio-economic agendas, such as the Lisbon process and sustainable development, that also have a strong global dimension.
Euroopa keskkonda tuleks vaadelda päevakorral olevate sotsiaalmajanduslike küsimuste, näiteks Lissaboni protsessi ja säästva arengu kontekstis, millel on ka tugev globaalne mõõde.
In March 2000 the Lisbon European Council set a new strategic goal (1) for Europe.
Lissaboni Euroopa Ülemkogu kehtestas 2000. aasta märtsis Euroopale uue strateegilise sihi (1
The main barriers to progress in environmental protection and sustainability are the complex, inter-sectoral, inter-disciplinary and international nature of both the problems and the solutions.
Põhilised tõkked keskkonnakaitse ja säästlikkuse edasiarendamisele on nii probleemide kui ka lahenduste kompleksne, sektoritevaheline, interdistsiplinaarne ja rahvusvaheline iseloom.
These barriers are underpinned by shortcomings in institutional structures, non-implementation of commitments already made (see European Council conclusions, 25–26 March 2004) and lack of information on and understanding of possible 'win-win-win' solutions for achieving sustainable outcomes.
Neid tõkkeid toetavad puudused institutsionaalsetes struktuurides, võetud kohustuste täitmatajätmine (vt Euroopa Ülemkogu 25.–26. märtsi 2004. aasta järeldused) ning teabe ja arusaamise puudumine võimalikest kõigile kasulikest lahendustest, millega võiks saavutada säästvaid tulemusi.
Such solutions embrace competitiveness and innovation, social cohesion, territorial cohesion and the protection and maintenance of scarce natural resources and valuable ecosystems.
Sellised lahendused hõlmavad konkurentsivõimet ja uuendusi, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning nappide loodusressursside ja väärtuslike ökosüsteemide kaitset ja säilitamist.
The European Union is the second largest economy behind the United States, with a vast array of assets and a lead part to play in global governance.
Euroopa Liidu majandus on Ameerika Ühendriikide järel tähtsuselt teisel kohal, millel on väga erinevaid varasid ja juhtiv roll üldises maailmakorralduses.
The Lisbon economic agenda aims to deliver higher growth and more and be�er jobs, but progress towards its objectives is mixed.
Lissaboni päevakorras olnud majandusküsimuste eesmärk on saavutada suurem majanduskasv ning rohkem ja paremaid töökohti, kuid edasiminek nende eesmärkide saavutamisel ei ole ühtlane.
Economic growth (in terms of gross domestic product) in the 15 older EU Member States was 27 % between 1990 and 2002, compared with 41 % in the United States.
15 vanemas EL liikmesriigis oli ajavahemikul 1990–2002 majanduskasv (sisemajanduse kogutoodangu põhjal) 27 %, Ameerika Ühendriikides aga 41 %.
Employment growth in these Member States has also lagged behind the United States since 1990, but labour productivity has been more closely aligned.
Ka tööhõive kasv neis liikmesriikides on jäänud alates 1990. aastast Ameerika Ühendriikidest maha, kuid tööviljakuse tõus on olnud USA-le lähedasem.
Competitiveness and innovation are defining conditions for growth to deliver sustainable outcomes for Europe's economy, society and environment.
Kasvutingimused Euroopa majandusele, ühiskonnale ja keskkonnale jätkusuutlike tulemuste saavutamiseks sõltuvad konkurentsivõimest ja uuendustest.
Europe's competitiveness is being driven by a handful of countries and 'super-regions', according to the 2004 European Competitiveness Index (The European Competitiveness Index 2004, Robert Huggins Associates, h�p://www.hugginsassociates.com).
Euroopa 2004. aasta konkurentsivõime indeksi (The European Competitiveness Index 2004, Robert Huggins Associates, h5 p://www.hugginsassociates.com) kohaselt tõstavad Euroopa konkurentsivõimet vähesed riigid ja ‘ülipiirkonnad’.
In the future, ambitious regions in the new EU Member States are expected to overtake the least competitive among the older Member States.
Eeldatakse, et EL uute liikmesriikide ambitsioonikad piirkonnad jõuavad kõige madalama konkurentsivõimega vanematele liikmesriikidele tulevikus järele.
At country level Denmark and Luxembourg head the competitiveness league among the older Member States, while Uusimaa in Finland and Stockholm head the regional index and are also the only regions in the European Union to feature in the 2002 world competitiveness index.
Riikide tasandil on konkurentsivõimeliste vanemate liikmesriikide eesotsas Taani ja Luksemburg, piirkondade indeksid on kõige kõrgemad Uusimaal Soomes ja Stockholmil, mis on ka ainsad Euroopa Liidu piirkonnad maailma 2002. aasta konkurentsivõime indeksis.
Norway and Switzerland also perform well.
Head tulemused on ka Norral ja Šveitsil.
The extent of knowledge creation and the utilisation of human capital distinguish the competitive performers from the less competitive.
Konkurentsivõimelisi eristavad madalama konkurentsivõimega riikidest ja piirkondadest teadmiste loomise ja inimkapitali kasutamise ulatus.
Many of these countries and regions also perform relatively well on environmental issues, indicating that economic and environmental goals can be achieved together.
Paljudel neist on ka keskkonnaalased tulemused suhteliselt head, mis näitab, et majanduslikke ja keskkonnaalaseid eesmärke on võimalik saavutada koos.
Reducing regional disparities, the main goal of the European Union's cohesion policy, is expected to further enhance 'be�er' growth (see European Commission 3rd Cohesion Report, February 2004).
Piirkondlike erinevuste vähendamine, mis on Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitika põhieesmärk, peaks kasvu kiirendamist veelgi edendama (vt Euroopa Komisjoni 3. ühtekuuluvusaruanne, veebruar 2004).
Be�er growth also means improved resource productivity.
Parem kasv tähendab ka ressursside suuremat tootlikust.
There was a slight increase per capita in the use of materials in the European Union economy between 1980 and 2000.
Aastail 1980–2000 paranes Eurooa Liidu majanduses veidi materjalide kasutamine inimese kohta.
Over the same period, Europe's gross domestic
Euroopal on juhtiv roll keskkonnaalaste tehnoloogiliste uuenduste vallas, näiteks säästvamate tootmismaterjalide ja -
EEA Signals 2004 product grew much more strongly (by 56 %), indicating that there has been a relative decoupling of resource use from economic growth, driven in part by technological innovation.
EKA signaalid 2004 protsesside, taastuvate energiaallikate ja jäätmekäitlustavade alal.
Research is key to maintaining progress.
Edasimineku jätkamise tagab uurimistegevus.
The coherence and targeting of research resources could be improved and much more can be done to exploit fully the potential of what already exists by dealing with institutional and political barriers to progress.
Uurimisressursside ühtsust ja suunatust võiks parandada ja olemasolevaid ressursse palju paremini kasutada, kui kaotada edasiminekut takistavad institutsionaalsed ja poliitilised tõkked.
There is also a lot to be achieved by promoting the use of venture capital in embryo niche markets.
Palju võib saavutada ka riskikapitali kasutamisega tärkavatel nišiturgudel.
Social changes in Europe are being driven by enlargement, demographic changes and globalisation.
Laienemine, demograafilised muutused ja üleilmastumine kutsuvad Euroopas esile sotsiaalseid muutusi.
These in turn are influencing consumption pa�erns and spatial planning decisions, with transport in particular playing an increasingly pivotal role in the economy and people's lives.
Need omakorda mõjutavad tarbimisharjumusi ja territoriaalse planeerimise otsuseid, kusjuures üha kesksemat rolli majanduses ja inimeste elus mängib transport.
Wealth per capita differs substantially between the west and east of the European Union.
Rikkus elaniku kohta on Euroopa Liidu lääne- ja idaosas oluliselt erinev.
The now enlarged Union has 20 % more population and 25 % more territory.
Nüüdseks laienenud liidu elanike arv on 20 % suurem ja territoorium 25 % suurem.
Around three-quarters of the population live on only 15 % of the land area (3) and present trends of urban agglomeration in the industrial regions of northern France, Germany, the Netherlands and Belgium are expected to continue into the future.
Ligikaudu kolmveerand elanikkonnast elab ainult 15 %-l maismaast (3) ja eeldatakse, et Põhja-Prantsusmaa, Saksamaa, Hollandi ja Belgia tööstuslinnade aglomeratsiooni praegused suundumused jätkuvad ka tulevikus.
The pressures on urban agglomerations across Europe are expected to increase further as people seek to improve their living standards by moving to where the employment opportunities are greatest.
Surve linnaaglomeratsioonidele kasvab Euroopas veelgi, sest inimesed loodavad parandada oma elatustaset liikumisega paremate tööhõivevõimalustega piirkondadesse.
These trends will increase pressure on existing urban infrastructure and services but will also create opportunities for building more sustainable cities that accommodate economic, social and environmental aspirations.
Need suundumused suurendavad survet linnade olemasolevale infrastruktuurile ja teenustele, kuid loovad ka võimalusi säästlikumate linnade ehitamiseks, milles majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid püüdlusi arvesse võetakse.
In this evolving context, Europe's population is expected to increase until about 2020, a�er which it will stabilise and then decline.
Selliselt kujunevas kontekstis suureneb Euroopa elanikkond eeldatavasti kuni ligikaudu 2020. aastani, mille järel see stabiliseerub ja hakkab vähenema.
However the working-age population (those aged 15–64) is expected to start falling a few years earlier, from 2010, with consequences for sustaining employment and innovation.
Tööealine elanikkond (15–64-aastased) hakkab eeldatavasti vähenema juba mõni aasta varem, alates 2010. aastast, millel on oma tagajärjed tööhõive ja innovatsiooni püsimisele.
In parallel, there will be a marked increase in older persons (aged 65 and over).
Sellega paralleelselt toimub vanemaealiste (65-aastased ja vanemad) osakaalu oluline kasv.
The consumption demand pa�erns of older people tend to shi� towards services such as social and leisure activities, including tourism, with consequent environmental impacts.
Vanemaealiste tarbimisnõudlus kaldub liikuma sotsiaalsete ja vaba aja teenuste, sh turismi suunas, millega kaasnevad keskkonnamõjud.
So, for example, the explosive increase in air travel, which is the fastest growing source of greenhouse gas emissions, reflects in part these changes in demography.
Need demograafilised muutused kajastuvad osaliselt näiteks lennureiside plahvatuslikus kasvus, mis on kõige kiiremini kasvav kasvuhoonegaaside heitmete allikas.
While Europe's population stabilises and ages, the number of households will increase at a more rapid rate.
Kui Euroopa elanike arv stabiliseerub ja vananeb, siis leibkondade arv kasvab kiiremini.
In the European Union the number grew by 11 % between 1990 and 2000 (4) and is expected to continue rising.
Nende arv kasvas Euroopa Liidus perioodil 1990–2000 11 % võrra (4) ja eeldatakse selle kasvu jätkumist.
The majority of new households will be small, reflecting social and lifestyle changes such as increasing numbers of single and divorced people.
Enamik uutest leibkondadest on väikesed, mis kajastab sotsiaalseid ja elustiili muutusi, näiteks üha rohkem on vallalisi ja lahutatud inimesi.
Smaller households tend to be less efficient, requiring more resources per capita (5) than larger households.
Väikesed leibkonnad kalduvad olema vähem efektiivsed, sest need vajavad rohkem ressursse inimese kohta (5) kui suuremad leibkonnad.
The trend towards smaller households also increases the pressure on land and acts as a factor driving the expansion of built-up areas.
Suund väiksematele leibkondadele suurendab ka survet maakasutusele ja toimib hoonestatud alasid suurendava tegurina.
Over 80 % of Europeans (6) are expected to live in urban areas by 2020.
Arvatakse, et 2020. aastaks elab üle 80 % eurooplastest linnades (6).
Europe's rural population, in turn, is declining and this long-observed trend is expected to continue (7).
Seevastu Euroopa maaelanikkond väheneb ja see juba ammu täheldatud suundumus eeldatavasti jätkub (7).
Rural depopulation o�en results in the abandonment of farmland, a trend that is of particular threat to areas of high nature conservation value (8).
Maapiirkondade tühjenemine elanikest viib sageli põllumaade söötijätmisele, mis ohustab eriti suure looduskaitselise väärtusega alasid (8).
Semi-natural and extensively farmed areas are very vulnerable to changes in land management such as the cessation of grazing and mowing, which contribute to the maintenance of high biological diversity in these areas.
Poollooduslikud ja ekstensiivse põllumajanduse alad on maakasutuse muutuste, näiteks nende alade suurt bioloogilist mitmekesisust säilitava karjatamise ja niitmise lakkamise, suhtes väga tundlikud.
Europe's population is growing more slowly and ageing.
Euroopa elanike arv kasvab aeglasemalt ja elanikkond vananeb. Kümnes EL uues (9)
(Index,1950=100)
(Indeks,1950=100)
New-10
Uued-10
Energy consumption and gross domestic product
Energiatarbimine ja sisemajanduse kogutoodang
(Index,1995=100)
(Indeks,1995=100)
Energy consumption is rising, but more slowly than gross domestic product (GDP).
Energiatarbimine on suurenemas, kuid sisemajanduse kogutoodangu kasvust aeglasemalt.
Between 1995 and 2001, energy consumption rose by 7 % while GDP increased by 16 %.
Perioodil 1995–2001 suurenes energiatarbimine 7 %, sisemajanduse kogutoodang suurenes aga 16 %.
The continued potential for saving energy is widely recognised.
On üldteada, et energia säästmiseks on veel potentsiaali.
In the energy supply sector the opportunities for improvement focus in the short term on further switching to more efficient natural gas-powered production, and in the longer term on increasing use of combined heat and power and decentralising electricity generation.
Energiatootmise sektoris koonduvad täiustamisvõimalused lähemas tulevikus edasisele üleminekule efektiivsemale tootmisele maagaasi energia baasil ja pikemas perspektiivis soojuse ja energia koostootmisele ja elektrienergia tootmise detsentraliseerimisele.
Time (years)
Aastad
Employment trends in Europe, Japan and the US
Tööhõive Euroopas, Jaapanis ja USAs
USA: Labour productivity Employment growth
USA Tööviljakus Tööhõive kasv
Japan: Labour productivity Employment growth
Jaapan Tööviljakus Tööhõive kasv
Over the last 20 years, the rate of employment growth in the US has been almost three times greater than in the EU-15 and nearly four times that of Japan.
Viimase 30 aasta jooksul on tööhõive kasv USAs ületanud peaaegu kolmekordselt EL-15 ja peaaegu neljakordselt Jaapani vastavat määra.
Between 1999 and 2002, the rate of growth was greatest in the EU-15 (at 3.5 %), compared with the US (1 %) and Japan (– 2 %).
Perioodil 1999–2002 oli kasvumäär kõige kõrgem EL-15 riikides (3.5 %), võrreldes USAga (1 %) ja Jaapaniga (– 2 %).
Labour productivity in EU-15 has been rising consistently faster than employment growth, a trend echoed by the Japanese economy.
Tööviljakus on EL-15 riikides kasvanud pidevalt tööhõivest kiiremini ja sama suundumus on olnud ka Jaapani majanduses.
In the US, however, labour productivity and employment growth are closely coupled.
USAs kasvavad aga tööviljakus ja tööhõive sarnases tempos.
EU-15: Labour productivity Employment growth
EL-15 Tööviljakus Tööhõive kasv
It is estimated that in Europe around three-quarters of economic losses caused by catastrophic events are weather- or climaterelated.
EKA signaalid 2004 katastroofidest põhjustatud majanduskahjudest seotud ilmastiku või kliimaga.
A very conservative estimate of the average annual bill is about EUR 10 billion and rising.
Väga konservatiivsete hinnangute kohaselt ulatuvad iga-aastased kulud ligikaudu 10 miljardi euroni ja on kasvamas.
Energy consumption is still increasing, a major concern in the context of climate impacts.
Energiatarbimine ikka veel suureneb, mis valmistab kliimamõjusid arvestades suurt muret.
In particular the domestic sector's demand for electricity and transport are rising in line with increasing wealth and the growing number of smaller households.
Jõukuse ja väiksemate leibkondade arvu kasvu tõ5 u suureneb eriti olmesektori elektrienergia- ja transpordinõudlus.
End-of-pipe technology has reduced air pollutant emissions from power generation, but as the possibilities are narrowing for some key lowcarbon technologies, such as largescale hydro-electric power, other options need to be explored.
Torusuudmetehnoloogiad on vähendanud energiatootmise õhuheitmeid, kuid kuna mõnede tähtsamate süsinikuväheste tehnoloogiate võimalused kitsenevad (nt suuremastaabiline hüdroelektrienergia tootmine), tuleb uurida muid võimalusi.
These could include reducing demand by implementing energy efficiency measures, for which there is huge potential; reducing the barriers to, and improving the incentives for, the uptake of renewable technologies; rethinking options for transport; and increasing funding for research into alternative technologies.
Nende hulka võivad kuuluda nõudluse vähendamine efektiivse energiakasutuse meetmete rakendamise teel, millel on tohutu potentsiaal; taastuvenergia tehnoloogiate kasutamiselt tõkete kõrvaldamine ja kasutamise parem stimuleerimine; transpordilahenduste läbimõtlemine; ja alternatiivsete tehnoloogiate uurimise parem rahastamine.
Trends in waste generation, a proxy for resource use intensity, are unsustainable.
Jäätmetekke suundumused, mis annavad aimu ressursikasutuse intensiivsusest, on mi5 esäästlikud.
Treatment and disposal options are diminishing as quantities increase and concerns about their potential impacts grow.
Koguste suurenemise juures töötlemise ja kõrvaldamise võimalused ahenevad, mis suurendab võimalikest mõjudest tulenevaid ohtusid.
Decisions on the location of incinerators have become very controversial in many countries.
Paljudes riikides on jäätmepõletusseadmete asukoha valik suuri vaidlusi tekitanud.