natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ANNEX I MILLENNIUM DEVELOPMENT GOALS: 2007 PROGRESS CHARTANNEX II EXTRACT FROM BRUSSELS DECLARATION BY ACP MINISTERS OF HEALTH, OCTOBER 2007ANNEX III COUNTRY SUMMARIESANNEX IV LIST OF PROJECTS EXAMINED
LISA I AASTATUHANDE ARENGUEESMÄRGID: OLUKORD 2007. AASTALLISA II VÄLJAVÕTE AKV RIIKIDE TERVISHOIUMINISTRITE BRÜSSELI DEKLARATSIOONIST, OKTOOBER 2007LISA III KOKKUVÕTTED RIIKIDE KOHTALISA IV KONTROLLITUD PROJEKTIDE NIMEKIRI
Special Report No 10/2008 — EC development assistance to the health services in subSaharan Africa
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Saharataguses Aafrikas
ACP: African, Caribbean and Pacific States
AKV: Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid
EC: European Community
EÜ: Euroopa Ühendus
EDF: European Development Funds
EAF: Euroopa Arengufond
Global Fund: Global Fund to fight AIDS, tuberculosis and malaria
Ülemaailmnefond: Ülemaailmne HIV/AIDSI, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fond
HIV/AIDS: human immunodeficiency virus/acquired immune deficiency syndrome
HIV/AIDS: Immuunpuudulikkuse viirus / Omandatud immuunpuudulikkuse sündroom
PEPFAR: United States President’s Emergency Plan for AIDS Relief
Pepfar: USA presidendi AIDSi-vastase võitluse operatiivplaan
USD: United States dollars
ÜRO: Ühendatud Rahvaste Organisatsioon
WHO: World Health Organisation
WHO: Maailma Tervishoiuorganisatsioon
Theobjectiveoftheauditwastoassess how effective EC assistance has been in contributingtoimprovinghealthservices insub-Saharan Africainthecontextofthe EC’s commitments to poverty reduction and the millennium development goals(MDGs).
Auditi eesmärk oli hinnata, kui mõjus on EÜ abiolnudtervishoiuteenusteparandamise toetamisel Saharataguses Aafrikas seoses EÜ poolt võetud kohustustega vaesuse vähendamisel ja aastatuhande arengueesmärkide raames.
The audit examined whether the financial and human resources allocated to the health sector reflected the EC’s policy commitments and whether the Commission had acceleratedtheimplementation ofthis aid. The audit also assessed how effectivelythe Commissionhadusedvariousinstruments toassistthehealthsector,notablybudget support, projects and the Global Fund to fight AIDS, tuberculosis and malaria(Glo-bal Fund).
Auditi käigus kontrolliti, kastervishoiusektorileeraldatudfinants- ja inimressursid peegeldasid EÜ poliitilisi kohustusi ja kas komisjon on kiirendanud abi rakendamist.Auditikäigushinnatika,kui mõjusaltonkomisjonkasutanuderinevaid vahendeidtervishoiusektoriabistamiseks, eritieelarvetoetust,projekteningülemaa-ilmne HIVi/AIDSi,tuberkuloosija malaaria vastu võitlemisefond(Ülemaailmne Fond).
The report’s main recommendations are that the Commissionshould:
Aruande peamiste soovituste kohaselt peaks komisjon:
– considerincreasingits aidtothe health sector during the 10th EDF midterm review to support its commitment to the health MDGs;
– kaaluma abi suurendamist tervishoiusektorile kümnenda EAFi vahekokkuvõtte ajal, ettoetadaomaosalustseosesaastatu-handetervishoiu arengueesmärkidega;
– reviewhowitsassistancetothehealth sector is distributed to ensure it is primarily directed to its policy priority of healthsystemssupport;
– vaatama üle komisjoni abijagamiseter-vishoiusektorile, et tagada abi suunamine esmalt poliitika prioriteedile, milleks on tervishoiusüsteemidetoetamine;
The Commission has madelittle use of Sector Budget Support in the health sector althoughthisinstrumentcouldmakean important contribution to improving health services.
Komisjonontervishoiusektoriskasutanud valdkondlikkueelarvetoetustpiiratudula-tuses, kuigi selle vahendi abil saaks oluliselt mõjutadatervishoiuteenusteparandamist.
It has used General Budget Support much more widely but its links to the health sector are less direct and the Commission has not usedit very effectively(paragraphs 32 to 46).
Üldist eelarvetoetust on komisjon kasutanud palju laiemalt, aga selle seotus tervishoiusektoriga on kaudsem ja selle komisjonipoolne kasutus ei ole olnud väga tõhus (punktid32–46).
Overall, projects have proved reasonably effective althoughsustainabilityis often problematic (paragraphs 47 to 55).
Üldiseltonprojektidosu-tunud piisavalt mõjusaks, kuigi nende jätkusuutlikkus on sageli küsitav (punktid 47–55).
The Commission played a keyroleinsetting up the Global Fund, which has already produced significant outputs, but greater involvement by the Commission in Global Fund activities in the beneficiary countries could have made it more effective(paragraphs 56to 62).
Komisjonil oli keskne roll ülemaailmse fondi käivitamisel, mille väljundid on juba praegu osutunud märkimisväärseteks. Kui komisjon oleks veelgi rohkem panustanud ülemaailmse fondi tegevustesse abisaajariikides, oleksseefonditegevust veelgitõhustanud (punktid 56–62).
– make more use of Sector Budget Support inthehealthsectorandfocusits General Budget Support more onimproving healthservices;
kasutamatervishoiusektorissuuremal määralvaldkondlikkueelarvetoetust ja suunama oma üldise eelarvetoetuse senisest enam tervishoiuteenuste parandamisele;
– continuetouseprojects,especially forsupporttopolicydevelopmentand capacitybuilding,pilotinterventions and assistanceto poorerregions;
– jätkama projektide kasutamist, eriti sel-leks,ettoetadapoliitikaväljatöötamist ja suutlikkusetõstmist,testsekkumisija abi vaestele piirkondadele;
– work more closely withthe Global Fund in beneficiary countries;
– tegemaabisaajariikidesülemaailmse fondigatihedamat koostööd;
The Commission has not paid sufficient attention to ensuring the different instruments are used together coherently.
Komisjon ei ole pööranud piisavalt tähelepanu sellele, et erinevate vahendite samaaegne kasutamine toimuks ühtlustatult.
When choosing which instruments to use, it could alsotake moreaccountofthesituationin individualcountries,inparticular whether theyhada well-definedhealthsectorpol-icy.
Valides,millistvahenditkasutada,võiks komisjonvõttarohkemarvesseolukorda individuaalsetes riikides, eriti seda, kas neil onhästiväljatöötatudtervishoiupoliitika.
Given their importance to the effectiveness of eachinstrument,thereis a needfor the Commission to contribute moretothe development of such policies and to ensure itsinterventionsareintegratedintothem (paragraphs 63to 72).
Arvestades hästi väljatöötatud tervishoiupoliitika olulisust iga vahendi tõhususe seisukohast, peab komisjon panustama roh-kemtervishoiupoliitikaväljatöötamisseja tagama, et komisjonipoolsed sekkumised on poliitikagaintegreeritud(punktid 63–72).
– establish clearer guidance on when each instrumentshouldbeutilisedandhow they can best be usedin combination;
– kehtestama selged suunised selle kohta, millises olukorras millist vahendit kasutada ja kuidas erinevaid rahastamisvahendeid parimal viisil üheskoos kasutada;
– make greater efforts to contribute to the development of welldefined health sector policiesin beneficiary countries.
– tehasuuremaidpingutusi,ettoetada hästiväljatöötatudtervishoiusektori poliitikate arendamist abisaajariikides.
Declaration by the Council and the Commission on the European Community’s development policy, 13458/00 of 16 November 2000.
16. novembri 2000. aasta deklaratsioon 13458/00 Euroopa Ühenduse arengupoliitika kohta.
Good health is a major factor in economic growth and development while ill healthis both a cause and an effect of poverty. The central place which health occupiesin povertyreduction has beenrecognisedin the MDGs which,overtheperiod2000–15,areintendedtobethe focus of international development cooperation.
Hea tervis on majanduskasvu ja arengu seisukohalt olulise tähtsusega, halbtervisonomakordaniivaesusepõhjuskuitagajärg.Tervis asetatakse vaesuse vähendamisel kesksele kohale ka aastatuhande arengueesmärkides, mis omakorda moodustavad perioodi 2000–2015 rahvusvahelisearengukoostöökeskme.Kaheksastaastatuhande arengueesmärgist kolm seonduvad otseselt tervishoiuga: arengueesmärk 4: vähendada laste suremust; arengueesmärk 5: parandada emadetervislikkuolukorda;arengueesmärk6:võidelda HIV/AIDS-i, malaaria ja teiste haigustega.
Thus three of the eight MDGs directlyrelate to health: MDG 4: Reduce child mortality; MDG 5:Improve maternal health; MDG 6: Combat HIV/AIDS, malaria and other diseases.
ÜRO 2007. aasta vahekokkuvõttes arengueesmärkide saavutamise suunas tehtud edusammude kohta1 teatati siiski, et prognoositud puudused nende saavutamisel on kõige tõsisemad Saharataguses Aafrikas (vt lisa I).
However, the United Nations 2007 midterm reviewofprogresstowardsthe MDGs1reportedthattheprojected shortfalls for their achievement are most severe in subSaharan Africa as shownin Annex I. ACP ministers of health at their summitin 2007 also expressed grave concerns about other healthissues outside the MDGs and the huge challenges faced by health services in addressing them(see Annex II).
AKV riikide tervishoiuministrid väljendasidoma2007.aastatippkohtumiseltõsist muretkaseoses muude tervishoiuküsimustega väljaspool aastatuhande arengueesmärke ja juhtisid tähelepanu suurtele väljakutsetele, midanende lahendamine esitab tervishoiuasutustele (vt lisa II).
In 2000 the Commission made poverty reduction the overarching goal ofits development policy2 and also committed itself to assisting developingcountriesachievethe MDGs.The2005‘Europeancon-sensus on development’ continued to emphasise these priorities.
2000. aastal seadis komisjon vaesuse vähendamise oma arengupoliitika üldeesmärgiks2 ja võttis ka kohustuse aidata arengumaadel aastatuhande arengueesmärke saavutada. 2005. aasta Euroopa arengukonsensus jätkas nende prioriteetiderõhutamist.
The Commission’s health policyinthecontext of povertyreduction and the MDGs has beenset outintwo keyinitiatives.
Komisjonitervishoiupoliitika raames vaesuse vähendamiseks ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks on kehtestatud kaks peamist algatust: a)
(a)In 2000itlaunched a policy to accelerate action targeted at HIV/AIDS, malaria, and tuberculosis3.
2000. aastal tegi komisjon poliitilise algatuse HIV/AIDS-i, malaaria jatuberkuloosi vastu suunatud meetmeterakendamise kiirenda-miseks3.
The Commission stressed that its main long-term response to improving health, including tackling these diseases, was‘intensified support to strengthen health systems to ensureimproved access to prevention and treatmentfor the poorest.’
Komisjonrõhutas, ettema peamine pikaajaline eesmärk tervise parandamisel, sealhulgas nimetatud haigustega tegelemisel, oli tõhustada toetust tervishoiusüsteemide tugevdamiseks, et tagada vaesemate elanikkonnakihtide parem juurdepääs ennetu-selejaravile.
But it also emphasised that‘the global and national emergencycreated bythesethree diseases will not waitforthe improvement of health systems; there is also a need for simultaneous actions beyond the traditional health sector’.
Samutirõhutati, et nimetatudkolme haiguse põhjustatud globaalsesjariiklikus hädaolukorras ei ole aega oodata tervishoiusüsteemideparandamist,vaidsamalajaltulebvõtta meetmeid väljaspool tavalist tervishoiusüsteemi.
Hence, the Commission proposed new partnerships and faster delivery mechanisms and this initiative contributed to the creation of the Global Fundin 2001.
Seetõttu tegi komisjon ettepaneku uute partnerluste ja kiiremate edastusmehhanismide kohta ning see algatus mõjutas ülemaailmse fondi loomist 2001. aastal.
4Communication from the Commission to the Council and the European Parliament: ‘Health and poverty reduction in developing Countries’, COM(2002) 129 final of
Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: „Tervishoid ja vaesuse vähendamine arengumaades“, KOM(2002) 129 (lõplik), 22.3.2002.
(b)While the 2000 policy initiative was focused on HIV/AIDS, malaria and tuberculosis, in 2002 the Commission established a new overall health policy to reflect the poverty reduction objectives ofits developmentpolicy4.It maintainedthecountryprogrammesas the major focus of EC investment in health and prioritised actions in the areas of promoting public health, strengthening health systems, pro-poor systems of health financing, communicable diseases, andreproductive andsexual health andrights.(c)These two policies have remained the main basis for Commission interventionsinthe healthsector withthe 2000communication being updated in 2004 to cover the period 2007–11.
b)2000. aasta algatus keskendus HIV-ile/AIDS-ile, malaariale ja tuberkuloosile; 2002. aastal koostas komisjon uue üldise tervishoiupoliitika, et peegeldada oma arengupoliitika eesmärke seoses vaesuse vähendamisega4 . Komisjon säilitas riiklikud programmid kui EÜ tervishoiuinvesteeringute peamise elemendi ja asetas esikohale tegevusedjärgmistesvaldkondades:rahvaterviseedendamine, tervishoiusüsteemidetugevdamine,vaeseidelanikkonnakihte toetavadtervishoiufinantseerimisesüsteemid, nakkushaigused, seksuaal-jareproduktiivtervis ningsellegaseonduvad õigused.c)needkaksalgatust on moodustanudkomisjonitervishoiusektori sekkumiste põhialuse koos 2000. aastateatisega, mida kaasajastati 2004. aastal, et hõlmata perioodi 2007–2011.
The main additional initiative, directed at health systems strengthening, was the establishment in 2005 of an EU strategy to address the human resource crisisinthe healthsectorin developing countries.
Peamine täiendav tervishoiusüsteemi tugevdamiseks suunatud algatus oli ELi strateegia käivitamine 2005. aastal, lahendamaks personalikriisi arengumaadetervishoiusektoris.
The main sources of EC funding for health assistance, the channels for thisfunding andtheinstrumentsforitsimplementation areset out in Table 1.
Peamised EÜ tervishoiuteenuste rahastamise allikad, kanalid ja rakendusvahendid ontoodudtabelis 1.
Report No
Eriaruanne
No 10/2008
Eriaruanne nr nr 10/2008
— EC
– EÜ
EC development development assistance assistance to to the the health health services services in in subSaharan subSaharan Africa
EÜ arenguabi arenguabi tervishoiuteenustele tervishoiuteenustele Saharataguses
. h in ) e is th al te s. ie t n th to
. ) r es n d ega
Pr oj e to no ef it be n nd s is ing g
, s ke on d lk r soo s
‘e ar m ar k o per a set as i o per a many
Co t ar m e et vahend, nende k mille id st u e d iik id iku l r d f on u g i vad k d n u lt et o e ei rii im
S up p st nc a e i c pr ov to el op m ra m m es s sp e m e s r , region
Valdkondlik ni m e el arv tud e ks s is tide kui l iis l v ta am m i am m i am m e on ho i ta nd l o on dl a Ar en s i k u k og ra m m pr s v kondliku d P iir i r i r r a a ha s r o jek pr og r pr og r pr og r pr mas a mava dm i hõ l ud pi te at
g bl i are se anD r p ry lly s io is
Ko mis k iik l en gu f de r ld juhul s ka ga di u hu t , k a et o e
S up p an is t io nc at un tr i ch to pr o h tors s ec
ÜLEVAADEEÜTERVISHOIULEANTAVAABIRAHASTAMISMEHHANISMIDEST s e .
Co m m d ur at
liku d Riik b ül
The Court’s audit sought to assess how effective EC assistance has been since 2000in contributing toimproving health servicesin subSaharan Africainthe context of povertyreduction.
Kontrollikoja auditi eesmärk oli hinnata, kui mõjus on EÜ abi olnud alates 2000. aastast tervishoiuteenuste parandamise toetamisel Saharataguses Aafrikas seoses EÜ poolt võetud kohustustega vaesuse vähendamisel.
(a)Has the amount of resources allocated by the Commission to the healthsectorreflectedits policy commitments?(b)Hasthe Commission accelerateditsfunding of assistancetothe health sector? (c) Has the Commission used the individual instruments available effectivelyto contributetoimproving healthservices?(d)Has the Commission used the range of instruments available coher-entlyto effectively contributetoimproving healthservices?
Audit keskendus neljale põhiküsimusele: a)Kas komisjoni poolt tervishoiusektorile eraldatud vahendite hulk peegeldab komisjoni poliitilisi kohustusi?b)Kaskomisjon onkiirendanud omatervishoiusektorile antava abi rahastamist? c) Kas komisjon on kasutanud erinevaid olemasolevaid vahendeid tõhusalttervishoiuteenuste parandamisetoetamiseks?d)Kas komisjon on kättesaadavaid vahendeid kasutanudjärjepide-valt, ettõhusalttoetadatervishoiuteenuste parandamist?
(e) a survey of all 41 EC delegations in subSaharan Africa on EC assistancetothe healthsector5.
Neile küsimustele otsiti vastuseid peamiselt järgmiste toimingute abil: a)EÜtervishoiuteenuste poliitika dokumentatsiooniläbivaatamine;b)tervishoiusektorit puudutavate EAFi, üldeelarveridadele põhinevate ja ülemaailmsefondi kulukohustusteja väljamaksete läbivaatamine; c) kohapealsed auditikäigud Kenyasse, Lesothosse, Malawis se , Malisseja Svaasimaale;d)tervishoiualaste sekkumiste dokumentaalsed hindamised Burundis, Elevandiluurannikulja Etioopias; e) kõigi 41 Saharataguses Aafrikas asuva EÜ delegatsiooni küsitlus, mis käsitlestervishoiusektorile antavat EÜ abi5.
The audit was limited to subSaharan African countries which receive EDF financing since these are the countries facing the worst health crisis.
Audit piirdus EAFist finantseeritavate Saharataguse Aafrika riikidega, kuna need riigid on tervishoiualasest kriisist kõige rohkem mõjutatud.
The audit did not include an examination of how other sectors, for example, water and sanitation, were used to improve health nor how health issues were mainstreamed into interventions in other sectors.
Auditei hõlmanudkontrolli,kuidaskasutatiteisisektoreid, näiteks vett ja kanalisatsiooni tervishoiu parandamiseks, ega seda, kuidas tervishoiuküsimusisüvalaiendatiteistes valdkondadestehtavatesse sekkumistesse.
It also excluded the audit of health interventions by the European Community Humanitarian Office(ECHO).
Samuti ei kaasatud auditisse Euroopa Humanitaarabi Ametitervishoiualaseidsekkumisi.
RESOURCES ALLOCATED BY THE COMMISSION TO THE HEALTH SECTOR
KOMISJONI POOLT TERVISHOIUSEKTORILE ERALDATUD VAHENDID
6Programme for action: accelerated action on HIV/AIDS, malaria and tuberculosis in the context of poverty reduction, COM(2001) 96 final of 21.2.2001.
6Tegevusprogramm HIVi/AIDSi-, malaaria- ja tuberkuloosi- vastase tegevuse kiirendamine vaesuse vähendamise kontekstis, KOM(2001) 96 (lõplik), 21.2.2001.
This section addresses the question whether the financial and human resources allocated by the Commission to the health sector reflect its policycommitments.The Courtexamined Commission policy statements and European Parliament targets, the allocations made,and the causes and consequences ofthelevel of allocations.
Käesolevas osas uuritakse, kas komisjoni poolt tervishoiusektorisse suunatud rahalisedjainimressursid vastavad komisjoni poliitilistele kohustustele. Kontrollikoda kontrollis komisjoni tegevusstrateegiat ja Euroopa Parlamendi eesmärke, tehtud eraldisi ning eraldiste suuruse põhjuseidjatagajärgi.
FINANCIAL RESOURCES
RAHALISED VAHENDID
Update on EC programme
Ajakohastatud komisjoni
The Commission has made strong policy commitments tothe health sector for action: accelerated action on HIV/AIDS, malaria and tuberculosis in the context of poverty reduction, COM(2003) 93 final of 26.2.2003.
Komisjon on võtnud ulatuslikudtervishoiupoliitilised kohustused tegevusprogramm HIVi/AIDSi-, malaaria- ja tuberkuloosivastase tegevuse kiirendamiseks ja vaesuse vähendamiseks, KOM(2003) 93, (lõplik), 26.2.2003.
General budget of the European
Euroopa Liidu 2004. eelarveaasta üldeelarve (ELT C 105, 30.4.2004, lk 1169).
The Commission has made strong commitments to the health sector in its health assistance policies.Inits‘programmefor action’for the 2000 ‘accelerated action’ policy the Commission stated it would‘prioritise withinthetotal development cooperation budget, health, AIDS and population interventions over the next five years (2002–06)6 . Sub-
Komisjon on tervishoiuteenuste poliitika raames võtnud tervishoiusektoris ulatuslikud kohustused. 2000. aastal koostatud tegevusprogrammis tegevuse kiirendamise poliitika kohta täpsustas komisjon, et arengukoostöö üldeelarves seatakse järgmise viie aasta jooksul (2002–2006) esikohaleinvesteeringudtervishoidu, AIDSi-vastasesse võitlusessejaelanikkonnagaseonduvatessesekkumistesse6.
9 sequently, the 2003 progress report on the programme for action7 referred to a target of 15 % of ninth EDF programmed aid being allo-
Hiljem viidati 2003. aasta tegevusprogrammi arenguaruandes7 eesmärgile eraldada15% üheksanda EAFi abist tervishoiule.
Communication from the cated to health. The 2002 health and poverty reduction policy stressed that far greater efforts had to be made by the international community to support the health sector and that the EC had an important role to playinthis.
2002. aasta tervishoiu ja vaesuse vähendamise poliitikasrõhutati,etrahvusvaheline üldsus peab tegema tervishoiusektori toetamiseks palju suuremaid pingutusi ning et EÜ-l onsellestähtisroll.
Commission to the European Parliament concerning the common position of the Council on the adoption of a regulation of the European Parliament and of the Council establishing a financing instrument for development cooperation.
Parlamendile, mis käsitleb nõukogu ühist seisukohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) vastuvõtmise kohta.
Annex on Article 5 of Development Cooperation Instrument, COM(2006) 628 final of 24.10.2006.
Artikli 5 lisa arengukoostöö rahastamisvahendi kohta, KOM(2006) 628 (lõplik) 24.10.2006.
10 European Parliament ‘Report on the implementation of the programming of the 10th European Development Fund’.
10 Euroopa Parlamendi aruanne 10 EAFi programmitöö rakendamise kohta.
A6-0042/2008 dated
A6-0042/2008, veebruar 2008.
In 2004, in order to show the priority it attached to EC assistance being directed to the health and education MDGs, the European Parliament introduced a specific allocation target in its budgetary remarks for all areas of development cooperation,including the African, Caribbean and Pacific(ACP) States:‘(as)the purpose of development cooperation under this heading is primarily its contribution to achieving the MDGs… a minimum of 20 % of total annual commitments will be allo-catedtoactivitiesinthesectors of basic healthandeducation’8.In 2006, the Commission formally committed itself to prioritising these sectors in the country programmes covered by the new Development Cooperation Instrument and to meeting the 20 % target9 takinginto account budget support linked to these sectors.
Näitamaks kui oluline on EÜ abi suunamine tervishoiu ja hariduse aastatuhande arengueesmärkidele, kehtestas Euroopa Parlament 2004. aastal oma eelarveselgitustes kõigi arengukoostöö valdkondade kohta konkreetsetoetusteeraldamiseeesmärgi, mispuudutaska Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riike: „selle rubriigi arengukoostöö eesmärk on eelkõige aidata saavutada aastatuhande arengueesmärke …vähemalt20%iga-aastastekulukohustustekogusummast eraldatakse esmatasandi tervishoiu- ja haridussektorite tegevustele”8. 2006. aastal võttis komisjon ametliku kohustuse nimetatudsektorid uue arengukoostöö rahastamisvahendiga hõlmatud riiklikes programmides esikohale seada ja saavutada 20 protsendi eesmärk9, võttes arvesse nendesektoritegaseotud eelarvetoetust.
Such an approach is difficultto applyinthe context ofthe EDF where,in contrasttothe Development Cooperation Instrument context, most budget support isprovidedthrough General Budget Support for whichthereisno recognised method for attributing the assistance to specific sectors.
Sellistlähenemis-viisi on keerulinerakendada EAFi kontekstis, kus vastupidiselt arengukoostöö rahastamisvahendile antakse suurem osa eelarvetoetusest üldise eelarvetoetuse kaudu, mille puhul puudub tunnustatud meetod sidumaks abi konkreetsete sektoritega.
While the Commission did not make a similar undertaking for the EDF, the Parliament nevertheless said that the Commission’s undertaking ‘should apply to all European development policy spending including the EDFin orderto be coherent’10.
Kuigi komisjon seoses EAFiga sarnast kohustust ei võtnud, ütles parlamentsiiski, etjärjepidevuse tagamiseks peakskomisjonikohustus hõlmama kogu Euroopa arengupoliitikat, kaasa arvatud EAF10.
Overall Commissionfundingtothe health sectoris below policy commitments and benchmarks, despite significant new support forthe Global Fund
Komisjonitervishoiusektorirahastamine ei vasta üldiselt poliitilistele kohustustele ega kriteeriumitele, vaatamata märkimisväärseletäiendavaletoetusele ülemaailmsestfondist
11 Excluding General Budget
11 V.a üldine eelarvetoetus