natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the same time, she became increasingly involved in activities for representative bodies of the liberal professions, raising her interest in questions of general policy regarding this sector.
Samal ajal hakkas pr Sigmund järjest rohkem huvitundma vabade elukutsete esindusorganite tegevuse ja kõnealust sektorit puudutava üldise poliitika küsimuste vastu. Selle tulemuseks oli rida väljaandeid, nagu “Privatisation and liberal professions” (1980), “What liberty for liberal professions?” (1983) ja “Liberal professions in the area of tension between citizen and State” (1985).
Her hobbies are music and nature.
Pr Sigmundi hobideks on muusika ja loodus.
From her apartment in an outer district of Vienna, she has a direct view over the vineyards where she goes for long walks with her dog.
Oma Viinis asuvast äärelinna korterist on tal vaade viinamarjaistandustele, kus ta käib koos oma koeraga pikkadel jalutuskäikudel.
e Social Economyin the European Union
SOTSIAALMAJANDUSEUROOPALIIDUS LIIDUS
Summary of the Report drawn upfor the European Economic and Social Committeeby the International Centre of Research and Information on the Public,Social and Cooperative Economy (CIRIEC)
Kokkuvõte aruandest, mille koostas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele CIRIEC (Rahvusvaheline Riikliku, Sotsiaal- ja Ühistumajanduse Uurimis- ja Teabekeskus)
5 e platforms and networks of the Social Economy in Europe
5EUROOPA SOTSIAALMAJANDUSE PLATVORMID
Examples of enterprises and organisations in the Social Economy
7SOTSIAALMAJANDUSETTEVÕTETE JA
Legislation for the Social Economy actors in the European Union
9SOTSIAALMAJANDUSE OSALEJAID PUUDUTAVAD
10Public policies towards the Social Economy in European Union countries
10SOTSIAALMAJANDUST EDENDAV AVALIKU SEKTORI POLIITIKA EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDES
11Public policies towards the Social Economy at European Union level
11SOTSIAALMAJANDUST EDENDAV AVALIKU SEKTORI POLIITIKA EUROOPA LIIDU TASANDIL
Standing Conference of Co-operatives,Mutual societies, Associations and Foundations (CEP-CMAF),the European Foundation Centre (EFC), Confederazione Cooperative Italiana (Confcooperative),Lega Nazionale delle Cooperative e Mutue(LEGACOOP) and Confederación Empresarial Española de la Economía Social (CEPES).
Käesolevaga esitatakse kokkuvõte aruandest, mille koostas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) tellimusel Rahvusvaheline Riikliku, Sotsiaal- ja Ühistumajanduse Uurimis- ja Teabekeskus(CIRIEC). Aruanne kujutab endast kontseptuaalset ja võrdlevat uurimust sotsiaalmajanduse olukorra kohta Euroopa Liidus(EL) ja selle 25 liikmesriigis.
CIRIEC's Scientific Committee for the SE and the Europeansections of CIRIEC have been activelyinvolved in this work.
Aruanne valmis 2006. aastal ja ei sisalda seepärast Bulgaaria ja Rumeenia andmeid, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007.
is is a summary of a Report,prepared by CIRIEC (International Centre of Researchand Information on the Public, Social and Cooperative Economy) at the request of the EESC (European Economic and Social Committee), which consists of a conceptualand comparative study of the situation ofthe Social Economy (SE) in the European Union (EU) and its 25 member states. e Report was completed in 2006 andtherefore does not include Bulgaria or Rumania, which joined the European Union on 1 January 2007.
Sotsiaalmajanduse mõiste piiritlemisel ontuginetud Euroopa Komisjoni käsiraamatule ühistute ja vastastikuste ühingute satelliitarvepidamise kohta ning Euroopasotsiaalmajandust esindavate organisatsioonide seisukohtadele, et saavutada laialdanepoliitiline ja teaduslik üksmeel.
e Report was directed and written by Rafael Chaves and José Luis Monzón of CIRIEC, advised by a Committee of Experts composed of D. Demoustier(France), L. Frobel (Sweden) and R. Spear(United Kingdom).
Aruande koostamist juhtisid ja selle kirjutasid Rafael Chaves ja José Luis Monzón CIRIECist ning neid nõustas ekspertidekomitee, kuhu kuulusid Danièle Demoustier Prantsusmaalt, Lisa Fröbel Rootsist ja Roger Spear Ühendkuningriigist.
e conceptual delimitation of the SE isbased on the European Commission's Manual on satellite accounts for cooperatives and mutual societies and on theformulations developed by theorganisations that represent the SE in Europe, with the aim of achieving widepolitical and scientific consensus.
Sotsiaalmajanduse hetkeolukorra kohtavõrdleva analüüsi tegemiseks riikide lõikeslõi CIRIEC korrespondentide võrgustiku,mis koosnes algselt 52 eksperdist 26 ELi riigist (ülikoolide õppejõud, valdkonna eksperdid ja kõrged riigiametnikud).
ey also received assistance from sectorexperts of recognised prestige from theorganisations that represent the differentfamilies within the SE: Cooperatives Europe, the International Association of Mutual Societies (AIM), the International Association of Mutual Insurance Companies (AISAM), the European
Aruande koostamisel olid abiks ka kõnealuse sektori tunnustatud eksperdid organisatsioonidest, mis esindavadsotsiaalmajanduse erinevaid valdkondi: Cooperatives Europe, Vastastikuste Ühingute Rahvusvaheline Liit (AIM), Vastastikuste Kindlustusseltside Rahvusvaheline Liit(AISAM), Euroopa Ühistute, Vastastikuste Ühingute, Liitude ja Sihtasutuste Alaline Konverents (CEP-CMAF), Euroopa Sihtasutuste Keskus (EFC), Itaalia Ühistegevusliit (Confcooperative), Itaalia Ühistute ja Vastastikuste Ühingute Riiklik
EVOLUTION OF THE SOCIALECONOMY CONCEPT
SOTSIAALMAJANDUSE MÕISTE ARENG
Popular associations and co-opera -tives at the historical origin of the Social Economy
Rahva liidud ja ühistudsotsiaalmajanduse ajaloo alguses
Health and social welfare mutuals provideassistance and cover to over 120 millionpeople.Insurance mutuals have a 23.7%market share.
2000. aastal oli 15-liikmelises Euroopa Liidus üle 75 000 sihtasutuse,mille arv on alates 1980. aastast tugevalttõusnud kõigis 25 liikmesriigis, sh hiljuti ELiga ühinenud Kesk- ja Ida-Euroopa riikides.
As an activity, the Social Economy(SE) ishistorically linked to grass-rootsassociations and cooperatives, which makeup its backbone.e system of values andthe principles of conduct of the popularassociations, synthesised by the historicalco-operative movement, are those whichhave served to formulate the modernconcept of the SE, which is structuredaround cooperatives, mutual societies,associations and foundations.
Sotsiaalmajandus kui valdkond on ajalooliselt seotud rahva seas loodud liitude ja ühistutega, mis moodustavad sotsiaalmajanduseselgroo.
In the EU-15, in 2002,associations employed7.13 million people and in the UE-25, in2005,they accounted for over 4% of GDPand a membership of 50% of the citizens ofthe European Union.In the year 2000 the EU-15 had over 75,000 foundations, whichhave seen strong growth since 1980 in the 25member states, including the recent EUmembers in Central and Eastern Europe.Over 5 million full-time equivalent volunteersare working in the EU-25.
Rahva seas moodustatud liitudeväärtushinnangute süsteem ja tegevuspõhimõtted, mis tekkisid ajaloolise ühistuliikumise käigus, on kujundanudsotsiaalmajanduse kaasaegse kontseptsiooni, mis on ehitatud üles ühistute, vastastikuste ühingute, liitude ja sihtasutusteümber.
Present-day scope and field of activityof the Social Economy
Sotsiaalmajanduse praegune ulatusja tegevusvaldkond
In the EU-25, over 240,000 co-operativeswere economically active in 2005. ey arewell-established in every area of economicactivity and are particularly prominent inagriculture, financial intermediation,retailing and housing and as workers' cooperatives in the industrial, building andservice sectors.ese cooperatives providedirect employment to 3.7 million peopleand have 143 million members.
2005. aastal tegutses majanduses Euroopa Liidu 25 liikmesriigis üle 240 000 ühistu.Nad on tugevalt kanda kinnitanud kõigismajandustegevuse valdkondades ning oneriti olulisel kohal põllumajanduses, finants-vahenduses, jaekaubanduses, elamumajanduses ning töötajate ühistutena tööstus-,ehitus- ja teenindussektoris. Nimetatudühistutes töötab 3,7 miljonit inimest ningneil on 143 miljonit liiget.
Present-day identification andinstitutional recognition of the Social Economy
Kõnealused põhimõtted on järgmised:
Satellite Accounts of Companies in the Social Economy (co-operatives and mutual societies)which will make it possible to obtainconsistent, accurate and reliable data on avery significant part of the SE, that of cooperatives, mutual societies and othersimilar companies.
Antud määratlus on täielikult kooskõlassotsiaalmajanduse mõiste määratlusega, mison esitatud CEP-CMAFi sotsiaalmajanduse põhimõtete hartas. Rahvamajandusearvepidamise terminoloogiast lähtudes jaguneb see kaheks suureks sotsiaalmajanduse sektoriks:
E and any distribution of profits or surplusesamong the members are not directly linked tothe capital or fees contributed by each member,each of whom has one vote.e Social Economy also includes private, formallyorganised organisations with autonomy ofdecision and freedom of membership thatproduce non-market services for householdsand whose surpluses, if any, cannot beappropriated by the economic agents thatcreate, control or finance them.
A LIIDUS n u l l a) turu- ehk ärisektor ning millega koguda majanduse peamisi riiklikkekoondnäitajaid segamajanduse kontekstis,kus on tugev kapitalistlik erasektor ningseda täiendav, sageli interventsionistlik avalik sektor.
Trades, Tourism and the Social Economy.In 1990, 1992, 1993 and 1995 the Commission promoted European Social Economy Conferences in Rome, Lisbon,Brussels and Seville.In 1997, the Luxembourg summit recognised the role ofsocial economy enterprises in localdevelopment and job creation and launchedthe "ird System and Employment" pilotaction, taking the field of the socialeconomy as its area of reference.
On loogiline, et sellises rahvamajanduse arvepidamise süsteemis, mis lähtubbipolaarsest institutsioonilisest reaalsusest,on vähe ruumi kolmandale osapoolele, misei kuulu ei avalikku ega kapitalisektorisse,kusjuures viimast saab praktiliselt samastada kogu erasektoriga.
H E e most recent conceptual delimitation ofthe SE, by its own organisations, is that ofthe Charter of Principles of the Social Economy promoted by the European Standing Conference of Co-operatives,Mutual Societies, Associations and Foundations (CEP-CMAF).e principlesin question are:
See on üks olulinetegur, miks sotsiaalmajandus on tänapäevaühiskondades institutsiooniliselt märkamatuks jäänud, ning, nagu komisjoni käsiraamat ka tunnistab, on vastuolussotsiaalmajandusorganisatsioonide ühasuureneva tähtsusega.
• Voluntary and open membership
Sotsiaalmajanduse määratlus, missobib rahvamajanduse arvepidamisesüsteemidesse b) turuväline sektor.
• Democratic control by the membership(does not concern foundations as theyhave no members)
Selline liigitus on vägakasulik usaldusväärse statistika koostamisel ja majandustegevuse analüüsimiselvastavalt praegu kehtivale rahvamajanduse arvepidamisele.
In the European Parliament too, the European Parliament Social Economy Intergroup has been in operation since1990.In 2006 the European Parliamentcalled on the Commission "to respect thesocial economy and to present a com -munication on this cornerstone of the European social model".
Siiski ei ole sotsiaalmajanduslikust vaatepunktist neidkaht sektorit alati võimalik selgelt eristada ning turuväliselt ja turul toimuvavahel on tihedad seosed, seda ühe omaduse tõttu, mis on kõigil sotsiaalmajanduse organisatsioonidel ühine: onmoodustatud inimestest, kes tegelevadtööga, mille peamine eesmärk on rahuldada inimeste vajadusi, mitte teenida tulukapitaliinvestoritele.
• e combination of the interests ofmembers/users and/or the generalinterest
Käesolevas aruandes esitatud esialgne sotsiaalmajanduse määratlus on järgmine:
• e defence and application of theprinciple of solidarity and responsibility
Vastavalt ülaltoodud määratlusele on sotsiaalmajanduse kahe sektori ühised omadused järgmised:
• Autonomous management and indepen -dence from public authorities e European Economic and Social Committee (EESC), for its part, haspublished numerous reports and opinionson the social economy enterprises' contri -bution to achieving different public policyobjectives.
1) ettevõtted on eraettevõtted, st nad ei oleosa avalikust sektorist ega selle kontrolliall;
• Most of the surpluses are used in pursuitof sustainable development objectives,services of interest to members or thegeneral interest.
2) nad on ametlikult organiseeritud, st enamasti on neil juriidilise isiku staatus;
Towards recognition of the Social Economy in national accounts systems is definition is absolutely consistent withthe conceptual delimitation of the SEreflected in the CEP-CMAF's Charter of Principles of the Social Economy.
3) nad on oma otsustes autonoomsed, stneil on täielik pädevus valida ja tagandada oma juhtorganeid ning juhtida jakorraldada oma tegevust;
A definition of the SE that fits in withthe national accounts systems e working definition of the SE proposedin this report is as follows:
4) nende liikmelisus on vaba, st nendega liitumine ei ole kohustuslik;
According to the above definition, theshared featuresof these two subsectors ofthe SE are: e companies and organisations that formpart of the SE concept are not recognisedas a different institutional sector in thenational accounts systems. Co-operatives,mutual societies, associations and founda -tions are dispersed in the national accounts,making them difficult to perceive.
Ametlikult organiseeritud eraettevõtted, mison otsuste tegemisel sõltumatud ja mille liikmelisus on vaba ning mis on loodud oma liikmete vajaduste rahuldamiseks turu kaudu,tootes kaupu ja osutades teenuseid, pakkudeskindlustust või rahastamist, kusjuures otsustetegemine ning kasumi või ülejäägi jagamineliikmete vahel ei ole otseselt seotud kapitali egaliikmete osamaksudega.
1) ey are private, in other words, they arenot part of or controlled by the publicsector;
Igal liikmel on ükshääl.
Recently, the European Commission hasdeveloped a Manual for drawing up the e set of private, formally-organisedenterprises, with autonomy of decision andfreedom of membership, created to meet theirmembers’needs through the market byproducing goods and providing services,insurance and finance, where decisionmaking
Sotsiaalmajandus hõlmab ka ametlikultorganiseeritud eraorganisatsioone, mis on otsuste tegemisel sõltumatud ja mille liikmelisuson vaba ning mis osutavad perekondadele turuväliseid teenuseid ning mille ülejääki, kuiseda on, ei saa omandada majandusosalejad,kes kõnealuseid organisatsioone loovad, juhivad või rahastavad.
3) ey have autonomy of decision,meaning that they have full capacity tochoose and dismiss their governingbodies and to control and organise alltheir activities; a wide diversity of resources (monetaryfrom the market, public subsidies andvoluntary work) and of agents within theorganisation (members, employees,volunteers, companies and public bodies).
A LIIDUS ühingutest, ettevõtete rühmadest, keda juhivad ühistud, vastastikused ühingud võiteised sotsiaalmajandusettevõtted, teistestsarnastest ettevõtetest, nt Hispaania töötajate ettevõtted (sociedades laborales), ningteatud mittetulundusasutustest, kes sotsiaalmajandusettevõtteid teenindavad.
THE
A LIIDUS
4) ey have freedom of membership, inother words, it is not obligatory to jointhem;
Sotsiaalmajanduse turuväline sektor
The market or business sub-sector ofthe SE
TSIAALM AJ SO suhetes oma ümbruskonnaga.
5) Any distribution of profits or surplusesamong the user members, should it arise,is not proportional to the capital or tothe fees contributed by the members butto their activities or transactions with theorganisation.
Sotsiaalmajandus: pluralism ja ühine alusidentiteet
e market sub-sector of the SE is madeup, in essence, of cooperatives and mutualsocieties, business groups controlled by cooperatives, mutual societies and other SEorganisations, other similar companies suchas Spain's labour companies (sociedadeslaborales) and certain nonprofit institutionsserving SE companies.
7) nad on demokraatlikud organisatsioonid.Välja arvatud mõne vabatahtliku organisatsiooni puhul, kes pakuvad majapidamistele turuväliseid teenuseid, järgitaksesotsiaalmajanduse esimese astme organisatsioonide otsustusprotsessides põhimõtet „üks inimene, üks hääl”, hoolimatakapitalist või liikmete tasutud osamaksudest.
6) ey pursue an economic activity in itsown right, to meet the needs of persons,households or families.
Ka teiste tasandite organisatsioonidon korraldatud demokraatlikult.
For this reason,SE organisations are said to beorganisations of people, not of capital. eywork with capital and other nonmonetary resources, but not for capital.
Liikmetel on enamus- või ainukontroll organisatsiooni otsustusprotsessi üle.
It cannot be ignored that the diversity ofthe SE organisations' resources and agentsleads to differences in the dynamics of theirbehaviour and of their relations with theirsurroundings.For instance, volunteers aremainly found in the organisations of thenon-market sub-sector (mostly associa -tions and foundations), while the marketsub-sector of the SE (cooperatives, mutualsocieties and similar companies) haspractically no volunteers except in socialenterprises, which are an evident exampleof a hybrid of market and non-market with is plural SE which is asserting andconsolidating its place in a plural societydoes not signify a hotchpotch with noidentity or interpretative value.On thecontrary, the shared core identity of the SEis fortified by a large and diverse group offree,voluntary microeconomic entitiescreated by civil society to meet and solvethe needs of individuals, households andfamilies rather than to remunerate orprovide cover for investors or capitalistcompanies, in other words, by not-for-profit organisations.Over the past 200years, this varied spectrum (market andnon-market, of mutual interest or ofgeneral interest) has shaped the i r d Sector, as identified here through the Social Economy approach.
Eeltoodud esialgne sotsiaalmajanduse määratlus sisaldab ka vabatahtlikke mittetulundusorganisatsioone, kes osutavad perekondadele turuväliseid teenuseid, isegi kuineil ei ole demokraatlikku struktuuri, hõlmates nii sotsiaalmajanduse alla ka väga silmapaistvad kolmanda sektori (sotsiaaltegevuse) organisatsioonid, kes toodavad ühiskondlikult soovitavaid hüvesid ja kes onühiskonnale vaieldamatult kasulikud.
e great majority of this sub-sector iscomposed of associations and foundations,although organisations with other legalforms may also be found.It is made up ofall the SE organisations that the nationalaccounts criteria consider non-marketproducers, i.e. those that supply themajority of their output free of charge or atprices that are not economically significant.
Sotsiaalmajandus paikneb Euroopa ühiskonnas ühiskondliku kasu keskmena kapitalile toetuva sektori ja avaliku sektori vahelning koosneb väga mitmesugustest osalejatest. Sotsiaalmajanduse tegevusvaldkonnamoodustavad nii vanad kui ka uued ühiskondlikud vajadused.
7) ey are democratic organisations.Except for some voluntary organisationsthat provide non-market services tohouseholds, SE primary level or first-tierorganisations apply the principle of “oneperson, one vote”in their decisionmaking processes, irrespective of thecapital or fees contributed by themembers.Organisations at other levelsare also organised democratically. emembers have majority or exclusivecontrol of the decisionmaking power inthe organisation.
Inimeste nimetatudvajadusi saavad rahuldada need samad inimesed ise ettevõtete kaudu, kes tegutsevadturul, kust peaaegu kõik ühistud ja vastastikused ühingud saavad enamiku oma vahenditest, või liitude ja sihtasutuste kaudu,kellest peaaegu kõik osutavad turuväliseidteenuseid üksikisikutele, majapidamistelevõi perekondadele ning kes tavaliselt saavadenamiku oma vahenditest annetustest, liikmemaksudest, toetustest jne.
The Social Economy: pluralism andshared core identity
Sotsiaalmajanduse turu- ehkärisektor
A very important feature of SE orga -nisations that is deeply rooted in theirhistory is democratic control, with equalvoting rights (“one person, one vote”) in thedecision-making process.
Sotsiaalmajanduse turusektor koosneb peamiselt ühistutest ja vastastikustest
However, the working definition of the SEestablished above also accepts the inclusion e SE has positioned itself in Europeansociety as a pole of social utilitybetween thecapitalist sector and the public sector.
Ei saa tähelepanuta jätta, et sotsiaalmajanduse organisatsioonide vahendite ja neisosalejate mitmekesisus toob kaasa erinevused nende toimimise dünaamikas ja
MAIN THEORETICAL APPROACHESRELATED TO THE SOCIAL ECONOMY CONCEPT
PEAMISED SOTSIAALMAJANDUSETEOORIAD
The Third Sector as a meeting point b)Private, i.e. institutionally separate fromgovernment, although they may receivepublic funding and may have publicofficials on their governing bodies.
Kõnealustel organisatsioonidel on järgmised omadused:
c)Self-governing, i.e. able to control theirown activities and free to select anddismiss their governing bodies.
Kolmas sektor kui kokkupuutepunkt a) nad on organiseeritud, st neil on institutsiooniline vorm ja struktuur.
e ird Sector (TS) has become ameeting point for different concepts,fundamentally the 'non-profit sector' andthe 'social economy' which, despitedescribing spheres with large overlappingareas, do not coincide exactly.Moreover, thetheoretical approaches that have beendeveloped from these concepts assigndifferent functions to the TS in theeconomies of today.
Enamastion nad juriidilised isikud; b) nad on eraorganisatsioonid, st nad on riigivõimust institutsiooniliselt lahutatud,kuigi neid võidakse rahastada riiklikestvahenditest ning nende juhtorganitesvõib olla riigiametnikke;
d)Non-profit distributing, i.e. non-profitorganisations may make profits but thesemust be ploughed back into theorganisation's main mission and not distri -buted to the owners, founder members orgoverning bodies of the organisation.
Kolmas sektor on muutunud erinevatekontseptsioonide kokkupuutepunktiks, kusristuvad eelkõige sellised mõisted nagu „mit-tetulundussektor” ja„sotsiaalmajandus”, mistähistavad küll suures osas kattuvaid valdkondi, kuid ei lange siiski täielikult ühte.
The Non-Profit Organisation approach e)Voluntary, which means two things:firstly,that membership is not compulsory orlegally imposed and secondly, that theymust have volunteers participating intheir activities or management.
2.2 c) nad on autonoomsed, st nad on pädevadjuhtima oma tegevust ning vabad valimaja tagandama oma juhtorganeid;
The Solidarity Economy approach e main theoretical approach thataddresses the TS, apart from the SEapproach, is of English-speaking origin:literature on the Non-Profit Sectoror Nonprofit Organizations(NPO) first appeared30 years ago in the United States.Inessence, this approach only covers privateorganisations which have articles ofassociation forbidding them to distributesurpluses to those who founded them orwho control or fund them.
Mittetulundusorganisatsioonid võivad küll kasumit teenida,kuid see tuleb uuesti investeerida organisatsiooni põhitegevusse,mitte jaotada organisatsiooni omanike, asutajaliikmetevõi juhtorganite vahel; e )nad on vabatahtlikud, mis tähendab kahteasjaolu: esiteks seda, et neisse kuulumineei ole kohustuslik ega seadustega kehtestatud, ning teiseks seda, et nende tegevuses või juhtorganites peab osalemavabatahtlikke.
ese organisations are: is approach developed in France andcertain Latin American countries duringthe last quarter of the 20thcentury,associated to a large degree with the majorgrowth that the TS has experienced inrelation to the new social needs ofnumerous groups at risk of social exclusion.e concept of the solidarity economyrevolves around three poles:the market, the a)Organisations, i.e. they have an institu -tional structure and presence.ey areusually legal persons.
Peamine teooria, mis sotsiaalmajandusteooria kõrval kolmandat sektorit käsitleb,on anglosaksi juurtega ning selle alusel hakkas juba 30 aastat tagasi Ameerika Ühendriikides ilmuma kirjandustmittetulundussektori ehk mittetulundusorganisatsioonide kohta. Peamiselt hõlmabnimetatud teooria vaid neid eraorganisatsioone, mille põhikiri keelab neil jagada kasumit isikutele, kes organisatsioonimoodustasid või seda juhivad või rahastavad.