natgillin/translations-raw huggingface dataset:
processed and unprocessed foods, because prices for the latter are strongly influenced by factors such as weather conditions and seasonal patterns, while such factors have less of an impact on processed food prices. Services prices are subdivided into five components which, on account of different market conditions, typically show differences in their respective developments.
Ühtlustamise ning täpsust, usaldusväärsust ja õigeaegsust parandavate statistiliste täienduste tulemusel on ÜTHIst saanud kvaliteetne rahvusvaheline hinnaindeks, mis on eri riikides üldjuhul hästi võrreldav.
Nevertheless, improvements are still being made in various fields.
Siiski tehakse mitmes valdkonnas veel täiendusi.
Based on consumer expenditure weights applicable for 2007, goods account for 59.1 % and services for 40.8 % of the HICP (see the table below).
2007. aasta tarbimiskulutuste kaalude põhjal moodustavad kaubad 59,1% ja teenused 40,8% ÜTHIst (vt tabel allpool).
A breakdown of the overall HICP into individual components makes it easier to see the various economic factors that have an impact on consumer price developments.
ÜTHI koondnäitaja jaotus koostisosadeks aitab hõlpsamalt eristada erinevaid majandustegureid, mis mõjutavad tarbijahindade arengut.
For example, developments in the energy price component are closely related to oil price movements.
Näiteks on energiakomponendi muutused tihedalt seotud nafta hinna arenguga.
Overall index
Indeks
Goods prices Unprocessed food Processed food Non-energy industrial goods Energy
Kaupade hinnad Töötlemata toiduained Töödeldud toiduained Tööstuskaubad, v.a energia Energia
Services Housing services Transport Communication Recreation and personal services Miscellaneous
Miks peaksid inflatsioonimäärad püsima alla 2%, kuid selle lähedal?
Reasons for aiming at inflation rates of below but close to 2 % By referring to “an increase in the HICP of below 2 %”, the definition makes it clear that both inflation above 2 % and deflation (i.e. declines in the price level) are inconsistent with price stability.
Määratluses öeldakse, et ÜTHI kasv peaks jääma alla 2%, mis tähendab, et nii üle 2% suurune inflatsioon kui ka deflatsioon (st hinnataseme langus) ei ole hinnastabiilsuse eesmärgiga kooskõlas.
In this respect, the explicit indication by the ECB to aim to maintain the inflation rate at a level below but close to 2 % signals its commitment to provide an adequate margin to avoid the risks of deflation (see Section 3.1 and also Box 5.4).
EKP selgesõnaline eesmärk säilitada inflatsioonimäär alla 2% tasemel, kuid selle lähedal, tähendab seega, et tagatud on piisav kõikumisvahemik deflatsiooniriski vältimiseks (vt jagu 3.1 ja taustinfo 5.4).
* Figures may not add up due to rounding.
* Summad ei pruugi ümardamise tõttu ühtida.
BOX 5.4 A SAFETY MARGIN AGAINST DEFLATION
TAUSTINFO 5.4 DEFLATSIOONIRISKI VÄLTIMINE
Referring to an “increase in the HICP of below but close to 2 %” provides a safety margin against deflation.
Eesmärk hoida ÜTHI kasv alla 2%, kuid selle lähedal, aitab vältida deflatsiooniriski.
While deflation implies similar costs for the economy as inflation, it is particularly important that deflation is avoided because, once it occurs, it may become entrenched as a result of the fact that nominal interest rates cannot fall below zero as, normally, nobody would be willing to lend money to someone else when he expects less money to be returned to him after a certain period.
nominaalintressimäärad on nullis, ei ole nende alternatiivsete meetmete tõhusus siiski päris kindel. Seepärast tuleks rahapoliitikas ette näha vahendid deflatsiooni vältimiseks.
In a deflationary environment, monetary policy may therefore not be able to sufficiently stimulate aggregate demand by using its interest rate instrument.
Kuna deflatsioon mõjutab majandust samamoodi nagu inflatsioon, on selle vältimine eriti oluline, sest pärast tekkimist võib see veelgi süveneda, arvestades, et nominaalintressimäärad ei saa langeda alla nulli, kuna üldjuhul ei anta laene, kui on põhjust arvata, et hiljem tagastatav summa on laenusummast väiksem.
Any attempt to bring the nominal interest rate below zero would fail, as the public would prefer to have cash rather than to lend or hold deposits at a negative rate.
Seepärast ei pruugi deflatsioonilises keskkonnas olla võimalik rahapoliitika intressimäära instrumendi kaudu kogunõudlust piisavalt soodustada.
Although some monetary policy actions can still be carried out even when nominal interest rates are at zero, the effectiveness of these alternative policies is not fully certain.
Nominaalintressimäära ei saaks langetada alla nulli, sest inimesed eelistaksid hoida sularaha, mitte anda negatiivse intressimääraga laene või omada kasumita hoiuseid.
It is thus preferable for monetary policy to have a safety margin against deflation.
Ehkki mõningaid rahapoliitilisi meetmeid saab rakendada ka siis, kui
By aiming at “an increase of the HICP of below but close to 2 %”, a possible measurement bias in the HICP and the potential implications of inflation differentials in the euro area are also taken into account.
Püüdes hoida ÜTHI kasvu alla 2%, kuid selle lähedal, tuleks ühtlasi silmas pidada ÜTHIs sisalduvat mõõtmisviga ning euroalal esinevate inflatsioonierinevuste võimalikke tagajärgi.
The mediumterm orientation Finally, a key aspect of the ECB’s monetary policy is that it aims to pursue price stability “over the medium term”.
toimuvad muudatused kajastuvad hindades alles mõne aja möödudes ja nende lõpliku mõju ulatust ei ole võimalik ette näha.
As outlined above, this reflects the consensus that monetary policy cannot, and therefore should not, aim to attempt to fine-tune developments in prices or inflation over short horizons of a few weeks or months (see also Section 4.4).
See tähendab, et rahapoliitika kaudu ei saa alati tasakaalustada hinnataseme ootamatuid kõikumisi.
Changes in monetary policy only affect prices with a time lag, and the magnitude of the eventual impact is uncertain.
Seepärast on inflatsiooni mõningane lühiajaline kõikumine paratamatu.
This implies that monetary policy cannot offset all unanticipated disturbances to the price level.
Rahapoliitika keskendub keskpikale perioodile EKP rahapoliitika püüab eelkõige säilitada hinnastabiilsust keskpika aja jooksul.
BOX 5.5 THE MEDIUM-TERM ORIENTATION OF THE ECB’S MONETARY POLICY
TAUSTINFO 5.5 EKP RAHAPOLIITIKA SUUND KESKPIKAKS PERIOODIKS
An economy is continuously subject to largely unforeseeable shocks that also affect price developments.
Majandust ohustavad pidevalt enamasti ootamatud šokid, mis avaldavad mõju ka hindade arengule.
At the same time, monetary policy can only affect price developments with significant time lags, which are variable and, like most economic relationships, highly uncertain.
Rahapoliitikas toimuvad muudatused aga kajastuvad hindades alles mõne aja möödudes ning nende mõju võib olla erinev ja ettenägematu nagu enamik majanduslikke seoseid.
Against this background, it would be impossible for any central bank to keep inflation at a specific point target at all times or to bring it back to a desired level within a very short period of time.
Seetõttu ei saa ükski keskpank hoida inflatsioonimäära pidevalt ühel tasemel või viia seda väga lühikese aja jooksul soovitud tasemele.
Consequently, monetary policy needs to act in a forward-looking manner and can only maintain price stability over longer periods of time.
Järelikult peab rahapoliitika olema suunatud tulevikku ja hinnastabiilsust saab säilitada ainult pikemate ajavahemike vältel.
This is the reasoning that lies at the core of the ECB’s mediumterm orientation.
Seetõttu on ka EKP rahapoliitika suunatud keskpikale perioodile.
An excessively aggressive policy response to restore price stability within a very short time span may, under these circumstances, risk incurring a significant cost in terms of output and employment volatility which, over a longer horizon, could also affect price developments.
agressiivse rahapoliitika abil taastada väga lühikese aja jooksul, võivad selle tõsised tagajärjed avalduda toodangus ja tööhõive kõikuvuses, mis mõjutavad pikema aja jooksul ka hindade arengut.
In these cases, it is widely recognised that a gradual response of monetary policy is appropriate both to avoid unnecessarily high volatility in real activity and to maintain price stability over a longer horizon.
Sel juhul peetakse tavaliselt asjakohaseks võtta rahapoliitikas etapiviisilisi meetmeid, et vältida tarbetult suuri kõikumisi reaalmajanduse aktiivsuses ning säilitada hinnastabiilsus pikema aja jooksul.
Thus, the mediumterm orientation also gives the ECB the flexibility required to respond in an appropriate manner to the different economic shocks that might occur.
Seega annab keskpikaks ajaks võetud suund EKP rahapoliitikale vajaliku paindlikkuse, et reageerida asjakohasel viisil võimalikele majandusšokkidele.
At the same time, it should be clear that, from an ex post perspective, the ECB can be held accountable only for trends in inflation.
Samal ajal peaks olema selge, et tagasivaates saab EKPd vastutavaks pidada ainult inflatsiooni arengusuundade eest.
The “medium term” notion deliberately retains some flexibility with regard to an exact time frame.
Keskpika perioodi puhul säilitatakse siiski teatav paindlikkus ega määrata kindlaks täpset ajavahemikku.
This reflects the fact that it is not advisable to specify ex ante a precise horizon for the conduct of
See tähendab, et ei ole soovitav ette näha rahapoliitika rakendamise täpset ajavahemikku, sest ülekandemehhanismi toimeaeg on alati erinev.
THE TWO PILLARS OF THE ECB’S MONETARY POLICY STRATEGY
EKP RAHAPOLIITILISE STRATEEGIA KAKS SAMMAST
The two-pillar framework is a tool for organising information … The ECB’s approach to organising, evaluating and crosschecking the information relevant for assessing the risks to price stability is based on two analytical perspectives, referred to as the two “pillars”.
Kahesambaline raamistik hõlbustab teabekorraldust... Hinnastabiilsust ohustavate riskide hindamiseks vajaliku teabe korraldamisel, hindamisel ja kontrollimisel lähtub EKP kahest analüütilisest aspektist ehk sambast.
… to ensure that no relevant information is lost The two-pillar approach is designed to ensure that all relevant information is used in the assessment of the risks to price stability and that appropriate attention is paid to different perspectives and the crosschecking of information in order to come to an overall judgement of the risks to price stability.
...tagab, et arvesse võetakse kogu olemasolevat teavet Kahesambaline lähenemisviis püüab tagada, et hinnastabiilsust ohustavate riskide hindamisel võetakse arvesse kogu asjakohast teavet ning pööratakse tähelepanu erinevatele seisukohtadele ja teabe kontrollimisele.
It represents, and conveys to the public, the notion of diversified analysis and ensures robust decisionmaking based on different analytical perspectives.
Selle kaudu antakse üldsusele teada, et analüüs on mitmekülgne ning tagatakse, et otsuste tegemisel võetakse arvesse erinevaid analüütilisi aspekte.
Price developments are influenced largely by the interplay of supply and demand in the goods, services and factor markets.
Hindade arengut mõjutavad korraga pakkumine ja nõudlus kaupade, teenuste ja tootmistegurite turul.
… based on two analytical perspectives … In the ECB’s strategy, monetary policy decisions are based on a comprehensive analysis of the risks to price stability.This analysis is organised on the basis of two complementary perspectives on the determination of price developments.
EKP teeb rahapoliitilisi otsuseid hinnastabiilsust ohustavate riskide põhjaliku analüüsi põhjal. See analüüs põhineb kahel täiendaval aspektil, mis käsitlevad hindade arengut.
The first perspective is aimed at assessing the short to mediumterm determinants of price developments, with a focus on real activity and financial conditions in the economy.
Esimene aspekt puudutab hindade arengu mõjureid lühikese ja keskpika aja jooksul ning keskendub reaalmajanduse aktiivsusele ja finantsolukorrale.
It takes account of the fact that price developments over those horizons are influenced largely by the interplay of supply and demand in the goods, services and factor markets (see also Section 4.4).
Seejuures võetakse arvesse, et nende ajavahemike jooksul mõjutavad hindade arengut korraga pakkumine ja nõudlus kaupade, teenuste ja tootmistegurite turul (vt ka jagu 4.4).
The second perspective, referred to as the “monetary analysis”, focuses on a longerterm horizon, exploiting the long-run link between money and prices (see also Section 4.5).
Teine aspekt ehk rahapoliitiline analüüs keskendub pikemale ajavahemikule, võttes arvesse pikaajalist seost raha ja hindade vahel (vt ka jagu 4.5).
The monetary analysis serves mainly as a means of cross-checking, from a medium to long-term perspective, the short to mediumterm indications for monetary policy coming from the economic analysis.
Rahapoliitiline analüüs võimaldab keskpika ja pikema aja jooksul peamiselt kontrollida majandusanalüüsi lühiajaliste ja keskmise tähtajaga tagajärgede avaldumist rahapoliitikas.
Analysis of short to mediumterm risks to price stability … The economic analysis focuses mainly on the assessment of current economic and financial developments and the implied short to mediumterm risks to price stability.
Hinnastabiilsust lühikese ja keskpika aja jooksul ohustavate riskide analüüs... Majandusanalüüsis käsitletakse peamiselt käsiloleva aja majandus- ja finantsarengut ning sellega seoses lühikese ja keskpika aja jooksul tekkivaid hinnastabiilsust ohustavaid riske.
The economic and financial variables that are the subject of this analysis include, for example, developments in overall output; aggregate demand and its components; fiscal policy; capital and labour market conditions; a broad range of price and cost indicators; developments in the exchange rate, the global economy and the balance of payments; financial markets; and the balance sheet positions of euro area sectors.
Majanduslikud ja finantsmuutujad, mida analüüsis arvesse võetakse, hõlmavad näiteks kogutoodangu arengut, kogunõudlust ja selle komponente, eelarvepoliitikat, kapitali- ja tööturu olukorda, erinevaid hinna- ja kulunäitajaid, vahetuskursi, maailmamajanduse ja maksebilansi arengut, finantsturge ning euroala sektorite bilansipositsioone.
All these factors are helpful in assessing the dynamics of real activity and the likely development of prices from the perspective of the interplay between supply and demand in the goods, services and factor markets at shorter horizons (see also Section 4.4).
Kõigi nende tegurite abil saab hinnata reaalmajanduse dünaamikat ning hindade võimalikku arengut, arvestades pakkumise ja nõudluse olukorda kaupade, teenuste ja tootmistegurite turul lühemate ajavahemike jooksul (vt ka jagu 4.4).
BOX 5.6 REAL ECONOMIC AND FINANCIAL INDICATORS
TAUSTINFO 5.6 REAALMAJANDUSE NÄITAJAD JA FINANTSNÄITAJAD
In the framework of its economic analysis, the ECB focuses mainly on the assessment of current economic and financial developments and the implied short to mediumterm risks to price stability.
EKP majandusanalüüsis käsitletakse peamiselt käsiloleva aja majandus- ja finantsarengut ning sellega seoses lühikese ja keskpika aja jooksul tekkivaid hinnastabiilsust ohustavaid riske.
Third, balance of payments statistics, along with external trade statistics, provide information on developments in exports and imports which may affect inflationary pressures via their impact on demand conditions.These data also allow external trade prices – currently proxied by export and import unit value indices – to be monitored.
Maksebilansistatistika koos väliskaubandusstatistikaga annab teavet ekspordi ja impordi arengu kohta, mis võib nõudluse olukorda mõjutades avaldada mõju ka inflatsioonisurvele. Nende andmete abil saab jälgida ka väliskaubanduse hindu, mida praegu hinnatakse ekspordi ja impordi ühikuväärtusindeksite alusel.
These indices help to assess, in particular, the potential impact on import prices of movements in the exchange rate and changes in commodity prices (such as oil).
Nende indeksite abil saab eelkõige hinnata vahetuskursi- ja toorainehindade (näiteks nafta) muutuste võimalikku mõju impordihindadele.
In short, these indicators help to assess movements in aggregate demand, aggregate supply and the degree of capacity utilisation.
Lühidalt öeldes võimaldavad need näitajad hinnata muutusi kogunõudluses ja -pakkumises ning tootmisvõimsuse rakendusastmes.
Regarding the analysis of real economy indicators, the ECB regularly reviews developments in overall output, demand and labour market conditions, a broad range of price and cost indicators, and fiscal policy, as well as the balance of payments for the euro area.
Reaalmajanduse näitajate analüüsimiseks jälgib EKP korrapäraselt kogunõudluse arengut, nõudluse ja tööturu olukorda, erinevaid hinna- ja kulunäitajaid, eelarvepoliitikat ning euroala maksebilanssi.
For instance, in terms of price and cost developments, alongside the HICP and its components, price developments in the industrial sector, as measured by producer prices, are analysed because changes in production costs may feed through to consumer prices.
Näiteks hindade ja kulude arengu analüüsimisel käsitletakse lisaks ÜTHI-le ja selle komponentidele ka tööstussektori hindade arengut kajastavaid tootjahindu, sest tootmiskulude muudatused võivad kajastuda ka tarbijahindades.
Labour costs, which are an important element of overall production costs, may have a significant impact on price formation.
Tööjõukulud moodustavad olulise osa üldistest tootmiskuludest ning võivad hindade kujunemist märkimisväärselt mõjutada.
Labour cost statistics also provide information on the competitiveness of the euro area economy.
Lisaks annab tööjõukulude statistika teavet euroala majanduse konkurentsivõime kohta.
Second, indicators of output and demand (national accounts, shortterm statistics on activity in industry and services, orders, and qualitative survey data) provide information on the cyclical position of the economy, which in turn is relevant for the analysis of prospects for price developments.
Tähelepanelikult jälgitakse ka finantsturu näitajate ja vara hindade arengut.
Furthermore, labour market data (on employment, unemployment, vacancies and labour market participation) are important for monitoring conjunctural developments and assessing structural changes in the functioning of the euro area economy.
Vara hindade muutused võivad mõjutada hindade arengut, avaldades mõju sissetulekutele ja jõukuse tasemele.
Moreover, the government sector represents a substantial part of economic activity; information on both financial and non-financial public sector accounts is essential.
Näiteks suureneb aktsiahindade tõustes aktsiaid omavate kodumajapidamiste jõukus ja nende tarbimine võib kasvada.
Developments in financial market indicators and asset prices are also closely monitored.
Selle tulemusel suurenevad ka tarbijate nõudlus ja inflatsioonisurve.
Movements in asset prices may affect price developments via income and wealth effects.
Varade hind võib kogunõudlust mõjutada ka selliste tagatiste väärtuse kaudu, mis võimaldavad laenuvõtjatel saada rohkem laenu ja/või vähendada laenuandjate/pankade nõutavaid riskipreemiaid.
For example, as equity prices rise, share-owning households become wealthier and may choose to increase their consumption.
Laenuandmise otsuste puhul on tagatise suurusel väga sageli oluline tähtsus.
This will add to consumer demand and may fuel domestic inflationary pressures.
Kui tagatise väärtus väheneb, kallinevad laenud ja nende saamine muutub raskemaks.
Conversely, when equity prices fall, households may well reduce consumption.
Selle tagajärjel vähenevad omakorda ka kulutused ja nõudlus.
An additional way in which asset prices can have an impact on aggregate demand is via the value of collateral that allows borrowers to obtain more loans and/or to reduce the risk premia demanded by lenders/banks.
Toodangu ja nõudluse näitajad (rahvamajanduse arvepidamine, tööstuse ja teenuste lühiajastatistika, tellimused ja kvalitatiivsed uuringuandmed) annavad teavet majandustsüklite kohta, mis on omakorda asjakohane hindade arenguväljavaadete analüüsimisel.
Lending decisions are often influenced to a large extent by the amount of collateral.
Tööturuandmed (tööhõive, tööpuudus, vabad töökohad ja tööturul osalemise määr) võimaldavad jälgida konjunktuuri arengut ning hinnata struktuurimuutusi euroala majanduses.
If the value of collateral falls, then loans will become more expensive and may even be difficult to obtain at all, with the result that spending, and therefore demand, will fall.
Arvestades, et valitsussektor moodustab majandustegevusest märkimisväärse osa, on väga oluline saada teavet avaliku sektori finants- ja mittefinantskontode kohta.
By analysing financial markets, statistical information on financial asset prices from various sources can also be assessed.
Ühtlasi hinnatakse põhjalikult vahetuskursside arengut ja nende mõju hinnastabiilsusele.
In addition, the ECB collects certain statistical information itself.
Vahetuskursikõikumised, mis kajastuvad impordihindades, avaldavad otsest mõju hindade arengule.
Asset prices and financial yields can also be analysed to derive information about the expectations of the financial markets, including expected future price developments.
Vara hindu ja finantsinstrumentide tootlikkust analüüsides on võimalik saada teavet ka finantsturgude ootuste, sealhulgas hindade eeldatava arengu kohta.
For example, when buying and selling bonds, financial market participants implicitly reveal their expectations about future developments in real interest rates and inflation (see also Box 3.2).
Näiteks võlakirju ostes ja müües väljendavad finantsturul osalejad kaudselt oma ootusi reaalintressimäärade ja inflatsiooni edasise arengu suhtes (vt ka taustinfo 3.2).
Using a variety of techniques, the ECB can analyse financial prices to extract the markets’ implicit expectations about future developments.
EKP analüüsib erinevate meetodite abil finantsinstrumentide hindu, et selgitada välja turgude kaudsed arenguootused.
Asset markets, and therefore asset prices, are by their very nature forwardlooking.
Varade turg ja hinnad on oma olemuselt tulevikku suunatud.
Changes in asset prices therefore largely reflect “news” – information about developments that the financial markets had not been expecting.
Seepärast kajastavad varade hinnad tavaliselt „uudiseid” – teavet finantsturgude jaoks ootamatute muudatuste kohta.
In this sense, the monitoring of asset prices might help to identify shocks that are currently hitting the economy, in particular shocks to expectations about future economic developments.
Järelikult võib vara hindade jälgimine aidata tuvastada majandust tabavaid šokke, mis on eelkõige seotud ootustega edasise majandusarengu suhtes.
Developments in the exchange rate are also closely assessed for their implications for price stability.
Finantsturgude nõudlus suuremate palkade järele.
Changes in the exchange rate may also alter the price competitiveness of domestically produced goods on international markets, thereby influencing demand conditions and, potentially, the outlook for prices.
Sellise olukorra vältimiseks võib parim lahendus olla jõuline rahapoliitiline meede, mis kinnitab keskpanga otsust säilitada hinnastabiilsus, aidates ühtlasi stabiliseerida inflatsiooniootusi.
the medium term. In the case of excessive wage increases, there is the danger that a self-sustaining spiral of higher costs, higher prices and higher wage demands may be created.
Asjakohaste otsuste tegemiseks peab nõukogul olema terviklik ülevaade majanduse olukorrast ning hinnastabiilsust ohustavate võimalike majandushäirete laadist ja ulatusest.