natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Percentage of electricity produced from renewable energy sources, 2002
Taastuvate energiaallikate kaudu toodetud elektri protsendimäär 2002. aastal
Household electricity prices vary considerably from one EU country to another, especially when national taxes are taken into account.
Majapidamises kasutatava elektri hinnad on liikmesriigiti väga erinevad, eriti siseriiklikke makse arvesse võttes.
To bringprices down, the EU is opening up national electricity markets to greater competition and, at the same time, developing trans-European networks that will deliver energy more cheaply and efficiently throughout the EU.
Hindade langetamiseksavatakse ELis siseriiklikud elektriturud suuremale konkurentsile ning arendatakse samas üleeuroopalisi võrke, mille abil saab energiatodavamalt ja tõhusamalt jaotada.
Price of electricity for household use, in euro per 100 kilowatt-hour, January 2004, taxes included
Majapidamises kasutatava elektri hind eurodes kilovatt-tunni kohta koos maksudega jaanuaris 2004
Protecting the environment
Kaitseme keskkonda
Overall, Europe enjoys a temperate climate - which helps give it a very suitable environment for farming.
Euroopa valdavalt parasvöötme kliima sobib väga hästi põllumajandusega tegelemiseks.
But local conditions vary widely, fromthe Arctic north to the Mediterranean south, and from the milder climate of coastal regions to the hot summers and cold winters of inland areas.
Kuid kohalikud tingimused on väga erinevad, alatesarktilisest põhja- ja Vahemere-äärsest lõunapiirkonnast, lõpetades rannikualade mahedamate ning sisemaa kuumade suvede ja külmadetalvedega.
Average minimum temperature in January and average maximum temperature in July in the capital cities of the EU-25
EL-25 pealinnade keskmised miinimumtemperatuurid jaanuaris ja maksimumtemperatuurid juulis
Source: UK government Met Office.
Allikas:Ühendkuningriigi valitsuse meteoroloogiaamet.
Europe’s climate contributes to its beautiful natural diversity and to its richly productiveagriculture.
Looduse mitmekesisuse ning põllumajanduse kõrge tootmispotentsiaali juures on Euroopakliima oluline tegur.
However, these things are endangered by global climate change, which poses aserious threat to the planet as a whole.
Seda ning kogu planeeti tervikuna ohustavad aga ülemaailmsed kliimamuutused.
The EU is leading worldwide efforts to tackle thisproblem.
Euroopa Liit juhib ülemaailmseid jõupingutusi selle küsimuse lahendamiseks.
Average minimum temperature in January
Keskmine miinimumtemperatuur jaanuaris
Average maximum temperature in July
Keskmine maksimumtemperatuur juulis
Among the causes of global warming are the ‘greenhouse gases’ emitted into the atmosphere by motor vehicles, power plants, farmsand factories.
Üks globaalse soojenemise põhjus on nn „kasvuhoonegaasid“, mida paiskavad atmosfääri mootorsõidukid, elektrijaamad,põllumajandusettevõtted ja tehased.
These gases include carbon dioxide (CO2) and methane.
Sellised gaasid on näiteks süsinikdioksiid ja metaan.
Under the Kyoto Protocol, which came into force in 2005, the EU-15 is committed to reducing greenhouse gas emissions by 8% (compared with 1990) by 2008-12.
2005. aastal jõustunud Kyoto protokollile allakirjutamisega võttis EL-15 kohustuse vähendada ajavahemikul 2008—2012 kasvuhoonegaase 8% võrra (võrreldes 1990. aasta tasemega).
To reach this target, EU-15 countries have concluded a burden-sharing agreement under whicha few of them can increase emissions while most of the economically more advanced member states reduce theirs.
Selle eesmärgi saavutamiseks sõlmisid EL-15 riigid nn kasvuhoonegaaside jaotumiselepingu, mille kohaselt enamik majanduslikult kõige enam arenenud liikmesriike peavad atmosfääri paisatavate kasvuhoonegaasidehulka vähendama, kuid kasvuhoonegaaside hulga suurendamise õigus on vaid mõnel üksikul riigil.
Eight countriesthat joined the EU in 2004 have individual emission reduction targets.
2004. aastal liitunud liikmesriikidele on kehtestatud heitmete hulga vähendamiseks eraldi eesmärgid.
Cyprus and Malta do not have a target.
Küprose ega Malta puhul selliseid eesmärke püstitatud ei ole.
Greenhouse gas emissions in 2002 and the target for 2008-12, as a percentage of their level in 1990
Kasvuhoonegaasid 2002. aastal ning 2008.—2012. aasta eesmärk protsendimäärana kasvuhoonegaaside 1990. aasta tasemest
Some EU countries have chosen a reference year other than 1990, and their reductions are calculated accordingly.Sources: European Environment Agency, European Topic Centre on Air and Climate Change.
Mõned ELi riigid ei valinud võrdlusaastaks 1990. aastat ning nende puhul on heitmete hulga vähendamine arvutatud nende valitud võrdlusaastast.Allikad:Euroopa Keskkonnaagentuur, Euroopa õhu- ja kliimamuutuste teemakeskus.
Emissions have not been reduced sufficiently, and determined action by all EU citizens isneeded to meet the Kyoto targets.
Heitmete hulga vähendamine ei ole veel siiski piisav ning Kyoto eesmärkide saavutamisekson vaja tõhusaid üleeuroopalisi meetmeid.
The United States has not ratified the Kyoto Protocol.
Ameerika Ühendriigid ei ole Kyoto protokolli ratifitseerinud.
Europeans living together
Eurooplased Euroopas
Increasingly, EU citizens are getting to know oneanother and developing their sense of belongingtogether as Europeans - though not all are enthusiastic about the EU.
ELi kodanikud õpivad järjest enam üksteist tundma,suurendades ühtekuuluvustunnet eurooplastena,kuigi kõik ei ole ELi suhtes ühtmoodi entusiastlikultmeelestatud.
Many spend their holidays inanother European country, and increasing numbersof people go to study or work abroad, thanks to freedom of movement within the EU.
Paljud veedavad puhkuse mõnes teises Euroopa riigis ning üha rohkem inimesi läheb õppimaja tööle välismaale tänu vabale liikumisele Euroopa Liidus.
Also, a high percentage of European school pupils learn at least one European language besides their own.
Samuti õpib suur osa Euroopa koolideõpilastest lisaks oma emakeelele vähemalt ühte Euroopa keelt.
Happy Europeans with shared concerns
Rahulolevad eurooplased ja nende ühised mured
In a Eurobarometer survey carried out in autumn 2004, eight out of every ten EU citizens saidthey were fairly or very satisfied with their life, and most are optimistic about the future.
2004. aasta sügisel läbi viidud Eurobaromeetri uuringus väitsid kaheksa Euroopa kodanikkukümnest, et on oma eluga piisavalt või väga rahul, ning enamik on tuleviku suhtes optimistlikud.Uuringust selgus, et eluga väga rahul oli 23% vastanutest.
The‘very satisfied’ percentage was 23%, compared with 19 % in autumn surveys in 2002 and 2003.
2002. ja 2003. aasta sügise uuringusoli nende osakaal 19%.
The number of people who say they are not at all satisfied has, for the past decade, remainedrelatively small at 4%.
Inimeste arv, kes väidavad, et nad ei ole eluga üldse rahul, on viimasel aastakümnel püsinudsuhteliselt madalal, 4% juures.
Percentage of EU-25 citizens who are very satisfied, fairly satisfied, not very satisfied or not at all satisfied with their lives, 2004
EL-25 kodanike protsendimäär, kes on eluga väga rahul, piisavalt rahul, mitte eriti rahul või üldse mitte rahul, 2004. aastal
Although generally happy with their life, Europeans do have concerns and worries.
Kuigi eurooplased on üldiselt oma eluga rahul, ei puudu neil ka mured.
Threeout of every four people were concerned about unemployment and the economic situation, identifying these as the two most important issues facing their country.
Kolm eurooplastneljast väitsid, et on mures töötute ja majandusolukorra pärast, tuues need esile kui nenderiigi kõige teravamad probleemid.
Only 16%felt that terrorism was one of the top two issues.
Ainult 16%-l juhtudest mainiti terrorismi pingereasesimese kahe hulgas.
Although results vary from country to country, reflecting the diversity of cultures andopinions in the EU, the survey shows that EU citizens share many common concerns.
Kuigi tulemused erinevad riigiti, peegeldades ELi kultuuride ja arvamuste erinevusi, toobuuring esile ka mitmed ELi kodanike ühised mured.
Percentage of EU-25 citizens who see each issue as one of the two most important facing their country in 2004
EL-25 kodanike hinnangul nende riikide kaks teravaimat probleemi 2004. aastal
Taxation
Töötus
Healthcare syst n s
Sisse r ri s m
Immigration
Riigi k
Increasing numbers of young people are following educational courses in European countries other than their home country.
Järjest enam noori õpib Euroopa riigis, mis ei ole nende kodumaa.
This is largely thanks to EU schemes such as the Erasmus programme, which provides mobility in Europe for students and teachers.
See on suures osasvõimalik tänu sellistele ELi kavadele nagu Erasmuse programm, mis võimaldab liikuda Euroopas nii üliõpilastel kui õpetajatel.
Morethan a million students have taken part in it since it began in 1987.
See programm on võimaldanud õpikohta vahetadarohkem kui miljonil üliõpilasel alates selle algusest 1987. aastal.
This scheme has now gone global with the launch, in 2004, of Erasmus Mundus.
Täna on see programm muutunud ülemaailmseks seoses Erasmus Munduse käivitamisega2004. aastal.
Which subjects were studied by what percentage of Erasmus students in 2002 and 2003
Erasmuse programmis osalenud üliõpilaste erialad ja nende protsendimäär 2002. ja 2003. aastal
& archit & Afir t language, humanities Maths & es s o c ial sc c h er a tion computing ect u re ect s nce s ien c training s es Source:European Commission.
Ka õ p et dus a s o tsi aalt d a ja tea teadus ed r u ja r h i te d ja k e a te sja us o o m aati ka r m aati ka keel adu kt duse d uur ja l it e us d se d
According to a Eurobarometer survey, more than half of the people in the EU-15 in 2001 could speak at least one European language besidestheir own.
Vastavalt Eurobaromeetri 2001. aasta uuringule väitis üle poole EL-15 kodanikest, et nad oskavad vähemalt ühte Euroopa keelt lisaks omaemakeelele.
The languages most commonly used by non-native speakers are English, French and German.
Lisaks oma emakeelele oskavad eurooplased kõige sagedamini inglise, prantsuse ja saksa keelt.
Russian is also widely spoken in the10 countries that joined the EU in 2004.
2004. aastal liitunud 10 uueliikmesriigi kodanikud oskavad tihti ka vene keelt.
The percentage of people speaking English, French and German as a foreign language, 2002
Inglise, prantsuse ja saksa keelt võõrkeelena oskavate inimeste arv 2002. aastal
0 Source: European Commission.
0 Allikas:Euroopa Komisjon.
Being able to hold a conversation in a foreign language is useful for many purposes - studying abroad,travel, business contacts and international friendship - and it opens up all sorts of job opportunities.That’s why the EU is encouraging all its citizens to learn two languages in addition to their mothertongue.
Võõrkeelteoskust on vaja nii välismaal õppimiseks, reisimiseks, ärikontaktide loomiseks kui karahvusvaheliseks suhtluseks, lisaks avaneb keelteoskajatele palju erinevaid töövõimalusi. Seepärastsoositakse Euroopa Liidus lisaks oma emakeelele ka kahe võõrkeele õppimist.
Supporters or sceptics?
Toetajad või skeptikud?
Public support for the EU varies from country to country and fluctuates over time.
Avalik toetus ELile erineb riigiti ja muutub ajas.
According to a recent Eurobarometer survey, approval of EU membership is strongest in countries that are longstanding members of the EU.
Vastavalt viimasele Eurobaromeetri uuringule on toetus ELile kõige suurem riikides, kes on jubakauaaegsed ELi liikmed.
The jury is still out in many of the countries that joinedin 2004.
2004. aastal liitunud riikide kohta ei ole täpseid tulemusi veel teada.
Support for EU membership, as a percentage of the people surveyed, autumn 2004
Toetus ELile protsendimäärana uuringus osalenud inimestest sügisel 2004 (
A good thing
Hea
‘Don’t knows’ and non-committal answers are not included.Source: Eurobarometer.
(2) „Ei tea“ ega umbmääraseid vastuseid ei ole arvestatud.Allikas:Eurobaromeeter.
The country with the least public enthusiasm for the EU is the United Kingdom, which has anotably ‘Euro-sceptic’ press.
Toetus ELile on kõige madalam Ühendkuningriigis, kus ajakirjandus on eriti euroskeptiline.
Support for the European Union is strongest in Luxembourg - asmall country with a high standard of living, and one of the original six member states.
Kõige kõrgem on toetus Luksemburgis, kes on üks asutajaliikmetest ning kus on kõrge elatustase.
The candidate countries
Kandidaatriigid
If a country has applied to join the European Unionand its application has been officially accepted, it isknown as a ‘candidate country’.
Kui riik on esitanud taotluse ühineda Euroopa Liiduganing see ametlikult heaks kiidetakse, saab riigist nnkandidaatriik.
At present there arefour candidate countries: Bulgaria, Croatia, Romaniaand Turkey.
Praegu on neli kandidaatriiki: Bulgaaria,Horvaatia, Rumeenia ja Türgi.
Before a candidate country can join the EU it musthave a stable system of democratic government, andinstitutions that ensure the rule of law and respectfor human rights.
Enne seda, kui kandidaatriik saab ELiga ühineda, peavad sellel olema stabiilne demokraatlikvalitsemissüsteem ja institutsioonid, mis tagavadõigusriigi toimimise ja inimõiguste austamise.
It must also have a functioning andcompetitive market economy and an administrationcapable of implementing EU laws and policies.
Samutipeab olema toimiv ja konkurentsivõimeline turumajandus ning avaliku halduse sektor, mis on võimeline ELi seadusi ja poliitikat ellu viima.
Thespecific membership terms for each country areworked out in negotiations with the European Commission.
Iga riigi liikmesusetingimused pannakse paika läbirääkimiste käigus Euroopa Komisjoniga.
Two of the candidates (Bulgaria and Romania) arecompleting membership negotiations and are ontrack to join the EU in 2007.
Kaks kandidaatriiki — Bulgaaria ja Rumeenia — onlõpetanud ühinemisläbirääkimised ning neist saavad2007. aastal ELi liikmed.
Key facts and figures 11/10/05 12:56 Page 75
Kui suured nad on ning kui palju inimesi seal elab?
How big are they and how many people live there?
Kandidaatriikide pindala on erinev: Horvaatia on väikseim, Türgi suurim.
The candidate countries range in size from Croatia (smallest) to Turkey (largest).If all these four countries joined the EU, this would boost its present population by over 100 million - an increase of around 23%.
Kui kõik neli kandidaatriiki ELiga ühinevad, kasvaks ELi rahvastik 100 miljoni inimese ehk 23% võrra.
Population in 2004, measuredin millions of people
Rahvaarv miljonites 2004.aastal
Surface area, in thousands of square kilometres
Pindala tuhandetes ruutkilomeetrites
0 0 Source: European Commission.
0 0 Allikas:Euroopa Komisjon.
Figures for Croatia are for 2003.Source: Eurostat.
Horvaatia puhul on kasutatud 2003. aasta andmeid.Allikas:Eurostat.
How wealthy are they?
Kui rikkad nad on?
When you compare their GDP in PPS per inhabitant, the candidate countries are on the whole less wealthythan the EU countries. However, Croatia - at 45% of the EU-25 average figure - is wealthier than the poorestcurrent EU member (Latvia: 41%).
Kui võrrelda SKTd inimese kohta ostujõu standardis, on kandidaatriigid enamikust ELi liikmesriikidest vaesemad.Samas aga Horvaatia, kus SKT ostujõu standardis inimese kohta on 45%, on jõukam praegusest vaeseimast ELiliikmesriigist Lätist, kus see on 41%.
GDP in PPS per inhabitant, 2003, as a percentage of the EU-25 average%
SKT ostujõu standardis inimese kohta protsendimäärana EL-25 keskmisest %2003. aastal
People at work
Olukord tööturul
Economic reforms in recent years have brought great changes in the candidate countries, helping create newjobs.
Kandidaatriikide majandusreformidega on kaasnenud palju muutusi ning loodud on uusi töökohti.
Employment rates in all the candidate countries are lower than the EU-25 average, but Bulgaria, Croatiaand Romania all have higher rates than Poland (the EU country with the lowest level of employment in 2003).
Tööhõive onkõigis uutes kandidaatriikides EL-25 keskmisega võrreldes madalam, kuid võrreldes näiteks Poolaga (madalaimatööhõivega ELi riik 2003. aastal) on Bulgaaria, Horvaatia ja Rumeenia vastavad näitajad aga kõrgemad.
In the candidate countries as in the EU-25, services (including tourism) are an important part of the economy. However, in Bulgaria, Romania and Turkey, agriculture employs a much greater proportion of the population than in the EU-25.
Sarnaselt EL-25 riikidega mängib kandidaatriikide majanduses olulist rolli teenindussfäär (kaasa arvatud turism).Võrreldes aga EL-25 riikidega on põllumajandussektoris hõivatud inimeste arv Bulgaarias, Rumeenias ja Türgistunduvalt suurem.
Agriculture Forestry
Põllumajandus ja metsandus
Employment by sector, 2003
Tööhõive majandusharude lõikes 2003. aastal
Enthusiastic Europeans?
Mida Euroopa Liidust arvatakse?
In autumn 2004, a Eurobarometer survey asked a representative sample of people in thecandidate countries whether EU membership will be a good or bad thing for their country.In three of the countries, a clear majority believes EU membership will be a good thing butin Croatia opinion is much more evenly divided.
2004. aasta sügisel küsiti Eurobaromeetri uuringu käigus representatiivselt valimilt kandidaatriikides, kas ELi liikmesus on nende riigi jaoks hea või halb. Kolmes kandidaatriigis usubvaldav enamus, et nende riik saab ELi liikmesusest kasu, kuid Horvaatias oli pooldajaid jaskeptikuid enam-vähem võrdselt.
Support for EU membership, by country, as a percentage of the people surveyed
Heakskiit ELile riigiti protsendimäärana uuringus osalenud inimestest (3)
‘Don’t knows’ and non-committal answers are not included.Source: Eurobarometer.
(3) „Ei tea“ ega umbmääraseid vastuseid ei ole arvestatud.Allikas:Eurobaromeeter.
A friendly neighbourhood
EL ja tema naabrid
EU enlargement in 2004-07 is uniting a once-divided continent and creating a widerarea of stability and prosperity in Europe. An area where democracy and the rule oflaw are secure and human rights are respected.
Laienemisega aastatel 2004—2007 kasutab Euroopa Liit ära ajaloolise võimaluseühendada poliitiliselt lõhestunud maailmajagu ning luua stabiilne ja jõukas Euroopa.Selles Euroopas on tagatud demokraatia ja õigusriigi toimimine ning austatakseinimõigusi.
But the European Union does not want peace, democracy, stability and prosperity tostop at its frontiers.
Kuid rahu, demokraatia, stabiilsus ja heaolu ei tohi piirduda liidu piiriga.
It does not want Europe to be divided yet again - this time bybarriers between itself and its neighbours!
Euroopa Liitei soovi suletud Euroopat, milles läbikäimine naaberriikidega oleks piiratud.
So the EU is forging close ties with thecountries on its borders (Russia, Belarus, Ukraine, Moldova, the Caucasus and Balkanregions) and with a wider circle of friends in the Middle East and North Africa.
Just sellepärast jätkab EL tihedamate sidemete loomist oma naabritega: Venemaa, Valgevene,Ukraina, Moldova, Kaukaasia ja Balkani piirkonna, Lähis-Ida ja Põhja-Aafrikaga.
By working constructively with all these countries on political as well as economicissues, and by giving them easy access to its huge single market, the EU aims to spreadprosperity, stability and democratic progress throughout its neighbourhood.
Tehes kõigi nende riikidega konstruktiivset koostööd nii poliitika kui majanduse vallasning võimaldades neile juurdepääsu laienenud ühtsele turule, on ELi eesmärk levitadajõukust, stabiilsust ja demokraatia edusamme kõikjal oma naabruskonnas.
With the Balkan countries, the European Union has special ‘association agreements’ designedto pave the way for their eventual EU membership.
Balkani riikidega on Euroopa Liidul sõlmitud assotsiatsioonileping, mille eesmärk on sillutadaneile teed ELi liikmesuse suunal.
Over the period 2000–06, enlargement will have cost the EU only about a thousandthof its annual GDP.
Aastatel 2000—2006 kulutab EL laienemisele ainult umbes tuhandiku oma aastasest SKTst.
This is a tiny price to pay for the benefits of a united Europe anda more stable world.
See ei ole kõrge hind ühinenud Euroopa ja stabiilsema maailma eest.
Key facts and figuresabout Europe and the Europeans
Peamised faktid ja arvandmed Euroopa ja eurooplaste kohta
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities
Luxembourg, Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus
The European Union (EU), with 25 member countries, covers a large part of the continent of Europe.
Euroopa Liit, kuhu kuulub 25 liikmesriiki, hõlmab suure osa Euroopast.
When two morecountries join in 2007, the EU will have a population of nearly half a billion.
Kui 2007. aastal ühinevad veel kaks riiki, on ELirahvaarv peaaegu pool miljardit.
The European Union aims to be a fair and caring society.
Euroopa Liidu eesmärk on õiglane ja hooliv ühiskond.
All EU countries are committed to peace, democracy, the ruleof law and respect for human rights, and they work together to promote these values in the wider world.
Kõik ELi riigid on pühendunud rahule, demokraatiale, õigusriigileja inimõiguste austamisele ning töötavad ühiselt selle nimel, et neid väärtusi edendada maailmas laiemalt.
To become more competitive and prosperous, the EU is creating new and better jobs and giving its citizens new skills.In partnership with its near neighbours, the EU is working to spread prosperity and democratic progress beyond itsborders.
Konkurentsivõimelisemaks ja jõukamaks saamise nimel luuakse ELis uusi ja paremaid töökohti ning õpetatakse kodanikele uusi oskusi. Koostöös oma lähinaabritega teeb EL tööd ka jõukuse ja demokraatia levitamiseks väljaspooloma piire.
Using charts, graphs and entertaining illustrations, this booklet sets out the basic facts and figures about the European Union.
Käesolevas brošüüris on palju põhifakte Euroopa Liidu kohta, mis on esitatud ajakohaste ja väljendusrikaste graafikuteja joonistena.
It draws interesting comparisons between its member states and, sometimes, with other major economies.
Liikmesriike võrreldakse üksteisega ning vahel ka teiste suurte majandustega.
The countries that are candidates for EU membership are also included, in a separate section.
Lisaks räägitakse ELi kandidaatriikidest, mille kohta on brošüüris eraldi osa.
Serving the people of Europe
Teenides Euroopa Liidu kodanikke
What the European Commission does for you
Euroopa KomisjonTeie teenistuses
People
Ametnikud
Life in the Commission
Töö komisjonis
Your voice in Brussels
Kodanike hääl Brüsselis
Checks and balances
Kontrollimehhanism
At your service
Kodanike teenistuses
Further reading
Lisalugemist
The European Union is now home to the citizens of 25 European countries.
Euroopa Liit (EL) on 25 liikmesriigi kodanike ühine kodu.
Decisions taken by the EU, like the introduction of the euro or action to protectthe environment, can directly affect our daily lives.
ELis vastu võetud otsused, näiteks euro kasutuselevõtt või keskkonnakaitse meetmed, mõjutavad igaühe igapäevast elu.
Not only are these decisionstaken in Brussels, headquarters city of the Union, but many people see these decisions as taken ‘by’ Brussels.
Selliseid otsuseid tehakse ka mujal kui Brüsselis, Euroopa Liidu peakorteris, kuid paljud suhtuvad nendesse otsustesse kui „Brüsseliotsustesse“.
It is as if hidden forces are at work, detached from therest of Europe, whose task it is to impose their will on its 455 million citizens.
Jääb mulje, justkui sunniksid muust Euroopast kauged ja nähtamatud jõud liidu 455 miljonile kodanikule peale oma tahet.
Nothing is further from the truth.
Selline arvamus on tõest kaugel.
Decisions are the result of open and democratic processes, involving the three main EU institutions: the European Parliament,the Council of the EU (made up of ministers from the member countries) and the European Commission.
Otsused võetakse vastu avatud ja demokraatliku menetluse käigus, kus osalevad ELi kolm peamist institutsiooni: Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu (koosneb liikmesriikide ministritest) ja Euroopa Komisjon.
With decision-taking shared in this way and with the interests of 25 countries to reconcile, the detailed mechanisms are bound to be complicated. But they are fully transparent.
Kui otsuse tegemisel püütakse arvestada kõigi 25 liikmesriigi huvidega, on selge, et otsustusmehhanism on keeruline, kuid seejuures igati läbipaistev.