natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the informal meeting of ministers in Bristol (United Kingdom) on 6 December 2005, Commissioner Hübner presented the working document 'Cohesion policy and cities: the urban contribution to growth and jobs in the regions' I1), which will be the subject of a public consultation through to 17 February 2006.
Bristolis (Ühendkuningriigis) 6. detsembril 2005 aset leidnud mitteametlikul ministrite kohtumisel esitles volinik Hübner töödokumenti (') pealkirjaga „Ühtekuuluvuspolütika ja linnad: linnade panus piirkondade majanduskasvu ja tööhõivesse" mille suhtes toimub avaliku arvamuse küsitlus kuni 17. veebruarini 2006.
A new regulation has updated the EU's common classification of ter ritorial units for statistics (NUTS), following the accession of 10 new countries: social housing and urban renovation (').
Uus NUTS määrus elamispindade ja linnakeskkonna renoveerimise valdkonnas (2).
2004 State aid: scoreboard fortheEU-25
Riigiabi 2004: EL-25 tulemustabel
• the importance of the cities as engines for growth and the need for sustainable urban development and territorial balance across the EU;
Eurostat esitleb esimest riigiabi käsitlevat tulemustabelit, mis sisaldab võrreldavaid andmeid kogu EL­25 kohta:
Eurostat presents the first scoreboard of State aid to include comparable figures for the whole of the EU-25:
• linnade tähtsus majanduskasvu mootorina ning vajadus linnade jätkusuutliku arengu ja ELi terri­toriaalse tasakaalu järele'; http://europa.eu.int/comm/ competition/state_aid/ scoreboard/2005/autumn_en.pdf
'Urban areas are at the heart of a fruitful cohesion policy.
„Linnastunud piirkonnad on viljaka ühtekuulu­vuspolütika keskmes.
Mobilising the potential of our cities is the key to speeding up growth, the creation of quality jobs, social integration and improvement of the environment.
Meie linnade potentsiaali ära­kasutamine on väga oluline nii majanduskasvu kiire­nemise, kvaliteetsete töökohtade loomise, sotsiaalse integratsiooni kui ka keskkonna kvaliteedi paranda­mise seisukohast.
I intend to ensure that the cities have the resources to meet this challenge,'declared the Commissioner.
Ma kavatsen teha kõik selleks, et linnad suudaksid sellele väljakutsele vastata," lausus volinik.
The working document sets an agenda for a more integrated approach to urban development and proposes guidelines for promoting 'sustainable communities' by encouraging the pooling of public and private resources, especially those of the banks.
Töödokumendis määratakse ajakava integ­reeritumaks lähenemiseks linnade arengule ning pakutakse välja suuniseid„jätkusuutlike kogukonda­de" edendamise võimaluste kohta, stimuleerides avaliku ja erasektori, eelkõige pangandussektori vahendite koondamist.
These proposals follow on from the new initiative presented by Commissioner Hübner on 24 November with a view to increased cooperation between the Commission and European and international financial institutions in the field of
Nimetatud ettepanekud on osa uuest algatusest, mida Danuta Hübner tutvus­tas 24. novembril ning mille eesmärgiks on tugev­dada komisjoni ning ühenduse ja rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide vahelist koostööd sotslaal­
• the attractiveness of cities (mobility and accessibility, access to services, physical and cultural environment); http://europa.eu.int/comm/ competltion/state_ald/scoreboard/ 2005/autumn_en.pdf
• linnade atraktiivsus (mobiilsus ja llgipääsetavus, teenuste kättesaadavus, füüsiline ja kultuuriline keskkond);
• financing urban renovation through financial engineering and public-private partnerships.
• linnakeskkonna renoveerimise rahastamine uue flnantskorralduse ning avaliku ja erasektori partnerluse kaudu.
• innovation, the entrepreneurial spirit and the knowledge economy in the cities;
¡nnovaatika, ettevõtlusvaim ja teadmistepõhine majandus linnades; rohkem ja kvaliteetsemaid töökohti linnades, eelkõige väljaõppe ja koolituse taseme tõstmise kaudu; elutingimuste erinevuste vähendamine linnades sotsiaalse kaasamise, võrdsete võimaluste pakkumise ja kodanike turvalisuse kaudu;
The document also proposes a series of measures that include a conference on skills In 2006 and the setting up of a working group for the exchange of experiences between the Commission, the Member States and the European Investment Bank In the field of combining loans and grants.
Lisaks pakutakse välja rida meetmeid, nagu näiteks 2006. aastal korraldatav oskuste alane konverents ning töörühma moodustamine, mille ülesandeks oleks tagada komisjoni, liikmesriikide ja Euroopa Investeerimispanga vaheline kogemustevahetus toetuste ja laenude kombineerimise küsimustes.
The URBACT community network for the exchange of experiences between cities will contribute to a pilot project centred on skills acquired In urban regeneration.
Linnadevahelist kogemustevahetust toetav ühenduse võrgustik URBACT aitab ellu viia pilootprojekti, mis keskendub linnakeskkonna elavdamisega seotud oskustele.
• better urban governance (city-region relationships, integrated approach, citizens' participation, networks);
linnade parem juhtimine (linnade ja piirkondade suhted, integreeritud lähenemine, kodanike osalus, võrgud);
Croatia: the first steps.The ISPA instrument is also taking its first steps in Croatia, with a contribution of almost EUR 51.3 million towards a total cost of EUR 127.4 million for two projects to be implemented by 2010.
Horvaatia: esimesed sammud. Lisaks eelnevale teeb ISPA esimesi samme Horvaatias, osaledes ligi 51,3 miljoni euro suuruse toetusega kahes projektis, mille kogumaksumus on 127,4 miljonit eurot ning mida rakendatakse aastani 2010.
The first (EUR 22.5 milion) concerns water management in Karlovac, comprising construction of a wastewater treatment plant and improve ments to the water distribution and sewerage networks.
Esimene neist (22,5 miljonit) on seotud Karlovad veemajandusega: heitveepuhastusjaama ehitamine, jaotus-ja kanalisatsioonivõrgu korrastamine.
The second (EUR 28.8 million) Is aimed at modernising the rail link between Tovarnic and Vinkovci.
Teisega (28,8 miljonit) moderniseeritakse raudtee Tovarnicl ja Vinkovci vahel.
The results of the evaluation of 200 projects financed by the Cohesion Fund between 1993 and 2002 are now available at the Inforegio website.
Ühtkuuluvusfondi poolt aastatel 1993-2002 rahastatud 200 projekti hindamise tulemused on saadaval Inforegio veebilehel.
However, as is the case for many other major infrastructure projects, the evaluation often revealed delays and overspending as well as a lack of quantified objectives.
Nagu paljude teistegi suurte infrastruktuurlprojektide puhul, tõsteti aruandes siiski esile ka mitmeid hilinemisi, rahaliste piiride ületamlsi ja kvantifitseerltud eesmärkide puudumist.
The report suggests a strengthening of the management tools and an Increase in the administrative capacities of the Member States.
Aruandes soovitatakse tugevdada haldamisvahendeid ja tõsta liikmesriikide haldussuutlikkust.
The existence of a national pre-financing system is seen as a good means of facilitating project preparations and accelerating implementation.
Näiteks osutus projektide rakendamise ettevalmistustööde ja kiirendamise seisukohast väga heaks võimaluseks riiklik eelfinantseerimlse süsteem.
The study illustrates the positive role of the Cohesion Fund at a time when it covers 13 Member States: Greece, Portugal, Spain, Cyprus, Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Slovakia and Slovenia.
Uurimus annab Ühtekuuluvusfondi tegevusest positiivse pildi nüüd, mil fond hõlmab juba kolmeteist liikmesriiki: Eesti, Hispaania, Kreeka, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Portugal, Slovakkia, Sloveenia,Tšehhi Vabarükja Ungari.
During the years 1993-2002, the fund played a motor role In transport infrastructure.
Aastatel 1993-2002 tegutses fond transpordlinfrastruktuuride vallas tõelise liikumapaneva jõuna.
Improvements to the motorway network in the beneficiary countries proceeded at three times the rate in the EU as a whole.
Näiteks toimus teedevõrgu uuendamine ablsaajates riikides kolm korda kiiremini kui kogu ELis tervikuna.
In the environmental field, the fund helped ensure compliance with the accepted standards and to generally improve the quality of water distribution and the processing of waste and wastewater.
Keskkonna seisukohast aitas fond viia normidega vastavusse ja parandada ka kvantitatiivselt veevõrkusld ning jäätme- ja heitveekäitlussüsteeme.
In Portugal, for example, the percentage of the population served by a system of wastewater collection and processing increased from 19 % to 57 %.
Näiteks Portugalis tõusis elanike osa kaal, kellel on juurdepääs heitvee kogumise ja käitlemise süsteemile, seniselt 19 protsendilt 57 protsendile.
2007-13: Preparing the next generation of programmes with the Inforegio site
2007-2013: Uue põlvkonna programmide ettevalmistamine Inforegio veebilehe abil
The Member States and regions are starting to prepare the upcoming 2007-13 programming period.
Liikmesriigid ja piirkonnad alustavad järgmise programmiperioodi (2007-2013) ettevalmistamist.
Editor: Thierry Daman, European Commission, Regional Policy DG, Unit 01, Fax (32-2] 296 60 03.
Vastutav toimetaja: Thierry Daman, Euroopa Komisjon, regionaalpoliitika peadirektoraat, üksus 01, faks; +32 2 296 60 03.
The texts of this publication do not bind the Commission.
Komisjon ei vastuta käesolevas väljaandes avaldatud tekstide eest.
Electronic address of the Regional Policy DG on the Internet: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm Commissioner Danuta Hübner: http://europa.eu.int/comm/cornmission_barroso/hubner/index_en.htm Orders for publications: < regio-info@cec.eu.int > — This newsletter ¡s published in 19 official languages of the European Union. Printed on recycled paper. Text finalised on 30 November 2005.
Regionaalpoliitika peadirektoraat; http://europa.eu.int/comm/regional_policy/index._en.htm Volinik Danuta Hübner: http://europa.eu.int/comm/commission_barroso/hubner/index_en.htm Väljaandeid saab tellida: regio-info@cec.eu.int — Käesolev infobülletään on välja antud üheksateistkümnes Euroopa Liidu ametlikus keeles. Trükitud taaskasutatud paberile.
National regional aid: new guidelines (2007–13)
Regionaalne riigiabi: uued suunised (2007–2013)
In December 2005, the European Commission adopted a draft communication (
2005. aasta detsembris võttis Euroopa Komisjon vastu teatise (
) setting out the new guidelines for national regional aid for the years 2007–13.
Euroopa Liidu Solidaarsusfond aitab üleujutustes kannatada saanud Bulgaaria piirkondi suunised seoses regionaalse riigiabiga aastateks 2007–2013.
These redirect aid to the most disadvantaged regions of the enlarged European Union and at the same time seek to make the EU as a whole more competitive and ensure a smooth transition to the new aid system.
Nimetatud abi suunatakse laienenud Euroopa Liidu kõige ebasoodsamas olukorras olevatele piirkondadele, pidades samas oluliseks kogu ELi konkurentsivõime tõstmist ja tagades sujuva ülemineku uuele toetuste eraldamise korrale.
The European Commission has proposed a contribution of EUR 20.35 million from the European Union Solidarity Fund (EUSF) to help Bulgaria meet the costs of emergency assistance, cleaning-up operations and the restoration of infrastructure, following the floods that hit the country in May and August 2005.
Euroopa Komisjon tegi ettepaneku, mille kohaselt Euroopa Liidu Solidaarsusfond eraldaks 20,35 miljonit eurot abistamaks Bulgaarial katta 2005. aasta nai ja augusti üleujutustega seotud pääste- ja puhastustööde ning infrastruktuuride taastamise kulusid.
This review comes at an opportune time — enabling the Member States to refer to these new guidelines when drawing-up their regional development strategies for the 2007–13 programming period of the Structural Funds.
Muudatus tehti õigeaegselt, tänu millele saavad liikmesriigid viidata uutele suunistele, kui hakatakse välja töötama regionaalarengustrateegiaid struktuurifondide programmiperioodiks 2007-2013.
It strikes a balance between the different interests and contributes to the Community action plan for State aid that must reduce regional aid as well as ensure it is better targeted.
See loob tasakaalu erinevate huvide vahel ja aitab ellu viia ühenduse riigiabi tegevuskava, mille kohaselt riigiabi vähendatakse, kuid eraldatakse eesmärgipärasemalt.
A new website for Urbact
URBACTil uus veebileht
The ‘statistical effect’ regions (GDP less than 75 % of the EU-15 average, but above 75 % of the EU-25 average).
„Statistilise efekti“ mõju all kannatavad piirkonnad (SKT alla 75% EL-15 keskmisest, kuid üle 75% EL-25 keskmisest).
These regions, which are home to 3.6 % of the EU-25 population, will have a transitional status and benefit from aid of 30 % to large enterprises until the end of 2010.
Nendel piirkondadel, kus elab 3,6% EL-25 elanikkonnast, on üleminekustaatus ning kuni 2010. aasta lõpuni on neil võimalik saada suurettevõtete toetusi määraga 30%.
Their situation will be reviewed at that time and the level of aid will be maintained if it has deteriorated, or will be reduced to 20 % if it has improved.
Seejärel vaadatakse nende olukord üle ning toetuse määr jääb samaks, kui olukord on halvenenud, vastupidisel juhul langeb aga 20% peale.
Other regions.
Muud piirkonnad.
For regions that exceed 75 % of the average GDP of the enlarged EU without this being attributable to a ‘statistical effect’, Member States will be able to set aid levels of between 10 % and 15 % for zones they will designate themselves, subject to certain conditions.
Piirkondades, kus SKT ületab 75% laienenud liidu SKTst, sõltumata „statistilisest efektist“, võivad liikmesriigid kehtestada toetuste määraks 10–15% sellistele piirkondadele, mille nad määravad teatavate tingimuste alusel.
Thus, the new guidelines set at 42 % (compared with the present 52.2 %) the EU population covered by regional aid.
Uute suuniste kohaselt moodustab riiklikku regionaalabi saavate piirkondade osakaal EL-25 elanikkonnast 42% (praeguse 52,2% asemel).
A safety mechanism prevents any Member State losing more than 50 % of its present coverage.
Tänu kaitseklauslile saab vältida seda, et mõni liikmesriik kaotaks üle 50% praegusest toetusest.
The acceptance criteria for the regions are defined more flexibly so as to reflect the diversity of situations in which the granting of such aid can be justified.
Piirkondade abikõlbulikkuse kriteeriumid on määratletud paindlikult, võttes arvesse, et sellise abi andmine võib osutuda vajalikuks väga erinevates olukordades.
The Structural Funds and NGOs
Struktuurifondid ja valitsusvälised organisatsioonid
Transitional measures are planned until the end of 2010 for regions that suffer the biggest aid reductions, and until 2008 for those that lose their right to State aid.
Erisätted kehtivad kuni 2010. aasta lõpuni selliste piirkondade suhtes, kus toetuste määr on kõige rohkem langenud, ning kuni 2008. aastani selliste piirkondade suhtes, millel ei ole enam õigust riigiabile.
The ceilings can also be increased, in all the assisted regions, by 20 % for small enterprises and by 10 % for medium-sized enterprises.
Lisaks võib kõigis toetust saavates piirkondades toetusemäära tõsta väikeettevõtete puhul 20% võrra ja keskmise suurusega ettevõtete puhul 10% võrra.
New forms of aid.
Uued toetuseliigid.
A new form of aid will support the creation of small businesses in the assisted regions during the first five years of their development.
Ühe uut tüüpi toetuse eesmärgiks on toetada toetusi saavates piirkondades väikeettevõtete asutamist esimese viie tegevusaasta jooksul.
New forms of operating aid will also be authorised in the least populated regions.
Väikseima rahvastikutihedusega piirkondades lubatakse eraldada ka uut tüüpi tegevustoetusi.
The European anti-poverty network (EAPN) has published the second edition of its ‘Manual on the management of the European Union Structural Funds’.
Euroopa vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlevate ühenduste võrk (European Anti-Poverty Network, EAPN) avaldas „Struktuuri-fondide haldamise juhendi“ kordustrüki.
Available in English and French, it explains how the Structural Funds are designed, programmed, publicised, implemented, monitored and evaluated, as well as the role the associations and NGOs can play in the process.
Prantsuse ja inglise keeles koostatud väljaanne selgitab, kuidas struktuurifondid on loodud, kuidas nende tööd kavandatakse, neid avalikkusele tutvustatakse, neid rakendatakse, jälgitakse ja hinnatakse ning millist rolli saavad selles protsessis mängida valitsusvälised organisatsioonid.
Disadvantaged regions.
Vähemsoodsad piirkonnad.
These are regions with a per capita GDP of less than 75 % of the Community average and represent 27.7 % of the EU population.
Vähemsoodsad piirkonnad, mille SKT elaniku kohta on alla 75% ühenduse keskmisest, moodustavad 27,7% ELi elanikkonnast.
They will be able to benefit from the highest levels of State aid allowed under the Treaty (2) as well as operating aid (regional aid to reduce the current expenditure of a company).
Neil on õigus saada kõige kõrgemat asutamislepingus määratud toetusmäära (2) ja ka tegevustoetustele (regionaaltoetused, mille eesmärgiks on vähendada mingi ettevõtte jooksvaid kulutusi).
As the level of prosperity varies widely between these regions, they are subdivided into three categories that determine the ceiling for aid to large companies.
Kuna nende piirkondade jõukuse tase on väga erinev, jagunevad need omakorda kolme kategooriasse, mille puhul on kindlaks määratud suurettevõtetele antavate toetuste ülemmäär.
This ceiling is 50 % for regions with less than 45 % of average GDP (7.37 % of the population), 40 % for regions with less than 60 % of average GDP (6.30 % of the population) and 30 % for regions with less than 75 % of average GDP (14.05 % of the population).
Nimetatud määr on 50% piirkondades, mille SKT on alla 45% keskmisest (7,37% elanikkonnast), 40% piirkondades, mille SKT jääb alla 60% keskmisest (6,30% elanikkonnast), ja 30% piirkondades, mille SKT jääb alla 75% keskmisest (14,05% elanikkonnast).
Outermost regions continue to be considered as disadvantaged, irrespective of their relative GDP and can be eligible for a further bonus.
Eriti perifeerseid piirkondi käsitatakse vähemsoodsate piirkondadena sõltumata nende SKTst ning neil on õigus saada suuremaid toetusi.
1) http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/regional/rag_en.pdf2) The general conditions for granting State aid to the regions are based on Article 87(3)(a) and (c) of the Treaty.
1) http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/regional/rag_en.pdf.2) Regionaalse riigiabi eraldamise üldtingimused põhinevad asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktidel a ja c.
The fifth European innovation scoreboard (EIS) (1
1) osutab, et riikide vahel on väga suured erinevused.
) shows major disparities between countries.
Euroopa innovaatika tulemustabel (
Most of the new Member States are in the process of catching up, but at a rate that does not augur well for short-term convergence within the EU.
Enamik uusi liikmesriike on asunud vahet tasa tegema, kuid sellise tempoga, mis ei anna lootust, et ELis saavutatakse lähiajal ühtne tase.
Also, if present trends continue, the innovation gap between Europe and the USA will not narrow.
Lisaks tuleb nentida, et kui praegused tendentsid jäävad samaks, siis Euroopa ja USA innovaatika vahe ei vähene.
The EIS provides an overview of innovation performances in Europe, with reference to five criteria: innovation drivers, knowledge creation, innova- tion and entrepreneurship, innovative applications, and intellectual property.
Euroopa innovaatika tulemustabel annab ülevaate Euroopa innovaatikasaavutustest viiest aspektist lähtuvalt: innovaatika liikumapanevad jõud, teadmusloo- me, ettevõtlus ja innovaatika, innovaatilised rakendused ja intellektuaalomand.
Four groups of countries can be distinguished:
Riigid jagunevad nelja rühma:
the leading countries: Switzerland, Finland, Sweden, Denmark and Germany; the average performers: France, Luxembourg, Ireland, United Kingdom, the Netherlands, Belgium, Austria, Norway, Italy and Iceland;
kõige edukamad: Šveits, Soome, Rootsi, Taani ja Saksamaa; keskmised riigid: Prantsusmaa, Luksemburg, Iirimaa, Ühendkuningriik, Madalmaad, Belgia, Austria, Norra, Itaalia ja Island; riigid, kes on vahet tasa tegemas: Sloveenia, Ungari, Portugal, Tšehhi Vabariik, Leedu, Läti, Kreeka, Küpros ja Malta;
For the first time, the EIS has developed an input/output method with which to assess how good countries are at transforming innovation assets into concrete results.
Esmakordselt on tulemustabeli puhul rakendatud input/output meetodit, mis võimaldab hinnata seda, kuidas riigid oma innovaatikavõimalusi rakendavad.
A specific sectoral approach is also included.
Lisaks kasutatakse spetsiifilist sektoriviisilist lähenemist.
This scoreboard therefore provides a valuable tool in realising the ‘integrated innovation/research’ action plan that was launched by the Commission in October 2005 and that places particular emphasis on the role of the Structural Funds in driving innovation.
Tulemustabel on hea vahend komisjoni poolt 2005. aasta oktoobris algatatud „Innovaatika ja teadusuuringute integreeritud tegevuskava“ realiseerimiseks, väärtustades eriti struktuurifondide rolli innovaatika liikumapaneva jõuna.
the countries catching up: Slovenia, Hungary, Portugal, Czech Republic, Lithuania, Latvia, Greece, Cyprus and Malta; the countries losing ground: Estonia, Spain, Bulgaria, Poland, Slovakia, Romania and Turkey.
riigid, kes jäävad teistest maha: Eesti, Hispaania, Bulgaaria, Poola, Slovakkia, Rumeenia ja Türgi.
) Available at the website: http://www.trendchart.org/ For summaries of innovation performances of individual countries in the EU-25: http://www.trendchart.org/scoreboards/scoreboard2005/index.cfm
) Saadaval veebilehel: http://www.trendchart.org/. EL-25 innovaatikatulemuste kokkuvõte riigiti: http://www.trendchart.org/scoreboards/scoreboard2005/index.cfm.
A new strategy for the urban environment
Uus linnakeskkonna strateegia
On 11 January, the Commission presented the proposal for a new thematic strategy (1
1), mille eesmärgiks on aidata liikmesriikidel
) to help Member States and regional and local authorities to improve the environmental performances of the cities.
11. jaanuaril tutvustas komisjon uue temaatilise strateegia eelnõud ( ning piirkondlikel ja kohalikel asutustel parandada linnade keskkonnaseisundit.
The strategy was first called for in the sixth environment action programme and aims to facilitate the local implementation of Community policy and legislation in this field on the basis of an exchange of experiences and best practice.
6. keskkonnaalases tegevuskavas ettenähtud strateegia peaks hõlbustama ühenduse selle valdkonnaga seotud poliitika ja õigusaktide rakendamist tänu kogemuste- ja heade tavade vahetusele.
Urban areas, which are home to four out of five Europeans, are facing a variety of problems that pose a threat to the environment as well as to human health.
Linnapiirkonnad, kus elab neli viiendikku eurooplastest, kannatavad väga paljude probleemide all, mis ohustavad nii keskkonda kui ka elanike tervist.
The local authorities have a key role to play in overcoming them while the many solutions already tried and tested are failing to receive sufficient attention.
Nendega võitlemisel mängivad tähtsaimat rolli kohalikud asutused. Mitmeid läbiproovitud lahendusi ei ole suudetud piisavalt väärtustada.
The proposed strategy includes the following principal measures.
Komisjoni pakutav strateegia hõlmab kokkuvõtlikult nelja järgmist meedet.
Support for an EU-wide exchange of best practice.
ELi tasandil toimuva heade tavade vahetuse edendamine.
The new cohesion policy envisages setting up a new programme for the exchange of knowledge and experience in the field of urban development.
Uue ühtekuuluvuspoliitika raames kavatsetakse välja töötada uus linnaarendusega seotud kogemuste- ja teadmistevahetuse programm.