natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The houses may be sprucer than before but they are very much in the old style, so the doors are still painted
Kuid selles linnas ei tasu näha vaid karmust ja kasinust, see on kõigele lisaks ainulaadne oma ühiskondliku, majandusliku ja füüsilise taastamise projektiga, mis on elus hoidnud ühe naabruskonna südame ja hinge. La Chanca elab edasi.
‘For a significant part of Europe’s population, housing costs account for over 40% of disposable income.
„See on üsna ainulaadne,” lisab Madridi Comilla ülikooli sotsioloog Fernando Vidal.
Some 13% find it hard to meet these costs.’
Siin on tegu kaasava kogukonnaga, kus erinevad rahvused, religioonid ja usud mugavalt koos elavad.
in the same vivid colours.
„Siin on tugeva kuuluvustundega stabiilne elanikkond,” ütleb Ana Vinuesa.
The Andalucian government has so far invested EUR 45 million in renovation work, with another EUR 47.7 million earmarked for future work.
„Kui inimesed hakkavad natuke rohkem raha teenima, kipuvad nad kolima merele lähemale, kus on paremad elamistingimused, kuid nad soovivad jääda La Chancasse.”
from house to house and expelling the traffickers.
Mõned asjad on muutunud, mõned jäävad alati samaks.
‘These men were literally jumping out of windows and running away,’ says Vidal.
Selle lõunamaise linna toonid on soojad, muusikana kõlab seal flamenko, tänavatel hõljub küpseva leiva ja grillitava kala lõhn ning sealne temperatuur võib tõusta halastamatu päikese all meeletult kõrgeks.
‘The people cleaned up La Chanca.’ The third time the population got together to improve their lot was when they decided to build or restore what were often very primitive homes.
La Chanca on lugu lootusest ja õnnestumisest kõikide takistuste kiuste ning kujutab endast edukat näidet linnauuendusest, mida on toodud eeskujuks Granadas, Sevillas, Cordobas ja Malagal.
And yet problems are rife, including high unemployment, inadequate working skills and broken families.
Linna põhiplaan pole Araabia aegadest palju muutunud, muutunud pole ka kaljudesse uuristatud koobasmajad, kus elasid vaesemad asukad.
There still aren’t enough houses, and many are overcrowded and in bad condition with a lack of bathrooms, toilets and other basic amenities.
Kalameeste valgete ühekorruseliste karbitaoliste majade uksed olid tavakohaselt majas elava kaluri paadiga samas erksas värvitoonis.
‘It is both social and architectural in scope.
eesmärke kui lihtsalt materiaalne tingimuste parandamine.
It is managed at a local level, and it actively involves the people who live there.’
Sihiks seati sügavam kogukonna probleemidesse tungimine tegevusplaanide kaudu, mis hõlmasid arvuteid ja internetti, naisteküsimusi ja suhtumist „Cuido mi casa, cuido mi barrio” (hoolitsen oma maja ja naabruskonna eest), mis püüdis innustada inimesi oma kodude ja keskkonna eest hoolitsema.
La Chanca’s thriving community of frequently unemployed and predominantly youthful people lives in an inter-cultural mix of Muslim north and sub-Saharan Africans, and Catholics, including the Catholic Roma.
LISATEAVEwww.laciudadviva.org La Ciudad Viva sarnased taastamisprojektid Andaluusias.http://ec.europa.eu/regional_policy/urban2/Euroopa Komisjoni URBAN programm on La Chanca taastamisse panustanud 10miljonit eurot.
This sun-baked southern province of Andalucia has some of the driest weather in Spain.
1980. aastate keskel võtsid La Chanca elanike loodud tegevusrühmad edukalt tervishoiu ja turvalisuse küsimustes kohaliku võimu üle.
But its story isn’t all harshness and barrenness; it is also a unique project of social, economic and physical rehabilitation that has kept alive the heart and the soul of a neighbourhood.
Pärast seda võtsid nad käsile kvartali narkodiilerid, käies majast majja ja visates sahkerdajad välja.
La Chanca lives on.
„Need mehed hüppasid
‘The neighbourhood action groups have always been incredibly powerful here when in the mid-1980s they were collapsing in the rest of Spain.
Enamus immigrantidest on pärit Magribist, lisaks elab siin lõunaameeriklasi ja idaeurooplasi, kusjuures segaabielud ei ole haruldased.
‘It’s a stable population with a strong sense of belonging,’ says Ana Vinuesa.
Vastusena kohalike elanike väsimatule tegutsemisele koostati Andaluusia valitsuse sügava pühendumisega La Chanca (Peri) spetsiaalne taastamiskava.
‘When people make a little more money, they tend to move closer to the sea where the residential conditions are better, but they want to stay in La Chanca.’
See võeti vastu 1990. aastal, seades veelgi laiahaardelisemaid
FOR MORE INFORMATIONwww.laciudadviva.org See La Ciudad Viva for similar restoration projects in Andalucia.http://ec.europa.eu/regional_policy/urban2/The European Commission’s URBAN programme has contributed EUR10 million to therehabilitation of La Chanca.
Nüüdseks on restaureeritud umbes 1000 ja üürimiseks ülesehitatud umbes 250 maja, põhiliselt nende inimeste jaoks, kes on pidanud hülgama oma koopaelamise.
Back in the mid-1980s, La Chanca’s citizen action groups successfully took on the municipal authorities on issues of education, health and security.
Majad on võib-olla kenamad kui varem, kuid nad on enamjaolt vanas stiilis, nii et uksed on endiselt sama kirgastes värvitoonides.
After that, they tackled the quarter’s drug dealers, going
Andaluusia valitsus on
Most immigrants are from the Maghreb, and there are also South Americans and East Europeans, with inter-marriage not a rarity.
La Chanca on linna ajalooline keskus, mis oli kunagi ühe Cordoba kalifaadi tähtsaima sadama kalurikvartal.
According to recent European and international reports, an important key to fighting poverty and social exclusion is to improve the living standards of disadvantaged people in the very places where they live, including access to adequate housing.
Tuginedes hiljutistele ELi ja rahvusvahelistele raportitele, on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisel väga oluline ebasoodsates oludes elavate inimeste elatustaseme parandamine ning neile sobivatele eluasemetele juurdepääsu võimaldamine.
Integrated urban regeneration programmes have the great advantage of simultaneously improving social and territorial cohesion.
Integreeritud linnauuendusprogrammid on hea võimalus sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse üheaegseks parandamiseks.
An essential part ofplanning and social policy in Denmark, Germany, Finland, France, the UK and Luxembourg involves approaches that avoid developing high concentrations of disadvantaged people.
Taani, Saksamaa, Soome, Prantsusmaa, Ühendkuningriigi ja Luksemburgi sotsiaalpoliitika ning selle kujundamise oluliseks osaks on lähenemisviisid, mis aitavad vältida ebasoodsas olukorras olevate inimeste hulga kasvu.
LOANS FOR THE EXCLUDED diligent visitor can still find and buy for a song anArt Deco vase or a bucolic
LAENUD TÕRJUTUILE sin otsija võib Brüsseli maaliliselt kirbuturult ikka veel üht-teist leida – näiteks mõne Art déco vaasi või bukoolilise
Three years ago, perky Sika Mawuke-Dzossou, 34, opened a beauty salon nearby.
Kolm aastat tagasi avas 34-aas-tane hakkaja Sika Mawuke-Dzossou lähikonnas ilusalongi.
Her customers are neighbourhood folk as well as staff from the two major hospitals up the road who come in for a quick pedicure.
Tema klientideks on ümbruskonnas elavad inimesed ja samal tänaval asuva kahe suurema haigla töötajad, kes aeg-ajalt tema juurde kiiret pediküüriteenust saama tulevad.
If it wasn’t for Microcredit, she says, she wouldn’t have been able to do it.
Ta ütleb, et ilma mikrokrediidita ei oleks ta sellega hakkama saanud.
ika, originally from Togo, is the mother of two boys, the
lgselt Togost pärit Sikal on kaks poega, kellest noorem
S youngest only a few months old.
A on vaid paari kuu vanune.
She put herself through a beauty and pedicure course and, at the welfare office, spotted by chance the visiting card of a man who advises people on small loans.
Naine pani end kirja iluprotseduuride ja pediküüritöö kursustele ja märkas sotsiaalabiametis täiesti juhuslikult väikelaenude alast nõustamist pakkuva mehe visiitkaarti.
In 2009, 27% of microloan clients in Europe were women, 13% were immigrants or belonged to ethnic minorities, and 11% were young people.
2009. aastal oli 27% Euroopa väikelaenude klientidest naised, 13 %immigrandid või rahvusvähemused ja11 % noored.
‘I already had most of the equipment, but the EUR 15000 loan is what got me started.’
„Kuigi mul oli suur osa vahenditest juba olemas, andis 15000 euro suurune laen vajaliku starditõuke.”
Her business is doing well, she says, and she has already reimbursed a second loan of EUR 13000 for a tanning bed at the same 4% interest rate.
Sika ütleb, et tema äri õitseb ja tal on õnnestunud tagasi maksta juba teine, solaariumi ostuks võetud 4%-lise intressimääraga 13000 euro suurune laen.
‘Naturally, the system only works if people can reimburse their loans,’ says Guichandut. ‘The lending organisations put a lot of effort into helping people succeed.
Viimane Euroopa väikerahastamise uuring näitab, et kuigi antud sektor hakkab juba majanduskriisi mõjusid tunnetama, on olukord siiski küllalt stabiilne.
Sika was lent the money by Brussels’s Regional Investment Company via its subsidiary Brusoc, one of 87 NGOs and lending and consultancy organisations in 21 countries that belong to the European Microfinance Network.
Vaatamata hiljutistele tagasilöökidele rahastamisallikate leidmisel on Euroopa Liit aidanud väikerahastamisel vee peal püsida, mistõttu on see sektor Euroopas ka jätkuvalt tõusuteel.
Microcredit has developed widely in France where it was introduced 22 years ago.
Laenude koguväärtus on kasvanud (3%) vaatamata väljaantud laenude arvu vähenemisele (-7%). %).
Interest rates vary considerably across Europe; France Initiative lends as a complement to bank loans and charges no interest at all, whereas lenders in the UK can ask for up to 30% interest.
Üleeuroopaline võrgustik samas võivad aga Ühendkuningriigi laenuandjad küsida isegi kuni 30%-list intressi.
Among them are people like Alexandre Aberlen in Sausset-les-Pins in Provence who four years ago opened a shop for selling and repairing computers.
„Loomulikult töötab see süsteem vaid siis, kui inimesed oma laenud ka tagasi maksavad,” ütleb Guichandut.
The Adie association that helps people excluded from the traditional banking system lent him EUR 3000, which allowed him to buy the furniture he needed for the shop.
„Laenuorganisatsioonid pingutavad kõvasti, et aidata inimestel oma kohustustega toime tulla.
The loan also helped to leverage a bank guarantee.
Suurem osa neist pakub tasuta nõuandeid ja väljaõpet.” üsna sarnased – nad on puusepad, juuksurid, restoranipidajad.
‘I was on welfare,’ says Aberlen, ‘and I’d always been mad about computers.’
Asja mõte on laenata raha sellistele inimestele, kel puuduks muidu juurdepääs finantseeringutele.”
Philippe Guichandut says the idea is to lend money to people who otherwise wouldn’t have access to loans.
Aeg-ajalt laenatakse raha ka kodude energiasäästlikumaks muutmiseks.
The latest European Microfinancing survey shows that the sector is starting to feelthe impact of the economic crisis, butis still standing strong.
Ülal – Alexandre Aberlen Provence’ist võttis laenu, et avada arvutipood. All – Digna Mendez Furtado Roheneemesaartelt pakub Marseille’s oma riigi roogasid ja seda tänu mikrokrediidi laenule.
In spite of recent setbacks like access to funding, the European Union has helped maintain microfinance activities in Europe and, as a result, the sector is continuing to grow.
Kõikjal Euroopas sarnaneb mikrokrediidi ärimudel algsele Grameeni pangale, mis tõi oma asutajale Muhammed Yunusile Nobeli preemia.
Theoverall value of loanshas increased (3%), although the number of loans has dropped (-7%). %).
Grameen on Bangladeshis tagatiseta väikelaenude pakkumisega muutnud miljonite inimeste elusid.
Above – Alexandre Aberlen in Provence borrowed to open a computer shop.
35% laenusaajatest olid naised ja 19% kuulusid immigrantide või rahvusvähemuste hulka.
Below – Cap Verdean Digna Mendez Furtado serves her country’s specialities in Marseilles, thanks to a Microcredit loan.
Süsteem on mõeldud peamiselt neile, kes kannatavad sotsiaalse tõrjutuse tõttu kõige enam.
with them, he put together a business plan with a request for a EUR 30000 loan.
koostati äriplaan ja laenutaotlus 30000 euro suurusele summale.
‘I found a travelling fishmonger who was selling his round, including his customers, and it worked.’
„Leidsin ühe reisile suunduva kalakaupmehe, kes müüs mulle kogu oma varustuse. Boonusena sain endale ka tema endised kliendid.”
A 65% guarantee from France Active guaranteed his loan from the Caisse d’Épargne.
France Active’ilt saadud 65% garantii aitas tal saada laenu Caisse d’Épargne’ist.
‘It works fine,’ he says, ‘I’ve always had an easy rapport with people.’
„Mul läheb hästi,” ütles ta. „Mulle on alati meeldinud inimestega suhelda.”
Or there’s Pascal Beaugrand at Outreau in northern France who now works as a fishmonger after a dark spell when he lost his driving licence, his marriage and his job and had no unemployment benefit.
Võtame näiteks Põhja-Prantsusmaal Outreaus praegu kalakaupmehena töötava Pascal Beaugrandi, kelle ellu tõi sünge kannapöörde juhiloa kaotus, abielulahutus ja tööst ning töötuabirahast ilmajäämine.
He went on a training course at the Centre for Sea Products at Boulogne-sur-Mer.
Ta pani end Boulogne-sur-Meris kirja meretoodete keskuse korraldatud koolitusele.
‘I come from a family of fishmongers,’ he says, ‘and when someone suggested I take up the profession, I thought why not?’
„Minu peres on olnud palju kalakaupmehi,” ütleb ta, „ja kui mulle soovitati selle ametiga tegeleda, siis mõtlesin, et miks ka mitte.”
‘I used to do travelling sales work between Portugal, Cape Verde and Marseilles and I just couldn’t make ends meet.
Hispaanias on need aga suunatud pigem sotsiaalse kaasatuse valdkonda. Süsteem on levinud ka Ida-Euroopas.
Then I started doing a little cooking for official functions, and people said, ‘you’re such a good cook, why don’t you start a restaurant?’
see tal sugugi lihtne. „Töötasin varem ringireisiva müügiagendina Portugalis, Roheneemesaartel ja Marseille’s ning ma lihtsalt ei tulnud enam ots otsaga kokku.
Her loan of EUR 2500 from Adie was the boost she needed.
Läbilöögiks vajaliku 2500 euro suuruse laenu sai ta Adie’lt.
Now her restaurant is full every night, and when she’s in the mood, she’ll sing her customers a Cape Verdean Morna.
Praegu on tema restoran igal õhtul külalisi täis ja kui tal tuju tuleb, laulab ta oma klientidele Roheneemesaarte mornat.
After a failed first project, he contacted a member of the solidarity network France Active that helps open bank credits to unemployed people who want to start a business.
Pärast esimese äriprojekti ebaõnnestumist võttis ta ühendust France Active’i nimelise solidaarsusvõrgustikuga, mis aitab ettevõtlusega alustada soovivatel töötutel laenu saada.
The extrovert Digna Mendez Furtado opened Le Scorpion in Marseille, a small restaurant specialising in Cape Verdean dishes like octopus stew and the crisp B’stilla pastry.
Ekstravertse iseloomuga Digna Mendez Furtado avas Marseille’s Le Scorpioni, pisikese restorani, mis spetsialiseerub Roheneemesaarte roogadele, nagu näiteks kaheksajalahautis ja b’stilla pagaritooted. Samaaegselt kolme last kasvatades, ei olnud
Bringing up three children on her own, she was having a hard time of it.
Philippe Guichandut ütleb, et asja sisuks on laenata raha inimestele, kel muidu puuduks juurdepääs laenudele.
MORE INFORMATION ABOUT POVERTY ANDSOCIAL EXCLUSION INEUROPE
LISATEAVE VAESUSE JA SOTSIAALSE TÕRJUTUSE KOHTA EUROOPAS
NON EXHAUSTIVE LIST FOR FURTHER READING
MITTETÄIELIK LOETELU LISALUGEMISEKS
European Commission, Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities: http://ec.europa.eu/social
■Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat: http://ec.europa.eu/social
László Andor, European Commissioner for Employment, Social Affairs and Social Inclusion: http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/andor
László Andor, Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalasjade ja sotsiaalse kaasatuse volinik: http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/andor
Europe 2020: A strategy for smart, sustainable and inclusive growth: http://ec.europa.eu/eu2020
Euroopa 2020. aastal: Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia: http://ec.europa.eu/eu2020
2010 European Year for Combating Poverty and Social Exclusion: www.2010againstpoverty.eu
2010 – vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta: www.2010againstpoverty.eu
Social protection & social inclusion in the EU: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=750 ■
Sotsiaalkaitse ja sotsiaalne kaasatus Euroopa Liidus: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=750
For Diversity.
■Erinevuste poolt. Diskrimineerimise vastu: http://ec.europa.eu/employment_social/fdad/cms/stopdiscrimination?langid=en
MORE INFORMATION ABOUT THE NGOS INVOLVED IN THE MAGAZINE
LISATEAVE AJAKIRJAGA SEOTUD VALITSUSVÄLISTE ORGANISATSIOONIDE KOHTA
Coalition of Social NGOs across Europe: www.endpoverty.eu/-HOME-.html
Üleeuroopaline sotsiaalvaldkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide liit: www.endpoverty.eu/-HOME-.html
European Anti-Poverty Network: www.eapn.org
Euroopa vaesusevastane võrgustik: www.eapn.org
European Microfinance Network: www.european-microfinance.org
Euroopa väikerahastamise võrgustik: www.european-microfinance.org
You are also welcome to sign up to receive the European Commission’s free Social Europe e-newsletter at http://ec.europa.eu/social/e-newsletter http://ec.europa.eu/social/
Samuti võite end registreerida tellijaks Euroopa Komisjoni tasuta väljaandele Sotsiaalse Euroopa e-uudiskiri aadressil http://ec.europa.eu/social/e-newsletter http://ec.europa.eu/social/
Removing barriers to JOB MOBILITY http://ec.europa.eu/social
Sotsiaalne EUROOPA TÖÖALAST LIIKUVUST takistavate piirangute kaotamine http://ec.europa.eu/social
Social EUROPECombating SOCIAL EXCLUSION and POVERTY http://ec.europa.eu/social
Sotsiaalne EUROOPAVõitlus SOTSIAALSE TÕRJUTUSE ja VAESUSE vastu http://ec.europa.eu/social
No one left out
Kedagi ei jäeta kõrvale
Social EUROPEPromoting SOCIAL INCLUSION http://ec.europa.eu/social http://ec.europa.eu/social
Sotsiaalne EUROOPASOTSIAALSE KAASATUSE suurendamine http://ec.europa.eu/social http://ec.europa.eu/social
Social EUROPEPromoting EQUALITY between WOMEN and MEN http://ec.europa.eu/social
Sotsiaalne EUROOPANAISTE ja MEESTE VÕRDÕIGUSLIKKUSE edendamine http://ec.europa.eu/social
Social EUROPE Working for BETTER WORK/LIFE BALANCE http://ec.europa.eu/social http://ec.europa.eu/social
Sotsiaalne EUROOPA Parema tasakaalu saavutamine TÖÖ JA ERAELU vahel http://ec.europa.eu/social http://ec.europa.eu/social
Social EUROPE Promoting OPPORTUNITIES FOR ALL AGES http://ec.europa.eu/social http://ec.europa.eu/social
VANUSEGRUPPIDELE http://ec.europa.eu/social
Social EUROPE Promoting TRAINING and ADAPTABILITY http://ec.europa.eu/social http://ec.europa.eu/social
Sotsiaalne EUROOPA KOOLITUSSE investeerimine ja KOHANEMISVÕIME edendamine http://ec.europa.eu/social
Social EUROPE Working for MORE and BETTER JOBS http://ec.europa.eu/social http://ec.europa.eu/social
Sotsiaalne EUROOPA Loome ROHKEM ja PAREMAID TÖÖKOHTI http://ec.europa.eu/social
NONBINDING GUIDE TO GOOD PRACTICE FOR THE APPLICATION OF DIRECTIVE 2003/10/EC “NOISE AT WORK”
MITTESIDUV JUHIS HEADE TAVADE KOHTA DIREKTIIVI 2003/10/EÜ (MÜRA TÖÖKOHAL) KOHALDAMISEL
If so, you can download them at
Euroopa Komisjon
O or take out a free online subscription at
Kuidas vältida või vähendada töötajate KoKKupuudet müraga tööl
ESmail is the electronic newsletter from the Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities.
Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat Üksus F4
You can subscribe to it online at
Käsikiri valminud detsembris 2007
Our priced publications are available from EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu), where you can place an order with the sales agent of your choice.
Et kasutada või reprodutseerida fotosid, mille autoriõigused ei kuulu Euroopa ühendustele, tuleb taotleda luba otse autoriõiguste valdaja(te)lt.
Page 3
lisateave:
Non-binding guide to good practice for the application of Directive 2003/10/EC of the European Parliament and of the Council on the minimum safety and health requirements regarding the exposure of workers to the risks arising from physical agents (Noise)
Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat Töötervishoiu, -ohutuse ja -hügieeni üksuse (EMPL F/4) EUROFORUM Building E-posti aadress: EMPL-F4-secretariat@ec.europa.eu Faks: (+352) 4301 34259 empl F/4 veebisait: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=148 & langId=en
Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities Unit F.4
Europe Direct on teenus, mis aitab leida vastused Euroopa Liiduga seotud küsimustele
Manuscript completed in December 2007
Tasuta infotelefon: (*)
Neither the European Commission nor any person acting on behalf of the Commission may be held responsible for the use that may be made of the information contained in this publication.
(*) Mõned mobiilsideoperaatorid ei võimalda helistamist 00 800 numbritele või võtavad neile helistamise eest kõnetasu.
For any use or reproduction of photos which are not under European Communities copyright, permission must be sought directly from the copyright holder(s).
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saate Internetist „Europa” serverist (http://europa.eu).
Further information:
Bibliograafilised andmed on esitatud väljaande lõpus.
It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu).
© Euroopa ühendused, 2009Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Hearing loss problems caused by noise are one of the 10 most common occupational diseases encountered in the European Union (EU).
Mürast põhjustatud kuulmiskadu ja sellega seonduvad terviseprobleemid kuuluvad kümne kõige sagedamini esineva kutsehaiguse hulka Euroopa Liidus.
Hypoacusis (hearing loss) or deafness caused by damaging noise is one of the diseases which are identified on the European list of occupational diseases1. Data collected by Eurostat as part of the ‘European Occupational Diseases Statistics’ (EODS), show that approximately 14,300 cases of hearing loss due to noise were identified in Europe (EU-15) during 2005, equivalent to 9.5 cases per 100,000 employed people.
Tervist kahjustava müra tekitatud kuulmispuudulikkus ehk kurtus on kantud Euroopa kutsehaiguste loetellu.1Euroopa kutsehaiguste statistika raames EUROSTATi (Euroopa Ühenduste Statistikaamet) kogutud andmete põhjal tuvastati 2005. aastal Euroopas (EL 15) ligikaudu 14 300 mürast põhjustatud kuulmiskao juhtumit, mis teeb 9,5 juhtumit 100 000 töötaja kohta.
It is appropriate to point out that amongst the cases identified, approximately 98 % are men, and that 73 % work in the manufacturing, mining and construction industries.
On asjakohane rõhutada, et tuvastatud juhtumitest umbes 98% puhul oli tegemist meestega ning et 73% kahjustusi saanud inimestest töötas töötlevas, mäe- ja ehitustööstuses.
The last European Working Conditions Survey (ESWC) carried out by the Dublin Foundation in 2005, shows that approximately 20 % of European workers are exposed, for at least half of their working hours, to noise levels so high that they need to shout in order to be heard by their colleagues.
Viimane Euroopa töötingimuste uuring (European Working Conditions Survey – ESWC), mille viis 2005. aastal läbi Dublini Fond, näitas, et umbes 20% Euroopa töötajatest puutub vähemalt poole tööaja jooksul kokku nii tugeva müraga, et töökaaslastele enda kuuldavaks tegemiseks peavad nad karjuma.
Although noise is currently a problem common in all economic activities, especially in manufacturing, mining and construction industries, where approximately 35 % to 40 % of workers are exposed, it is also present in all other sectors of industry.
Kuigi müra on praegu kogu majandustegevust hõlmavaks probleemiks, eriti töötlevas, mäe- ja ehitustööstuses, kus sellega puutub kokku umbes 35–40% töötajatest, mõjutab see ka kõikide muude tööstusharude töötajaid.
Persistent exposure results in a series of restrictions and incapacities affecting workers suffering from hearing loss.
Pidevast kokkupuutest müraga tekkinud kuulmiskadu vähendab töövõimet ja põhjustab töövõimetust.