natgillin/translations-raw huggingface dataset:
From the island of Styrsö in the southern archipelago of Gothenburg, the association has, in cooperation with the municipality, started a process to look at ways to cooperate with a view to increasing livestock in the region.
Göteborgi lõunapoolsesse arhipelaagi kuuluval Styrsö saarel käivitas ühing koostöös kohaliku omavalitsusega protsessi, mille eesmärk on otsida koostööviise lammaste arvu suurendamiseks piirkonnas.
One aim of the project is to investigate the possibilities of a local slaughterhouse.
Projekti üks eesmärk on uurida kohaliku tapamaja ehitamise võimalusi.
To get ready to face the market requires both a marketing plan and a strong brand.
Turul tegutsemiseks valmistumiseks on vaja turunduskava ja tugevat tootemarki.
Therefore market research and a marketing strategy to target the food and catering sectors are to be developed.The lamb project also contributes to establishing new businesses in the area such as handicrafts using leather, fur and wool, and from meat products.
Seetõttu tuleb välja töötada turu-uuring ja -strateegia, mis on suunatud toidu- ja toit-lustamissektorile.Lambalihaprojekt soodustab ka uute ettevõtete loomist kõnealuses piirkonnas, nagu käsitööettevõtted, kus kasutatakse nahka, karusnahka ja villa, ning lihatööstusettevõtted.
The LAG of Carpe Mare
Kohalik tegevusrühm Carpe Mare kasutas Lea-
PIR: Working regionally with young people
PIR on piirkondlik töö noortega
Member State: Luxembourg Region, district: North, Clervaux-Vianden Name of the LAG: LAG Clervaux-Vianden Population: 17 000Surface area: 440 km
Liikmesriik: Luksemburg Piirkond, ala: Põhja-Luksemburg, Clervaux-Vianden Kohaliku tegevusrühma nimetus: LAG Clervaux-Vianden Rahvaarv: 17 000Pindala: 440 km
Project total cost: EUR 106 195EU: EUR 21 239Other public funds: EUR 42 478Private funds: EUR 42 478Period of project eligibility: 2005–06
Projekti kogumaksumus: 106 195 eurot EL: 21 239 eurot Muud riiklikud vahendid: 42 478 eurot Erakapital: 42 478 eurot Projekti kehtivusaeg: 2005-2006
Contact person: Dif Di er d ing E-mail: info@t9t.lu Websites: www.t9t.lu, www.cv.leader.lu
Kontaktisik: Dif Di e r din g E-post: info@t9t.lu Veebilehed: www.t9t.lu, www.cv.leader.lu
PIR (Point d’Information Régional) is a pilot project located in north Luxembourg.
PIR (Point d’Information Régional) on Põhja-Luksemburgis elluviidav katseprojekt.
It began in 2005 aiming to popularise ‘youth work’ by using a variety of media and public relations activities.
See algas 2005. aastal ning oli suunatud noorsootöö populariseerimisele mitmesuguste massi-teabe- ja suhtekorraldusvahendite kaudu.
This included regional posters, promotional trailers in cinemas, an online presence and even a TV programme!During 2005 and 2006 various youth media projects and workshops (movie, music and photography) were supported.
Selle tegevuse hulka kuulusid piirkonnas ülesriputatud plakatid, reklaamlõigud kinodes, Internetiesitlus ja isegi telesaade!Ajavahemikul 2005-2006 toetati mitut noorsoole suunatud meediaprojekti ja õpikoda (kino, muusika ja fotograaa teemadel).
For example in 2005 a documentary lm about the work of the region’s‘young reghters’ was made over a six-month period.
Näiteks 2005. aastal valmis kuue kuuga dokumen-taallm piirkonna noorte tuletõrjujate tööst.
Then in 2006, the region’s youth produced the rst regional monthly TV programme ‘T9TV’ with assistance from the European Volunteer Service.In the eld of regional information, a new national job exchange was created in 2005 together with national partners, which was very successful.
2006. aastal valmis aga piirkonna noortel Euroopa vabatahtliku teenistuse abiga esimene piirkondlik igakuine telesaade „T9TV”.Piirkonna teavitamise vallas loodi 2005. aastal koostöös siseriiklike partneritega uus riiklik tööbörs, mis oli väga edukas.
Moreover, a regional youth information centre has been established whose aim is to give a range of advice to young people.
Lisaks sellele loodi piirkondlik noorte infokeskus, mille eesmärk on nõustada noori eri küsimustes.
By the end of 2006 two new regional services had been created.
2006. aasta lõpuks loodi kaks uut piirkondlikku teenistust.
One is called ‘The babysitting platform’ which will train babysitters and place them in the region.
Ühte neist nimetatakse lapsehoidmise platvormiks, mille eesmärk on koolitada lapsehoidjaid ja leida neile piirkonnas tööd.
The other is ‘do-u-2’.
Teise platvormi nimeks on „Tee sina ka”.
This is a trendsetting youth network which has the unique potential to link and support young people in the region with common interests.
See on suundumusi määrav noortevõrgustik, millel on ainulaadne võime siduda ja toetada kõnealuse piirkonna ühiste huvidega noori.
Furthermore, the regional associations can use this project to promote their regional services.Apart from the money coming from Leader+, 40 % is contributed by the Ministry of Agriculture, Viticulture and Rural Development, with a similar amount from the private sector via Jugendtre ASBL.
Lisaks saavad piirkonna ühendused kasutada seda projekti oma piirkondlike teenistuste edendamiseks.Lisaks Leader+ programmist saadud rahale katab 40% projekti maksumusest põllumajanduse, viinamarjakasvatuse ja maaelu arengu ministeerium, sama suur summa tuleb erasektorist Jugendtreff asbl-ilt.
A big advantage of the whole project is that the entire concept can be integrated elsewhere without any problems.
Projekti suur eelis on, et kogu selle ideed saab mujal probleemideta integreerida.
This way, other regional social services involved with the youth sector can benet from the work and the experience of the pilot project.
Nii saavad noortega seotud muud piirkondlikud sotsiaalteenistused kasutada katseprojekti tulemusi ja selle rakendamise kogemusi.
Putting regional governance into perspective
Piirkondliku juhtimise vaatluse alla võtmine
On 20 February 2006 the Agriculture Council adopted EU strategic guidelines for rural development — five months after the adoption of the Council regulation on support for rural development by the new European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD).
Põllumajandusministrite nõukogu võttis Euroopa Liidu maaelu arengu strateegilised suunised vastu 20. veebruaril 2006. aastal, s.o viis kuud pärast uuest Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavaid maaelu arengu toetusi käsitleva nõukogu määruse vastuvõtmist.
In addition, in 2001, the European Commission produced its own White Paper (2) on European governance for the wider public, which contained a set of recommendations on how to enhance democracy in Europe and increase the legitimacy of the institutions.
Lisaks koostas Euroopa Komisjon 2001. aastal laiemale üldsusele mõeldud Euroopa avalikku haldust käsitleva valge raamatu, (2) mis sisaldab soovitusi selle kohta, kuidas tugevdada demokraatiat Euroopas ja suurendada institutsioonide legitiimsust.
Regional governance requires a minimum of institutionalisation (rules) which refer to recruiting members, the exit option, decision-making, compliances, etc., and an organisational unit to perform the daily administrative tasks.
Sellekohaselt peavad Leader-prog-rammid olema piirkonnapõhised, korraldatud altpoolt tuleneval initsiatiivil, põhinema kohalikul/piirkondlikul avaliku ja erasektori vahelisel partnerlusel ning olema kavandatud integreeritud, mitut valdkonda hõlmava lähenemisviisi alusel.
Actors of dierent logics of action collaborate: Political actors are territorially bound — they respond to territorial power and their constituency.
Piirkondlik juhtimine viitab iseseisva piirkondliku juhtimise ja koostöö uutele viisidele, mida iseloomustavad:null
Two basic concepts are central to regional governance: functional versus territorial interactions.
Piirkondliku juhtimise kaks põhimõistet on funktsionaalne koostoime ja territoriaalne koostoime.
An interaction is functional if it is centred on a problem or a task — the space is of minor importance.
Koostoime on funktsionaalne, kui see keskendub probleemile või ülesandele – ruum on vähem tähtis.
An interaction is called territorial if the territory is the common denominator to organise cooperation, i.e. territorial boundaries, place identity, regional solidarity, regional collective goods determine the collective actions.
Koostoimet nimetatakse territoriaalseks, kui territoorium on ühisnimetaja koostöö korraldamisel, s.t et ühistegevuse määravad territoriaalsed piirid, samastumine asukohaga, piirkondlik solidaarsus, piirkonna kollektiivsed hüved.
Regional governance usually starts on a functional basis because the transaction costs of such cooperation are lower than with territorially bound interactions.
Piirkondlik juhtimine algab tavaliselt funktsionaalsel alusel, sest sellise koostöö läbirääkimiskulud on madalamad kui territooriumiga seotud koostöö puhul.
Territorial interactions require a representative selection of actors (all regionally relevant concerns must be embodied) implying a multitude of actors with heterogeneous interest structures which increase the number and intensity of conicts (conicts over interests, values and ideologies).
Territoriaalne koostoime nõuab osaliste representatiivset valimit (see peab hõlmama kõiki piirkonnas olulisi probleeme), mis toob kaasa suure hulga eri huvidega osalejate kaasamise, mis suurendab konikte ja teravdab neid (huvide, väärtuste ja vaadete koniktid).
In addition, the territorial governance patterns are strongly inuenced by local and regional politics (regional governance competes with legal territorial decisionmaking bodies).
Lisaks sellele mõjutab territoriaalset juhtimist tugevalt kohalik ja piirkondlik poliitika (piirkondlik juhtimine konkureerib territoriaalsel tasandil poliitikat kujundavate asutustega).
That combination usually leads to more legalistic regulations which again have repercussions on the existing organisational structure (see below).
See kombinatsioon üldjuhul põhjustab õigusaktide rangemalt juriidilist sõnastust, mis jällegi mõjutab kehtivat organisatsioonilist struktuuri (vt allpool).
Governance versus government
Juhtimine versus valitsemine
Secondly, there are always more interrelationships between actors transforming political processes into governance without government (Rhodes 1997) — after all, we live in a network society.
Üldiselt viitab valitsemise mõiste organisatsioonilisele struktuurile, samal ajal kui juhtimine tähendab organisatsioonilisi protsesse.
Thirdly, even intermediate devices of governance are structured to a certain degree.
Praktikas on selline jaotus laialivalguv kolmel põhjusel.
In practice, that distinction is blurred for three reasons: firstly, the two are interlocked.
Esiteks on kaks kõnealust mõistet läbi põimunud.
In the last decades government has become more lenient and exible by downsizing the hierarchies and boosting network-like modes of interaction (informal administrative actions etc.).
Viimastel aastakümnetel muutus valitsemine leebemaks ja paindlikumaks hierarhia piiramise ning võrgustikesarnaste koostoimeviiside (mitteametlikud haldusmeetmed jne) soodustamise kaudu. Teiseks on need osali-
Regional governance is selective towards interests, topics and solutions.
Piirkondlik juhtimine on huvide, teemade ja lahenduste suh- tes valiv.
Who becomes a member of the networks, which issues are addressed (in general, governance is detrimental to conict-intensive themes), which solutions are allowed?And it is fragile on three levels: it is bound to the external institutional structure and could be ‘captured’ by territorial actors — by politicians and administrators requiring more control over those patterns of governance which threaten their autonomy.
Kes saab võrgustike liikmeks, mis küsimusi käsitletakse (üldiselt on juhtimise teema koniktirohkete teemade puhul kahjulik), millised lahendused on lubatud?Piirkondliku juhtimise haprus ilmneb kolmel tasandil: see on seotud võrgustikuvälise institutsionaalse struktuuriga ja selle võivad „hõivata” territoriaalsed osalised – s.o poliitikud ja haldusorganid, kes vajavad suuremat kontrolli selle juhtimisviisi üle, mis ohustab nende autonoomiat.
And due to an informal veto power, existing organisations are able to inuence the outcome of governance (multi-level governance).
Lisaks saavad olemasolevad organisatsioonid mitteametliku vetoõiguse tõttu mõjutada juhtimise tulemusi (mitmetasandiline juhtimine).
Secondly, internally governance depends on resources (in-kind (voluntary actions) or nancial) and could become unstable if members change due to elections or other events.
Teiseks sõltub juhtimine sisemistest ressurssidest (vastutulelikest (vabatahtlik tegevus) või nantsilis-test) ja võib muutuda ebastabiilseks valimistest või muudest sündmustest tingitud liikmete vahetumise tõttu.
Thirdly, the management of governance arrangements requires competent leadership which is capable of balancing task eectiveness with group cohesion and positive individual cost-benet ratios.
Kolmandaks nõuab juhtimisalaste kokkulepete haldamine pädevat juhtkonda, kes on võimeline tasakaalustama ülesannete tõhusat täitmist rühma sidususe ning üksikliikme jaoks positiivse kulude ja tulude suhtega.
More often than not governance arrangements either tilt towards higher eectiveness neglecting group cohesion or towards high degrees of‘group feeling’at the cost of task eectiveness.How intensely governance tends to get institutionalised depends to a large extent on the respective political culture.
Pahatihti on juhtimisalased kokkulepped kallutatud suuremale tõhususele, pööramata tähelepanu rühma sidususele või tugevamale rühmatundele ülesannete tõhusa täitmise arvel.See, kui tugev on juhtimise institutsionaliseerimise suundumus, sõltub suurel määral vastavast poliitilisest kultuurist.
In Germany the pressure to institutionalise is probably higher than in England.
Saksamaal on institutsionaliseerimise surve tõenäoliselt suurem kui Inglismaal.
Germany has developed a legal political culture (culture of distrust), while the English political culture is based more on negotiating and political bargaining.
Saksamaa arendas välja õigusliku poliitilise kultuuri (usaldamatuse kultuuri), samal ajal kui Inglismaa poliitiline kultuur põhineb rohkem läbirääkimistel ja poliitilistel kokkulepetel.
It seems to be better suited to deal with net-work-like structures.
Viimane tundub olevat sobivam võrgustikulaadsete struktuuridega tegelemiseks.
Modes of action of regional governance Networks are personal connections grounded on voluntary cooperation leaving it to the discretion of the members to opt out any time.
Piirkondliku juhtimise toimimisviisid Võrgustikud tähendavad isiklikke kontakte, mis rajanevad vabatahtlikule koostööle, jättes liikmetele õiguse teha valikuid mis tahes ajal.
Theoretical discussions lead to the conclusion that regional governance could only be conceived of as functional.
See toob kaasa selle, et iga liige teeb võrgustikus koostööd nii kaua, kui tema isiklik tulude ja kulude suhe on positiivne.
For otherwise it would strongly compete with established political decisionmaking bodies which in general are territorially based.
Võimu kasutus on piiratud, muidu võiks see nihutada kulude koorma vähemuste õlgadele.
Leader, however, favours the territorial approach.
Võimukatel osalistel on siiski kaudne vetoõigus.
However, the ensuing higher transaction costs could be oset by capitalising on so-cial-emotional ties derived from ‘the power of place’.
Kui võrgustik satub nende huvidega vastuollu, siis takistavad nad otsuse tegemist või lahkuvad võrgustikust.
That is generally denied because that would require more formal institutions, better legitimisation and entail conicts with local governments.
See tähendab võrgustikulaadset juhtimisstruktuuri, mis:null
But even with output-based legitimisation there remains the need to link the decisions taken by networks to the implementing institutions (multi-level governance).(4) How does one ensure that dierent concerns (economic, ecological, and social) will be treated equally?
4) Kuidas kindlustada seda, et eri küsimusi (majanduslikke, ökoloogilisi, sotsiaalseid) käsitletakse võrdselt?
In general, economic concerns receive highest priority because they have the strongest inuence on regional development and wellbeing and are strongly related to social concerns (workplaces).
Üldiselt omistatakse majandusküsimustele suurimat tähtsust, sest nende mõju piirkonna arengule ja heaolule on kõige suurem ning need on tihedalt seotud sotsiaalküsimustega (töökohad).
In contrast, ecological concerns tend to be considered as less relevant.
Vastupidi sellele peetakse ökoloogilisi küsimusi pigem vähem olulisteks.
One method to prevent unequal treatment would be to adopt controlling devices or introduce patterns of reex-ive decisionmaking (e.g. environmental assessment procedures, spatial assessment procedures, social assessment procedures).
Üks ebavõrdse käsitluse vältimise meetod oleks võtta kasutusele kontrollvahendid või kehtestada paindlik otsuste tegemise mudel (nt keskkonnaseisundi, ruumi, sotsiaalsete olude hindamise toimingud).
Another device would be to recruit the ‘right’ persons who are broad-minded and cooperative enough to come to ‘fair’ solutions.
Teiseks vahendiks oleks värvata „õiged” inimesed, kes on piisavalt laia silmaringiga ja koostööaltid, et jõuda „õiglaste” lahendusteni.
The approaches found in practice heavily rely on self-control and self-discipline of the actors involved as well as on self-evaluation.(5) How does an intersectoral regional approach (Leader) t into a vertically and sectorally compartmentalised bureaucratic structure?
Praktikas on ilmnenud, et lähenemisviisid tuginevad suuresti kaasatud osaliste enesekontrollile, enesedistsipliinile ja enesehinnangule.5) Kuidas sobitub sektoritevaheline piirkondlik lähenemine (Leader) vertikaalselt ja sektoritepõhiselt jaotatud bürokraatlikku struktuuri?
The intersectoral integration can best be achieved on a project basis.
Sektoritevahelist integratsiooni saab kõige paremini saavutada projektipõhiselt.
But such approaches meet their limits if project priorities are not embedded in regional programmes and if regional coordination is thwarted by sectoral hierarchies.
Sellised lähenemisviisid on aga piiratud, kui projekti prioriteedid ei ole lisatud piirkonna programmidesse ja kui piirkondlikku koostööd takistavad sektoraalsed hierarhiad.
Therefore, Leader implies endeavours for intersectoral coordination on the national level.(6) Do Leader groups conict with the need for autonomy of local governments?
Seetõttu eeldab Leader-programm, et püüeldakse sektoritevahelise koostöö saavutamise poole riiklikul tasandil.6) Kas Leader-rühmad on vastuolus kohalike omavalitsuste vajadusega autonoomia järele?
That conict is inherent in the device but the Leader methodology is able to overcome the problem by strongly integrating local governments in the governance arrangements.
Selline vastuolu tuleneb juba kõnealuse vahendi olemusest, kuid Leadermeetod võimaldab lahendada probleemi kohalikke omavalitsusi juhtimisalastesse kokkulepetesse kaasates.
However, the territorial approach of Leader may render the arrangements ‘communes-weighted’, in particular if the representatives of the economic and the civil society sectors take a less committed stance.(7) Are Leader groups ‘good-weather arrangements’ that dissolve once the money ows stop?
Leaderi territoriaalne lähenemisviis võib siiski muuta kokkulepped „omavalitsustekeskseteks” eelkõige siis, kui majandussektori ja kodanikuühiskonna esindajad ei oma nii kindlaid seisukohti.7) Kas Leader-rühmad kujutavad endast nn hea ilma kokkuleppeid, mis lagunevad kohe, kui rahavoog peatub?
That is the case in many regional governance arrangements but Leader is a long-term programme geared towards ‘mainstream-ing’ which entails that groups are enabled to learn, that successful projects attract the interests of more actors and that the interaction of the actors involved becomes denser and denser (social capital formation): success breeds success and followers.(8) Do Leader groups need a stronger institutionalisation?
See puudutab paljusid piirkondliku juhtimise alaseid kokkuleppeid, kuid Leader on pikaajaline programm, mis on suunatud süvalaiendamisele, ning võimaldab rühmadel kogeda, et edukad projektid äratavad rohkem huvi ja et kaasatud osaliste vaheline koostöö muutub üha tihedamaks (sotsiaalse kapitali vorm) ehk edu külvab edu ja järgijaid.8) Kas Leader-rühmad vajavad suuremat institutsionaliseerumist? Ilmselt jah, sest suureneva osalejate arvu tõttu nõuavad läbipaistvus, aruandekohustus ja ametlik esindatus rohkem tähelepanu.
Apparently yes, because with the growing number of participants, transparency, accountability and formal representation require more attention.
Kokkuvõttes on piirkondlik juhtimine eelkõige osaliste koostöö parandamise protsess killustunud ja osadeks jaotatud institutsionaalses raamistikus.
IMPROVING THE QUALITY OF LIFEIN RURAL AREAS
ELUKVALITEEDI PARANDAMINE MAAPIIRKONDADES
Focus Kromme Rijn: quality of village life
Tähelepanu keskmes Kromme Rijnis on maaelu kvaliteet
Village development plans with a bottom-up approach give villagers a say in their region’s future and ensure their quality of life
Altpoolt tuleneval initsiatiivil koostatud külade arengukavad annavad külaelanikele sõnaõiguse nende piirkonna tuleviku üle otsustamisel ja tagavad neile hea elukvaliteedi.
This resulted in the‘Focus Kromme Rijn’project which was eventually established with Leader+ money.
Piirkonna nimi tuleneb seda läbivast jõest, mille nimi on Kromme Rijn.
The region takes its name from the Kromme Rijn river which meanders through it.
Põhjas piirneb see Utrechtse Heuvelrugi rahvuspargiga.
To the north it borders the Utrechtse Heuvelrug National Park.
Ajalooliselt on see olnud ning on ka praegu rohumaadega ja traditsiooniliste küladega puuviljakasvatuspiirkond, mida iseloomustavad väikesed ettevõtted, mitu vooluveekogu, mõned tuuleveskid ja maamõisad.
Historically and currently it is a fruit-growing area, with meadowland and traditional villages, and is characterised by small businesses, a variety of watercourses, windmills and country estates.These country estates, many of which are still permanently occupied, are located on the higher parts, while the area of lower land (towards the river) is designated for agricultural use.Since 2002, there have been about 20 projects which have been partially nanced by Leader+ subsidies, covering neighbourhood activities and involving schools, municipalities and businesses.
Maamõisad, millest paljudes veel püsivalt elatakse, asuvad piirkonna kõrgemates osades, samal ajal kui piirkonna madalamad jõelähedased alad on ette nähtud põllumajanduslikuks kasutamiseks.Alates 2002. aastast on piirkonnas rakendatud ligi 20 Leader+ toetustest osaliselt rahastatud projekti, mis hõlmasid kogukondlikku tegevust ning kaasasid koole, kohalikke omavalitsusi ja ettevõtjaid.
Already these projects have made the region’s rich culture and landscape more accessible for a larger group of people.
Juba need projektid suurendasid külastajate ligipääsu piirkonna rikkale kultuurile ja maastikule.
The local action group, Kromme Rijn, is particularly concerned with projects which contribute to the quality of life and regional character of the area.
Kohalik tegevusrühm Kromme Rijn tegeleb eelkõige projektidega, mis aitavad kaasa elukvaliteedi paranemisele ja piirkonna omapära rõhutamisele.
It also is involved in developing regional cooperation and networks between the public and private sector.
Lisaks tegeleb kõnealune tegevusrühm avaliku ja erasektori vahelise piirkondliku koostöö ja võrgustike arendamisega.
krommerijnloket.nl) in order to support initiatives by citizens and entrepreneurs.
kodanike ja ettevõtjate algatusi.
Leader+ money has also been used in the project to establish a regional management system.
Leader+ programmist saadavat toetust kasutati ka piirkondliku juhtimissüsteemi loomisega seotud projekti elluviimiseks.