natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A greater cohesion for growth and employment
Suurem ühtekuuluvus kasvu ja tööhõive nimel
Through its cohesion policy, the EU has made a significant contribution to harmonious, balancedand sustainable development.
Ühtekuuluvuspoliitika kaudu on EL andnud märkimisväärse panuse harmoonilise, tasakaalustatud ning säästva arengu edendamiseks.
By mobilising Europe’s unused potential, cohesion policy has alsoboosted economic performance overall at the same time as reducing economic and social disparities.
Euroopa seni kasutamata potentsiaali mobiliseerimiseläbi on ühtekuuluvuspoliitika suurendanud üldist majanduslikku tulemuslikkust, vähendades samas majanduslikke ja sotsiaalseid erinevusi.
The added value of cohesion policy
Ühtekuuluvuspoliitika lisaväärtus
Key features in the success of European cohesion policy in raising the economic performance of thefuture Member States and regions are the following. These features should be strengthened in thefuture.
Euroopa eduka ühtekuuluvuspoliitika põhijooned, mille sihiks on majanduse tulemuslikkuse tõstminetulevastes liikmesriikides ja regioonides ning mida tuleb edaspidi tugevdada, on järgmised.
The concentration of resources on investmentin order to increase and improve the stockof physical and human capital and hence to have maximum impact on competitiveness andgrowth.
Investeerimisressursi kontsentreeriminesuurendamaks ja parandamaks füüsilise ja inimkapitali varusid ning parandades sellega oluliselt konkurentsivõimet ja kasvu.
It is this concentration that has permitted the majority of the less developed regions in thefour poorest countries, the principal beneficiaries of the policy in financial terms, to achieve anaverage growth rate above the EU average over the period 1995–2001.
See kontsentreerimine onvõimaldanud nelja kõige vaesema liikmesriigi enamikul vähem arenenud piirkondadest, kes on põhilised toetusesaajad, saavutada aastatel 1995–2001 kasvunäitaja, mis on kõrgem ELi keskmisest.
The respect for the rules of the single market,for example, in relation to competition policy and public procurement.
Ühtse turu reeglite järgimine,näiteks konkurentsipoliitika ja riigihangete alal.
A measurable effect of this can be seen in the increase in intraCommunity trade, notably between the least developed Member States and regions and the restof the EU.
Märgatav tulemusselles valdkonnas on saavutatud ühendusesisese kaubanduse suurendamisel, eriti vähim arene-
In the case of cohesion policy, this means that around one quarter of expenditure underthe programmes for these areas returns to the rest of the EU in the form of increased exports.
Ühtekuuluvuspoliitika aspektist tähendab see seda, et ligikaudu veerand nendele piirkondadele kulutatud summadest tuleb liidu teistesse piirkondadesse tagasi suurenenud ekspordi näol.
The emphasis on job creation in new activitiesto help deal with the effect of economic andsocial change, because of the new international division of labour.
Rõhk töökohtade loomisele uutel tegevusaladelaitamaks toime tulla uuest rahvusvahelisesttööjaotusest tulenevate majanduslike ja sotsiaalsete mõjudega.
For example, outside the lessdeveloped regions, the previous generation of programmes, 1994–99, assisted some 300000small businesses, contributing to the creation of 500 000 new jobs.
Eelmiste programmidega toetatiaastail 1994–1999 näiteks 300 000 väikeettevõtet väljaspool vähem arenenud piirkondi, aidatesluua 500 000 uut töökohta.
The contribution to partnership and good governance.
Partnerluse ja hea valitsemistava toetamine.
The system of multi-level governance involving Community, national, regional and local authorities and stakeholders helps toensure that actions are adapted to circumstances on the ground and that there is a genuine commitment to success (‘ownership’).
Mitmetasandilise juhtimise põhimõte, mis hõlmabühendust, riigi-, piirkondlikke ja kohalikke asutusi ning sidusrühmi, aitab kindlustada, et ettevõetav tegevus on kohandatud tegelike oludega ning panus tehakse edukusele („omand“).
The leverage effectas a result of co-financing rules that mobilise additional resources for newinvestment from national public and private resources.
Kaasrahastamise reeglitest tulenev nn kangiefekt,mis mobiliseerib lisaressursse investeeringuteks riiklikest ja eraallikatest.
Each euro of expenditure from the EU’sbudget for cohesion policy levers in on average EUR 0.9 in the least developed (‘Objective 1’)regions and EUR 3 in the other (‘Objective 2’) regions.
Iga liidu eelarvest ühtekuuluvuspoliitikale kulutatud euro lükkab liikuma keskmiselt 0,9 eurot vähem arenenud („eesmärk 1“) ning kolm eurot teistes („eesmärk 2“) piirkondades.
The successful supportto the EU’s other sectoral policies:
Liidu teiste valdkondlike tegevuspõhimõtete tõhus toetamine:
— by investing in the implementation of Community legislation, cohesion policy helps lessfavoured regions to meet EU standards, for example in the field of environment;
– tehes investeeringuid ühenduse õigusaktide rakendamiseks aitab ühtekuuluvuspoliitika viia erinevad nõuded, näiteks keskkonna alal, vastavusse ELi standarditega;
— in sectors like education, transport and energy, cohesion policy offers large-scale support to newinvestments, especially in the least developed Member States and regions.
– hariduse, transpordi ning energeetika valdkonnas pakub ühtekuuluvuspoliitika ulatuslikku toetust uutele investeeringutele, eriti vähim arenenud liikmesriikides ja piirkondades.
For the future, it remains essential to maintain an effective policy at European level to promotemodernisation and faster growth in the less developed regions and to bring more people intoproductive employment across the EU as a whole.
EHITADES MEIE ÜHIST TULEVIKKU• 2007–2013 liku tulemuslikkuse tõstmiseks, arendades seejuures juhtimise ja institutsioonilise suutlikkuse häid tavasid.
An unprecedented challenge for the competitiveness and internal cohesion of the EU is presented by enlargement. In the enlarged EU, average GDP per capita will be more than 12 % lowerthan in the Fifteen, while income disparities will double overall.
•Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive.Piirkondlikud konkurentsivõime- ja tööhõiveprogrammid kataksid teisi liikmesriike ja regioone,sest märgatav vajadus nende järele püsibmajanduslike ja sotsiaalsete ümberkorralduste ning muude mõjurite tõttu terves liidus.
To ensure the added value of Community actions, interventions would need toconcentrate on a limited number of policy priorities linked to the Lisbon and Gothenburgagendas, where they can provide added value and a multiplier effect on national or regionalpolicies.
Tagamaks ühenduse tegevuse lisaväärtust, peavad ettevõtmised keskenduma piiratud arvule Lissaboni ja Göteborgi päevakorraga seotud küsimustele, kus on võimalik anda lisaväärtustning võimendada riiklikku või regionaalset poliitikat.
The employment programmes will be organised at national level.
Tööhõiveprogrammid korraldatakse riigitasandil.
The regional development programmes would be simplified, including the abandonment of the current systemwhereby the Commission must select small areas at sub-regional level.
Piirkondlikke arenguprogramme lihtsustatakse ning loobutakse praegusest süsteemist, mille puhul komisjon peab välja valima väikesed alad allpiirkondlikul tasandil.
Rather, an appropriatebalance would be determined between geographical and thematic targeting of interventionsin the context of drawing up the multiannual development plan.
Selle asemel püütakse saavutada sobiv tasakaal ettevõtmiste geograafiliste ja temaatiliste sihtide vahel mitmeaastase arenguplaani kavandamise kontekstis.
Support to regions nolonger meeting the criteria for convergence programmes, even in the absence of the statistical effect of enlargement, would be included under this heading.
Selle teema alla lülitatakse ka toetus nendele piirkondadele, mis ei vasta enam lähenemisprogrammide kriteeriumidele isegi ilma laienemise statistilist efekti arvestamata.
•European territorial cooperationin the form of crossborder and transnational programmes. The programmes would seek to address the particular problems that exist in
•Euroopa territoriaalne koostöö piiriüleste ja riikidevaheliste programmideraames.Prog-rammide abil püütakse käsitleda konkurentsivõimelise ja säästva majanduse spetsiifilisi probleeme piirkondades, mida lõhestavad riigipiirid.
The emphasis would be on the promotion of exchanges of experienceand good practices, contributing to economic integration across the EU’s territory and tomore harmonious and balanced development.
Rõhk asetatakse kogemuste ja heade tavade vahetamise edendamisele, mis aitavad kaasa lõimumisprotsessile terve liidu territooriumilning harmoonilisele ja tasakaalustatud arengule.
In the light of the above, here is a financial illustration.
Eelnevast lähtuv rahaline ülevaade 2. jaotisest:
Cohesion for growth and employment
Ühtekuuluvus kasvu ja tööhõive nimel
Sustainable management and protection of natural resources:agriculture, fisheries and environment
Säästev majandamine ja loodusvarade kaitse: põllumajandus, kalandus ja keskkond
The new Member States (and more to come) mean 75 million additional consumers, and 4 million extra farmers in the European Union.
Kümme uut liikmesriiki (ning neid võib lisanduda veelgi) toovad Euroopa Liitu 75 miljonit uut tarbijat ja lisavad 4 miljonit täiendavat põllumajandustootjat.
Enlargement means a much larger market, more competition, and a challenge to meet high standards in terms of quality and safety of products, andenvironmental protection.
Laienemine toob märksa laiema turu,pingelisema konkurentsi ning väljakutse täita toodete kvaliteedi ja ohutuse ning keskkonnakaitse kõrgeid nõudeid.
The early decision of the Member States to replace their respective,costly and partly contradictory national policies by a common policy defined in the Treaty wasdictated by the expected value added in terms of ensuring free circulation of agricultural goodsand avoiding distortion of competition within the European Community, promoting the stability of supply, and enhancing competitiveness on the internal and external markets.
Liikmesriikide ammune otsus asendada oma varasem kulukas ja kohativastuoluline poliitika asutamislepingus määratletud ühispoliitikaga oli dikteeritud oodatavast lisaväärtusest, mis pidi tekkima põllumajandustoodete vaba ringluse ja konkurentsimoonutustevältimisega Euroopa Ühenduses, varustuskindluse tõstmise ning konkurentsivõime edendamisega sise- ja välisturul.
Since then, the policy has evolved taking on board additional public concerns such as production quality, the environment, animal welfare and a living countryside, which accounts for 80 %of European territory.
Aja jooksul on poliitika edasi arenenud ning hõlmanud ka sellised avalikkuse tähelepanu all olevad aspektid nagu toodangu kvaliteet, loomade heaolu ja maaelu, mis hõlmab 80% Euroopapindalast.
It has also taken account of the need to support farmers producing andconserving public goods in the most efficient way.
Arvesse on võetud ka vajadust toetada talupidajaid, kes toodavad ja säilitavad ühiskonnale vajalikku kõige tõhusamal moel.
Consequently, the CAP has actually been producing value added over time at a lesser cost than would have been the case had the Member States continued with their separate agricultural policies.
Seega loob ÜPP lisaväärtust odavamalt võrreldes sellega, kui liikmesriigid oleksid jätkanud oma iseseisvat põllumajanduspoliitikat.
A fundamental reform of the common agricultural policy (CAP) was decided last June and isbeing completed with a second package to be followed by a proposal on sugar in mid-2004.
Otsus ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) põhimõtteliseks reformiks langetati eelmise aasta juunis ning see viiakse lõpule teise paketiga, millele peaksid järgnema ettepanekud suhkru osas2004. aasta keskel.
Thisis designed to secure a stable framework for the sector until 2013.
See peaks kindlustama sektorile stabiilse raamistiku aastani 2013.
The reform is aimed at meeting the objectives of competitiveness, solidarity and better integration of environmental concerns, thus becoming a key step in the Lisbon and Gothenburg development strategies.
Reformi eesmärkideks on konkurentsivõime, solidaarsus ning keskkonnaproblemaatika paremlõimimine, olles sellega Lissaboni ja Göteborgi arengustrateegia oluline osa.
It involves:
See hõlmab järgmist.
•a substantial simplification for the market support measures and direct aid payments bydecoupling the direct payments to farmers from production;
•Turutoetusmeetmete ja otsetoetuste oluline lihtsustamine, sidudes põllumajandustootjatelemakstavad otsetoetused lahti tootmisest.
•further strengthening the rural development by transferring funds from market support torural development through reductions in direct aid payments to bigger farms (modulation),thus linking the two pillars of the CAP that are complementary in enhancing the sustainabledevelopment of farming and farming communities;
•Maaelu arengu edasine tugevdamine, suunates vahendid turutoetustelt maaelu arengule suurematele farmidele antavate otsetoetuste vähendamise abil (modulatsioon), ühendades niiviisi ÜPP kaks teineteist täiendavat sammast ning edendades põllumajanduse ja maa-asulatesäästvat arengut.
•a financial discipline mechanism in line with the decision of the European Council to set a ceiling on expenditure on market support and direct aid between 2007 and 2013.
•Finantsdistsipliini mehhanism kooskõlas Euroopa Ülemkogu otsusega kehtestada piirmäärturu- ja otsetoetustele ajavahemikus 2007–2013.
Contributing to the objectives of sustainable development and having been strengthened, thefuture rural development policy after 2006 will be focusing on three main objectives:
Lissaboni ja Göteborgi eesmärkide saavutamine – Euroopa majanduse arendamine sel viisil, etkasvuga kaasneks keskkonnale kahjuliku mõju vähendamine – kohustab jätkuvalt kasutama jahaldama loodusvarasid säästlikult ning kaitsma keskkonda. Keskkonnapoliitika, mis edendabelu kvaliteeti, on oluline täiendus ühtsele turule.
•development and implementation of the Natura 2000 network of sites to protect Europeanbio-diversity as well as implementation of the biodiversity action plan.
•Natura 2000 võrgustiku arendamine ja rakendamine kaitsmaks Euroopa bioloogilist mitmekesisust ning bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava rakendamine.
In light of the above, the commitments undertaken must be respected and the European Unionmust manage its natural resources as a translation of the European model of growth and cohesion into the management of its environment.
Eelnevast lähtuvalt tuleb võetud kohustustest kinni pidada ning Euroopa Liit peab haldama omaloodusvarasid, rakendades Euroopa kasvu- ja ühtekuuluvusmudelit ka keskkonna valdkonnas.
In light of the above, here is a financial illustration.
Eelnevast lähtuv rahaline ülevaade 3. jaotisest:
Sustainable management and protection of natural resources
Säästev majandamine ja loodusvarade kaitse
B. Giving full content to European citizenship
B. Euroopa kodakondsusele täieliku sisu andmine
The area of freedom, security and justice
Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala
Freedom, security and justice are core values which constitute key components of the Europeanmodel of society.
Vabadus, turvalisus ja õigus on põhiväärtused, millel on täita võtmeroll Euroopa ühiskonnamudelis.
Through the integration of the Charter of Fundamental Rights into the Constitutional Treaty the EU will have a legal obligation to ensure that fundamental rights are not just respected, butactively promoted as well.
Põhiõiguste harta lõimimisega liidu põhiseaduse lepingusse tekib liidul õiguslik kohustus kindlustada lisaks põhiõiguste austamisele ka nende hoogne edendamine.
It is now clearly recognised that the challenges posed by immigration, asylum, and the fightagainst crime and terrorism can no longer be met adequately by measures taken only at national level.
Nüüd on selgelt tunnistatud, et väljakutsetele, mille on tõstatanud varjupaiga- ja sisserändeküsimused ning võitlus terrorismiga, ei ole võimalik adekvaatselt vastata riigi tasemel võetud meetmetega.
In this context, developing this dimension of the European Union is the new frontier for integration: a true area of freedom, security and justice is an indispensable building block of the European Union, at the heart of the political project for an enlarged EU.
Euroopa Liidu selle mõõtme arendamine avardab lõimimise piire: tõeline vabadusel, turvalisuselja õigusel rajanev ala on Euroopa Liidu asendamatu koostisosa, mis paikneb laienenud liidu poliitilise projekti keskmes.
Action at EU level ensures a fair share of responsibilities, including financial burden sharing, andraises awareness of shared issues and values, thus facilitating the emergence of commonapproaches.
Tegevus liidu tasandil kindlustab kohustuste, sealhulgas finantskohustuste õiglase jaotamisening tõstab teadlikkust jagatud probleemidest ja väärtustest, aidates niiviisi kujundada ühist lähenemist.
Enlargement will increase the number of citizens who expect to benefit from living in an area offreedom, security and justice on an unprecedented scale, and it will also bring particular challenges, for example in terms of the security of our external borders.
Laienemine suurendab seniolematul määral kodanike hulka, kelle hüveks on elada vabadusel,turvalisusel ja õigusel rajaneval alal. Samas toob see endaga erilised väljakutsed näiteks meievälispiiride turvalisuse osas.
(i) External borders/immigration
i) Välispiirid/sisseränne
•The EU must manage its external bordersin an integrated way, to welcome legal immigration in a coordinated manner and protect from illegal entrants external borders stretchingto approximately 6 000 km on land and more than 85 000 km of maritime borders afterenlargement.
•Liidu välispiiridehaldamine peab olema integreeritud, et koordineerida seaduslike sisserändajate vastuvõtmist ning kaitsta ebaseaduslike ületajate eest välispiire, mille maismaapiir pärast laienemist on ligikaudu 6000 kilomeetrit ning merepiir üle 85 000 kilomeetri.
A key objective in this area is the European Border Agency to pave the way for the creation of a European Border Guard Corps with adequate means to execute tasks of surveillance and bordercontrol in support of national authorities.
Antud valdkonna põhieesmärgiks on, et Euroopa Piiriamet sillutaks teed Euroopa Piirivalvekorpuse loomisele, millel oleksid kohased vahendid täitmaks järelevalve ja piirikontrolli ülesandeid ningtoetamaks riiklikke struktuure.
•The EU will continue to face the challenge of ensuring respect for international protectionobligations in a context of migration flows and asylum seekers.
•EL seisab jätkuvalt silmitsi väljakutsega tagada rahvusvahelisest kaitsekohustusest kinnipidamine migratsioonivoogude ja varjupaigataotlejate puhul.
A common asylum policybased on a fair sharing of responsibility and financial burden between Member States willensure uniform conditions for the reception of more than 400 000 people applying for asylum in the enlarged EU per year, while discouraging those with unfounded claims.
Liikmesriikidevahelisel vastutuse jafinantskohustuste õiglasel jagamisel põhinev ühine varjupaigapoliitikapeab kindlustamaühesugused tingimused aastas rohkem kui 400 000 varjupaigataotleja vastuvõtmiseks laienenud liidus, tõkestades samas neid, kelle taotlus on alusetu.
•A common policy on immigrationfor an effective management of the sustained migration flows needed to meet the needs of the labour market.
•Ühine sisserändepoliitika peab tõhusalt haldama tööturu vajadustele vastavaid pidevaid migratsioonivoogusid.
In the light of demographicchange, migrants will contribute to economic growth, competitiveness and the sustainabledevelopment of the EU.
Arvestades demograafilisi muutusi, annavad sisserändajad oma panuse ELi majanduse kasvuks, konkurentsivõime tõusuks ja säästva arengu edenemiseks.
In this respect, the EU must implement measures within this policydomain, to provide incentives and support for the action of Member States with a view to promoting the integration of third country nationals residing in their countries.
Liit peabvõtma selles valdkonnas meetmeid motiveerimaks ja toetamaks liikmesriikide tegevust riigiselavate kolmandate riikide kodanike lõimimise edendamisel.
The successful integration of immigrants is thus both a matter of social cohesion and a prerequisite for economic efficiency.
Sisserändajate edukas lõimimine on ühtaegu nii sotsiaalse ühtekuuluvuse näitaja kui majanduse tõhususe eeltingimus.
Third country nationals already living in the EU total 14.3 million people, with an estimated yearly inflow of 1.5 million persons.
Kolmandate riikide kodanikke elab ELis kokku juba 14,3 miljonit ningaastas lisandub 1,5 miljonit inimest.
EU financial intervention should aim at complementing and supporting the actions of Member Statesand at coordination in an area where issues are transnational by nature.
ELi finantspanuse sihiks peab olema liikmesriikide tegevuse täiendamine ja toetamine eesmärgigakoordineerida neid valdkondi, kus tegevus on loomu poolest rahvusvaheline.
• Involving at least 5 % of legally resident third country nationals (10 % through indirect impacts) inprogrammes and actions such as access to services, self-empowerment in social life, creation of networks, exchange of best practices between operators.
Hõlmata vähemalt 5% (kaudse mõjuna 10%) liidus seaduslikult elavatest kolmanda riigi kodanikest sellistesse programmidesse ja tegevustesse nagu juurdepääs teenustele, enda vastutusetõstmine sotsiaalelus, võrgustike loomine, heade tavade vahetamine.
Also, a specific target as regards integrationwould be to provide specific integration services to 20 % of newly arrived third country nationals(orientation courses, language courses).
Samuti on eesmärgiks pakkuda spetsiifilist lõimimisabi (suunitlus- ja keelekursused) 20%-le hiljuti saabunud kolmandate riikide kodanikele.
• Developing a common instrument for the return of illegally resident third country nationals or persons irregularly migrating towards the EU would be the necessary complement for a policy fosteringsustainable migration.
Lisaks jätkusuutliku migratsiooni soodustamisele on vaja välja arendada ühised abinõud liidusebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike või ebaseaduslikult ELi sisserändavate inimeste tagasisaatmiseks.
(ii) Justice/security
ii) Õigus/turvalisus
•Ensuring securitythrough preventing and fighting crime and terrorism will remain a keychallenge for the EU.
•Liidu üheks põhiliseks väljakutseks jääb turvalisusekindlustamine kuritegevuse ja terrorismiennetamise ja nendega võitlemise kaudu.
Priorities will include: action to develop and reinforce Europol and the European Police College, to strengthen cooperation and exchange between the practitionersconcerned; a stronger focus on crime prevention activities, notably emerging forms andmeans of serious and organised criminality, to address the need for security as a pre-requisitefor the administrative, social and economic sustainability of European societies.
Prioriteedid: Europoli ja Euroopa Politseikolledžiarendamine ja tugevdamine tõhustamaks asjatundjate koostööd ja vahetust ning tähelepanusuurem koondamine kuritegude ennetamisele, iseäranis raske ja organiseeritud kuritegevusearenevatele vormidele ja vahenditele tagamaks turvalisust kui Euroopa ühiskonna haldusliku,sotsiaalse ja majandusliku säästva arengu eeltingimust.
Examples ofactions at EU level are:
Näited tegevusest ELi tasandil:
—achieving 10 % of senior police officials with the training provided by the European Police College, and indirectly affecting 60 % of police officials in the EU through the diffusion ofcommon training modules;
– saavutada 10% politsei vanemametnike osalus Euroopa politseikolledži koolitusel ningkaudselt mõjutada 60% ELi politseiametnikke ühiste koolitusmoodulite levitamise teel;
—increasing the volume of exchanges of relevant information between national law enforcement authorities and Europol by 75 % in 2013.
– suurendada aastaks 2013 asjakohase teabe vahetust riikide õiguskaitseorganite ja Europoli vahel 75%.