natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the second half of the year demand for loans reflected, for instance, the takeover of an MFI and investment funds’ portfolio management, as well as demand related to the turmoil resulting from the drawing-down of credit lines to conduits and structured investment vehicles (SIVs) and MFIs’ increased preference for secured interbank lending through electronic trading platforms.
See on kooskõlas raha hoidva sektori eelistuste muutumisega (lühemate tähtaegade kasuks) ning teataval määral võib siin peegelduda väärtpaberistamise tempo aeglustumine, mis sageli seondub pikaajaliste hoiuste loomisega.
The annual growth rate of MFI loans to non-financial corporations increased in 2007, reaching a very high level by the standards of the past three decades.
Muudele finantsvahendajatele antavate laenude aastakasv kiirenes 2007. aasta jooksul oluliselt.
In the second half of 2007, against the background of the financial turmoil, the large quantities of MFI loans to the private non-financial sector raised the question of whether the reported flow of loans to households and non-financial corporations had been distorted by banks’ balance sheet management in the face of the turmoil.
Esimesel poolaastal näis, et rahaloomeasutuste poolt muudele finantsvahendajatele antavate laenude taga oli peamiselt investeerimisfondide nõudlus ning nõudlus tegeliku väärtpaberistamise tehingute sildrahastamise järele.
The information available on the volume of loans removed from MFI balance sheets suggested that banks had been able to continue to remove loans from their balance sheets in the second half of 2007, albeit at a somewhat lower rate, suggesting that the flow of MFI loans to this sector continued to be understated by the data reported.
Teisel poolaastal peegeldas laenunõudlus näiteks ühe rahaloomeasutuse ülevõtmist ja investeerimisfondide portfellijuhtimist, samuti rahutustega seotud nõudlust, mis tulenes vahefi nantseerimis-üksuste ja struktureeritud investeerimisvahendite krediidiliinide kärpimisest ning rahaloomeasutuste suuremast eelistusest pankadevahelise tagatud laenuvõtmise kasuks elektrooniliste kauplemisplatvormide kaudu.
In 2007 MFIs provided credit to the private sector by increasing their holdings of securities issued by the corporate sector, especially through purchases of debt securities rather than through the acquisition of shares and other equity.
2007. aastal andsid rahaloomeasutused erasektorile krediiti ettevõtete sektori emiteeritud väärtpaberite positsioone suurendades ning seda pigem võlaväärtpaberite ostmise kui aktsiate ja teiste omandiväärtpaberite omandamise teel.
The bulk of the securities purchased in 2007 had long maturities.
Enamik 2007. aastal ostetud väärtpabereid olid pika tähtajaga.
The strong growth of these securities holdings, particularly prior to the onset of the turmoil, reflected loan securitisation activity in some euro area countries and the growing financial integration of the euro area, whereby MFIs in one euro area country purchase instruments securitising mortgage loans in other euro area countries as a substitute for direct investment in those mortgage markets.
Nende väärtpaberipositsioonide suur kasv, eriti enne rahutuste algust, peegeldas laenude väärtpaberistamist mõnedes euroala riikides ja euroala kasvavat finantslõimumist, kui ühe euroala riigi rahaloomeasutused ostavad teiste euroala riikide hüpoteeklaenude väärtpaberistamise inst-
The net external asset position of the MFI sector was marked by volatile developments in 2007.
Rahaloomeasutuste sektori välisvarade netopositsioon oli 2007. aastal volatiilne.
Sizeable capital inflows in the first quarter of 2007 led to the annual inflows in the net external asset position of the MFI sector reaching a record €340 billion in March as financial market participants saw favourable investment opportunities in the euro area in the context of low volatility and ample financial market liquidity.
Märkimisväärne kapitali sissevool 2007. aasta esimeses kvartalis viis rahaloomeasutuste sektori välisvarade netopositsiooni aastase sissevoolu märtsis rekordtasemele 340 miljardit eurot, kui finantsturu osalised nägid madala volatiilsuse ja finantsturu küllaldase likviidsusega euroalal soodsaid investeerimisvõimalusi.
The net annual inflow then moderated over the remainder of the year, reaching €17 billion in December, as investment positions ceased to be profitable and were therefore partly unwound.
Seejärel aeglustus aastane netosissevool kuni aasta lõpuni, langedes detsembris 17 miljardi euroni, kuna investeerimispositsioonid ei olnud enam tulusad ja likvideeriti sellepärast osaliselt.
(For a detailed analysis of developments in the net external asset position of the MFI sector, see Box 1.)
(Rahaloomeasutuste sektori välisvarade netopositsiooni arengu üksikasjalik analüüs on esitatud taustinfos 1.)
The monetary presentation of the balance of payments reveals that the annual inflows in the net external asset position of MFIs mainly reflect investment in euro area debt securities by non-resident investors.
Maksebilansi rahaline esitus näitab, et rahaloomeasutuste välisvarade netopositsiooni aastane sissevool peegeldab peamiselt mitteresidentidest investorite investeeringuid euroala võlaväärtpaberitesse.
MFI NET EXTERNAL ASSETS AND THEIR IMPACT ON MONETARY DEVELOPMENTS
RAHALOOMEASUTUSTE NETOVÄLISVARAD JA NENDE MÕJU RAHAPAKKUMISE ARENGULE
Chart A MFI net external assets and M3
Joonis A Rahaloomeasutuste netovälisvarad ja M3 kasv
MFI net external assets (left-hand scale)M3 (right-hand scale)
(aastavood, mld EUR) rahaloomeasutuste netovälisvarad (vasak telg)M3 (parem telg)
Some conceptual issues
Mõned põhimõttelised küsimused
The question of whether developments in the MFI net external asset position have an impact on M3 depends on the way in which euro area money-holding sectors, such as households ornon-fi financial corporations, finance their transactions with the rest of the world.1 For example, consider a situation in which a euro area household purchases a bond from a foreign entity resident in the United States.
See, kas rahaloomeasutuste välisvarade netopositsiooni areng mõjutab M3 või mitte, oleneb sellest, kuidas euroala raha hoidvad sektorid, nagu näiteks kodumajapidamised või kaupu ja mitte-
If this transaction is conducted using accounts held at an MFI, it implies a decline in the net external assets of the MFI sector, as the euro area credit institution in charge of the transaction either decreases its claims on its correspondent bank in the United States or grants a deposit to the US correspondent bank.
Kui see tehing tehakse rahaloomeasutuses olevaid kontosid kasutades, toob see kaasa rahaloomeasutuste sektori netovälisvarade vähenemise, sest tehingu eest vastutav euroala krediidiasutus kas vähendab oma nõudeid USA korrespondentpangale või annab USA korrespondentpangale hoiuse.
However, the impact on M3 is ambiguous.
Tehingu mõju M3-le võib aga olla erinev.
On the one hand, if the purchase is financed using the overnight deposits that the household holds with its credit institution, there will be a dampening impact on M3 as the M1 component declines.
Kui ostu rahastatakse kodumajapidamise üleööhoiustest krediidiasutuses, avaldab see M3-le vähendavat mõju, sest komponent M1 väheneb.
On the other hand, if the transaction is financed by means of a loan granted to the household by the bank, there will be no impact on M3, but a change in the composition of the counterparts of M3.2
Kui aga tehingut rahastatakse laenu abil, mille kodumajapidamine võtab pangalt, ei avalda tehing M3-le mõju, küll aga muutub M3 vastaskirjete koosseis.2
Vice versa, if a foreign entity purchases a security from an entity in the euro area money-holding sector and settles this purchase by transferring money from its bank account at a euro area MFI to the bank account of the euro area entity, M3 will increase in connection with an increase in the net external assets of the euro area MFI sector.
Vastupidisel juhul, kui välismaine üksus ostab võlakirja euroala raha hoidva sektori üksuselt ja arveldab tehingu, kandes raha oma pangakontolt euroala rahaloomeasutuses euroala üksuse pangakontole, suureneb M3 seoses euroala rahaloomeasutuste sektori netovälisvarade suurenemisega.
An important tool for investigating the factors underlying developments in the MFI net external asset position is the “monetary presentation of the balance of payments”.
Oluline abivahend rahaloomeasutuste välisvarade netopositsiooni arengu tegurite uurimisel on „maksebilansi rahaline esitus”.
This framework establishes a link between the balance of payments statistics and the MFI balance sheet statistics and makes it possible to determine whether the capital flows behind developments in the net external asset position originate from euro area money-holding sectors or from non-residents, and whether they reflect the exchange of goods and services or direct and portfolio investment.
See raamistik loob seose maksebilansi statistika ja rahaloomeasutuste bilansi statistika vahel ning võimaldab kindlaks teha, kas välisvarade netopositsiooni arengut suunavad kapitalivood pärinevad euroala raha hoidvatest sektoritest või mitteresidentidelt ning kas need kajastavad kaupade ja teenuste vahetust või otse- ja portfelliinvesteeringuid.
Explaining developments in MFI net external assets since late 2006
Alates 2006. aasta lõpust rahaloomeasutuste netovälisvarades toimunud arengu selgitus
The monetary presentation of the balance of payments suggests that the main source of the upward movement in the MFI net external asset position between late 2006 and spring 2007 was portfolio investment in euro area assets – particularly in debt securities, but also in equities (see Chart B).3
Maksebilansi rahaline esitus viitab sellele, et rahaloomeasutuste välisvarade netopositsiooni kasvu peamine põhjus 2006. aasta lõpust kuni 2007. aasta kevadeni seisnes portfelliinvesteeringutes euroala varadesse, eriti võlaväärtpaberitesse, kuid ka omandiväärtpaberitesse (vt joonis B).3
Looking at the origin of the capital flows suggests that the rise in the annual flow of MFI net external assets resulted mostly from foreigners’ stronger investment in the euro area, rather than euro area residents’ repatriation of funds from abroad.
Kapitalivoogude päritolu vaadates näib, et rahaloomeasutuste netovälisvarade aastavoo tõus tulenes peamiselt välismaalaste suuremast investeerimisest euroalal, mitte aga euroala residentide raha välismaalt kodumaale tagasi toomisega.
Foreign investors’ portfolio investment in euro area debt securities was strong as of mid-2006, with annual flows reaching a new high in April 2007 and remaining elevated until the third quarter of 2007
Välisinvestorite portfelliinvesteeringud euroala võlaväärtpaberitesse olid tugevad alates 2006. aasta keskpaigast.
A transaction between euro area nonMFIs simply represents the circulation of money within the money-holding sector, with no impact on the total money stock in the euro area.
Aastavoog saavutas uue tipu 2007. aasta aprillis ja püsis kuni 2007. aasta kolmanda kvartalini kõrgel tasemel (vt joonis C).
This is the case where private transactions are financed by an exchange of shares.2 It should be emphasised that some transactions which affect MFI net external assets have no impact whatsoever on either money or credit.
See võib peegeldada euroala soodsat, finantsturgude madala volatiilsuse ja küllaldase likviidsusega investeerimiskeskkonda välismaiste finantsturuosaliste jaoks.
For example, a credit institution selling a euro area government bond to a non-resident will affect MFI net external assets (upwards) and credit to general government (downwards), without any impact on M3.3 For additional information regarding the monetary presentation of the euro area balance of payments, see the box entitled “Monetary presentation of the euro area balance of payments” in the June 2003 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
Mitteresidentide suurt nõudlust euroala võlaväärtpaberite järele tasakaalustas olulisel määral riigi väärtpaberite müük rahaloomeasutuste poolt olukorras, kus euroala valitsussektori netoemissioon vähenes.
Chart C Composition of portfolio investment flows
Joonis C Portfelliinvesteeringute voogude koosseis
Chart B Composition of capital flows of the money-holding sector and MFI net external assets
Joonis B Raha hoidva sektori kapitalivoogude koosseis ja rahaloomeasutuste välisvarade netopositsioon
(annual flows in EUR billions)
(aastavood, mld EUR)
(annual flows in EUR billions) portfolio investment in debt securities abroadportfolio investment in debt securities in the euro areaportfolio investment in equity abroadportfolio investment in equity in the euro area net portfolio investment in equitynet portfolio investment in debt securitiesnet direct investment MFI net external assets
(aastavood, mld EUR) netoportfelliinvesteeringud omandiväärtpaberitessenetoportfelliinvesteeringud võlaväärtpaberitessenetootseinvesteeringudrahaloomeasutuste netovälisvarad portfelliinvesteeringud võlaväärtpaberitesseväljaspool euroalaportfelliinvesteeringud võlaväärtpaberitesse euroalalportfelliinvesteeringud omandiväärtpaberitesseväljaspool euroalaportfelliinvesteeringud omandiväärtpaberitesse euroalal
(see Chart C).
EKP Aastaaruanne 2007
At the same time, favourable investment opportunities in the rest of the world attracted investment by euro area residents.
muutusid euroala residentidele atraktiivseks soodsad investeerimisvõimalused mujal maailmas.
This was visible in the gradual increase in the annual flow of portfolio investment in foreign debt securities by euro area investors.
Sellest annab tunnistust euroala investorite poolt välismaistesse võlaväärtpaberitesse tehtavate portfelliinvesteeringute aastavoo järkjärguline suurenemine.
Such investment may have become increasingly attractive in the context of a strengthening euro exchange rate.
Euro vahetuskursi tugevnedes võisid need investeeringud muutuda järjest atraktiivsemaks.
With foreign investment in debt securities in the euro area remaining broadly unchanged until August 2007 and declining strongly thereafter, and investment by euro area residents abroad remaining broadly stable, the annual flow in the MFI net external asset position moderated in the second half of the year.
Kuna välisinvesteeringud euroala võlaväärtpaberitesse püsisid 2007. aasta augustini üldjoontes muutumatuna ja pärast seda on tugevalt kahanenud, ning euroala residentide välisinvesteeringud olid üldiselt stabiilsed, vähenes rahaloomeasutuste välisvarade netopositsiooni aastavoog teisel poolaastal.
Equities and foreign direct investment
Omandiväärtpaberid ja välismaised otseinvesteeringud
As regards portfolio investment in equities, while investment by euro area nonMFIs abroad has been continuously declining, investment by foreigners in the euro area has remained fairly stable, albeit at a much more subdued level than investment in debt securities and despite declining slightly towards the end of the year.
Omandiväärtpaberitesse tehtavate portfelliinvesteeringute osas on välismaalaste investeeringud euroalal püsinud üsna stabiilsed, ehkki need on olnud tunduvalt väiksemad kui investeeringud võlaväärtpaberitesse ja aasta lõpus täheldati ka mõningast langust, samal ajal kui euroala mitterahaloomeasutuste välisinvesteeringud on pidevalt vähenenud.
Qualitative information at the end of 2006 and the beginning of 2007 indicated that global investors viewed euro area equity markets favourably and that investors’ expectations for euro area corporate profits were positive.
2006. aasta lõpus ja 2007. aasta alguses saadaval olnud kvalitatiivsed andmed näitasid, et ülemaailmsed investorid pidasid euroala aktsiaturge soodsaks ja investorite ootused seoses euroala ettevõtete kasumiga olid positiivsed.
Up to mid-2007 net portfolio investment in equity pointed to stronger annual inflows in the net external asset position of MFIs, which were offset by the moderating impact of net direct investment.
Kuni 2007. aasta keskpaigani viitasid netoportfelliinvesteeringud omandiväärtpaberitesse tugevamale aastasele sissevoolu rahaloomeasutuste välisvarade netopositsiooni, mida aga tasakaalustas netootseinvesteeringute vähenev mõju.
However, this pattern was reversed somewhat in the fourth quarter of 2007, when annual inflows for net portfolio investment in equity decreased somewhat, but were offset by reduced net outflows for direct investment.
2007. aasta neljandas kvartalis muutis see areng aga mõnevõrra suunda, kui omandiväärtpaberitesse tehtavate netoportfelliinvesteeringute aastane sissevool pisut nõrgenes, kuid mida tasakaalustas netootseinvesteeringute väiksem netoväljavool.
Chart D Developments in gross external assets and liabilities
Siin on tegemist muutusega, võrreldes varem täheldatud suhteliselt järkjärgulise tugevnemisega (vt joonis D).
(annual flows in EUR billions)
Joonis D Brutovälisvarad ja -kohustused
MFI net external assetsexternal assetsexternal liabilities
(aastavood, mld EUR) rahaloomeasutuste netovälisvaradvälisvaradväliskohustused
In the first half of the year this was in line with the increases in key ECB interest rates.
Brutovälispositsioonide tunduv suurenemine netovälispositsioone otseselt ei mõjuta.
Further significant increases in unsecured money market rates were seen in the second half of the year, following the turbulence in money and fi financial markets. The spread between unsecured and secured money market rates widened at all maturities with the exception of the very short term.
Küll aga võib see kaasa tuua suurte likviidsusmahtude kiire ümberpaigutumise võimaluse, mis põhjustab olulisi lühiajalisi muutusi rahaloomeasutuste välisvarade netopositsiooni voogude suuruses ja suunas.
These spreads, despite having declined, remained at elevated levels in early 2008.
See omakorda suurendab euroala rahapakkumise arengu avatust välistele mõjudele.
9 August onwards owing to the tensions in money and financial markets following concerns about banks’ exposure to losses resulting from US subprime mortgages and complex derivative instruments (see Chart 10).
Euroala rahaloomeasutuste sektori välisvarade netopositsioonis on alates 2006. aasta lõpust toimunud suured muutused ning aastane netosissevool 2007. aasta märtsis ületas 2001.–2003. aasta portfellimuutuste perioodil täheldatud vooge.
These rates reached peak levels in mid-December, when the underlying tensions in the interbank market were exacerbated by uncertainties related to the year-end.
Kuni 2007. aasta kevadeni toimunud välisvarade netopositsiooni areng mõjutas selgelt M3 kasvustruktuuri, vähemalt arvestuslikust küljest.
On 29 February 2008 the one-month, three-month and twelve-month EURIBOR rates stood at 4.20%, 4.38% and 4.38% respectively, i.e. 57, 66 and 35 basis points higher than the levels observed on 2 January 2007.
Euroala raha hoidva sektori ja välismaailma vaheliste tehingute ulatus tõenäoliselt suureneb finantsturgude ülemaailmse lõimumise käigus.
By contrast, secured interbank interest rates fell gradually from early August onwards, reflecting the downward revision of markets’ expectations regarding the future path of key ECB interest rates.
Arvestades, et nende tehingute ajendeid ja algatajaid on mitmeid, on netovälisvarade arengu üksikasjalik hindamine EKP rahapoliitilise keskkonna analüüsis oluline ülesanne.
These spreads remained at elevated levels in the
2008. aasta alguseks need erinevused küll vähenesid, kuid jäid siiski suureks.
The Governing Council raised the key ECB interest rates by 25 basis points in both March and June 2007, with the marginal lending rate, the minimum bid rate and the deposit rate reaching 5%, 4% and 3% respectively (see Chart 1).
EKP nõukogu tõstis EKP baasintressimäärasid 25 baaspunkti võrra nii 2007. aasta märtsis kui ka juunis, mistõttu laenamise püsivõimaluse intressimäär ulatus 5%ni, pakkumisintressi alammäär 4%ni ja hoiustamise püsivõimaluse
In the remainder of 2007 and early 2008 the key ECB interest rates remained unchanged.
Esimesel poolaastal oli tõus vastavuses EKP baasintressimäärade tõusuga.
After rising steadily in the first half of the year in line with expectations of further increases in key ECB interest rates, unsecured money market rates rose strongly from fi final months of the year, with the spread between
Rahaturu tagamata intressimäärad tõusid veelgi teisel poolaastal pärast raha- ja fi nants-turgude rahutusi. Rahaturu tagamata ja tagatud intressimäärade erinevus suurenes kõikide täht-
Chart 10 Money market interest rates
Joonis 10 Rahaturu intressimäärad
Chart 11 Three-month EUREPO, EURIBOR and overnight interest swap
Joonis 11 Kolme kuu EUREPO, EURIBOR ja üleöö intressimäära vahetustehing
(percentages per annum; daily data)
(protsenti aastas; päevased andmed)
Sources: ECB and Reuters.
Allikad: EKP ja Reuters.
at maturities beyond the very short term as a result of the turbulence seen in money markets since August 2007.
Rahaturu tulukõvera kalle, mida mõõdetakse 12 ja ühe kuu EURIBORi intressimäärade vahena, oli 2007. aastal mõnevõrra volatiilne – intressimäärade vahe kõikus -15 ja 50 baaspunkti vahel.
the three-month EURIBOR and the three-month EUREPO (an index for private sector repurchase agreements) reaching a peak of 93 basis points on 17 December on account of the particular tensions observed towards the end of the year.
2007. aasta teises pooles ja 2008. aasta alguses EKP baasintressimäärasid ei muudetud. Pärast stabiilset tõusu esimesel poolaastal, mida kannustas EKP baasintressimäärade edasise tõusu ootus, tõusid rahaturu tagamata intressimäärad oluliselt alates 9. augustist raha- ja finantsturgude pingete tõttu, mida põhjustas mure pankade võimalike kahjude pärast seoses USA riskantsete hüpoteeklaenude ja keerukate tuletisinstrumentidega (vt joonis 10).
While this spread subsequently declined, reaching 43 basis points on 29 February 2008, it remained elevated by comparison with its average level of around 7 basis points in the first half of 2007.
29. veebruaril 2008 oli ühe kuu EURIBOR 4,20%, kolme kuu EURIBOR 4,38% ja 12 kuu EURIBOR 4,38%, s.o vastavalt 57, 66 ja 35 baaspunkti võrra kõrgem kui 2. jaanuaril 2007.
Interest rates implied by three-month EURIBOR futures for 2008 increased in the course of 2007.
Kolme kuu EURIBORi futuuride eeldatavad intressimäärad 2008. aastaks tõusid 2007. aasta jooksul.
Nonetheless, this too must be interpreted with caution given the sharp increases seen in EURIBOR rates in the context of the money market tensions, which are likely to blur the usual information content of these rates with regard to interest rate expectations.
Ka seda tuleks tõlgendada ettevaatlikult, arvestades rahaturul valitsenud pingetest põhjustatud EURIBORi määrade järske tõuse, mis tõenäoliselt hägustavad nende määrade tavapärast infoväärtust intressimäärade ootuste seisukohalt.
On 29 February 2008 the interest rates implied by three-month futures contracts maturing in March, June and September 2008 stood at 4.36%, 4.05% and 3.71% respectively, i.e. 33 and 6 basis points higher and 27 basis points lower than on 2 January 2007.
29. veebruaril 2008 olid 2008. aasta märtsiks, juuniks ja septembriks seatud tähtaegadega kolmekuuliste futuurlepingute eeldatavad intressimäärad vastavalt 4,36%, 4,05% ja 3,71%, mis on 33 ja 6 baaspunkti võrra kõrgem ning 27 baaspunkti võrra madalam kui 2. jaanuaril 2007.
The slope of the money market yield curve – as measured by the spread between the twelve-month and one-month EURIBOR rates – showed some volatility in the course of 2007, with that spread fluctuating between -15 and 50 basis points.
2007. aasta esimeses pooles vähenes kolme kuu EURIBORi futuuride optsioonidest tuletatud eeldatav volatiilsus.
On 29 February 2008 this spread stood at 18 basis points, compared with 40 basis points on 2 January 2007 (see Chart 10).
Seejärel suurenes aga eeldatav volatiilsus oluliselt alates augustist, kui tekkisid pinged raha- ja finantsturgudel (vt taustinfo 2).
During the first half of 2007 the implied volatility derived from options on three-month EURIBOR futures decreased.
Rahaturu tagamata intressimäärade olulise tõusu tõttu suurenes rahaturu tagamata ja tagatud intressimäärade vaheline erinevus oluliselt, eriti ühekuuliste ja pikemate tähtaegade puhul (vt joonis 11).