natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The European Commission is implementing a number of programmes specifically designed to improve the financial environment for SMEs in Europe.
Euroopa Komisjon rakendab mitmeid programme, mis on spetsiaalselt ette nähtud VKEde rahastamiskeskkonna parandamiseks Euroopas.
In some Member States, three out of four business start-ups receive a bank loan or at least an overdraft, but in other Member States, the ratio is just one in four.
Mõnes liikmesriigis saavad pangalaenu või vähemalt arvelduskrediiti kolm neljast alustavast ettevõttest, kuid teistes liikmesriikides on see suhe vaid üks neljast.
What is the EU doing?
Mida EL selles suhtes ette võtab?
Since the financial markets have failed to provide SMEs with the finance they need, the European Commission has developed and funded financial instruments, such as guarantees, to make it easier for SMEs to get loans from banks.
Kuna finantsturud ei ole suutnud VKEdele vajalikku rahastamist pakkuda, on Euroopa Komisjon välja töötanud ja rahastanud finantsinstrumente, näiteks garantiisid, mis võimaldavad VKEdel pankadest kergemini laenu saada.
It is also facilitating venture capital investment in SMEs.
Komisjon soodustab ka riskikapitali investeeringuid VKEdesse.
The funds are allocated through financial institutions such as banks.
Summasid eraldatakse rahastamisasutuste, näiteks pankade kaudu.
Over €744 million was provided between1998 and 2006, benefiting more than 360 000 SMEs.
Aastail 1998–2006 eraldati rohkem kui 744 miljonit eurot, millest sai abi rohkem kui 360 000 VKEd.
This was increased to more than €1 billion in the Commission’s Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP) for 2007-2013.
Seda summat suurendati komisjoni konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammis aastateks 2007–2013 rohkem kui 1 miljardi euroni.
This should enable financial institutions to provide about €30 billion of new finance to an estimated 475 000 SMEs in Europe – because on average each euro spent from the EU budget should enable private investors to provide €6 of risk capital or a bank to provide €50 worth of loans.
See peaks võimaldama rahastamisasutustel pakkuda uute rahastamisvõimalustena hinnanguliselt 475 000 Euroopa VKEle ligikaudu 30 miljardit eurot – sest keskmiselt peaks iga ELi eelarvest kulutatud euro võimaldama erainvestoritel eraldada 6 eurot riskikapitali või pangal 50 eurot laenu.
The financial instruments cover SMEs’ different needs, whether startup or established companies:the High Growth and Innovative SME Facility provides risk capital for innovative SMEs in their early stages and in their expansion phase. the SME Guarantee Facility provides loan guarantees to encourage banks to make more debt finance available to SMEs, including microcredit and mezzanine finance, by reducing the banks’exposure to risk.
Rahastamisvahenditest kaetakse nii alustavate kui juba tegutsevate VKEde mitmesuguseid vajadusi: suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteemist pakutakse uuenduslikele VKEdele riskikapitali nende tegevuse algusjärgus ja laienemisfaasis;VKEde tagatissüsteemist antakse pankade riski vähendamiseks laenutagatisi, et pangad pakuksid VKEdele rohkem laenuvahendeid, sealhulgas mikrokrediiti ja vahenantseerimist.
Microloans (loans of less than €25 000) have a significant impact on the SMEs that receive them.
Mikrolaenudel (kuni 25 000 eurot) on neid saavatele VKEdele oluline mõju.
However, there is a short supply of microloans, which particularly affects business creation by those who are unemployed, women or from an ethnic minority.
Mikrolaenude pakkumine on aga väga väike ning see mõjutab eelkõige ettevõtte asutamist, kui tulevane ettevõtja on töötu, naine või vähemusrahvusest.
The Commission is therefore increasing the availability of microloans through its financial instruments, and is encouraging Member States to increase and facilitate the provision of microloans to small businesses.
Seetõttu suurendab komisjon oma finantsinstrumentide kaudu mikrolaenude kättesaadavust ning ergutab liikmesriike suurendama ja soodustama mikrolaenude andmist väikeettevõtetele.
The European Investment Bank (EIB) Group is broadening the way it supports SMEs, making its funding mechanisms simpler, more transparent and more targeted to the individual needs of small businesses across Europe.
Euroopa Investeerimispanga (EIP) Grupp laiendab VKEde toetamist, lihtsustades rahastamismehhanisme, et need oleksid selgemad ja arusaadavamad ning vastaksid paremini kogu Euroopa väikeettevõtete individuaalsetele vajadustele.
Additional funds as well as more kinds of financial support – including mezzanine finance, guarantees and microcredit – will be made available to SMEs, while tailoring them more specifically to local conditions and to particular companies’needs.
VKEdele eraldatakse täiendavaid summasid ja rohkem finantstoetuste liike – sealhulgas vahenantseerimist, tagatisi ja mikrokrediiti, kohandades neid täpsemalt kohalike tingimuste ja konkreetsete ettevõtete vajadustega.
The EIB is also moving into new financing areas, such as intangible assess like research and development, building up distribution networks or ensuring that a business continues after the current owners retire.
EIP laiendab oma tegevust ka uutesse, immateriaalsetesse rahastamisvaldkondadesse nagu uurimis- ja arendustegevus, uute turustusvõrkude loomine või ettevõtte tegevuse jätkamine pärast omanike pensionile jäämist.
How are these funds provided to SMEs?
Kuidas VKEdele neid summasid pakutakse?
All these financial instruments are managed by the European Investment Bank (EIB) Group, particularly the European Investment Fund (EIF), on behalf of the Commission, and are delivered to SMEs by financial intermediaries in the Member States.
Kõiki eelnimetatud rahastamisvahendeid haldab komisjoni nimel Euroopa Investeerimispanga (EIP) Grupp, eelkõige Euroopa Investeerimisfond (EIF), ning neid pakutakse VKEdele liikmesriikides asuvate finantsvahendajate kaudu.
This ensures that the funds are made available locally, as close as possible to the individual SME.
See tagab summade kättesaadavuse kohalikul tasandil, igale VKEle võimalikult lähedal.
Find out which financial institutions to contact in your country here: http://www.accesstofinance.eu/ nance.eu/
Leidke siit oma riigi finantsasutused, kelle poole pöörduda: http://www.accesstonance.eu/
One of the recipients of financial backing from the European Commission, through the European Investment Fund, was a Luxembourg-based venture capital fund.
Üks Euroopa Komisjonilt Euroopa Investeerimisfondi kaudu nantstoe-tuse saajatest oli Luksemburgis asuv riskikapitalifond.
One of its investments was Skype Technologies.
Üks investeeringutest tehti ettevõttesse Skype Technologies.
This startup company offering ‘voice over internet protocol’ (VOIP) services was subsequently acquired by eBay in a deal worth up to €3.25 billion.
Kõnealuse Interneti-põhiseid telefoniteenuseid (VOIP) pakkuva alustava ettevõtte ostis hiljem eBay, makstes tehingu eest pea 3,25 miljardit eurot.
Helping SMEs to go abroad
VKEde abistamine välisriiki laienemisel
Cross-border business begins just a few kilometres from home for many small firms.
Piiriülene ettevõtlus algab paljudele väikeettevõtetele vaid mõne kilomeetri kaugusel kodust.
One of the greatest successes of the EU has been to make cross-border trade easier, through the creation of a vast single market with some 500 million consumers.
ELi üks suurimaid kordaminekuid on piiriülese kaubanduse hõlbustamine ligikaudu 500 miljoni tarbijaga hiiglasliku ühtse turu loomise teel.
It gives businesses the possibility to market one product throughout the EU, without having to adapt it to national rules.
See võimaldab ettevõtetel turustada sama toodet kogu ELis, ilma et seda oleks vaja vastavalt siseriiklikele eeskirjadele kohandada.
The Single Market offers SMEs huge opportunities for growth, and past enlargements have multiplied the business opportunities for SMEs.
Ühtne turg pakub VKEdele tohutuid kasvuvõimalusi ning ELi laienemised on VKEde ärivõimalusi mitmekordistanud.
But currently 63% of SMEs are active only in their home country.
Praegu tegutseb siiski 63% VKEdest üksnes oma asukohariigis.
Only 8% of European SMEs export and only 12% of the inputs of an average SME are purchased abroad.
Ainult 8% Euroopa VKEdest ekspordib ja ainult 12% keskmise VKE sisenditest ostetakse välismaalt.
Part of the problem for SMEs is information - knowing what opportunities are out there and what the rules are for cross-border business.
See probleem on VKEde puhul osaliselt põhjustatud informatsioonipuudusest – ei teata ei võimalusi ega piiriülese ettevõtluse eeskirju.
Many SMEs also lack the capital needed for going abroad.
Paljudel VKEdel puudub ka välisriiki laienemiseks vajalik kapital.
Therefore, SMEs need support and advice to be able to get the most out of the Single Market.
Seepärast vajavad VKEd toetust ja nõuandeid, et kasutada ühtset turgu võimalikult paremini.
Advantages of the Single Market
Ühtse turu eelised
Single Market legislation is constantly being reviewed and updated to ensure that the market functions properly, and that businesses and citizens are able to benefit from agreed rules across Europe.
Ühtset turgu reguleerivaid õigusakte vaadatakse pidevalt läbi ja uuendatakse, et tagada turu õige toimimine ning kokkulepitud eeskirjade kasulikkus ettevõtetele ja kodanikele kogu Euroopas.
In November 2007, the Commission set out a package of initiatives to ensure that the Single Market does even more to take advantage of globalization, open up to small businesses, empower consumers and help to stimulate innovation.
Komisjon pakkus 2007. aasta novembris välja algatuste paketi, tagamaks globaliseerumise veelgi parem ärakasutamine ühtsel turul, ühtse turu avanemine väikeettevõtetele, tarbijate õiguste kaitse ja uuendustegevuse stimuleerimine.
These initiatives build on past successes and follow on from wide consultations with citizens, businesses, public administrators, academics and representative organisations.
Need algatused tuginevad varasematele edusammudele ja laiapõhjalistele aruteludele kodanike, ettevõtete, haldusasutuste, akadeemiliste ringkondade ja esindusorganisatsioonidega.
For information on the Single Market Review, see: http://ec.europa.eu/internal_market/strategy/index_en.htm
Teavet ühtse turuga seotud õigusaktide läbivaatamise kohta vt: http://ec.europa.eu/internal_market/strategy/index_en.htm
Differing rules on private limited-liability companies in the Member States make it time-consuming and costly for SMEs to set up and operate abroad.
Liikmesriikide erinevate eeskirjade tõttu osaühingute suhtes nõuab tegevuse alustamine ja tegevus välisriigis VKEdelt palju aega ja kulusid.
Therefore, the Commission is proposing a Statute for a European Private Company (“SPE”) that may be set up and then operate according to the same company law provisions throughout Europe.
Seetõttu teeb komisjon ettepaneku kehtestada Euroopa osaühingu (SPE) põhikiri, mille alusel võib asutada äriühingu ja seejärel tegutseda sama äriõiguse sätete kohaselt kõikjal Euroopas.
For instance, the existing minimum capital requirements for setting up a business would be removed and the rules concerning company registration and daytoday running of business simplified so that companies would need to spend less money on legal advice.
Kaotatakse näiteks praegused nõuded miinimumkapitalile äriühingu asutamisel ning lihtsustatakse äriühingu registreerimist ja igapäevatööd reguleerivaid eeskirju, et äriühingud saaksid kulutada vähem raha õigusnõustamisele.
Also, the Commission will come forward with the necessary amending proposals to ensure that this new company form can benefit from the existing corporate tax directives.
Komisjon teeb ka vajalikud muudatusettepanekud, et see uus äriühingu vorm saaks tugineda kehtivatele ettevõtte tulumaksu direktiividele.
The Services Directive, which will come into force in 2010, will make it easier for businesses to provide services in other European countries.
2010. aastal jõustuv teenuste direktiiv hõlbustab ettevõtetel teenuste osutamist teistes Euroopa riikides.
It will cut down on the bureaucracy of selling services and hence encourage European businesses to go abroad.
See kärbib teenuste müümisega seotud bürokraatiat ning ergutab seetõttu Euroopa ettevõtteid välismaale laienema.
All Member States have to set up a contact point to assist businesses from other EU countries wanting too er their services.
Kõik liikmesriigid peavad avama kontaktpunkti teistest ELi riikidest pärit teenuseid pakkuda soovivate ettevõtete abistamiseks.
For more information on Services Directive, see: http://ec.europa.eu/internal_market/services/services-dir/index_en.htm
Lisateavet teenuste direktiivi kohta vt: http://ec.europa.eu/internal_market/services/services-dir/index_en.htm
Public procurement accounts for around 16% of the EU’s GDP, but SMEs face problems accessing public tenders.
Riigihanked moodustavad ligikaudu 16% ELi SKTst, kuid VKEdel tekib riigihangetel osalemisega probleeme.
A new code of best practice for public procurement will facilitate SMEs’ access to public procurement contracts.
Uus riigihangete hea tava juhend hõlbustab VKEde osalemist riigihankemenetlustes.
It offers solutions to difficulties faced by small companies by reducing the size of contracts, improving access to information about public contracts and how to bid (including online systems), reducing excessive financial requirements, and cutting the administrative burden and paperwork associated with tendering.
See pakub väikermade probleemidele lahendusi sel teel, et vähendab lepingute mahtu, parandab teabe kättesaadavust hankelepingute ja pakkumiste (sealhulgas veebi kaudu) esitamise korra kohta, vähendab ülemääraseid finantsalaseid nõudmisi, vähendab pakkumiste esitamisega seotud halduskoormust ja paberitööd.
Information on doing business in the other Member States
Teave ettevõtluse kohta teistes liikmesriikides
Language barriers, remaining legislative and regulatory differences, inadequate access to finance, and a lack of knowledge of other markets are, according to entrepreneurs, the main reasons why more SMEs do not expand their activities abroad.
Peamised põhjused, miks oma tegevust välismaale laiendavaid VKEsid ei ole rohkem, on ettevõtjate sõnul keelebarjäärid, veel püsivad seadusandlikud ja regulatiivsed erinevused, ebapiisavad rahastamisvõimalused ja teiste turgude ebapiisav tundmine.
An extensive business-support network has been set up by the Commission to assist and advise European SMEs to overcome these difficulties.
Komisjon seadis sisse ulatusliku ettevõtluse toetusvõrgu, abistamaks ja nõustamaks Euroopa VKEsid eelnimetatud raskuste ületamisel.
Some 550 Enterprise Europe Network contact points, including chambers of commerce, regional development agencies and university technology centres have been set up in the EU and beyond. These help
ELis ja mujal on ligikaudu 550 ettevõtlusvõrgustiku Enterprise Europe Network kontaktpunkti, sealhulgas kaubanduskojad, piirkondade arenduskeskused ja ülikoolide tehnoloogiakeskused.
SMEs in fields such as public procurement, finance, EU legislation, and EU funding programmes.
Need abistavad VKEsid sellistes valdkondades nagu riigihanked, rahandus, ELi õigusaktid ja ELi rahastamisprogrammid.
Each year, these centres reply to hundreds of thousands of requests for information, advice and assistance.
Igal aastal vastavad need keskused sadadele tuhandetele teabe-, nõustamis- ja abistamissoovidele.
Ensuring fair competition
Õiglase konkurentsi tagamine
A competitive and open Single Market provides the best guarantee for European SMEs which seek to increase their efficiency and innovative potential.
Konkurentsiga ja avatud ühtne turg on parim tagatis Euroopa VKEdele, kes soovivad suurendada oma tegevuse tulemuslikkust ja uuenduspotentsiaali.
The EU has therefore established a strong competition policy that protects SMEs against unfair practices by other enterprises.
Seetõttu on EL kehtestanud tugeva konkurentsipoliitika, mis kaitseb VKEsid teiste ettevõtete ebaausate teguviiside eest.
Whilst it will not relax its rigorous commitment to free competition in Europe, the Commission is updating the rules to encourage national and regional governments to re-channel public subsidies further.
Loobumata Euroopas vaba konkurentsi järjekindlast taotlemisest, uuendab komisjon õigusakte, et ergutada riikide ja piirkondade valitsusi avaliku sektori toetusi jätkuvalt ümber suunama.
The aim is to continue reducing controversial and competition-distorting handouts to national champions, and instead support measures which really contribute to boosting growth and creating jobs.
Eesmärk on vähendada ka edaspidi riigi juhtivatele ettevõtetele vaidlusi tekitavate ja konkurentsi moonutavate toetuste andmist ning toetada selle asemel meetmeid, mis aitavad tõepoolest edendada kasvu ja luua töökohti.
Because the greatest potential for new jobs and growth lies in Europe’s SMEs, smaller firms will be the first to benefit from this approach.
Kuna Euroopa VKEdel on uute töökohtade loomise ja kasvu potentsiaal kõige suurem, on see lähenemisviis kasulik eelkõige väiksematele ettevõtetele.
Protecting against abuse by dominant firms
Kaitse domineerivate ettevõtete kahjustava tegevuse vastu
One particular area on which the Commission focuses is preventing dominant firms from abusing their market power to stifle smaller competitors.
Üks konkreetne valdkond, millele komisjon keskendub, on takistada domineerivatel ettevõtetel oma turujõu kasutamist väiksemate konkurentide lämmatamiseks.
This kind of anticompetitive practice is forbidden under EU law.
Seda liiki konkurentsivastane tegevus on ELi õigusaktide kohaselt keelatud.
The Commission pays particular attention to complaints made by smaller businesses in this area.
Komisjon võtab väiksemate ettevõtete sellealased kaebused erilise tähelepanu alla.
Mergers that create or strengthen a dominant position are also prohibited, in order to safeguard a sufficiently high degree of competition.
Kaitsmaks piisavalt tugevat konkurentsitaset, on keelatud ka ühinemised domineeriva seisundi omandamiseks või tugevdamiseks.
Only mergers exceeding certain thresholds have to be notified to the European Commission for clearance.
Euroopa Komisjonile peab heakskiidu saamiseks teatama vaid teatavat ülempiiri ületavatest ühinemistest.
Therefore, mergers between SMEs are generally not subject to the EU procedures.
Seetõttu VKEde omavaheliste ühinemiste suhtes üldjuhul ELi menetlusi ei kohaldata.
Preventing price fixing
Hinnakokkulepete vältimine
Some agreements between large companies can also impair competition, to the detriment of smaller businesses.
Teatavad suurettevõtete vahelised kokkulepped võivad samuti kahjustada konkurentsi väiksemate ettevõtete kahjuks.
The most familiar example is an agreement on prices, or cartel, whereby firms x price levels jointly so that customers are unable to take advantage of competition between suppliers to obtain keener prices.
Kõige tavalisem näide on hinnakokkulepe ehk kartell, mille puhul firmad kehtestavad ühiselt teatava hinnataseme, et kliendid ei saaks kasutada hankijate vahelist konkurentsi soodsamate hindade leidmiseks.
Agreements between SMEs, on the other hand, are to a large extent exempted from the prohibitions set out by the EU treaties.
Samas VKEde vahelised kokkulepped on suures osas ELi asutamislepingutes kehtestatud keeldudest vabastatud.
“The state aid rules should help Member States get the best value for money for their taxpayers, and make sure that scarce state resources are used where they can have most impact.”
„Riigiabi eeskirjad peaksid aitama liikmesriikidel tagada oma maksumaksjatele kulutustele vastava tulu ning kindlustama riigi nappide vahendite kasutamise seal, kus nendest kõige rohkem kasu on.”
Neelie Kroes European Commissioner responsible for Competition
Neelie Kroes Euroopa konkurentsivolinik
Directing state aid towards real needs
Riigiabi suunamine tegelike vajaduste katmiseks
The EU’s state aid policy has always treated SMEs favourably, recognizing the specific difficulties they encounter because of their size.
ELi riigiabi põhimõtetes on VKEsid alati soosivalt koheldud, tunnistades nende erilisi raskusi tulenevalt nende väiksusest.
SMEs are allowed to benefit from higher proportions of state aid than larger firms in many areas (investment, training, R & D, environmental protection).
VKEdel võimaldatakse paljudes valdkondades (investeeringud, koolitus, uurimis- ja arendustegevus, keskkonnakaitse) saada suuremal määral riigiabi kui suurettevõtetel.
They may also benefit from certain types of support aimed at addressing their specific needs (consultancy services, or their first participation in fairs for example).
Nad võivad kasutada ka teatavat liiki abi, mis on suunatud nende erivajaduste rahuldamiseks (nt nõustamisteenused või esmakordne osalemine messidel).
Member States can grant aid to SMEs without the need to notify the Commission, through the exemption regulations.
Liikmesriigid võivad tänu vabastusi võimaldavatele sätetele anda VKEdele abi komisjoni teavitamata.
The Commission’s new State Aid Action Plan reinforces this approach.
Komisjoni uus riigiabi tegevuskava toetab seda lähenemisviisi.
First and foremost, the Commission’s leitmotiv is “less aid, but better targeted”.
Komisjoni moto on eelkõige„väiksem, kuid paremini suunatud abi”.
National and regional governments have to focus their financial interventions in the private sector on promoting jobs and growth.
Riikide ja piirkondade valitsused peavad suunama oma finantsalase sekkumise erasektoris töökohtade loomisele ja majanduskasvu edendamisele.
Since SMEs have a great role to play in employment and growth, public support targeted at addressing the market failures SMEs encounter is therefore considered to be a“better targeted”measure. measure.
Kuna VKEdel on seoses tööhõive ja majanduskasvuga oluline roll, loetakse avaliku sektori toetust VKEsid takistavate turutõrgete kõrvaldamiseks„paremini suunatud”meetmeks. meetmeks.
Education and skills for entrepreneurship
Haridus ja oskused ettevõtluseks
Entrepreneurs – business-minded people who can take a good idea and turn it into a thriving business – are the key to a prosperous economy.
Ettevõtjad – ettevõtlikud inimesed, kes oskavad hea idee jõudsalt arenevaks ettevõtteks muuta – on eduka majanduse võti.
They are also crucial for creating jobs and boosting the growth and competitiveness of Europe’s economy in the years to come.
Neil on ka otsustav roll töökohtade loomisel ja Euroopa majanduse kasvu ja konkurentsivõime edendamisel eelolevatel aastatel.
One of the EU’s top priorities is to stimulate in people a strong desire to become entrepreneurs, and the Commission is working closely with EU national governments to achieve this goal.
Üks ELi põhiprioriteete on tekitada inimestel kindel soov hakata ettevõtjaks ning komisjon teeb ELi riikide valitsustega tihedat koostööd selle eesmärgi saavutamiseks.
“Entrepreneurs are the economic DNA which we need to build competitiveness and innovation in Europe.”
„Ettevõtjad on majanduse DNA, mida me vajame Euroopa konkurentsivõime ja uuendustegevuse ülesehitamiseks.”
Generating more entrepreneurial attitudes
Ettevõtlikkuse arendamine
Who wants to be an entrepreneur?
Kes soovib saada ettevõtjaks?K. Millist järgmistest töövormidest te eelistaksite ?
10% being self-employedbeing an employeenone of them NA
10% palgaline töötajamitte kumbagiei ole kohaldatav
Unlike in the United States, however, this career path is rarely first choice for people in Europe.
Kuid erinevalt Ameerika Ühendriikidest eelistavad eurooplased seda karjäärivalikut harva.
The Commission believes that we need to create more favorable attitudes towards entrepreneurs by promoting them as role models, by celebrating their success, and by reducing the fear of failure.
Komisjon usub, et meil on vaja luua ettevõtjate suhtes soosivamat suhtumist, seades neid eeskujuks, tunnustades neid edu korral ja vähendades nende hirmu ebaõnnestumise ees.
We also have to make sure that the balance between risk and reward is right so that entrepreneurship is an attractive career choice.
Samuti peame tagama riski ja kasu õige tasakaalu, et ettevõtjaks saamine oleks atraktiivne karjäärivõimalus.