natgillin/translations-raw huggingface dataset:
28 / EEA SIGNALS 2009 / MARINE will contribute to the wider geographic spread of anoxia.
28 / EKA SIGNAALID 2009 / MEREKESKKOND
Projections for the future ocean climate of the Baltic are for continuing increases in rainfall and decreases in inflows from the North Sea.
Läänemere tulevase merekliima prognoosiks on jätkuv sademete suurenemine ja vee väiksem sissevool Põhjamerest.
This means that stocks of cod and other marine fish are likely to decline further unless fishing pressure is reduced.
See tähendab, et tursa- ja teiste merekalade varud vähenevalt tõenäoliselt veelgi, välja arvatud juhul, kui kalapüügi koormust vähendatakse.
Illegal fishing adds to the problem.
Ebaseaduslik kalapüük teeb probleemi hullemaks.
It has been estimated that an additional 30 % is landed illegally in this part of the Baltic Sea.
Hinnanguliselt lossitakse täiendavalt 30% kala selles Läänemere osas ebaseaduslikult.
In the summer of 2007 the illegal landings by the Polish fishing fleet were so extensive that Polish fisheries were stopped by the European Commission in the second half of 2007.
2007. aasta suvel oli Poola kalalaevade ebaseaduslik kalasaak nii suur, et Euroopa Komisjon peatas Poola kalapüügi 2007. aasta teisel poolel.
Hope for the future
Tulevikulootus
And then climate change!
Ja siis veel kliimamuutused!
In response to the complex and severe environmental problems in the Baltic Sea, the countries in the region have agreed a 'Baltic Sea Action Plan' to develop national actions towards integrating agricultural, fisheries and regional policies.
Läänemere keeruliste ja tõsiste keskkonnaprobleemidega tegelemiseks on piirkonna riigid kokku leppinud Läänemere tegevuskavas, et arendada riiklikke meetmeid põllumajandus-, kalandus- ja regionaalpoliitika lõimimise suunas.
This plan, adopted in
Kava, mis võeti
Climate change is affecting both the temperature and the salt balance of the Baltic.
Kliimamuutused mõjutavad nii Läänemere temperatuuri kui ka soolsuse tasakaalu.
Temperature rise in the deep water will increase the metabolic demand for oxygen and reduce solubility of oxygen in the water. In turn, this
Temperatuuri tõus sügavas vees suurendab metaboolset vajadust hapniku järele ja vähendab hapniku lahustuvust vees.
Both factors are driven by climate.
See omakorda aitab kaasa anoksia suuremale geograafilisele levikule.
Quite a small reduction in the salinity is already tipping the balance and changing the composition of the Baltic habitat.
Juba üsna väike soolsuse vähenemine kallutab tasakaalu ja muudab Läänemere elupaikade olemust.
Of the three major fished species, cod, herring, and sprat, cod is particularly sensitive to reduced salinity because salinity affects both their reproductive capacity and the availability of the preferred food for cod larvae.
Kolme kõige enam püütava liigi hulgas, milleks on tursk, heeringas ja kilu, on väiksema soolsuse suhtes eriti tundlik tursk, sest soolsus mõjutab nii tursa taastootmisvõimet kui ka tursamaimude eelistatud toidu kättesaadavust.
Gulf of
Põhjalaht
Extent of hypoxic and anoxic bottom water,Autumn 2007
Hüpoksilise ja anoksilise süvavee levik, sügis 2007
Sampling stations
Proovivõtukohad i
SWEDEN a e
ROOTSI r e m
K d East a n h t
Ida- a j a n h
Baltic
LEEDU
When this reaction occurs, oxygen concentrations are considered negative) in Autumn 2007.
Kui see reaktsioon toimub, peetakse hapnikusisaldust negatiivseks) 2007. aasta sügisel.
Over time, there has been a steady increase in the area affected by hydrogen sulphide in the East and West Gotland Basins, and the outer Gulf of Finland.
Aja jooksul on vesiniksulfiididest mõjutatud piirkond ühtlaselt suurenenud Ida- ja Lääne-Gotlandi basseinides ja Soome lahe välimises osas.
Water from the Gulf of Finland does not enter into the Gulf of Bothnia.
Soome lahe vesi ei sisene Põhjalahte.
As a result, despite its depth, it remains well oxygenated, even during autumn.
Selle tulemusena on see hoolimata oma sügavusest hapnikurikas isegi sügisel. Allikas: http://www.helcom.fi/environment2/ifs/ifs2007/en_GB/HydrographyOxygenDeep/.
November 2007, is an important basis for more effective implementation of EU policy in the area.
on ELi eesistujariigi Rootsi üks prioriteete 2009. aasta teisel poolel.
Sweden has identified the Baltic Sea environment as one of its top priorities.
Rootsi on nimetanud Läänemere keskkonda üheks oma prioriteetsemaks küsimuseks.
The Common Fisheries Policy (CFP)was designed to regulate fishing activities from an environmental, economic and social point of view.
Ühine kalanduspoliitika (CFP, Common Fisheries Policy) töötati välja selleks, et reguleerida kalapüüki, pidades silmas keskkonda, majandust ja ühiskonda.
However, many of the most commercially valuable fish species in Europe have been heavily over fished and their populations are now below safe biological numbers.
Paljusid kaubanduslikult väärtuslikemaid kalaliike on Euroopas liigselt püütud ning nende populatsioonid jäävad täna alla bioloogiliselt ohutute piiride.
The nature of the legislation makes it costly and difficult to successfully prosecute Member States who over-fish.The obvious lack of success in sustainable management of many of its fish stocks has led marine experts to call for major revisions to the policy, which is clearly the product of compromise between countries.
Õigusloome iseloom muudab püüginorme ületavate liikmesriikide eduka vastutuselevõtmise kalliks ja keeruliseks.Ilmne ebaedu paljude kalavarude säästval majandamisel on viinud merendusasjatundjate üleskutseteni muuta oluliselt poliitikat, mis on selgelt riikide kompromissi tulemus.
The marine environment should be treated as an ecosystem rather than as sectors to be exploited.The EU Commissioner for Fisheries and Marine Affairs, Joe Borg has even said that the CFP 'does not encourage responsibility by fishermen or politicians' and launched an immediate review of the policy in September 2008, four years ahead of schedule.
Merekeskkonda peaks käsitlema ökosüsteemina, mitte ekpsluateeritava majandusharuna.Euroopa Liidu merenduse ja kalanduse volinik Joe Borg on öelnud isegi seda, et ühine kalanduspoliitika ei soodusta kalurite ja poliitikute vastutustunnet, ja ta alustas kiiresti poliitika ülevaatamist 2008. aasta vastu 2007. aasta novembris, on oluline alus ELi poliitika rakendamiseks piirkonnas.See sisaldab uut merestrateegia raamdirektiivi, mille järgi Läänemerega piirnevad riigid peaksid 2020. aastaks saavutama Läänemere hea keskkonnaseisundi, ja sinna kuulub ka kalavarude hea olukorra taastamise nõue.Lisaks sellele töötab Euroopa Komisjon välja Läänemere piirkondlikku strateegiat, mis viib tegevuskavani, kus määratletakse kõige olulisemad osapooled, kasutatavad rahastamisvahendid, aga ka tööde ajakava. Selle strateegia vastuvõtmine liikmesriikide poolt
If bioenergy goes boom
Kui bioenergia kasvab buumiks
The switch from oil to bioenergy is not risk free
Üleminek naftalt bioenergiale ei ole riskideta
Bioenergy is not new.
Bioenergia ei ole uus.
For millennia, people have been burning wood.
Inimesed on tuhandeid aastaid puud põletanud.
The industrial revolution in the mid-1800s brought so called 'fossil fuels', mainly coal and oil, to the fore.
Tööstusrevolutsioon 1800ndate aastate keskpaigas tõi esiplaanile niinimetatud fossiilkütused, peamiselt söe ja nafta.
However, fossil fuels are becoming more difficult to find and extract, more expensive, and subject to intense political debate.
Fossiilkütuseid on aga üha keerulisem leida ja ekstraheerida, nad on üha kallimad ja seotud ägedate poliitiliste vaidlustega.
EEA SIGNALS 2009 / ENERGY: BIOENERGY AND LAND-USE CHANGE / 31
EKA SIGNAALID 2009 / ENERGIA: BIOENERGIA JA MAAKASUTUSE MUUTUMINE / 31
Biomass: refers to living and recently dead biological matter.
Biomass: elus ja hiljuti surnud bioloogiline mass.
This can be from crops, trees, algae, agricultural, forest residues or waste streams.
See võib pärineda põllukultuuridest, puudest, vetikatest, põllumajandus- ja metsandusjääkidest või jäätmevoogudest.
Bioenergy: all types of energy derived from biomass, including biofuels.
Bioenergia: igasugune energia, mis on saadud biomassist, sealhulgas biokütustest.
Biofuel: liquid transport fuels made from
Biokütus: vedel sõidukikütus, mis on
Bioenergy is on the verge of becoming big business.
Bioenergia on saamas suureks majandusharuks.
It is already the dominant renewable energy source (1) in Europe and its production is likely to increase greatly in the coming decades.
See on juba praegu valitsev taastuva energia ressurss (1) Euroopas ja selle tootmine suureneb järgmistel kümnenditel tõenäoliselt oluliselt.
Biofuels have been hailed as a good way of greening transport and avoiding expensive oil imports.The subject of biofuels made world headlines for negative reasons in 2008, mainly in association with rising food prices.
Biokütuseid on tervitatud kui head võimalust transporti rohelisemaks muuta ja kallist nafta importi vältida.Biokütuste teema jõudis maailma uudiste pealkirjadesse 2008. aastal negatiivses kontekstis, peamiselt seostatuna kallinevate toiduhindadega.
The EEA's work on biofuels is restricted to the environmental pros and cons.
EKA töö biokütuste alal piirneb keskkonnaalaste positiivsete ja negatiivsete külgedega.
Even here, there is controversy.
Muld ja taimed on kaks kõige suuremat CO2 varu maal, sisaldades kaks korda nii palju süsinikku kui atmosfäär.
A move towards large scale bioenergy production bears considerable environmental risks, mainly in terms of land-use change.
Metsade, turbaalade või rohumaade massiline muutmine biokütuse tootmiseks mõeldud kultuurideks eraldaks rohkem
Soils and plants are damage our soil and water resources.
Põllukultuuride tootmise suurendamisel Euroopas selleks, et toiduainete ja kütuse nõudlust rahuldada, oleks tõsised tagajärjed Euroopa bioloogilisele mitmekesisusele ja see kahjustaks mullastiku ja vee ressursse.
Knock-on effects, so-called 'indirect land-use changes', would impact elsewhere in the world: as Europe cuts back on food exports, other areas of the world would increase food production to fill the gap.
Edasised mõjud, niinimetatud kaudsed muutused maakasutuses, oleksid tunda mujal maailmas: kui Euroopa vähendab toiduainete eksporti, suurendaksid teised maailma piirkonnad puudujäägi korvamiseks toiduainete tootmist.
Impacts on global food prices could be significant. However, risks within Europe could be lessened with the right choice of crops and management.
Mõju ülemaailmsetele toiduainehindadele oleks märkimisväärne.Samas saaks Euroopas riske vähendada põllukultuuride õige valiku ja majandamisega.
Biofuels made from waste, from crop or forestry residues for example, do offer environmental advantages.
Näiteks jäätmetest, põllukultuuride ja puidu jääkidest valmistatud biokütused pakuvad keskkonnaeeliseid.
In this context, the EEA has been looking at how the impending bioenergy boom might develop, and considering whether it can provide the energy we need without damaging the environment.
Mõeldes selles kontekstis, milliseks ähvardav bioenergiabuum võiks kujuneda, on EKA vaaginud, kas see võiks anda meile vajalikku energiat ilma keskkonda kahjustamata.
the two largest stores of COst
Kaks kolmandikku sellest toodetakse biomassist.
Renewable energy includes energy derived from wind, sea, sun, hydropower, etc.The term biofuel can be used for all fuels (solid, liquid or gas) for any purpose derived from biomass.
1) Taastuv energia on energia, mille tootmiseks kasutatakse tuule, mere, päikese, vee jõudu jne.2) Terminit „biokütus" võib kasutada mis tahes otstarbeks mõeldud, biomassist saadud kõikide kütuste kohta (tahke, vedel või gaasiline kütus).
However, in the context of this analysis it refers specifically to fuels for transport.
Käesolevas analüüsis tähendab see sõidukikütust.
32 / EEA SIGNALS 2009 / ENERGY: BIOENERGY AND LAND-USE CHANGE is leading to an expansion of world cropland at the expense of natural grasslands and tropical rainforest.
32 / EKA SIGNAALID 2009 / ENERGIA: BIOENERGIA JA MAAKASUTUSE MUUTUMINE
This is important because deforestation and farming practices are currently responsible for an estimated 20 % of global greenhouse gas emissions.
See on oluline, sest raadamine ja tootmisviisid tekitavad praegu hinnanguliselt 20% ülemaailmsest kasvuhoonegaaside heitkogusest.
Large scale conversion of forests to cropland increases this share and has serious impacts on biodiversity.Wildlife, and water quantity and quality could also suffer if large areas are converted from natural habitats or traditionally farmed areas, and brought into intensive production for bioenergy.
Laiaulatuslik metsade muutmine põllumaaks suurendab põllumaa osakaalu ja sellel on tõsised tagajärjed bioloogilisele mitmekesisusele. Floora ja fauna, veekvaliteet ja -kvantiteet võiksid samuti kannatada, kui suurtel aladel kaotatakse looduslikud elupaigad või traditsiooniline põllumajandustegevus ning seal alustatakse intensiivset bioenergia tootmist.
Visible impacts from 2007 show that biofuel makes up 2.6 % of road transport fuel in the EU.To achieve 10 %, the European Union must increase production and imports of biofuel at a time when biofuels are at the centre of complex ecological and economic debates.
Transpordisektor suurendab ka kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja nullib teiste sektorite saavutatud energiasäästu.Komisjon on seega teinud ettepaneku, et biokütused moodustaksid 2020. aastaks 10% autotranspordikütusest, eeldades, et nende säästvust saab tõendada.
The European Parliament has recently called for a guarantee that 40 % of the 10 % target will come from sources that do not compete with food production.
ELi biokütuste sihttaseme ümber on üha rohkem poleemikat.Euroopa Parlament kutsus hiljuti üles tagama, et 40%-lisest sihtmäärast 10% tuleb allikatest, mis ei konkureeri toiduainete tootmisega.
The EEA's own Scientific Committee has warned that increasing the share of biofuels used in transport to 10 % by 2020 is overambitious and should be suspended.
EKA teaduskomitee on hoiatanud, et transpordis kasutatavate biokütuste osakaalu suurendamine 10%-le 2020. aastaks on liiga suur eesmärk ja selle peaks edasi lükkama.
Promoting biofuels and other bioenergy in Europe inevitably triggers direct and indirect effects elsewhere.
Biokütuste ja muu bioenergia edendamine Euroopas toob vältimatult kaasa otseseid ja kaudseid mõjusid mujal.
For example, in Europe we could produce biodiesel from rapeseed oil in a sustainable manner, but less rapeseed oil would be available for food production inside and outside Europe. The gap is likely to be filled in part by palm oil.
Näiteks võib Euroopas rapsiseemneõlist toota säästlikul viisil biodiislit, aga see tähendab, et vähem rapsiseemneõli on saadaval toiduainete tootmiseks Euroopas ja Euroopast väljaspool.Puudujäägi võib tõenäoliselt osaliselt korvata palmiõliga.
However, this would result in the loss of rainforest, as trees in countries such as Indonesia are felled to facilitate the extra palm crops.Worldwide, biofuel demand is one of many factors contributing to the recent rise in food prices, along with droughts in key producer countries, increasing meat consumption and rising oil prices, etc.
Selle tulemuseks oleks aga vihmametsade kadumine, sest riikides, nagu näiteks Indoneesia, langetataks puid täiendavate palmikultuuride tarvis.Kogu maailmas on nõudlus biokütuste järele üks paljudest teguritest, mis aitavad kaasa hiljutisele toiduhindade tõusule, lisaks mõjutavad seda ka põuad paljudes kõige olulisemates tootjariikides, suurenenud lihatarbimine, naftahinnad jne.
The Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD) estimates that current and proposed biofuel support measures in the EU and US increase average wheat, maize and vegetable oil prices by about 8 %, 10 % and 33 %, respectively, in the medium term.Increasing world food consumption, and the additional demand for biofuel,
Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) hinnangul tõstavad praegused ja kavandatavad biokütuste toetusmeetmed ELis ning USAs keskpikas perspektiivis keskmisi
% of total final energy consumption in road transport
% lõplikust energiatarbimisest autotranspordis
Source: Eurostat, 2007; figure is derived from EurObserv'ER, 2008.
Allikas: Eurostat, 2007; joonis on pärit EurObserv'ERist, 2008.
EEA SIGNALS 2009 / ENERGY: BIOENERGY AND LAND-USE CHANGE / 33
EKA SIGNAALID 2009 / ENERGIA: BIOENERGIA JA MAAKASUTUSE MUUTUMINE / 33 ja elektri koostootmise tehaseid, mitte keskenduda sõidukikütusele.
Looking ahead conditions protecting biodiversity and minimising waste to ensure the 'biomass potential' was not damaging to the environment.Following this, in 2008 the EEA used the Green-X model, originally
Uuring seadis rühma tingimusi, mis kaitsevad bioloogilist mitmekesisust ja minimeerivaid jäätmeid, et tagada, et biomassipotentsiaal ei oleks keskkonnale kahjulik.Pärast seda kasutas EKA 2008.
ENVIRONMENT do away with this storage function.
ENVIRONMENT biokütuste tootmiseks sobivaks põllukultuuriks tähendaks ilma jäämist sellest varumisfunktsioonist.
It would take decades for the benefits to outweigh the negatives.The impacts on biodiversity and natural resources such as water are more difficult to measure.
Mööduks kümnendeid, enne kui eelised kaaluksid üles puudused.Mõjusid bioloogilisele mitmekesisusele ja loodusvaradele, nagu näiteks veele, on keerulisem mõõta.
Increased corn production in the mid-West United States, for example, threatens marine life in the Gulf of Mexico, where a dead zone more than 20 000 km2 has been created by the high nutrient inputs from the Mississippi.
Suurenenud maisitootmine Ühendriikide Kesk-Läänes ohustab näiteks mereelu Mehhiko lahes, kus on tekkinud rohkem kui 20 000 km2 suurune surnud ala rohke toitainete sisenemise tõttu Mississippi jõest.
According to one recent study, meeting the 2022 targets in the US energy bill will increase nitrogen loads in the Mississippi by 10–34 %.
Ühe hiljutise uuringu järgi suurendab USA energiaseaduse eesmärkide saavutamine 2022. aastaks lämmastiku koormust Mississippis 10–34%.
In 2006 an EEA study estimated that 15 % of projected European energy demand in 2030 could be met with bioenergy derived from agricultural, forestry and waste products, using only European resources.
Tuleviku kujundamine2006. aastal hinnati EKA uuringus, et 15% prognoositud Euroopa energianõudlusest võib 2030. aastal katta bioenergiaga, mis on pärit põllumajandus- ja
To avoid the negative impacts of a switch to bioenergy described above, we need strong policies at international level to prevent land-use changes adding to environmental problems in the pursuit of bioenergy.
Et vältida bioenergiale lülitumise ülalkirjeldatud negatiivseid mõjusid, vajame me rahvusvahelisel tasandil tugevamaid poliitikaid, et vältida maakasutuse muutusi, mis lisavad bioenergia eelisarendamisel omakorda keskkonnaprobleeme.
The challenge is clearly global, and we need a global debate on how to halt loss of biodiversity and address climate change at the same time, while taking into account the global need for increased food production and the daunting price increase in oil.EEA researchers believe that Europe should actively seek to generate as much bioenergy as possible domestically whilst sustaining a balance between food, fuel and fibre production, and without compromising ecosystem services.
Probleem on selgelt ülemaailmne ja me vajame ülemaailmset poleemikat arutamaks, kuidas peatada bioloogilise mitmekesisuse kadumine, tegelda samal ajal kliimamuutustega ja arvestada ülemaailmset vajadust suurema toiduainete tootmise järele ning naftahindade heidutavat tõusu.EKA teadlased usuvad, et Euroopa peaks aktiivselt püüdma toota nii palju bioenergiat kui võimalik kohapeal, hoides tasakaalu toiduainete, kütuse ja kiu tootmise vahel ning ilma samal ajal ökosüsteemi teenuseid ohtu seadmata.
We should move on from biofuels, and begin serious research and development of advanced biofuels (see box).
Me peaksime biokütuste juurest edasi liikuma ja alustama edasiarendatud biokütuste tõsist uurimist ja arendamist (vt raami).
And let's do it in a way that considers all the environmental impacts, including effects on soil, water and biodiversity as well as greenhouse gas emissions.
Seda peaks tegema, arvestades kõiki keskkonnamõjusid, sealhulgas mõjusid pinnasele, veele ja bioloogilisele mitmekesisusele, aga ka kasvuhoonegaaside eraldumist.
In this way the EU can take the lead in building a truly sustainable bioenergy sector.
Sel viisil võib EL juhtida tõeliselt säästva bioenergia sektori rajamist.
Second generation biofuel production processes can use a variety of non-food feedstocks.
Teise põlvkonna biokütuste tootmine võib kasutada mitmesuguseid mittetoiduainetest lähteaineid.
These include waste biomass, wood, the stalks of wheat or corn, and special energy or biomass crops such as Miscanthus.
Nende hulka kuuluvad jäätmetest saadav biomass, puit, nisu- ja maisikõrred ning erilised energia- ja biomassikultuurid, nagu näiteks Miscanthus.
Organisation for Economic Development and Cooperation, Paris.
Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon, Pariis.
designed to study renewable electricity markets, to analyse how to use this environmentally compatible 'biomass potential' in the most cost-effective way from an environmental point of view.The study suggests that the most cost-effective way of using the 'modelled' biomass potential would be to supply 18 % of Europe's heat, 12.5 % of its electricity and 5.4 % of its transport fuel from biomass by 2030.By decreasing fossil fuel use in all three sectors, this could cut 394 million tonnes of carbon dioxide emissions by 2020.
töötati esialgselt välja taastuva energia turgude uurimiseks, et analüüsida, kuidas kasutada keskkonnasõbralikku biomassipotentsiaali keskkonna vaatenurgast kõige tasuvamal viisil.Uuringus väidetakse, et kõige tasuvam viis kasutada modelleeritud biomassipotentsiaali oleks pakkuda 2030. aastaks 18% Euroopa soojusest, 12,5% selle elektrist ja 5,4% selle sõidukikütusest biomassist.Vähendades fossiilkütuseid kõigis kolmes sektoris, võiks see 2020. aastaks langetada süsinikdioksiidi heitkoguseid 394 miljonit tonni.
Even greater emissions reductions would be achieved if policies were put in place to prioritise the use of Combined Heat and Power (CHP) technology in electricity and heat generation.
Heiteid oleks võimalik vähendada isegi rohkem, kui kehtestataks poliitikad, kus peetakse esmatähtsaks soojuse ja elektri koostootmise (CHP, Combined Heat and Power) tehnoloogiat.
This process harnesses the heat that is a by-product of energy production. There are costs, of course.
Selles protsessis rakendatakse soojust, mis tekib energiatootmise kõrvalsaadusena.Sellega kaasnevad muidugi kulutused.
Enhancing bioenergy use is around 20 % more expensive than a similar model of conventional energy by 2030.
Bioenergia kasutamise edendamine on 2030. aastaks umbes 20% kallim kui sarnane tavapärase energia mudel.
Ultimately, consumers would bear this cost. Developments since this work was started, especially increases in global food prices, indicate that the 'biomass potential' estimates are on the high side: less land is likely to be available in Europe for growing bioenergy crops.
Selle kulu kannaksid tarbijad.Selle töö alustamisele järgnenud arengud, eriti toiduhindade tõus kogu maailmas, näitavad, et biomassipotentsiaali hinnangud on ülepakutud: tõenäoliselt on Euroopas bioenergia põllukultuuride kasvatamiseks saada olevat maad vähem.
Also, high oil prices could also affect the results.
Neid tootmisprotsesse, nende mõjusid ja võimalusi on vaja veel palju uurida.
However, a clear message still emerges from the exercise: it would be better, in terms of costs and climate mitigation, to prioritise bioenergy for electricity and heat generation using CHP plants rather than focus on fuel for transport.
Pealegi jääb tõenäoliselt alles spetsiaalsete energiakultuuride ja toiduks kasutatavate kultuuride vaheline konkureerimine maa ja vee pärast.
34 / EEA SIGNALS 2009 / WASTE SHIPMENTS
34 / EKA SIGNAALID 2009 / JÄÄTMEVEDU
Not in my back yard
Mitte minu tagaõuel
International shipments of waste and the environment
Rahvusvaheline jäätmevedu ja keskkond
Waste without borders
Piirideta jäätmed