natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission’s first Annual Report on Immigration and Integrationdemonstrates that in all Member States access to the labour
Integratsiooni peaeesmärgiks peetakse sageli
market as well as language skills and a sufficient level of education constitute the mostimportant objectives for securing successful integration.At the European level, labourmarket integration is the area with the most concretely defined policy objectives, asthe 2003 Employment Strategy Guidelines propose to achieve a significant reductionin the unemployment gap between non-EU and EU nationals by 2010.
Komisjoni esimesest immigratsiooni ja integratsiooni aastaraportist ilmneb, et kõigis liikmesriikides peetakse juurdepääsu tööturule, keeleoskust ning piisavat haridustaset kõige tähtsamateks edukat integratsiooni tagavateks eesmärkideks. Euroopa tasandil on kõige konkreetsem eesmärk sisserändajatele pääsu tagamine tööturule, sest . aasta tööhõivestrateegia suunistes seatakse eesmärgiks märkimisväärselt vähendada töötute osakaalu erinevust kolmandate riikide kodanike ja ELi kodanike vahel. aastaks.
Being inemployment contributes to better living conditions, as does access to affordable andgood quality housing.
Tööhõive aitab saavutada paremaid elamistingimusi, nagu ka juurdepääsu soodsa hinnaga ja kvaliteetsele eluasemele.
Lack of availability, low-quality housing and immigrantoverrepresentation in deprived urban neighbourhoods are problematic for most Member States.
Elukoha puudumine või selle vilets kvaliteet ning sisserändajate koondumine kehvematesse linnaosadesse on probleemiks enamikus liikmesriikides.
This dimension of integration directs attention to local and urbanpolicies and to the central role of local authorities in the process of integration.
Need integratsiooniga seotud aspektid nõuavad meetmeid kohalike omavalitsuste ja linnavalitsuste tasandil ning viitavad sellele, et kohalikel omavalitsustel on integreerimisel keskne roll.
While the focus on socioeconomic topics continues, governments also increasinglyemphasise the importance of the socio-cultural sphere, the personal dimensions ofintegration and the frequency and intensity of social interactions.
Kuigi sotsiaalmajanduslikud teemad on jätkuvalt tähelepanu keskmes, rõhutavad valitsused järjest enam sotsio-kultuurilise sfääri tähtsust, integratsiooni isiklikke aspekte ja sotsiaalse suhtlemise sagedust ja intensiivsust.
This approachstipulates the need for integrating immigrants into all aspects of society, including thecivic, cultural and political fields.
Selle lähenemise kohaselt tuleb sisserändajaid integreerida ühiskonna kõigis valdkondades, kaasa arvatud kodanikuharidus, kultuur ja poliitika.
Moreover, the conception of integration as a two-wayprocess directs attention towards the attitudes of the recipient societies, their citizens,structures and organisations alike.
Lisaks aitab integratsiooni käsitlemine kahesuunalise protsessina juhtida tähelepanu hoiakutele vastuvõtvates ühiskondades nii nende kodanike seas kui ka riiklike struktuuride ja organisatsioonide tasandil.
The different dimensions of integration are interrelated and outcomes in one domain reinforce the others.
Integratsiooni erinevad aspektid on üksteisega tihedalt seotud ja tulemused ühes valdkonnas toetavad ka teisi valdkondi.
For instance, jobs are valuablein developing language and broader cultural competence and in establishing socialconnections.
Näiteks aitab tööelus osalemine omandada keelt ja kultuuri ning luua sotsiaalseid sidemeid.
In turn, social connections widen economic opportunities.
Sotsiaalsed sidemed omakorda avardavad majanduslikke võimalusi.
Language isuseful in the labour market as well as providing further opportunities for education.
Keeleoskusest on kasu tööturul ja lisaks sellele pakub see paremaid haridusvõimalusi.
Atthe same time, it indicates knowledge of the host population and society.
Samal ajal annab see tunnistust ka vastuvõtva ühiskonna ja rahva tundmisest.
Integration policies seek to achieve positive outcomes for immigrants within the domainsof employment, housing, education, health etc.
Integratsioonipoliitika eesmärk on aidata sisserändajail saavutada positiivseid tulemusi tööhõives, majutuses, hariduses, tervishoius ja teistes valdkondades.
Newcomers and resident immigrantswill be better able to achieve these outcomes if they develop certain skills, such aslanguage proficiency and knowledge of the host society.
Uutel tulijatel ja riigis pikemalt elanud sisserändajail on neid tulemusi lihtsam saavutada, kui nad omandavad teatavad oskused, näiteks keeleoskuse ja teadmised vastuvõtvast ühiskonnast.
In this sense, introductionprogrammes help newcomers acquire the skills to fully participate in society.
Selles mõttes aitavad tutvustavad programmid uutel tulijatel omandada oskusi, mis on vajalikud, et ühiskonnaelus täielikult osaleda.
At the sametime, a focus on individual adaptation and human capital issues must be complementedwith an emphasis on social cohesion and equality in diverse societies.
Kuigi põhirõhk on individuaalsel kohanemisel ja inimkapitali küsimustel, tuleb lisaks arvesse võtta ka sotsiaalset ühtekuuluvust ja võrdsust erinevates ühiskondades.
Demand for skillsmust be matched with strong mechanisms for the acquisition of these skills andpossibilities for using them.
Kui sisserändajailt nõutakse oskusi, peavad olemas olema ka reaalsed võimalused nende oskuste omandamiseks ja kasutamiseks.
Society and its institutions must be active in openingthemselves to immigrants.
Ühiskond ja selle institutsioonid peavad end aktiivselt sisserändajaile avama.
It is not only up to the immigrant to achieve skills, but also togovernments and societal actors to ensure that ample opportunity is available forparticipation on the basis of equality and non-discrimination.
Lisaks sellele, et sisserändajad peavad omandama teatud oskused, peavad ka valitsused ja ühiskond tagama, et oleksid tagatud avarad võimalused ühiskonnaelus osalemiseks nii, et ei rikutaks võrdsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet.
Getting the balance ofresponsibility right is crucial for devising fair and effective integration policies.
Õiglase ja tõhusa integratsioonipoliitika kujundamisel on esmatähtis vastutuse õiglane jagamine.
leaders for example have a strong responsibility in their role as public educators and inpromoting a positive attitude towards immigrants to counter xenophobic and racisttendencies.
Integratsiooni puhul on lisaks riigi ja konkreetse sisserändaja suhtele tegemist protsessiga, mille käigus toimub valitsuse eri tasandite ja valitsusväliste organisatsioonide, näiteks tööandjate, liitude, usuliste organisatsioonide, kodanikuühiskonna, sisserändajate ühenduste, meedia ja sisserändajaid toetavate valitsusväliste organisatsioonide vahel tihe koostöö.
Employers may give access to jobs, provide skills training and languageteaching, offer induction, facilitate access to housing, and inform the public debateabout the economic benefits of immigration.
Tööandjad võivad pakkuda töökohti, oskuste arendamist, keeleõpet ja väljaõpet, aidata elamispinna leidmisel ja teavitada avalikkust sisserände majanduslikust kasust.
The active participation of immigrants rests on rights and obligations gradually beingbrought in line with those of nationals.
Sisserändajate aktiivne osalus ühiskonnaelus toetub sellele, et nad saavad tasapisi kodanikega samad õigused ja kohustused.
Access to institutions, services and means of civicparticipation create the conditions for the exercise of active citizenship by migrants.
Võimalus kasutada ühiskondlikke institutsioone, teenuseid ja kodanikuosaluse vahendeid loob tingimused sisserändajate kodanikuaktiivsuseks.
Theopenness of associative life, ranging from sports clubs to political parties, is decisive forthe outcome of the process.
Avatud seltsielu spordiklubidest poliitiliste parteideni on protsessi edukuse seisukohalt otsustava tähtsusega.
Organisations of all types need to give visibility to intercultural realities by applying equal-opportunity policies, employing migrants at all levels,and cooperating with associations of migrants.
Erinevad organisatsioonid peavad nähtavalt reageerima mitmekultuursele reaalsusele, kohaldades võrdsete võimaluste poliitikat, rakendades sisserändajaid kõigil tasanditel ja tehes koostööd sisserändajate ühendustega.
Migrant organisations are also keypartners in the exercise of participatory government.
Ka sisserändajate organisatsioonid on osalusvalitsuse puhul võtmetähtsusega.
Political decisions especially at thelocal level significantly affect non-citizen residents, who can participate through variousconsultation mechanisms.
Eriti märkimisväärselt mõjutavad mittekodanikest elanikke kohaliku tasandi poliitilised otsused ja nad saavad otsustamises osaleda mitmesuguste nõuandemehhanismide kaudu.
At the same time, migrants can be encouraged to naturalise.
Samal ajal võib sisserändajaid ergutada kodakondsust omandama.
What does it take to share best practice
Kuidas parimaid tavasid teistega jagada
A possible definition of best practices could be: approaches that have been shown,through research and evaluation, to be effective and sustainable and produceoutstanding results, and that can be applicable in and adapted to a different situation.
Parimaid tavasid võib määratleda järgmiselt: lähenemisviisid, mis on uurimise ja hindamise tulemusel tõestanud oma tõhusust ja jätkusuutlikkust ning andnud väljapaistvaid tulemusi ning mida saab rakendada ja kohandada erinevatele olukordadele.
Lessons can be learned from both good and bad practices Most practices have both strong and weak elements No practice can be replicated in its entirety All practices need to be adapted to local circumstances
Kasulikuks võivad osutuda nii head kui halvad tavad.Enamikus tavades on nii tugevaid kui nõrku külgi.Ühtki tava ei saa teistes tingimustes täies ulatuses järgida.Kõiki tavasid tuleb kohandada kohalike oludega.
Documentation on best practices needs to capture
Parimate tavade kirjeldamise meelespea
What was the problem the practice addressed and who identified the problem?Who initiated the practice and who was involved?How did the practice develop and what were the stages?What were the positive and/or negative consequences?What is the long-term financial viability?Effectiveness: the impact of the practice Efficiency: the ratio of impact to cost Sustainability: lasting impact and replicability Externalities: i.e. any unintended positive and negative impacts of the practice onother than the immediate beneficiaries Relevance: the significance of the practice for the target group
Missugust probleemi selle abil lahendada püüti ja kes probleemi määratles?Kes selle algatas ja kes selle rakendamisel osalesid?Kuidas ja millistes etappides see arenes?Mis olid selle positiivsed ja/või negatiivsed tagajärjed?Milline on selle majanduslik elujõulisus pika aja vältel?Toimivus: tava mõju.Tõhusus: mõju ja maksumuse suhe.Jätkusuutlikkus: mõju kestus ja meetme korratavus.Välised mõjud: näiteks igasugune kavandamata positiivne ja negatiivne mõju teistele peale otseste kasusaajate. Asjakohasus: tava/meetme tähendus sihtgrupile.
Chapter 1Introduction of newly arrived immigrants and recognised refugees
. peatükk Tutvustamisprogrammid vastsaabunud sisserändajatele ja pagulastele
Introduction of newly arrived immigrants and recognised refugees
Tutvustamisprogrammid vastsaabunud sisserändajatele ja pagulastele
Integration is a process lasting several years, in many cases beyond naturalisation or intothe second and third generations.
Integratsioon on mitmeid aastaid kestev protsess, mis sageli jätkub ka pärast kodakondsuse saamist või isegi teises või kolmandas põlvkonnas.
Commitment underpins the process when receivingsocieties undertake to welcome immigrants and provide them with opportunities tobecome familiar with the language, basic values and customs and when from their sideimmigrants show a determination to become part of the receiving society.
Protsess nõuab pühendumist nii vastuvõtvalt ühiskonnalt, kes võtab sisserändajad vastu ja annab neile võimaluse õppida keelt, põhiväärtusi ja tavasid, kui ka sisserändajatelt, kes näitavad üles soovi saada vastuvõtva ühiskonna osaks.
Introduction programmes are an investment in the future which both the immigrant andsociety should be willing to make.
Tutvustavad programmid on investeering tulevikku, millest peaksid olema huvitatud nii sisserändaja kui ka vastuvõttev ühiskond.
They give immigrants a start enabling them to acquirevital skills to become self-sufficient and are therefore well worth the effort.
Need annavad sisserändajatele lähtepositsiooni elutähtsate oskuste omandamiseks, mille abil nad edaspidi võivad iseseisvuda, ja on seega tähelepanu väärt.
The returnon investment for society is that immigrants become better-equipped citizens capable ofcontributing to society.
Ühiskonnale on see investeering kasulik seepärast, et sisserändajaist saavad kodanikud, kellel on suurem valmidus anda ühiskonnale oma panus.
The early stages of a migrant’s residence in the receiving country are of particularimportance.
Õppimise seisukohalt on eriti tähtis aeg vahetult pärast sisserändaja saabumist vastuvõtvasse riiki.
Some governments have launched introduction programmes for the earlyphase of a migrant’s stay.
Mitmetes riikides on käivitatud tutvustusprogrammid, milles sisserändajad võivad osaleda kohe pärast riiki saabumist.
Introduction programmes generally consist of three maincomponents: language tuition, civic orientation and professional labour market training.
Üldiselt koosnevad tutvustusprogrammid kolmest peamisest osast: keeleõppest, kodanikuõppest ja ametialasest koolitusest tööturule pääsemiseks.
An example of an introduction programme comes from the city of Gent (Belgium),which has a municipal integration service, funded by the City and in large part by the Flemish Community (under the headings of urban policy and integration).
Üks näide tutvustusprogrammist pärineb Belgia linnast Gentist, kus on linna tasandil olemas integratsioonitalitus, mida rahastab linn ise ja suures osas ka flaami kogukond (linnapoliitika ja integratsiooni jaoks ettenähtud rahadest).
Its receptionprogramme puts into practice Flemish legislation (2003, implemented since 1 April2004) which entails introduction courses for newly arrived family members, regularisedmigrants, recognised refugees, victims of trafficking and minors.
Genti vastuvõtuprogramm põhineb Flaami seadusel (aastast , jõustunud . aprillil ), mis näeb ette tutvustavad kursused hiljuti riiki saabunud perekonnaliikmetele, elamisloa saanud sisserändajaile, pagulaseks tunnistatud isikutele, inimkaubanduse ohvritele ja alaealistele.
The legislation alsocovers asylum seekers who have reached a certain stage in the determination processwhere their claim is being examined in detail.
Seadus hõlmab ka varjupaigataotlejaid, kelle staatuse määratlemise protsess on jõudnud nii kaugele, et nende taotlust vaadatakse üksikasjalikult läbi.
For some groups the introduction coursesare obligatory.
Mõningatele sihtrühmadele on tutvustavad kursused kohustuslikud.
The introduction programme includes Dutch classes (up to 1200 hours infour levels, of which 120 are given in the centre itself) and 75 hours of ‘societyorientation’ classes.
Tutvustusprogramm sisaldab hollandi keele kursusi (kuni tundi neljal eri tasemel, millest tundi antakse integratsioonikeskuses) ja tundi ühiskonnaõpetust.
The ‘society orientation’ classes have modules on practical andadministrative questions and provide information on how to access cultural and socialactivities.
Ühiskonnaõpetuse kursused koosnevad praktiliste ja haldusküsimuste moodulitest ja annavad teavet selle kohta, kuidas osaleda kultuurilises ja ühiskondlikus elus.
In Gent, they are provided in Turkish, Arabic, French, English, Russian, Spanish,Persian, Albanian and Somali as well as Dutch.
Gentis toimuvad kursused lisaks hollandi keelele veel türgi, araabia, prantsuse, inglise, vene, hispaania, pärsia, albaania ja somaali keeles.
The city also seeks to provide a ‘custommade’ individual reception programme together with other organisations, includingguidance on employment, education and training.
Samuti püüab linn koos teiste organisatsioonidega pakkuda „eritellimusel“ individuaalseid vastuvõtuprogramme, mis hõlmavad tööhõivealast nõustamist, haridust ja väljaõpet.
At the moment around 500 adultnewcomers follow the introduction programme.
Hetkel osaleb tutvustusprogrammis ligikaudu täiskasvanud uustulnukat.
Designing programmes
Programmide koostamine
Offering courses at several levels using different formats and a range of teaching methodscan help to achieve successful language training for immigrants with different educationalbackgrounds or previous knowledge of the country and language.
Kuna sisserändajate hariduslik taust ja eelnevad teadmised riigist ja keelest on erinevad, saavutatakse parimad tulemused, pakkudes erineva tasemega kursusi ja kasutades erinevaid õpetamismeetodeid.
This leads to usablequalifications.
Nõnda omandavad sisserändajad oskused, mida saab reaalselt kasutada.
Ideally the programmes provide for tests after the courses in order tovalidate the learning level of participants.
Ideaalis peaks kursus lõppema testiga, mille alusel osalejad saavad tunnistuse.
Especially in countries where newly arriving immigrants and refugees do not yet haveknowledge of the local language through colonial or other ties, language teachingconstitutes the centrepiece of introduction efforts by governments.
Mõningates riikides oskavad hiljuti saabunud sisserändajad ja pagulased kohalikku keelt juba saabudes tänu koloniaalperioodile või muudel asjaoludel.Teistsugustel juhtudel on keeleõpe riiklike tutvustusprogrammide keskmes.
Courses aregenerally aimed at legally resident adults who do not have sufficient knowledge of theofficial language or languages.
Üldiselt on kursused mõeldud riigis seaduslikult elavatele täiskasvanutele, kes ei oska riigikeelt või -keeli piisaval tasemel.
Although governments devote a lot of resources tolanguage programmes, many are concerned that optimal results are not reached.
Kuigi riigid eraldavad keeleõppeprogrammidele palju vahendeid, ollakse mures kehvade tulemuste pärast.
Participants are often allocated to different levels of language training.
Sageli jaotatakse osalejad eri tasemetega rühmadesse.
In Sweden, thegiven language skills of the participants are evaluated to distribute them over four levels(two levels are used to differentiate participants with an academic background).
Rootsis hinnatakse kõigepealt osalejate keeleoskust ja jaotatakse nad tulemuste põhjal nelja taseme vahel (kaks taset on selleks, et eraldada osalejad, kellel on akadeemiline taust).
In theintegration courses provided under the 2004 German immigration law, the classallocation will reflect prior language skills as well as educational experiences.
Saksamaal . aastal vastuvõetud immigratsiooniseaduse alusel korraldatavatel keelekursustel arvestatakse rühmade komplekteerimisel nii varasemat keeleoskust kui ka haridustaset.
In contrast,the migratory group which the participant belongs to will not be relevant for theallotment into a language class as has been the case in the past.
Erinevalt varasemast ei arvestata keelerühmadesse määramisel seda, millisesse sisserändajate rühma osaleja kuulub.
Many countries offerseparate literacy classes - generally with more intensive teaching - and special coursesfor young migrants.
Paljudes riikides on eraldi kirjaoskuse omandamise rühmad, kus õpe on intensiivsem, ja eraldi rühmad noortele sisserändajatele.
Often, courses conclude with a language test.
Sageli toimub kursuse lõppedes keeletest.
In Denmark forinstance, language courses and tests are related to the levels of the ‘Common European Framework of Reference for Languages: Learning, teaching, assessment’ (CEFR) of the Council of Europe.
Näiteks Taanis vastavad keelekursused ja testid Euroopa Nõukogu koostatud keelte õppimise, õpetamise ja hindamise Euroopa ühisele raamskaalale (CEFR).
When course certificates are of a format which is known to employers and othereducational institutions, they prove to be useful to the participants in accessing furtherlabour market or training opportunities.
Kui kursuselt saadud tunnistus on tööandjaile ja muudele haridusasutustele teadaolevas vormis, aitavad need kursustel osalejatel pääseda tööturule või saada lisakoolitust.
The content and methods of teaching are to bedesigned with these opportunities in mind.
Õpetuse sisu ja meetodid tuleb valida neid võimalusi silmas pidades.
A German evaluation of language courses commissioned by the Interior Ministry pointsout that the teaching and validation of written language skills are crucial, since tofunction in the German society and labour market often requires proficiency in writing.Although oral communication skills are indispensable, they should not be the soleemphasis of language courses.
Saksa siseministeeriumi tellitud keelekursuste hinnangus viidatakse sellele, et kirjaliku väljenduse õpetamine ja kontrollimine on otsustava tähtsusega, sest Saksa ühiskonnas ja tööturul hakkamasaamiseks on sageli vaja osata kirjutada. Kuigi suuliste suhtlusoskuste omandamine on esmatähtis, ei tohiks see jääda keelekursuste ainsaks eesmärgiks.
The evaluation suggests that language training shouldfocus on the public and work situations where the migrant is likely to require knowledgeof German.
Hinnangus pannakse ette, et keeleõppes tuleks keskenduda sellistele ühiskondliku ja tööelu olukordadele, kus sisserändajal saksa keele oskust tõenäoliselt vaja läheb.
Vocational content of introduction courses
Tutvustavate kursuste kutsehariduslik sisu
Best practice suggests designing introduction courses in a flexible way, allowing forparallel teaching of language and labour market participation rather than relying onstrict sequential models for language learning, vocational training and higher education.Ideally courses integrate language and vocational training and validate existing skills.
Parima tava kohaselt tuleks tutvustavad kursused koostada paindlikult, nii et keeleõpet ja nõuandeid tööturul osalemiseks saaks anda korraga, selle asemel et eraldada keeleõpe, kutseõpe ja kõrgem haridus rangelt iseseisvaiks ja üksteisele järgnevaiks koolitusteks. Ideaaljuhul toimuks kursuste raames koos keeleõppega ka kutseõpe ja olemasolevate oskuste kontrollimine.
If self-sufficiency is the goal of introduction programmes, establishing a close link withthe labour market must be central to their design.
Kuna tutvustusprogrammide eesmärk on anda sisserändajaile võimalus iseseisvalt toime tulla, tuleb nende koostamisel teha tihedalt koostööd tööturuga.
Many participants will not haveaffiliations with the labour market upon arrival if they entered via family reunificationschemes or as refugees.
Paljudel programmides osalejatel pole tööturuga mingeid sidemeid, kui nad saabuvad perega taasühinemiskava raames või pagulastena.
Job-seeking assistance, professional advice centres, partnershipcontracts and vocational training can all be a part of introduction programmes, offeredin addition to or integrated with language learning.
Abi töö otsimisel, kutsenõustamiskeskused, partnerluslepingud ja ametialane väljaõpe võivad kõik olla tutvustavate programmide osa, kas koos keeleõppega või eraldi.
For instance, in Denmark labourmarket training may include short-term education, on-the-job training or recruitmentwith a wage subsidy.
Näiteks Taanis võib tööturualane koolitus sisaldada lühikoolitust või väljaõpet töökohal või saab sisserändaja töökoha nii, et osa tema palgast maksab riik toetusena.
The immigrant or refugee may also be offered a mentor in orderto support the development of his or her social, linguistic and vocational qualifications.
Sisserändajale või pagulasele võib pakkuda ka mentorit, kes aitaks tal arendada sotsiaalseid, keelelisi ja kutseoskusi.