natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Given historical and cultural links, the new Member States of central and eastern Europe could increasingly become host countries for emigrants moving from countries of the former Soviet Union to the EU.
…ja laienemine ei muuda neid mudeleid, kuigi mõned endised rändevood muutuvadliidusiseseks piiriüleseks liikumiseks.
In the last ten years net migration has been the main driver of population growth in the Union.
EL elanikkonna peamiseks kasvumootoriks viimase kümne aasta jooksul on olnudpuhasränne.
As the new Member States of central and eastern Europe progressively shift from sending to receiving countries policies promoting the economic and social integration of immigrants become a major common concern.
Kuna uued KIE liikmesriigid muutuvad järkjärgult väljarändemaadestsisserändemaadeks, muutub ka immigrantide majandusliku ja sotsiaalse lõimimisepoliitika neis riikides peamiseks ühist huvi pakkuvaks probleemiks.
As the ten new Member States join the EU in 2004, some migratory movements that historically were immigration flows will become internal mobility.
Rikka ja vananeva rahvastikuga EL tõmbejõud ei vähene ka seoses liitumisega.Majanduslikele sisserändajatele võib EL-25 muutuda veelgi atraktiivsemaks tänu suurteleerinevustele riikide vahel.
Notwithstanding the interim restrictions on labour mobility, previous experience and recent estimates suggest that labour mobility from new to old Member States may be moderate to limited, with specific situations in the border regions.
Pidades silmas ajaloolisi ja kultuurilisi sidemeid, võivad uutest KIEliikmesriikidest saada vastuvõtjariigid väljarändajatele, kes suunduvad endistest Nõukogude Liidu riikidest Euroopa Liitu.
As the economic situation improves in the new Member States the likelihood of a massive westward migration becomes even lower.
Laienemisega seoses on tõusnud väga väikese sündimusega riikide arv.Peresõbralikku poliitikat viljelevates EL riikides on sündimus suurem, samuti osalebseal rohkem naisi tööturul.
With enlargement the number of Member States with very low fertility rates has increased.
Seoses kümne uue liikmesriigi liitumisega 2004. aastal on muutunud ka rändevoogude mudel,kus nii mõnestki ajaloolisest sisserändevoost on saanud siseriiklik liikumine.
EU countries with family-friendly policies have higher rates of fertility and female participation in the labour market.
Kui uute liikmesriikide majanduslik olukord paraneb,muutub massiline ränne läände veelgi ebatõenäolisemaks.
Over the last ten years migratory flows have changed significantly in the new Member States of central and eastern Europe.
Viimase kümne aasta jooksul on rändevood uutes KIE liikmesriikides oluliselt muutunud.Enamikus neist riikidest on väljaränne asendunud järkjärgult sisserändega.
In most of these countries the flows of migrants have progressively become less outward than inward.
Kuigi puhasränneon suhteliselt väike, on see enamikus uutes liikmesriikides muutunud vähehaaval positiivseks.
Thus, although net migration is relatively small, it has gradually become positive in the majority of the new Member States.
Ungaris (0,13%), T‰ehhi Vabariigis (0,12%),
In 200210, positive net migration was observed in Hungary (0.13%), Czech Republic (0.12%), Slovenia (0.11%), Slovakia (0.02%) and Estonia (0.01%), whereas negative migration only existed in Poland (-0.03%), Lithuania (-0.06%) and Latvia (-0.08%).
Sloveenias (0,11%), Slovakkias (0,02%) ja Eestis (0,01%), negatiivset rännet aga ainult Poolas (–0,03%), Leedus (–0,06%) ja Lätis (–0,08%).
The inflows are mainly from eastern European countries (such as the Ukraine, Belarus, Russia and south-eastern European countries).
Sisseränne toimub peamiselt Ida-Euroopa (Ukraina, Valgevene, Venemaa) ja Kagu-Euroopa riikidest.
The social situation in the European Union 2004 Overview
Sotsiaalne olukord Euroopa Liidus 2004.aastal Ülevaade
Socio-economic trends, living conditions and human capital development
Sotsiaalmajanduslikud suundumused, elamistingimused ja inimkapitali areng
With enlargement to 25 Member States income disparities across the Union have widened considerably.
Viimase kümnendi jooksul on enamikus EL-15 riikides pidevalt kasvanud tööhõive, SKTelaniku kohta ja ühtekuuluvus…
Of the new Member States, only Cyprus has a GDP per capita above 75% of the EU-25 average.
Uutest liikmesriikideston ainult Küprosel SKT elaniku kohta üle 75% EL-25 keskmisest tasemest.
At the regional level, this means that the GDP per capita for the 10% of the population living in the most prosperous regions of EU-25 is currently 4.5 times higher than the GDP per capita for the 10% living in the least prosperous regions.
Piirkondlikultasandil tähendab see, et 10%l EL-25 elanikest, kes elavad majanduslikult jõukaspiirkonnas, on SKT elaniku kohta 4,5 korda suurem kui 10%l vaesemates piirkondadeselavatel inimestel.
Over the last decade most of EU-15 countries have seen steady gains in employment, GDP per capita and cohesion …
Sotsiaalmajanduslik kogemus EL-15s on olnud küllaltki positiivne, sest 1995. aastalparanes märgatavalt tööhõive, tõusis reaalne sissetulek ja esines vähem ebavõrdsust.
GDP per capita in Purchasing Power Standards 2002 (EU15=100)
Ostujõu standardi järgi mõõdetud SKT elaniku kohta 2002. aastal(EL-15 = 100)
The socio-economic experience of the EU-15 countries since 1995 has been a rather positive one, marked by steady improvements in employment and real income and a decrease in inequalities.
Vastupidiselt EL-15le langes kaheksa KIE liikmesriiki sotsiaalmajanduslikku kriisiolukorda, misoli tingitud vana riigikorraga kaasnenud pikaajalisest stagnatsioonist ja turumajanduseleüleminekust.
As the Member States with a GDP per capita below the EU-15 average continued to improve their relative position, the Union experienced significant progress in reducing disparities among its members as well among regions within the countries.
1990. aastatel valitses neis riikides rahutu ja raske üleminekuaeg, midaiseloomustasid ebapüsiv majandus, radikaalsed poliitilised muutused ning institutsionaalsedja struktuurireformid.
Ireland has been the most remarkable case, with income at around 125% of the EU average in 2002, compared to only 80% at the beginning of the 1990s.
Samal ajal kui väike osa elanikkonnast nautis sotsiaalmajanduslikkehüvesid, tundis suurem osa end ebakindlalt.
…but in the majority of the new Member States many of the expected improvements from recent changes have yet to fully materialise.
Nii mõnelgi juhulmuutusid elutingimusedhalvemaks.
By contrast eight of the ten new Member-States - those of central and eastern Europe – experienced a severe socio-economic crisis as they emerged from a long period of economic stagnation under the old regime and started on the road towards a market economy.
Vaatamata 1990. aastatel alanud suhteliselt pidevale majanduskasvule läheb veel kaua aega,enne kui keskmine SKT nendes riikides jõuab EL-15 tasemele.
During the 1990s, people in these countries have experienced a turbulent and often very difficult transition period, marked by economic volatility, radical political changes and institutional and structural reforms.
Mitmed riigid toibusid jubaüleminekuaja alguses, kuid mõnes neist on SKT siiani madalam kui vana riigikorra lõppemiseajal.
While small parts of the population have seen a radical improvement in their socio-economic conditions, many have experienced only moderate advances in a less secure context. For a minority, living conditions have become worse.
SKT kasvumäär uutes liikmesriikides oli 2001. ja 2002. aastal kõrgem kui EL-15 riikidesning prognooside kohaselt kiireneb majanduskasv veelgi pärast laienemist, see omakordasoodustab riikide reaalset lähenemist.
Source: Eurostat Structural Indicators, NewCronos Database.
Laienenud liidu regioonide ja liikmesriikide vahelised lahknevused SKT osas muutuvadsuuremaks…
The great majority have recovered their losses in the early transition period, but a few still remain below the GDP level they had achieved when the old regimes came to an end.
Sotsiaalmajandusliku olukorra erinevused EL-15 ja uute liikmesriikide vahel avalduvad
As a result, enlargement will recast the issue of social cohesion in the Union.
11peamiselt sotsiaalse ühtekuuluvuse valdkonnas.
Member States are particularly pronounced in the area of social cohesion11
Allikas: Eurostati struktuurinäitajad, NewCronose andmebaas.
11 European Commission: Third Cohesion Report 2004, COM/2004/107. Also see Comparative Research Projects funded within the Framework Research Programmes – http://www.cordis.lu/citizens/home.html
11 Euroopa Komisjon:Third Cohesion Report 2004, COM(2004)107.Vt ka uuringuprogrammide raames rahastatud võrdlusuuringute projekte – http://www.cordis.lu/citizens/home.html.
Employment is a major determinant for economic and social inclusion….
Ülevaade Sotsiaalne olukord Euroopa Liidus 2004.aastal
….and although relative levels of risk of poverty in the new Member States tend to be moderate…
…ja kuigi vaesumisoht jääb uutes liikmesriikides mõõdukale tasemele…
Regional employment rates continue to present a north-south divide with important implications for the social situation.
…kajastab selle absoluutne tase SKT põhjalikke erinevusi laienenud liidu piires.
rates prevailing in many regions of southern Europe, will also be seen in the east
Kuigi suhtelise vaesuse tase on laienenud liidu piires üsna sarnane, erineb see absoluutsesarvestuses oluliselt.
Employment (wide column) (narrow column) rates (2002)
Majandusliku ja sotsiaalse hõlvamise peamine tegur on tööhõive…
One thing is to compare average opportunities using GDP figures, another thing is to consider the distribution of income throughout society and in particular the extent of relative and absolute poverty.
Üks asi on võrrelda keskmisi võimalusi SKT abil, teine asi on see, kui vaadata sissetulekujagunemist kogu ühiskonnas, eriti aga suhtelise ja absoluutse vaesuse määra.
In the EU, the relative poverty threshold is fixed at 60% of the national median equivalised income.
Suhtelise vaesuse piirmäär ELs on 60% keskmisest siseriiklikust ekvivalentsest sissetulekust.
Poverty is thus a relative concept defined in relation to the general level of prosperity in each country and expressed with reference to a central value of the income distribution, taking into account the size of the household.
Vaesus onseega suhteline mõiste, mis määratakse iga riigi üldise jõukuse taseme alusel ja mis väljendubtulu keskmises jaotamises vastavalt pere suurusele.
Using this definition, poverty concerns 15% of the population in the EU-15 countries, or close to 60 million people, and a similar share in the eight new Member States for which comparable figures are available (excluding Hungary and Slovakia).
Selle määratluse alusel elab vaesuses15% EL-15 elanikest ehk peaaegu 60 miljonit inimest ning sama palju üheksas uues liikmesriigis, kelle kohta on olemas võrdlusandmed (v.a Slovakkia).
The lowest rate of relative poverty in the new Union is actually found in Slovakia (5%) whereas the highest occur in Ireland, Greece and Portugal with about 20% of the population living below a 60% threshold.
Liidu madalaim suhtelise vaesusemäär on tegelikult T‰ehhi Vabariigis (8%), kõrgeim aga Iirimaal, Slovakkias, Kreekas ja Portugalis, kus umbes 20% rahvastikust elab alla 60% piirmäära.
Despite a trend over the last decade towards a higher risk of poverty, the new Member States, mainly thanks to historical circumstances, still tend to score comparatively well on this indicator12.
Vaatamata vaesumisohusuurenemisele viimasel kümnendil on see näitaja uutes liikmesriikides tänu ajaloolistele
… the absolute levels reflect income disparities across the enlarged Union.
Madal tööhõivemäär, mida seni täheldati peamiselt Euroopa
However, although poverty in relative terms will be quite similar across the enlarged Union there are substantial differences in absolute terms.
13lõunapoolsetes piirkondades, laieneb nüüd ida poole.
Population of the EU-25 Member States (2001) at risk of poverty rate before and after social transfers
Tööhõive (lai veerg) ja tööpuuduse (kitsas veerg) määrad (2002)
Source: Eurostat Structural Indicators, NewCronos Database
Vaesumisohus elavate inimeste määr EL-25 liikmesriikides (2001)enne ja pärast sotsiaalsiirdeid
At risk of poverty rate before social transfers (pensions included in social transfers)At risk of poverty rate (cut-off point: 60% of median equivalised income after social transfers)
Vaesumisohu määr pärast sotsiaalsiirdeid (künnisväärtus: 60% riigi keskmisest ekvivalentsest kasutada jäävast tuluosast)Vaesumisohu määr enne sotsiaalsiirdeid (pension loetakse sotsiaalsiirete hulka)
12 European Commission: Joint Memoranda on Social Inclusion (synthesis report) 2004.13 European Commission: Employment in Europe 2002 and 2003.14 European Commission: Employment in Europe 2002 and 2003.
Allikas: Eurostati struktuurinäitajad, NewCronose andmebaas.
…which again depends on human capital investment through education…
Sotsiaalne olukord Euroopa Liidus 2004.aastal Ülevaade
Employment opportunities are closely related to educational attainment which is a core constituent of “human capital” and has two important aspects:
…ja see näitab, kuidas elatustase sõltub tööhõive kasvust EL-25s…
Disparities across age groups in the EU also exist when looking at data on lifelong learning and familiarity with ICT.
Samal ajal kui EL-15s näitas tööhõive 1990. aastate keskel tõusutendentsi, langes seeuutes KIE liikmesriikides seoses restruktureerimise ja töökohtade arvu vähenemisegapõllumajanduses ja tööstuses.
Participation in continuing training and upgrading of skill levels is more common in the EU-15 countries and is partly organised within the companies.
Teenuste kasv ei ole veel suutnud tasakaalustadapõllumajanduse ja peamiste tööstusharude kokkutõmbumist.
As for ICT-use only 13% of the 55 and over age group used the internet in 2002 against 65% of people aged 15-24 and people with less than 15 years of schooling tended to use the internet only marginally.
Tõepoolest, aastatel1998–2002 mitte ei tõusnud, vaid hoopis vähenes uutes liikmesriikides tööhõive teeninduse
These differences indicate the existence of digital divides and accentuate existing risks of social exclusion.
Kuid johtuvalt haridussüsteemide erinevusest võivad registreeritud andmed osutudavõrreldamatuteks.
at the individual level it is closely related to socio-economic status and is one of the prime variables determining our living standards - i.e. a higher propensity for gainful employment, social inclusion, healthy life, etc.
Töö leidmise võimalused on tihedalt seotud haridusega, mis on inimkapitali oluline osa jamillel on kaks aspekti:
6 at the societal level (business and institutions) it is connected with productivity, innovation, economic growth and social cohesion.
6 üksikisiku tasandil on see tihedalt seotud sotsiaalmajandusliku seisundiga ning on ükspeamisi elatustaseme näitajaid: rohkem tulutoovaid töökohti, sotsiaalne hõlvamine, heatervislik seisund jne;
Percentage in each age group without upper secondary education, 2002
Protsent kõigis vanusegruppides (ilma teise taseme ülemise astmehariduseta), 2002
It is well established that investment in human capital contributes significantly to productivity growth and plays a key role in fostering technological change.
• ühiskondlikul tasandil (ettevõtted ja institutsioonid) on see seotud tootlikkuse, uuenduste,majanduskasvu ja sotsiaalse ühtekuuluvusega.
Thus an extra year of schooling may, according to recent studies, add another 6.2% to aggregate productivity15.
On hästi teada, et investeeringud inimkapitali soodustavad oluliselt tootlikkuse kasvu jatehnoloogiliste muudatuste sisseviimist.
But it is also important to assure that investment in education and training
Samas on oluline, et investeeringud haridusse ja koolitusse jõuaksid piirkondadesse, kus neist on kõige rohkem
16 is undertaken in areas that produce the greatest return
16 kasu .
… raising the issue of disparities in education and lifelong learning.
…mis tõstatab küsimuse lahknevustest hariduse ja elukestva õppe vahel.
In Europe there is a relatively short supply of “newly-skilled” entrants to the labour market but a relatively large stock of workers with lower skills and employability.
Euroopa tööturul ei jätku piisavalt äsjakoolitatud oskustöölisi, samal ajal on seal palju vähesetööoskusega inimesi, kelle töölevõtmise võimalused on minimaalsed.
These two factors result in shortages at the top-end of the labour market and redundancies at the bottom-end, which underlines the need for lifelong learning to tackle inadequate vocational qualifications.
Tänu nendele kaheletegurile valitseb tööturu ülemises osas puudujääk ja alumises osas ülejääk, mis rõhutab veelgivajadust elukestva õppe järele, mis lahendaks mittevajalike kutsealade küsimuse.
Graph 6 shows how the percentage of those with low educational levels diminishes with succeeding age cohorts.
Graafik 6 näitab, kuidas madala haridustasemega isikute arv väheneb järjestikustesvanuserühmades.
On the other hand, when it comes to tertiary education, the EU-15 region performs relatively better, with an achievement rate of 22% against 13% for the new Member States.
Samal ajal näitab see kesk- ja vanemaealiste töötajate koolitamis- ja
However, formal enrolment rates may not be easily comparable given the fairly different educational systems.
17täiendamisvajadust, eriti kui arvestada demograafilist vananemist.
15 See A.de la Fuente and A.Cicone: Human capital in a global and knowledge-based economy, part I (May 2002); and part II (assessment at the EU country level) (March 2003).
Märkus: Ühendkuningriigi teise taseme ülemise astme hariduse osas tuleb veel kokku leppida.Allikas: Eurostat – Euroopa Liidu tööjõu-uuring.
Strong variations in household expenditure and consumption patterns exist across the Union…
22Uutes liikmesriikides ja kandidaatriikides hiljuti tehtud küsitluse põhjal arvas umbes 40%
People in Lithuania (45%), Latvia (39%) and Estonia (34%) spend the largest part of their household budget on food and non-alcoholic beverages.
Kui vaadata elukestvat õpet ning info- ja sidetehnoloogia tundmist puudutavaid andmeid,selgub, et ka ELs esineb vanuserühmade puhul lahknevusi.
In fact, while the biggest single category of household expenditure in most of the new Member States is food, people in the EU-15 countries spend the largest single part of their budget on housing.
EL-15s kasutatakse rohkemtäiendõpet, samuti kutseoskuste täiendamist, mida mõnikord organiseerivad ka ettevõtted.Info- ja sidetehnoloogia kasutamise kohta on teada, et 2002. aastal kasutas internetti ainult13% 55aastaste ja vanemate rühma kuuluvatest inimestest, samal ajal kui 15–24aastasterühmas oli see näitaja 65%, kusjuures alla 15aastaste koolilaste internetikasutus oli suhteliselttagasihoidlik.
This is particularly the case in Luxembourg, the Netherlands, the United Kingdom and Germany.
Sellest nähtub, kui erinev on digitaalse kirjaoskuse tase, mis võib põhjustadasotsiaalset tõrjutust.
When it comes to digital literacy19, new Member States appear to lag behind the EU-15 countries.
vastanutest, et töö kahjustab nende tervist ja ohutust, mis on palju suurem näitaja võrreldes EL-15ga (27%).
But it is also due to the nature of the data, largely based on phone surveys, which may not take due account of the less privileged social groups.
Probleemid olid suuremad Lätis ja Leedus, samal ajal Eestis, T‰ehhi Vabariigis, Slovakkias, Ungaris, Sloveenias ja Maltal ei olnud küsimus nii terav.
However, available data shows that the northern Member States appear at the upper end of the scale with large variations across the rest of the Union.
Olukordpeaks paranema, kui rakenduvad acquis communautaire’i nõuded töötervishoiu ja -ohutusekohta.
Europeans reflects their economic and social
Leibkonna kulutused ja tarbimisharjumused erinevad liidu piires tugevasti…
The relatively high cost of housing is a recent phenomenon.
Leedu (45%), Läti (39%) ja Eesti (34%) inimesed kulutavad suure osa leibkonna eelarvesttoiduainetele ja mittealkohoolsetele jookidele.
In the EU-15 countries there was a considerable shift in the structure of household expenditure in the 1990s: a strong increase in the share spent on housing, and a corresponding decrease in the share spent on food.
Tegelikult on enamikus uutes liikmesriikidesleibkonna suurim kululiik toit, EL-15s aga eluasemekulud. Eriti kehtib see Luksemburgi,Madalmaade, Ühendkuningriigi ja Saksamaa kohta.
The converging diminution of total mortality rates between the EU-15 countries from the late 1960s onwards reflects a similar convergence for various individual disease
andmetest. Osaliselt on see tingitud sellest, et digitaalne kirjaoskus ei ole selgelt määratletudning sellel on eri sotsiaalses ja majanduslikus kontekstis erinev tähendus.
...and all these differences in living conditions across the enlarged Union are reflected in the degree to which citizens are satisfied with their lives...
Info- ja sidetehnoloogiaalane kirjaoskus on Euroopa majandustasemetõstmiseks esmatähtis, eriti kui pidada silmas tööjõu vähenemist ja vananemist, samuti aitabsee tagada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust.
mortalities21.
Suhteliselt kõrged eluasemekulud on hiljutine ilming.
This tendency may be explained by increasingly similar lifestyles and health care patterns across the European Union.
Eluasemekulude struktuur muutus EL-15s märgatavalt 1990. aastatel: suurenes eluaseme kuluosa ning vastavalt vähenestoidule kulutatav osa.
Furthermore, demographic trends will increase the prevalence of age related diseases, which will bring further convergence to patterns of morbidity and health care needs across the Union.
...ja kõik need erinevused laienenud liidu elutingimustes näitavad, millisel määralelanikud on rahul oma eluga...
There are big differences with regard to life satisfaction between the EU-15 countries and the new Member States, as approximately 88% of citizens in EU-15 are satisfied with their lives against only 65% of citizens in the CEE new Member States.
Eurooplaste tervislik seisund peegeldab nende majanduslikku ja ühiskondlikkukeskkonda…
Citizens from these new Member States are also far less satisfied with their financial and employment situations than citizens of the EU-15 countries.
21kajastab ka suremuse vähenemist eri haiguste korral.
Furthermore, people are less satisfied with their personal safety and social life in the new Member States, pointing to the fact that not only material factors, but also other dimensions of life could be improved.
Selline tendents on ilmselt seotud eluviiside ja tervishoiumudelite ühtlustumisega Euroopa Liidus.
Figures show that the east-west gap in the enlarged Union with respect to perceived quality of life and life satisfaction will be much wider than the gap between the Nordic and southern EU-15 Member States.
Pealegi suurenebrahvastiku vananemisega seoses haigestumus eaga seotud haigustesse, mistõttusuremuse mudel ja tervisekaitsemeetmed ühtlustuvad kogu liidu piires.
The lower mortality rates in the EU-15 countries were not replicated in the new Member States, with the exception of Malta and Cyprus, which display trends comparable to those in the EU-15 countries.
EL-15s ja uutes liikmesriikides on elustandard väga erinev, sest EL-15s on eluga rahul umbes88% elanikest, uutes KIE liikmesriikides on eluga rahul aga ainult 65% elanikest.
From the late 1980s, when the new Member States of central and eastern Europe entered the transition period, a deterioration in life expectancy was observed.
Võrreldes EL-15 elanikega on uute liikmesriikide elanikud tunduvalt vähem rahul ka oma rahalise jatööhõive olukorraga.
Differences in male mortality rates between the average of the EU-15 countries and the new Central and East European Member States increased from five years in 1990 to seven years by 1994, before diminishing to six years in 2000. For women the trend was similar although the ‘gap’ was slightly smaller.
Samuti on nad vähem rahul isikliku turvalisuse ja riigi ühiskondliku eluga,kusjuures rõhutatakse, et paranema ei peaks mitte ainult ainelised olud, vaid ka elustandard.Andmed näitavad, et ida-läänesuunaline lõhe elukvaliteedi ja eluga rahulolu osas onlaienenud liidus märgatavalt suurem kui EL-15s täheldatud põhjalõunasuunaline lõhe.