natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It would be contrary to the very objective of that directive to exclude works to improve or extend the infrastructure of an existing airport from the scope of Annex II on the ground that Annex I of that directive covers the ‘construction of airports’ and not ‘airports’ as such.
Selle direktiivi eesmärgiga oleks seega vastuolus, kui juba valmis ehitatud lennuvälja infrastruktuuri parendamise või laiendamise tööd jäetaks välja selle II lisa kohaldamisalast põhjendusega, et nimetatud direktiivi I lisas on nimetatud „lennuväljade ehitamist”, mitte „lennuvälju”.
(see para. 46, operative part 3)
(vt punkt 46, resolutiivosa punkt 3)
OPINION OF MRS KOKOTT — CASE C-2/07
KOHTUJURIST KOKOTT’I ETTEPANEK – KOHTUASI C-2/07
OPINION OF ADVOCATE GENEREALKOKOTT delivered on 29 November 2007 1
KOHTUJURISTI ETTEPANEKJULIANE KOKOTT esitatud 29. novembril 2007 1
Article 1 of the EIA directive defines the subjectmatter of the directive and some terms:
Keskkonnamõju hindamise direktiivi artiklis 1 on määratletud direktiivi kohaldamisala ja mõned mõisted:
For the purposes of this Directive:
Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: projekt –
This reference for a preliminary ruling concerns Council Directive 85/337/EEC of 27 June 1985 on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment 2in its original version (‘the EIA directive’).
Eelotsusetaotlus puudutab nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta 2selle esialgses redaktsioonis (edaspidi „keskkonnamõju hindamise direktiiv”).
It relates to works at Liège-Bierset Airport which are alleged to have promoted its use for air freight services and to have caused an increase in night flights.
Tegemist on Liège-Bierseti lennuväljal võetud meetmetega, mille eesmärk oli soodustada lennuvälja kasutamist kaubaveolendudeks ja mis põhjustasid öiste lendude sagenemise.
The issue is essentially under what conditions modifications to the infrastructure of an airport require an environmental impact assessment, and in particular whether an intended increase in air traffic is to be taken into consideration.
Küsimuse põhisisuks on, millistel tingimustel on lennuvälja infrastruktuuri muudatuste korral nõutav keskkonnamõju hindamine, eelkõige see, kas selle puhul tuleb arvesse võtta lennuliikluse kavandatud intensiivistumist.
1 — Original language: German.2 — OJ 1985 L 175, p. 40.
1 – Algkeel: saksa.2 – EÜT L 175, lk 40; ELT eriväljaanne 15/01, lk 248.
— the execution of construction works or of other installations or schemes,
ehitiste või muude käitiste püstitamine või kavade teostamine,
— other interventions in the natural surroundings and landscape including those involving the extraction of mineral resources; effects on the environment by virtue inter alia of their nature, size or location are made subject to an assessment with regard to their effects.
– muu sekkumine looduskeskkonda ja maastikku, kaasa arvatud maavarade kaevandamine; hinnatakse muu hulgas oma laadi, mahu või asukoha tõttu keskkonda oluliselt mõjutada võivaid projekte.
“developer” means:
arendaja –
These projects are defined in Article 4.’ the applicant for authorisation for a private project or the public authority which initiates a project;
Sellised projektid on määratletud artiklis 4.” eraprojekti loa taotleja või projekti algatav riigiasutus; kirjeldab keskkonnamõju
Article 3 describes the subjectmatter of the environmental impact assessment:
Artikkel 3 hindamise eset: teostusluba –
‘The environmental impact assessment will identify, describe and assess in an appropriate manner, in the light of each individual case and in accordance with the Articles 4 to 11, the direct and indirect effects of a project on the following factors: the decision of the competent authority or authorities which entitles the developer to proceed with the project.
„Keskkonnamõju hindamisel täpsustatakse projekti otsene ja kaudne mõju järgmistele teguritele ning kirjeldatakse ja hinnatakse neid sobival viisil ning asjaolude ja artiklite 4–11 kohaselt: pädeva asutuse või pädevate asutuste otsus, mis annab arendajale õiguse projekti teostamiseks.
— human beings, fauna and flora,
– inimesed, loomastik ja taimestik,
— soil, water, air, climate and the landscape,
– pinnas, vesi, õhk, ilmastik ja maastik,
Article 2(1) defines the objective of the EIA directive:
Keskkonnamõju hindamise direktiivi artikli 2 lõige 1 määratleb direktiivi eesmärgi:
— material assets and the cultural heritage.’
– aineline vara ja kultuuripärand.”
‘Construction of motorways, express roads … and lines for long-distance railway traffic and of airports (2) with a basic runway length of 2 100 m or more.
„Kiirteede, [1] pikamaavedudeks vajalike raudteede ja vähemalt 2100 m peamaandumisrajaga lennuväljade 2 ehitamine.
Article 4 defines which projects are to be assessed:
Artikkel 4 määratleb, milliseid projekte tuleb hinnata:
Subject to Article 2(3), projects of the classes listed in Annex I shall be made subject to an assessment in accordance with Articles 5 to 10.
Kui artikli 2 lõikest 3 ei tulene teisiti, hinnatakse I lisas loetletud klassidesse kuuluvaid projekte artiklite 5–10 kohaselt.
Projects of the classes listed in Annex II shall be made subject to an assessment, in accordance with Articles 5 to 10, where Member States consider that their characteristics so require.
II lisas loetletud klassidesse kuuluvaid projekte hinnatakse artiklite 5–10 kohaselt, kui liikmesriigid leiavad, et nende omadused seda eeldavad.
Annex 14 to the Chicago Convention on International Civil Aviation contains standards for the whole area in which aircraft operate at an airport and when taking off and landing, that is to say for runways, taxiways and the air space at the airport.
Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 14. lisa sisaldab standardeid kogu territooriumi kohta, mille piires lennukid lennuväljal ning stardi ja maandumise käigus liiguvad, see tähendab lennuvälja stardi- ja maandumisradade, ruleerimisradade ja õhuruumi kohta.
It also governs signals for the use of the airport by aircraft.
Samuti reguleerib viidatud lisa lennuvälja kasutamiseks ette nähtud signaalsüsteeme.
Point 10(d) of Annex II mentions inter alia airfields:
II lisa punkti 10 alapunktis d on muu hulgas mainitud ka väiksemaid lennuvälju:
To this end Member States may inter alia specify certain types of projects as being subject to an assessment or may establish the criteria and/or thresholds necessary to determine which of the projects of the classes listed in Annex II are to be subject to an assessment in accordance with Articles 5 to 10.’
Selleks võivad liikmesriigid muu hulgas täpsustada teatavad hinnatavate projektide liigid või kehtestada kriteeriumid ja/või künnised, mis on vajalikud selleks, et kindlaks määrata, milliseid II lisas loetletud klassidesse kuuluvaid projekte hinnatakse artiklite 5–10 kohaselt.”
‘Construction of roads, harbours, including fishing harbours, and airfields (projects not listed in Annex I)’.
„Teede, sadamate, kaasa arvatud kalasadamad, ja lennuväljade ehitamine (I lisaga hõlmamata projektid).”
Airports are listed in point 7 of Annex I:
Lennuväljad on nimetatud I lisa punktis 7:
ABRAHAM AND OTHERS type of project and of the environmental features likely to be affected;
ABRAHAM JT keskkonnategurite eriomadusi silmas pidades asjakohane;
(b) the Member States consider that a developer may reasonably be required to compile this information having regard inter alia to current knowledge and methods of assessment.
II lisa punkt 12 puudutab projektide muudatusi: b) liikmesriigid leiavad, et on asjakohane nõuda arendajalt sellise teabe koostamist, võttes muu hulgas arvesse olemasolevaid teadmisi ja hindamismeetodeid.
‘Modifications to development projects included in Annex I and projects in Annex I undertaken exclusively or mainly for the development and testing of new methods or products and not used for more than one year.’
„I lisaga hõlmatud arendusprojektide muudatused ja I lisaga hõlmatud projektid, mille eesmärk on üksnes või peamiselt uute meetodite või toodete arendamine ja katsetamine ning mida ei kasutata kauem kui üks aasta.”
Article 5 specifies what information is to be supplied in connection with an environmental impact assessment:
Artiklis 5 on määratletud teave, mis tuleb esitada keskkonnamõju hindamise raames:
— a description of the project comprising information on the site, design and size of the project;
– projekti kirjeldust, mis sisaldab teavet projekti koha, lahenduse ja mahu kohta,
(a) the Member States consider that the information is relevant to a given stage of the consent procedure and to the specific characteristics of a particular project or
– a) liikmesriigid leiavad, et see teave on loaandmismenetluse teatavas etapis ning konkreetse projekti või teatavat liiki projekti ja tõenäoliselt mõjutatavate andmeid, mida on vaja nende põhimõjude täpsustamiseks ja hindamiseks, mida projekt keskkonnale tõenäoliselt avaldab,
— a non-technical summary of the information mentioned in indents 1 to 3.
– taanetes 1–3 nimetatud teabe üldarusaadavat kokkuvõtet.
— an estimate, by type and quantity, of expected residues and emissions (water, air and soil pollution, noise, vibration, light, heat, radiation, etc.) resulting from the operation of the proposed project.
heitmeid (vee-, õhu- ja pinnasereostus, müra, vibratsioon, valgus, soojus, kiirgus jne) käsitlevat hinnangut liikide ja koguste kaupa.
The information referred to in Article 5(1) is specified in Annex III:
Artikli 5 lõikes 1 nimetatud teave on täpsustatud III lisas:
A description (1) of the likely significant effects of the proposed project on the envi- ronment resulting from:
Kirjeldus 1 väljapakutud projekti tõenäolisest olulisest keskkonnamõjust, mis tuleneb:
Description of the project, including in particular:
Projekti kirjeldus, mis sisaldab eelkõige:
— a description of the physical characteristics of the whole project and the land-use requirements during the construction and operational phases,
– projektist endast, kogu projekti füüsiliste omaduste ning ehitamise ja kasutamisega seotud maakasutusvajaduste kirjeldust,
— the emission of pollutants, the creation of nuisances and the elimination of waste;
– loodusvarade kasutamisest, tootmismenetluste põhiomaduste, näiteks kasutatavate ainete laadi ja koguse kirjeldust,
— a description of the main characteristics of the production processes, for instance, nature and quantity of the materials used,
– väljapakutud projekti tulemuste kasutamisel eeldatavasti tekkivaid jääke ja saasteainete heitmetest, saaste tekitamisest ja jäätmete kõrvaldamisest
ABRAHAM AND OTHERS and the description by the developer of the forecasting methods used to assess the effects on the environment.
ABRAHAM JT ja projekti arendaja koostatud kirjeldus keskkonnamõju hindamise meetoditest.
regarding the contract concluded with Cargo Airlines Ltd (‘CAL’) on an unspecified date.
Esimese, äriühinguga Cargo Airlines Ltd (lühendatult „CAL”) teadmata ajal sõlmitud kokkuleppe kohta ei ole Euroopa Kohtule esitatud täiendavaid andmeid.
However, the agreement entered into with the express courier company TNT on 26 February 1996 (‘the agreement’) is set out in detail.
Kullerteenust osutava äriühinguga TNT (edaspidi „TNT”) 26. veebruaril 1996 sõlmitud kokkulepet on aga põhjalikult kirjeldatud.
) This description should cover the direct effects and any indirect, secondary, cumulative, short, medium and long-term, permanent and temporary, positive and negative effects of the project.’
1 – See kirjeldus peaks hõlmama nii projekti otsest kui kaudset, teisest, kumulatiivset, lühiajalist, keskmise pikkusega ja pikaajalist, püsivat ja ajutist, positiivset ja negatiivset mõju.”
The parties who live near the airport submit that the agreement provided, inter alia, that:
Lennuväljaga piirneval alal elavad isikud väidavad, et kõnealune kokkulepe näeb muu hulgas ette järgmist:
According to the referring court, the directive was transposed largely verbatim into national law.
Eelotsusetaotluse esitanud kohtu väitel on direktiiv kohaldatavasse siseriiklikku õigusesse üle võetud suures osas samas sõnastuses.
— the entire length of the main runway (23L/05R) of the airport was to be fully operational and equipped with a landing system;
lennuvälja peamaandumisrada (23L/05R) on kogu pikkuses ja täies mahus kasutatav ning varustatud maandumissüsteemiga;
— parallel runway (23R) was to be equipped by 1 March 1996 at the latest;
– paralleelne maandumisrada (23R) varustatakse hiljemalt 1. märtsiks 1996;
The main proceedings concern an action brought by individuals who live near Liège-Bierset Airport in Belgium.
Põhikohtuasja aluseks on Belgia Liège-Bierseti lennuväljaga piirneval alal elavate isikute hagi.
For some time that airport has had a runway well over 2 100 metres in length.
Sellel lennuväljal on juba pikemat aega üks üle 2100-meetrine maandumisrada.
Following an economic study carried out by a third party, the Region of Wallonia decided to develop air freight activity at the airport which would take place 24 hours a day.
Vallooni piirkond otsustas kolmanda isiku teostatud majandusuuringu põhjal alustada lennuväljal ööpäevaringseid kaubaveolende.
The Region of Wallonia and the Société de développement et de promotion de l’aéroport de Liège-Bierset (Liège-Bierset Airport Development and Promotion Company; ‘SAB’) entered into agreements with air freight undertakings. No further information has been conveyed to the Court
Vallooni piirkond ja Société de développement et de promotion de l’aéroport de Liège-Bierset (Liège-Bierseti lennuvälja arendamise ja edendamise ühing, edaspidi „SAB”) sõlmisid kokkulepped kaupade rada 23ML varustatakse kahe lisaväljasõiduga, mida saab kasutada suurtel kiirustel, ja lennujuhtimistorn (Air Traffic Control Tower) paigutatakse ümber;
— a new apron of 18 hectares was to be sited directly opposite TNT’s main sorting centre;
TNT sorteerimiskeskuse vahetusse lähedusse rajatakse 18 ha suurune uus parkimisala;
The individuals who live nearby complain of very serious noise pollution, mostly at night, and of its effects on sleep and health.
Lennuväljaga piirneval alal elavad isikud heidavad eelkõige ette tugevat öist müra ning selle mõju unele ja tervisele.
They have instituted civil proceedings, seeking compensation for the damage suffered by reason of the use of the infrastructure referred to in the agreement and a ban on the use of those infrastructure.
Tuginedes eraõigusliku vastutuse sätetele, nõuavad nad kahju hüvitamist, mis on tekkinud 26. veebruari 1996. aasta kokkuleppes nimetatud infrastruktuuri kasutamise tõttu, ja infrastruktuuri kasutamise keelustamist.
— the apron was to be extended towards the aircraft maintenance hangar and linked to the new high-speed exit;
– parkimisala laiendatakse õhusõidukite hoolduseks ette nähtud angaari suunas ja ühendatakse uue väljasõiduga, mida saab kasutada suurtel kiirustel;
— a control tower was to be erected, and a refuelling centre with a minimum capacity of one million litres was to be retained, with TNT having the option of requiring it to be enlarged;
– ehitatakse lennujuhtimistorn ja tankla vähemalt miljoniliitrise reservuaariga, kusjuures TNT-l on võimalik nõuda selle laiendamist;
They argue that no environmental impact assessment was carried out prior to the grant of the planning consent and operational authorisation necessary for carrying out the works referred to in the agreement; as a result of the lack of impact assessment, the consents necessary for the implementation of the agreement and, therefore, also the infrastructure covered by those consents and the use thereof are unlawful.
Lennuväljaga piirneval alal elavad isikud väidavad, et enne 26. veebruari 1996. aasta kokkuleppes loetletud tööde teostamiseks nõutava ehitusloa ja kasutusloa väljastamist ei teostatud keskkonnamõju hindamist. Keskkonnamõju hindamise teostamata jätmine muudab kokkuleppe täitmiseks vajalikud load õigusvastaseks ja sellest tulenevalt õigusvastaseks ka viidatud kokkulepetes nimetatud infrastruktuuri ja selle kasutamise.
— the airport was to be open 24 hours a day, 365 days a year, and an appropriate power source was to be available for TNT’s operations (approximately 2 000 amperes) with a back-up system enabling an uninterrupted supply of energy to be maintained, which required permission to be granted for the construction of two 15 kV high-tension electricity substations.
– lennuväli avatakse ööpäevaringseks kasutamiseks 365 päeval aastas ja TNT tegevuse võimaldamiseks antakse tema käsutusse nõuetekohane vooluallikas (ligikaudu 2000 amprit) koos täiendava reserviga katkematu energiavarustuse tagamiseks, mis eeldab loa andmist kahe 15 kV kõrgepinge-trafojaama rajamiseks.
The Tribunal de première instance de Liège (Court of First Instance, Liège) granted the application partially; on appeal, the Cour d’appel de Liège (Court of Appeal, Liège) dismissed it.
Liège’i Tribunal de première Instance rahuldas hagi osaliselt, teise astme kohus Liège’i Cour d’appel jättis hagi rahuldamata.
The Cour d’appel stated inter alia that the EIA directive contemplates and defines the notion of an airport by reference to the length of its runway and not by reference to the installations connected with the runway, such as hangars or a control tower.
Cour d’appel sedastas muu hulgas, et keskkonnamõju hindamise direktiiv puudutab ja määratleb lennuvälja mõistet tulenevalt maandumisraja pikkusest ja mitte maandumisraja kõrval paiknevatest ehitistest nagu angaarid või lennujuhtimistorn.
However, the runway was not substantially modified.
Maandumisrada ei ole aga oluliselt muudetud.
The Cour d’appel added that Annex I to the directive refers to the
Lisaks puudutab viidatud direktiivi I lisa lennuvälja
The first night flights were carried out in 1996 by CAL.
Esimesed öised lennud tegi 1996. aastal CAL.
TNT began its own night flights in March 1998.
TNT alustas öiste lendudega 1998. aasta märtsis.
ABRAHAM AND OTHERS ment by Council Directive 97/11/EC of 3 March 1997?
ehitamist ja II lisa muudatust I lisas määratletud projektis, seega ehitamisega seotud muudatust.
‘construction’ of an airport and Annex II applies to modifications to a project included in Annex I, that is to say modifications to the construction.
Kas muudatused, mida lennuvälja infrastruktuuris tehakse selleks, et kohandada lennuvälja öiste ja päevaste lendude kavandatava sagenemisega, pikendamata seejuures maandumisrada, vastavad sellise projekti mõistele, mille puhul on kohustuslik keskkonnamõju hindamine nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337 – nagu seda kohaldati enne nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiiviga 97/11 tehtud muudatusi – artiklite 1, 2 ja 4 tähenduses?
In the appeal to the Cour de cassation (Court of Cassation), the individuals who live nearby challenge the interpretation by the Cour d’appel of the notion of a ‘project’.
Lennuväljaga piirneval alal elavad isikud vaidlustavad kassatsioonkaebuses tõlgenduse, mille andis projekti mõistele Cour d’appel.
The Cour de cassation has therefore referred the following questions to the Court of Justice for a preliminary ruling:
Cour de Cassation esitab Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
(3) Since a projected increase in the activity of an airport is not directly referred to in the annexes to Directive 85/337, must the Member State in question nevertheless take account of that increase when examining the potential environmental effect of modifications made to the infrastructure of that airport with a view to accommodating that increase in activity?’
Kas liikmesriik peab lennuvälja tegevuse intensiivistumist hoolimata sellest, et seda ei ole direktiivi 85/337 lisades otseselt nimetatud, siiski arvesse võtma, kui ta hindab lisategevuse võimaldamiseks lennuvälja infrastruktuuris tehtavate muudatuste võimalikku mõju keskkonnale?”
For the individuals who live near the airport, the parties Abraham and Others, Beaujean and Others and Descamps and Others took part in the written procedure and in the oral procedure, each making sep- arate submissions, as did the respondents SAB and TNT, the Member States Belgium and the Czech Republic, and the Commission.
Kas riigi ja eraõigusliku ettevõtja vaheline kokkulepe – mis on sõlmitud eesmärgiga anda nimetatud ettevõtjale võimalus tegevuse alustamiseks pikema kui 2100-meetrise maandumisrajaga lennuväljal ning milles on täpselt kirjeldatud infrastruktuuritööd, mida tehakse seoses maandumisraja väljaehitamisega (maandumisrada seejuures pikendamata) ja lennujuhtimistorni ehitamisega, et võimaldada transpordilennukite lendusid ööpäevaringselt 365 päeval aastas, ning mis näeb selle ettevõtja tegevuse alustamisest alates ette nii öiseid kui ka päevaseid lende – on projekt vastavalt nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivile 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, nagu seda kohaldati enne nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiiviga 97/11/EMÜ tehtud muudatusi?
Under Article 4(1) of the EIA directive and point 7 of Annex I, development consent for the construction of airports with a basic runway length of 2 100 m or more is necessarily subject to an environmental impact assessment.
Keskkonnamõju hindamise direktiivi artikli 4 lõike 1 ja I lisa punkti 7 kohaselt on keskkonnamõju hindamine vähemalt 2100 m pikkuse stardi- ja maandumisrajaga lennuvälja ehitusloa saamise vältimatu eeldus.
Against this background, the questions asked by the Cour de cassation relate, first of all, to the significance of the agreement regarding the adaptation of the airport to the requirements of freight traffic and, secondly, to whether modifications to an airport which do not affect the runway may be regarded as a project subject to an assessment and whether the airport’s activity is to be taken into account in assessing its effects on the environment.
Cour de cassationi küsimused puudutavad ühelt poolt lennuvälja kaubaveolendudeks kohandamise kokkuleppe tähendust ja teiselt poolt seda, kas lennuvälja ümberehitustööd, mis ei hõlma maandumisrada, on projekt, mille puhul on mõju hindamine kohustuslik, ja kas keskkonnamõju hindamisel tuleb arvesse võtta lennuvälja tegevust.
Under Article 4(2) of the EIA directive and points 10 and 12 of Annex II, modifications to such projects and the construction of airfields are not made subject to an assessment on a mandatory basis, but only where the Member States consider that their characteristics so require.
Keskkonnamõju hindamise direktiivi artikli 4 lõike 2 ja II lisa punktide 10 ja/või 12 kohaselt hinnatakse seda liiki projektide muudatusi ja/või teiste lennuväljade ehitamist ainult siis, kui liikmesriigid leiavad, et nende omadused seda eeldavad.
To this end Member States may inter alia specify certain types of projects as being subject to an assessment or may establish the criteria and/or thresholds necessary to determine which of the projects of the classes listed in Annex II are to be subject to an assessment.
Selleks võivad liikmesriigid muu hulgas täpsustada teatavad hinnatavate projektide liigid või kehtestada kriteeriumid ja/või künnised, mis on vajalikud selleks, et määrata kindlaks, milliseid II lisas loetletud klassidesse kuuluvaid projekte hinnatakse.
Since the interpretation and application of the EIA directive must be guided by the objective laid down in Article 2(1) that, before consent is given, projects likely to have significant effects on the environment by virtue, inter alia, of their nature, size or location should be made subject to an assessment with regard to their effects, 4 the questions should be answered in reverse order.
Kuna keskkonnamõju hindamise direktiivi tõlgendamisel ja kohaldamisel tuleb arvestada selle artikli 2 lõikes 1 sätestatud eesmärki, milleks on oma laadi, mahu või asukoha tõttu keskkonda oluliselt mõjutada võivate projektide mõju hindamine enne neile loa andmist, 4 näib olevat kohane vastata küsimustele vastupidises järjekorras.