natgillin/translations-raw huggingface dataset:
43.(a)For the period 2007–13, project beneficiaries are expected to present the final destination ofsludgeintheapplication, whichimplies a preliminary estimation of the sludge qual-ityandquantity.However,forgreenfield investments,thequalityofsewagesludge may not be knownin detail.
43.a) Ajavahemikuks 2007–2013 kavandatud projektidele antava rahalise toetuse saajad pea-vadomataotluses märkimasetetelõpliku sihtkohaningseeeeldabsetetekvaliteedi ja kvantiteedi esialgset hindamist.
Thetentativetimingis:preparationofan impact assessment for a possible legislative proposal in 2009; adoption of a possible legislative proposalin 2010.
Uute äriühingute asutamiseks tehtavate investeeringute (nn greenfield investeeringud) puhul ei pruugisiiskiollaüksikasjalikkuteavetreo-veesetete kvaliteedi kohta.
The Commission refers to its comments on points 43(b) and 55.
Komisjon viitab oma vastustele, mis on antud punktidele 43 bja 55.
The Commission underlines that it neither has the legal basis nor the necessary resourcestogointomoredetailwhen assessing project applications.
Komisjon rõhutab, et tal puuduvad vajalikud ressursidjaõiguslikalusprojektitaotluste veelgi üksikasjalikumaks hindamiseks.
The Commission is currently assessing the need for a revision of the detergents legislation, based on the development of a compre-hensiveimpactassessmentofoptionsand their costs and benefits.
Komisjon hindab praegu pesemis- ja puhas-tusvahendeidkäsitlevateõigusaktide läbivaatamise vajadust,tuginedes eri polii-tikavalikuidningnendekulusidjaeeliseid käsitlevale põhjalikule mõjuhinnangule.
(a) The Commission has in numerous cases taken Member States to the Court of Justice, includingthefour Member States audited, forinadequateeffluentqualityfromtreat-ment plantand/orforinadequate designation of sensitive areas, and will continueto doso.
a) Komisjon on paljudel juhtudel esitanud liik-mesriikide,sealhulgasneljaauditeeritud liikmesriigi suhtes Euroopa Kohtule kaebuse puhastusjaamaheitveehalvakvaliteedija/võitundlikealadepuudulikumääramise tõttu ning kavatsebtehaseda ka edaspidi.
During 2000–06, the Commission made effortsinpromotingthe‘polluterpays’ principle, byissuing anindicative paper on the application of the principle and a guide on cost–benefit analysis (2002).
Ajavahemikul2000–2006tegikomisjon jõupingutusipõhimõtte„saastaja maksab” edendamiseks, avaldades soovitusliku dokumendi, milleskäsitletaksekõnealusepõhi-mõttekohaldamist,ningjuhendikuludeja tulude analüüsi tegemiseks (2002).
These tools have asked Member States to commit them-selvesto astrengthened application ofthe ‘polluter pays’ and cost-recovery principles.
Kõnealus-tesdokumentideskutsutiliikmesriikeüles kohustuma rangemalt kohaldama põhimõtet „saastaja maksab”ningsamutikuludekat-mise põhimõtet.
From2010onwards,theseprincipleswill becomeoperational,undertheprovisions ofthe Water Framework Directive.
Alates2010.aastast haka-taksekõnealuseidpõhimõtteidametlikult kohaldama veepoliitika raamistiku direktiivi alusel.
47.The Commission carries outthefinal evalu-ationbasedonthefactthattheprojectis operationalandinconformity with the initial decision.
Kaasrahastatava puhastusjaama nõuetekohane toimimine jääb ühtekuuluvuspoliitika raames toimuva hindamise ulatusest välja.
The proper subsequent operation of the co-funded treatment plant is notinthescope ofthe evaluation ofcohe-sionpolicy.Furthermore,thereisnolegal requirement for Member States to routinely provide information regarding quality of the discharged water,ofthereceiving waters andthequalityandthenatureofthedis-posal ofthesewagesludge.
Liikmesriikidele ei ole ka sea-dusegakehtestatud nõuet esitadakorrapä-raseltteavetärajuhitavareoveekvaliteedi, suublateveekvaliteediningreoveesetete kõrvaldamiselaadija kvaliteedi kohta.
62.(a)Reuse of sewage sludge is in many cases limited by the quality of the sludge, geographical conditions or economic considerations.
62.a) Reoveesetete korduskasutus on paljudel juh-tudelpiiratudsetetekvaliteedi,geograafi-liste tingimuste või majanduslike kaalutluste tõttu.
63. (a) The Commission agrees that projects in thissectorshouldindicatethestrategyfor thesewagesludge management.Fornew projects,submittedduring2007–13,this elementis being checked.
59.a) Mõnepuhastusjaamaalakoormusvõibolla tingitud viivitustestreoveesüsteemide paigaldamisel ning asjaolust, et majandustegevuses on toimunud olulised muutused, mida ei ole suudetud ette näha.
59.(a)Underutilisationofsometreatmentplants issometimescausedbytimelagsinthe constructionofthewastewatersystems, associated withsignificantchangesin eco-nomicactivitythatcouldnotbeforeseen.
63.a) Komisjonnõustub,etkõnealusevaldkonna projektides tuleks esitada reoveesetete käitlemise strateegia.
In addition, projects may include treatment of waste water sources beyond the require-mentsofthedirective.Insuchcases,a future-orienteddesignofthetreatment plant can be cost-effective, but it might lead temporarily to the treatment plants operating below capacity.
Ajavahemikul 2007–2013 esitatud uute projektide puhul juba kontrol-litaksestrateegia olemasolu.
(b)In 2007, Member States were asked to provide datarelatedtothesewagesludgeproduc-tion,forthe preparation of the fifth Implementation Report of the Urban Waste Water Treatment Directive.
b) 2007.aastalpalutiliikmesriikidelesitada andmedreoveesetetetoodangukohta.
The requirement to report has encouraged Member States to establish national databases.
Kõnealuseid andmeid kasutatakse asulareovee puhastamise direktiivi eeloleva viienda rakendusaruandekoostamisel.Andmete esitamisenõueajendasliikmesriikelooma riiklikke andmebaase.
(b) The Commission underlines that Member Statesareresponsiblefortheoperationof thetreatmentplantsandtheircompliance with Community legislation.
b) Komisjonrõhutab, et puhastusjaamadetöö jaselle eest, etjaamad vastaksid ühenduse õigusaktide nõuetele, vastutavad liikmesriigid.
The Commission has in numerous cases taken Member States to the Court of Justice,including the four Member States audited, for inadequate effluent qualityfrom treatment plants and/orforinadequatedesignationofsensitive areas, and will continueto doso.
Komisjon on paljudel juhtudel esitanud liikmesriikide, sealhulgas nelja auditeeritud liikmesriigi suhtes Euroopa Kohtule kaebuse puhastusjaamadeheitveehalvakvaliteedi ja/võitundlikealadepuuduliku määramise tõttu ning kavatsebtehaseda ka edaspidi.
(c)The Commissionis working on arevision of the Sewage Sludge Directive, based onthe developmentofacomprehensiveimpact assessmentofoptionsandtheircostsand benefits.
c) Komisjonvaatabreoveesetetedirektiivi praeguläbi,tuginedeseripoliitikavalikuid ningnendekulusidjaeeliseidkäsitlevale põhjalikule mõjuhinnangule.
60.(a)The Commission agrees thatinvestmentsin this sector need to rely on a long-term plan-ningatlocal/regionallevel,andfinancial resourcesshouldincludethe cohesion pol-icyfunds, which needto becomplemented by othersources.
60.a) Komisjonnõustub,etkõnealusessesek-torissetehtavadinvesteeringudpeavad toetumapikaajaliseleplaneerimiselekoha-likul/piirkondlikul tasandil ning et rahalised vahendid peaksid hõlmama ühtekuuluvuspoliitika vahendeid, aga täiendavaid vahendeid tulebsaada ka muudest allikatest.
(b)Instrumentsforregulatingtheindustrial wastewaterdischargesareenshrinedin the Urban Waste Water Treatment Directive (Article 11), and should be applied by Member States.
b) Tööstuslikureoveejuhtimistreguleerivad sätted on esitatud asulareovee puhastamise direktiivis (artikkel 11) ning neid tuleks liikmesriikides kohaldada.
(a)The Commission has neitherthelegal basis northenecessaryresourcestoundertake adetailedassessment.However,forthe period2007–13,theappraisalofmajor projects has been streamlined, and without fulfilling minimumrequirements,projects cannotbeco-financed(i.e.informationon sludge management strategy).
a) Üksikasjalikumakshindamisekspuuduvad komisjonilvajalikudressursidjaõiguslik alus.Ajavahemikuks2007–2013kavanda-tud suuremate projektide hindamist on siiski ühtlustatudningprojekteeirahastata,kui miinimumnõuded(ntreoveesetetekäitle-mise strateegia esitamise nõue) ei ole täidetud.
This is being addressed through the use of checklists and specifictraining.
Hindamisetäiendavaks ühtlustamiseks kasutataksekontroll-loendeidjakorralda-takse erikoolitusi.
(c) The Commission is currently assessing the need for a revision of detergents legislation, based on the development of a comprehensive impact assessment of options and their costs and benefits.
KOMISJONI VASTUSED c) Komisjon hindab praegu pesemis- ja puhas-tusvahendeidkäsitlevateõigusaktide läbivaatamise vajadust,tuginedes eri polii-tikavalikuidningnendekulusidjaeeliseid käsitlevale põhjalikule mõjuhinnangule.
(b)In relation to the period 2007–13, under both the Cohesion Fund and the ERDF, only major urban waste watertreatmentprojects will be subject to individual Commission decisions.
b) Ajavahemikul2007–2013onkomisjoni otsustvajavaidsuuremateasulareovee puhastamise projektide puhul, mis kuuluvad Ühtekuuluvusfondija ERFi alla.
The Commission will not,in general, havethesamelevelofdetailinrelationto the implementation and finalisation of major projects asinthe past.
Komisjon ei käsitle suuremate projektide rakendamist ja lõpuleviimist üldjuhul enam sama üksikasjalikult kui varem.
(d)Thenewguidetocost–benefitanalysisof investment projects(June2008) highlights thecentralroleofthe‘polluterpays’prin-cipleas wellasthetotalcostrecoveryfor waste water projects. It is now supported by thelegalrequirements ofthe Water Framework Directive and will lead to a better water pricing based on costrecovery by 2010.
d) Investeerimisprojektidekuludejatulude analüüsiuuesjuhendis(2008)rõhutatakse põhimõtte„saastaja maksab”kesksetrolli jakuludetäielikukatmise olulisustreovee-projektidepuhul.Sedatoetataksenüüdka veepoliitikaraamistikudirektiiviõiguslike nõueteganingselletulemuselpeaks2010. aastaks paranema veehindade kujundamine, kunajärgitakse kulude katmise põhimõtet.
65. (b) During 2000–06, the Commission made efforts in promoting the ‘polluter pays’ principle, byissuing anindicative paper onthe applicationoftheprincipleandunderlin-ing its importance in the Guide to Cohesion Policy.Theguidetocost–benefitanalysis (2002) provided also Member States with relevant guidance to progress on cost recovery.
65.b) Ajavahemikul2000–2006tegikomisjon jõupingutusipõhimõtte„saastajamak-sab”edendamiseks,avaldadessoovitusliku dokumendi, milleskäsitletaksekõnealuse põhimõttekohaldamist,jarõhutades põhimõtte tähtsust Ühtekuuluvusfondi juhendis. Kulude ja tulude analüüsi tegemise juhendis (2002) jagati liikmesriikidele juhtnööre selle kohta,kuidastehaedusammekuludekat-mise valdkonnas.
However,sincethoseguidances werenot legallybinding,itcouldonlyask Member Statesto committhemselvesto astrength-ened application ofthe principle.
Kuna kõnealused juhtnöörid ei olnud õiguslikult siduvad, sai komisjon liikmesriikevaidüleskutsudapõhimõtet rangemalt kohaldama.
66.(a)For the period 2007–13, the Commission has developedachecklistforinternalusedur-ing major waterand waste waterprojects appraisal, for assessing consistency with the environmental acquis and policy,including among othersthe quality ofthe waters dis-charged,andsludge management.Also,a numberofoutputindicatorsareincluded in the individual project Commission’s decisions (i.e. level of treatment, capacity of the plant).
66.a) Komisjononkoostanud2007.–2013.aasta suurematevee-jareoveeprojektidehin-damiseeesmärgilsisekasutuseks mõeldud kontroll-loendi, mille abil saab hinnata projektide ühilduvust keskkonnaalase õigustiku jakeskkonnapoliitikaga.Sealhulgashinna-takse ka ärajuhitava vee kvaliteetija setete käitlemist.Komisjoniotsustessekonkreet-seteprojektidekohtaonlisatudkahulk tulemuslikkusnäitajaid (nt puhastamise tase, puhastusjaamajõudlus).
Special Report No 3/2009The effectiveness of Structural Measures spending on waste water treatment for the 1994–99 and 2000–06 programme periods
Eriaruanne nr 3/2009Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–2006
AGGLOMERATIONS CAN AFFECT THE QUALITY OF EUROPE’S LAKES,
EUROOPA JÄRVEDE, JÕGEDE, RANNIKUVETE, PINNASE JA PÕHJAVEE
THE EU HAS ADOPTED A SERIES OF DIRECTIVES AND HAS ALSO COst
SEETÕTTU ON EL VASTU VÕTNUD MITMEID DIREKTIIVE
FINANCED THE BUILDING OF URBAN WASTE WATER TREATMENT PLANTS.
JA KAASRAHASTANUD LINNASTUTE REOVEEPUHASTEID. ARUANDES
TREATMENT PLANTS ACHIEVE AN ADEQUATE LEVEL OF PERFORMANCE
UURITAKSE,KASELIKAASRAHASTATUDPUHASTIDPUHASTAVAD
IN THE TREATMENT OF WASTE WATER AND WHETHER THE SLUDGE
REOVETTASJAKOHASEL VIISIL NINGKASPUHASTITES TEKKIVAT
PRODUCED BY THE PLANTS IS BEING USED APPROPRIATELY.
SETET KASUTATAKSE ASJAKOHASELT.
THE ROLE
SAMUTI UURITAKSE KOMISJONI
THE COMMISSION’S MANAGEMENTOF NONSTATE ACTORS’ INVOLVEMENT IN EC DEVELOPMENT COOPERATION
VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE EÜ ARENGUKOOSTÖÖSSE KAASAMISE KOMISJONIPOOLNE HALDAMINE
Special Report No 4
Eriaruanne nr 4
THE COMMISSION’S MANAGEMENT OF NONSTATE ACTORS’ INVOLVEMENT IN EC DEVELOPMENT COOPERATION
VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE EÜ ARENGUKOOSTÖÖSSE KAASAMISE KOMISJONIPOOLNE HALDAMINE
LIST OF ABBREVIATIONS
LÜHENDID
BUDGETARY SIGNIFICANCE
EELARVELINE TÄHTSUS
THE LEGAL FRAMEWORK
ÕIGUSLIK RAAMISTIK
DOES THE COMMISSION ADEQUATELY ENSURE THAT NSAs ARE INVOLVED EFFECTIVELY IN THE DEVELOPMENT COOPERATION PROCESS?
KAS KOMISJON TAGAB PIISAVALT, ET VALITSUSVÄLISED OSALEJAD ON EFEKTIIVSELT ARENGUKOOSTÖÖ PROTSESSI KAASATUD?
PREPARATION OF COUNTRY STRATEGY PAPERS THEMATIC PROGRAMME ON NONSTATE ACTORS AND LOCAL AUTHORITIES IN DEVELOPMENT
RIIKIDE STRATEEGIADOKUMENTIDE ETTEVALMISTAMINE TEMAATILINE PROGRAMM VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE JA KOHALIKE OMAVALITSUSTE OSALEMISE KOHTA ARENGUS
DO THE COMMISSION’S MANAGEMENT SYSTEMS EFFICIENTLY ENSURE THAT ACTIVITIES IMPLEMENTED BY NSAs ARE RELEVANT AND LIKELY TO PRODUCE THE INTENDED RESULTS?
KAS KOMISJONIL ON TÕHUSAD HALDUSSÜSTEEMID, TAGAMAKS, ET VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE TEGEVUS ON ASJAKOHANE JA ANNAB TÕENÄOLISELT OODATUD TULEMUSI?
SELECTION PROCEDURESCONTROL AND SUPERVISION PROCEDURES MONITORING INCLUDING TOOLS AND ASSESSMENTS OF THE EFFECTIVENESS OF NSA ACTIVITIES PROSPECTS FOR SUSTAINABILITY
VALIKUMENETLUSEDKONTROLLI JA JÄRELEVALVEMENETLUSED JÄRELEVALVE JA SELLE VAHENDID NING VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE TEGEVUSE MÕJUSUSE HINDAMINE VÄLJAVAATED JÄTKUSUUTLIKKUSE TAGAMISEKS
DOES THE COMMISSION ADEQUATELY ENSURE THE PROVISION OF CAPACITY DEVELOPMENT TO NSAs?
KAS KOMISJON TAGAS ASJAKOHASEL VIISIL VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE SUUTLIKKUSE SUURENDAMISE?
STRATEGY FOR CAPACITY DEVELOPMENT OF NSAs PROGRAMMES ON CAPACITY DEVELOPMENT OF NSAs
VALITSUSVÄLISTELE OSALEJATELE SUUNATUD SUUTLIKKUSE SUURENDAMISE STRATEEGIA VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE SUUTLIKKUSE SUURENDAMISE PROGRAMMID
ANNEX I CONTRACTED AMOUNTS WITH NSAs
I LISA. VALITSUSVÄLISTELE OSALEJATELE MÄÄRATUD SUMMAD
ANNEX II MAIN PROVISIONS OF THE COTONOU AGREEMENT RELATED TO NSAs
II LISA. COTONOU LEPINGU OLULISEMAD SÄTTED, MIS KÄSITLEVAD VALITSUSVÄLISEID OSALEJAID
ANNEX III LIST OF THE PROGRAMMES, PROJECTS AND LOCAL CALLS FOR PROPOSALS EXAMINED
III LISA. KONTROLLITUD PROGRAMMIDE, PROJEKTIDE JA KOHALIKE KONKURSIKUTSETE NIMEKIRI
ANNEX IV DEVELOPMENT COOPERATION ACTORS VISITED ON THE SPOT
IV LISA. KOHAPEAL KÜLASTATUD ARENGUKOOSTÖÖS OSALEJAD
Special Report No 4/2009 — The Commission’s management of nonstate actors’ involvement in EC Development Cooperation
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine
ACP: African, Caribbean and Pacific (Group of States)
AKV: Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid
ALA: Asia(n) and Latin America(n)
ALA: Aasia ja Ladina-Ameerika
CONCORD: European NGO Confederation for Relief and Development
CONCORD: Euroopa valitsusväliste organisatsioonide abi ja arengu konföderatsioon
EC: European Community
EAF: Euroopa Arengufond
ENPI: European neighbourhood and partnership instrument
EuropeAid: Euroopa Komisjoni koostöötalitus
RELEX: Directorate-General for External Relations
RELEX: Euroopa Komisjoni välissuhete peadirektoraat
Southern NSAs: NSAs from the beneficiary countries (the South)
VVO: valitsusväline organisatsioon
The term ‘non-state actors’ (NSAs), as used in this report, covers all aspects of society that do not form part of the private sector or the state, including nongovernmental organisations(NGOs)1.
Mõiste „valitsusvälised osalejad”, nagu seda käesolevas aruandes kasutatakse, hõlmab kõiki ühiskonnas osalejaid, kes ei kuulu erasektorisse ega riigistruktuuri, kaasa arvatud valitsusvälised organisatsioonid (VVOd)1 .
The Cotonou Agreement with the ACP group of states, and EU legislation, provide for such nonstate actors to play multiple roles in development cooperation, notably participating in policy dialogueas wellasimplementing projects.
AKV riikidega sõlmitud Cotonou lepingu ja ELi õigusaktidega nähaksevalitsusvälistele osalejateleette mitmesuguseidülesandeid arengukoostöö vallas, nagu osalemine polii-tikadialoogisja projektide elluviimine.
Supportforcapacity developmentis envis-agedto help NSAstofulfiltheseroles.The EU funds directly attributed to NSAs in 2007 wereapproximately915 millioneuro,10 % of the total aid to developing countries (general budget and EDF).
Selleks, et aidata valitsusvälistel osalejatel neid ülesandeid täita, on neile ette nähtud suutlikkusesuurendamise toetus. Valitsusvälistele osalejatele otse eraldatud ELi vahendid ulatusid 2007. aastal ligikaudu 915 miljoni euroni, mis moodustab 10% arenguriikidele antud abi kogusummast(üldeelarveja EAF).
The Court’s audit considered the two mainrolesof NSAsandasked whetherthe Commission:
Kontrollikoja auditis hinnati valitsusväliste osalejate kaht peamist ülesannet ja tõstatati küsimused, kas:
— adequately ensures that NSAs are involved effectively in the development cooperation process;
— komisjontagab piisavaltvalitsusväliste osalejate efektiivse osalemise arengukoostöö protsessis;
— has efficient management systems to ensurethat activities implementedby NSAs arerelevant andlikelyto produce theintendedresults;
— komisjonil on tõhusad haldussüsteemid, tagamaks, et valitsusväliste osalejate tegevus on asjakohane ja annab tõenäoliselt oodatudtulemusi;
— adequately ensures the provision of capacity developmentto NSAs.
— komisjontagab piisavaltvalitsusväliste osalejate suutlikkuse suurendamise.
In the Cotonou Agreement the definition of non- state actors also includes the private sector.
Cotonou lepingus hõlmab valitsusvälise osaleja mõiste ka erasektorit.
This report, however, takes the usage of the Development Cooperation Instrument (DCI — Regulation (EC) No 1905/2006 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 establishing a financing instrument for development cooperation (OJ L 378, 27.12.2006, p. 41)), which excludes profit-making bodies.
Käesolevas aruandes lähtutakse aga arengukoostöö rahastamisvahendist (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41)), kus välistatakse tulunduslikud organisatsioonid.
Article 24(2) of the DCI gives a fuller list of types of organisation.
Rahastamisvahendi artikli 24 lõikes 2 on toodud organisatsiooniliikide pikem nimekiri.
Although there is evident wide agreement on the typical characteristics of NGOs, there is no uniform definition (the United Nations and the World Bank both publish working definitions), and none was needed in order to carry out this audit since it is more useful to apply the broader concept of NSAs in development (equivalent to civil society as a whole).
Ehkki VVOde tunnusjoonte suhtes valitseb üldiselt ühine arusaam, puudub mõiste ühene määratlus (nii ÜRO kui Maailmapank on avaldanud esialgseid määratlusi). Kõnealuse auditi läbiviimiseks ei olnud tarvis mõistet määratleda, kuna arengukoostöö puhul on sobilikum kasutada laiemat mõistet „valitsusvälised osalejad” (tähistab kodanikuühiskonda tervikuna).
The Court found that, despite the Commission’s attempts to involve NSAs in the development cooperation process, this involvement has been limited and falls short of the sustained and structured dialogue envisaged by the EU legislation and the Commission’s own guidelines (see paragraphs 18 to 35).
Kontrollikoda leidis, et hoolimata komisjoni püüetest kaasata valitsusvälisedosalejad arengukoostöö protsessi, on kaasatus olnud piiratud ning puudu on jäänud pidevast ja selge ülesehitusega dialoogist, mis nähakse ette nii ELi õigusaktide kui komisjoni suunis-tega(vt punktid 18–35).
— continue measures already in train to improve the Call for Proposals procedure;
valitsusväliste osalejate arengukoostöö protsessikaasamiseks mõeldud menetlusi täiustama ja andma nende kohta rohkemjuhtnööre;
— enhance the targeting of monitoring and support by Delegations;
— jätkama juba käimasolevaid meetmeid konkursikutse menetluse parandamiseks;
— ensure sufficient guidance for both Delegation and NSA staff on performance indicators;
— paremini suunama delegatsioonide tehtavat järelevalvet ja nende poolt antavat abi;
— to improve sustainability, consider using a mix of instruments (and not only projects) when working with NSAs;
— andmatulemusnäitajate kohta piisavalt juhtnööre nii delegatsioonide kui valitsusväliste osalejate personalile;
The Commission’s management systems generally ensure that projects implemented by NSAs are relevant and are likely to produce the intended results.
Komisjoni haldussüsteemid tagavad üldiselt selle, etvalitsusväliste osalejate elluviidud projektid on asjakohased ning annavad tõenäoliselt oodatud tulemusi.
But the Call for proposals procedure does not always assure timely completion of project design, there is insufficient guidancefor NSAs onthe practical application of the financial rules, and there are inconsistencies in the inter p r e tation and application of procedures.
Konkursikutsete menetlus aga ei taga alati projektide õigeaegset väljatöötamist, finantseeskirjade praktilise rakendamise kohta ei anta valitsusvälistele osalejatele piisavalt juhtnööre ning menetlusi tõlgendatakse ja rakendatakse ebajärjekindlalt.
There is insufficient monitoring, and prospects for sustainability are poor partly because of the short project duration (see paragraphs 36 to 68).
Järelevalve ei ole piisav ja jätkusuutlikkuse tõenäosus on väike, mis on osaliselt põhjustatud projektide lühikesest kestusest(vt punktid 36–68).
develop a strategy for capacitydevelopment of NSAs in ALA countries and reconsiderthe disparityinapproachas between ACP and ALA countries;
parandama jätkusuutlikkust, kaaludes valitsusväliste osalejatega töötamisel mitme vahendi (mitte ainult projektide) kasutamist;
— examineadditional waysofdelivering the capacitydevelopment policy aims suchas use of partnershipagreements, multi-donor funding, and cascading grants in order to better reach grassroots organisations.
— välja töötama ALA riikide valitsusväliste osalejate suutlikkuse suurendamise stra-teegiajaühtlustama AKVja ALAriikide suhtes kasutatavaidlähenemisviise;
Capacitydevelopment programmes are developed and form part of a strategy in most ACPcountries, where,underthe Cotonou Agreement,they areimplementedin cooperation with the partner governments.
Suutlikkusesuurendamise programme töötatakseväljajaneed moodustavadosa strateegiast enamikus AKV riikides, kus neid rakendatakse Cotonou lepingu alusel koostöös partnerriikide valitsustega.
However there is a significant disparity between this approach and that in Asian and Latin American beneficiary countries, for which strategies have not yet been developed (see paragraphs 69to 74).
Siiski valitseb suur vastuolu selle lähenemisviisi ning Aasia ja Ladina-Ameerika abisaajariikide olukorra vahel, kus strateegiaid ei ole veel väljatöötatud(vt punktid 69–74).
The first round of capacitydevelopment programmes werefoundtobehighlyrele-vant to the needs of NSAs in the beneficiary countries.
Esimesed suutlikkuse suurendamiseprogrammid leiti olevat äärmiselt asjakohased abisaajariikide valitsusväliste osalejate vaja-dusteseisukohast.
However, they did not reach their fullpotential mainlybecause management proceduresled to delays that worsened the prospects for effectiveness and sustainability.
Needeisaavutanudaga oma täit potentsiaali, ennekõike juhtimismenetluste põhjustatud viivituste tõttu, mis nõrgendasid mõjususejajätkusuutlikkuse väljavaateid.