natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In March 2010 the European Council of Ministers set a new EU target for the protection of biodiversity in 2020: ‘The EU intends to halt the loss of biodiversity and the degradation of ecosystem services in the EU by 2020, restore them in so far as feasible, while stepping up the EU contribution to averting global biodiversity loss’.
Märtsis 2010 püstitas Euroopa Liidu Nõukogu uue ELi eesmärgi bioloogilise mitmekesisuse kaitseks 2020. aastaks: „EL kavatseb peatada bioloogilise mitmekesisuse hävimise ja ökosüsteemi teenuste halvenemise 2020. aastaks, taastada need nii palju, kui on võimalik, suurendades samas ELi panust maailma bioloogilise mitmekesisuse hävimise ärahoidmisesse.”
Reproduction is authorised provided the source is acknowledged
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
MONITORING THE IMPACT OF EU BIODIVERSITY POLICY
ELi bioloogilise mitmekesisuse poliitika mõju jälgimine
Nature
LOODUS
Biodiversity – the variety of ecosystems, species and genes – is the for the EU.
Bioloogiline mitmekesisus – ökosüsteemide, liikide ja geenide rohkus – on maailma looduskapital ja selle säilitamine on ELi peamine keskkonnaalane prioriteet.
As it is impossible to measure all aspects of biodiversity, Europe-wide state of biodiversity in Europe.
Bioloogilise mitmekesisuse näitajad on ka poliitika kujundamise oluline koostisosa, sest neist moodustub oluline tagasisidemehhanism, mille abil saab kindlaks teha, kas ELi poliitikal ja meetmetel on soovitud mõju.
The latest indicator-based assessments revealed that, whilst some progress %#concern.
Need tulemused on sundinud otsustajaid töötama välja 2010. aasta järgse ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia ja 2020. aasta eesmärgi.
& " " ' ( ) ( #$ '('( As part of this process, the EU has established a solid biodiversity baseline '()(changes in biodiversity, for instance as a result of EU policy.
Selle protsessi osana on EL kehtestanud kindla bioloogilise mitmekesisuse võrdlusaluse 2010. aastaks. Sellest saab võrdluspunkt bioloogilise mitmekesisuse tulevaste, näiteks ELi poliitikast tingitud muutuste mõõtmisel.
*#+biodiversity indicators, as well as basic biodiversity research and monitoring, # &
Itaalia Dolomiidid – bioloogilise mitmekesisuse jaoks oluline liigirikas põllumaa
Fact 1: Biodiversity is a key environmental priority for the EU policies and actions on Europe’s biodiversity but they also provide indications of how these policies can be adjusted and improved to better respond to biodiversity’s needs.
Fakt 1: bioloogiline mitmekesisus on ELi peamine keskkonnaalane prioriteet mitmekesisusele, vaid osutavad ka sellele, kuidas seda poliitikat saab kohandada ja täiustada, nii et see vastavaks paremini bioloogilise mitmekesisuse vajadustele.
Fact 3: European biodiversity indicators help to build up a picture of the state of Europe’s environment
Fakt 3: Euroopa bioloogilise mitmekesisuse näitajad aitavad luua pilti Euroopa keskkonna seisukorrast
Biodiversity – the variety of ecosystems, species and genes – is the world’s natural capital.
Bioloogiline mitmekesisus – ökosüsteemide, liikide ja geenide rohkus – on maailma looduskapital.
It is integral to sustainable development because it provides vital goods and services, such as food, carbon sequestration and water regulation that underpin economic prosperity, social well-being and the quality of life.
Bioloogiline mitmekesisus on säästvast arengust lahutamatu, pakkudes olulisi teenuseid ja hüvesid, nagu toit, CO2 sidumine ja veeringluse reguleerimine, mis toetab majanduslikku jõukust, sotsiaalset heaolu ja elukvaliteeti.
Together with climate change, the loss of biodiversity is the most critical global environmental threat and gives rise to substantial economic and welfare losses.
Kliimamuutused ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine kujutavad kogu maailmale kõige olulisemat keskkonnaohtu ning kahjustavad oluliselt majandust ja heaolu.
Since 2005, the European Commission has been working with the European Environment Agency to develop a set of European Biodiversity indicators – known as the SEBI 2010 indicators - to measure progress in achieving the target of halting biodiversity loss in Europe by 2010.
Alates 2005. aastast on Euroopa Komisjon koos Euroopa Keskkonnaagentuuriga välja töötanud Euroopa bioloogilise mitmekesisuse näitajate kogumit – mida tuntakse SEBI 2010 näitajate nime all –, et mõõta edusamme, mida on tehtud seoses eesmärgiga peatada 2010. aastaks bioloogilise mitmekesisuse vähenemine Euroopas.
Recognising it is a key environmental priority, the EU of 27 countries set itself the target to halt the loss of biodiversity within its territory and to significantly reduce biodiversity loss worldwide.
Tunnustades seda keskkonnaalase prioriteedina, on 27 riigist koosnev EL seadnud endale eesmärgiks peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine oma territooriumil ja kahandada tunduvalt bioloogilise mitmekesisuse vähenemist kogu maailmas.
This was the prime catalyst for the development of an EU Biodiversity Action Plan (BAP) in 2006, and for the stepping up of efforts to implement fully the EU Birds and Habitats Directives which, together, form the backbone of the EU nature conservation legislation.
See oli peamine tõukejõud ELi bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava koostamiseks 2006. aastal ning jõupingutuste suurendamiseks, et rakendada täielikult ELi linnudirektiiv ja loodusdirektiiv (mis moodustavad üheskoos ELi looduskaitsealaste õigusaktide aluse).
The 26 SEBI indicators have been carefully selected to provide a range of interlinked information on different biodiversity attributes.
SEBI 26 näitajat on hoolikalt valitud, et nad annaksid ulatuslikku omavahel seotud teavet bioloogilise mitmekesisuse eri tunnuste kohta.
Some directly track impacts on a component of biodiversity (eg the abundance and distribution of selected species), whereas others reflect key threats to biodiversity (eg trends in invasive alien species), its sustainable use (eg the amount of deadwood in forests) or ecosystems integrity (eg water quality).
Mõned neist jälgivad otseselt mõju bioloogilise mitmekesisuse komponendile (nt valitud liikide arvukus ja levik), samas kui teised peegeldavad peamisi ohte bioloogilisele mitmekesisusele (nt invasiivsete võõrliikidega seotud suundumused), bioloogilise mitmekesisuse säästlikku kasutamist (nt lagupuidu hulk metsades) või ökosüsteemide terviklikkust (nt vee kvaliteet).
Fact 2: Biodiversity indicators help summarise complex scientific data
Fakt 2: bioloogilise mitmekesisuse näitajad aitavad keerulisi teaduslikke andmeid kokku võtta
The main concern when developing these indicators was to ensure that they are scientifically robust and have a broad geographical scope.
Nende näitajate väljatöötamisel oli peamine ülesanne tagada, et need oleksid teaduslikult põhjendatud ja laialdase geograafilise lise
It was also a priority to make full use of scientific data derived from the regular assessment reviews of the EU Biodiversity Action Plan or reporting obligations under the two EU nature Directives as well as other relevant EU legislation or policies.
Kuna kõiki bioloogilise mitmekesisuse aspekte ei ole võimalik ulatusega. Prioriteediks oli ka ELi bioloogilise mitmekesisuse tegemõõta, kasutatakse sageli nn näitajaid.
Fact 4: Europe’s biodiversity remains under serious threat
Fakt 4: Euroopa bioloogiline mitmekesisus on endistviisi tõsises ohus
As it is impossible to measure all aspects of biodiversity, ‘indicators’ are often used. These help to summarise complex and often disparate sets of scientific data in a simple and clear manner.
Samamoodi kujutavad bioloogilise mitmekesisuse näitajad endast kiiret ja lihtsat vahendit olulisemate sõnumite esile tõstmiseks ning bioloogilise mitmekesisuse seisukorra üldsuundumuste tutvustamiseks.
They operate just like a petrol or temperature gauge on the dashboard of a car.
Näitajad on ka poliitika kujundamise oluline koostisosa.
Similarly, biodiversity indicators off er a quick and easy tool for highlighting key messages and presenting general trends on the state of biodiversity.
Viimane näitajatel põhinev hinnang näitab, et Euroopa bioloogilise mitmekesisuse seisund tekitab endistviisi tõsist muret.
By building up a comprehensive set of facts and figures of different biodiversity and ecosystem components within the EU, biodiversity indicators not only help assess the impact of specific EU
Näiteks, kuigi mõnede tavaliste põllulindude arvukuse vähenemine tundub pärast 1990ndate aastate keskpaika olevat stabiliseerunud, jätkab
For instance, although the decline in some common farmland birds appears to have levelled offsince the mid 1990s, Europe’s grassland butterflies continue to decline dramatically (almost 70%) and show no sign of abating.
ELi bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi eri koostisosi käsit-Euroopa rohumaade liblikate arvukus järsku langust (peaaegu 70%) levate faktide ja arvude kõikehõlmava süsteemi moodustamisega ega näita märke vähenemisest.
Up to 25% of European animal species, including mammals, amphibians, reptiles, birds and butterflies also face the risk of extinction.
Hävimisohus on kuni 25% Euroopa ei aita bioloogilise mitmekesisuse näitajad mitte ainult hinnata loomaliikidest, sealhulgas imetajatest, kahepaiksetest, roomajatest, konkreetse ELi poliitika ja meetme mõju Euroopa bioloogilisele lindudest ja liblikatest.
European coastal ecosystems continue to be degraded
Euroopa ranniku ökosüsteemide olukorra halvenemine jätkub
Trends in grassland butteries in Europe
Euroopa bioloogilise mitmekesisuse näitajad
Since 1990, grassland butteries have declined by almost 70 % (population index 1990 = 100)
Bioloogilise mitmekesisuse komponentide seisund ja suundumused1. Valitud liikide (nt linnud, liblikad) arvukus ja levik2.
interest Trends in ecosystems coverage Trends in habitats of European interest Trends in genetic diversity of domesticated species (livestock, crops)Coverage of nationally designated protected areas Coverage of Natura 2000 sites
Kaetus Natura 2000 aladega
Threats to biodiversity9.
Bioloogilist mitmekesisust varitsevad ohud9.
Critical loads for excess nitrogen deposits10.
Üleliigsetest lämmastiku jääkidest tulenevad kriitilised koormused10.
Trends in invasive alien species in Europe11.
Invasiivsete võõrliikide suundumused Euroopas11.
Impact of climate change on temperature-sensitive species
Kliimamuutuse mõju temperatuuritundlikele liikidele
Some biodiversity-rich areas, such as grasslands and wetlands, are also still declining.
Ikka veel vähenevad ka mõned bioloogilise mitmekesisuse poolest rikkad alad, nagu rohumaad ja märgalad.
Artificial areas (eg industrial zones, housing developments, transport infrastructure..) have, on the other hand, increased by nearly 8% since 1990 (covering over 12,500 km²).
Teisest küljest on tehisalad (st tööstuspiirkonnad, elamurajoonid, transpordi infrastruktuur) pärast 1990. aastat laienenud peaaegu 8 % (kattes üle 12 500 km2).
In this respect, the assessment also found that Europe’s ecosystem services are degrading to such an extent that many are no longer able to deliver the optimal quality and quantify of basic services such as crop pollination, providing clean air and water, or controlling of floods and erosion.
Sellised märkimisväärsed muutused maakasutuses ei too kaasa mitte ainult elupaikade hävingut ja halvenemist, vaid põhjustavad ka olemasolevate elupaikade tõsist killustumist, mis võib tugevalt mõjutada nende võimet jätkata väärtuslike ökosüsteemi kaupade ja teenuste pakkumist.
Ecosystems integrity, goods and services12.
Ökosüsteemide terviklikkus, kaubad ja teenused12.
Marine trophic index of European seas13.
Euroopa merede troofilise seisundi näitaja13.
Fragmentation of natural and semi-natural areas14.
Looduslike ja poollooduslike alade killustatus14.
Fragmentation of river systems15.
Jõesüsteemide killustatus15.
Level of nutrients in transitional, coastal and marine waters16.
Toitainete sisaldus ülemineku-, ranniku- ja merevees16.
Freshwater quality
Magevee kvaliteet
On a more global scale, Europe’s ecological footprint shows that its demand for natural resources has impacts far beyond its geographical boundaries. Europeans are currently consuming twice as much as its land and sea can deliver in terms of natural resources.
Sellega seoses leiti hindamisel ka, et Euroopa ökosüsteemi teenused halvenevad sellisel määral, et paljud neist ei suuda enam pakkuda sellised optimaalse kvaliteedi ja kvantiteediga põhiteenuseid nagu kultuurtaimede tolmeldamine, varustamine puhta õhu ja veega või üleujutuste ja erosiooni kontrollimine.
Services Provisioning
Eurooplased tarbivad praegu kaks korda nii palju kui nende maa ja meri suudavad loodusvaradena anda.
Sustainable use17.
Säästev kasutamine17.
Area of forest under sustainable management18.
Säästvalt majandatava metsa ala18.
Extent of deadwood in forests19. Nitrogen balance in agriculture20.
Lagupuidu osa metsades19.
Areas being managed in a way that potentially supports biodiversity21.
Alad, mida majandatakse viisil, mis toetab bioloogilist mitmekesisust21.
State of European commercial fish stocks22.
Euroopa kaubanduslike kalavarude olukord22.
Effluent water quality from fi nfi fish farms23.
Kalakasvanduste heitvee kvaliteet23.
Ecological footprint of European countries on the rest of the world
Euroopa riikide ökoloogiline jalajälg ülejäänud maailmas
Patent applications based on genetic resources25.
Geneetilistel ressurssidel põhinevad patenditaotlused25.
Financing biodiversity management26.
Bioloogilise mitmekesisuse haldamise rahastamine26.
Public awareness and participation.
Avalikkuse teadlikkus ja osalemine r e ja
Butterflies are good biodiversity indicators as they are sensitive to environmental change
Liblikad on head bioloogilise mitmekesisuse näitajad, sest nad on tundlikud keskkonnamuutuste suhtes
Fact 5: EU policy is having a positive impact in some areas
Fakt 5: ELi poliitikal on mõnes piirkonnas positiivne mõju
There are however also some positive signs that would indicate that EU legislation is having a positive impact and contributing to at least stemming the decline of biodiversity in some areas.
Kuid on mõned positiivsed märgid, mis näitavad, et ELi seadustel on positiivne mõju ja tänu nendele on bioloogilise mitmekesisuse vähenemine mõnes piirkonnas peatatud.
The Natura 2000 Network, for instance, which is designed to protect key sites of around 1500 rare and threatened species and habitats targeted by the two EU nature Directives is now almost complete.
Näiteks on praeguseks peaaegu valmis Natura 2000 võrgustik, mis on mõeldud ELi kahes loodusdirektiivis määratud umbes 1500 haruldase ja ohustatud liigi ja elupaiga peamiste asukohtade kaitsmiseks.
The Network, which extends over all 27 EU countries, has doubled in size in the last ten years and now contains over 26,000 sites and covers around 18% of the EU land and sea.
Viimase kümne aastaga on üle kõikide ELi 27 liikmesriigi ulatuva võrgustiku suurus kahekordistunud ning nüüd kuulub sellesse üle 26000 ala, mis katavad umbes 18% ELi maast ja merest.
Water quality in Europe’s freshwater lakes and rivers has also improved thanks to the implementation of the EU’s Water Framework Directive and Nitrates Directive.
Tänu ELi vee raamdirektiivi ja nitraadidirektiivi rakendamisele on paranenud ka veekvaliteet Euroopa mageveejärvedes ja jõgedes.
Fact 6: The 2010 Biodiversity baseline sets a reference for the future
Fakt 6: 2010. aasta bioloogilise mitmekesisuse võrdlusalus on võrdluspunktiks tuleviku jaoks
EU Biodiversity Policy http://ec.europa.eu/environment/nature/biodiversity/comm2006/index_en.htm
ELi bioloogilise mitmekesisuse poliitikahttp://ec.europa.eu/environment/nature/biodiversity/comm2006/index_en.htm
The ultimate conclusion from the latest indicator-based assessment was that EU failed to meet the original target of halting biodiversity by 2010, despite progress in some areas.
Viimase näitajatel põhineva hindamise lõppjäreldus oli, et hoolimata edusammudest mõnedes piirkondades ei ole EL suutnud saavutada algset eesmärki peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine 2010. aastaks.
This has prompted decision-makers to develop a new post-2010 EU biodiversity strategy and 2020 target, taking account of feedback from the biodiversity indicators.
See on sundinud otsustajaid võtma vastu uue, 2010. aasta järgse ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia ja 2020. aasta eesmärgi, võttes arvesse bioloogilise mitmekesisuse näitajate abil saadud tagasisidet.
As part of this process, the EU has set a new biodiversity baseline for the year 2010.
Selle protsessi osana on EL 2010. aastaks kehtestanud uue bioloogilise mitmekesisuse võrdlusaluse.
This baseline is the first of its kind for the EU and sets a clear reference point against which future changes in biodiversity can be assessed, for instance as a result of EU policies and action.
See võrdlusalus on ELis esimene omasugune ja paneb paika selge võrdluspunkti, mille taustal saab hinnata tulevikus bioloogilises mitmekesisuses näiteks ELi poliitika ja meetmete tulemusena aset leidvaid muutusi.
EEA website on SEBI 2010 biodiversity indicators http://www.eea.europa.eu/themes/biodiversity/indicators
Euroopa Keskkonnaagentuuri veebisait SEBI 2010 bioloogilise mitmekesisuse näitajate kohta http://www.eea.europa.eu/themes/biodiversity/indicators
The baseline is structured in such a way that it provides facts and figures on the current status of biodiversity according to major ecosystem types: agro-ecosystems, grasslands, heaths and scrubs, forests, wetlands, lakes and rivers, coastal and marine ecosystems.
Võrdlusalus on koostatud nii, et see annab bioloogilise mitmekesisuse praegust seisundit peegeldavad faktid ja arvud peamiste ökosüsteemi tüüpide kaupa: agroökosüsteemid, rohumaad, nõmmed ja võserikud, metsad, märgalad, järved ja jõed, nniku ja mere ökosüsteemid.
It also, for the first time, provides a measure of the ability of different ecosystems to deliver a range of different ecosystem services.
Samuti võimaldab see esimest korda mõõta eri ökosüsteemide võimet osutada mitmeid erinevaid ökosüsteemi teenuseid.
EEA report N°4/2009 – Progress towards the European 2010 Biodiversity targethttp://www.eea.europa.eu/publications/progress-towards-the-european-2010-biodiversity-target
Euroopa Keskkonnaagentuuri aruanne nr 4/2009 – Edusammud liikumisel Euroopa 2010. aasta bioloogilise mitmekesisuse eesmärgi poole http://www.eea.europa.eu/publications/ progress-towards-the-european-2010- biodiversity-target
Fact 7: Further research and monitoring is needed to support the baseline op a. eu /e co la be l) .e ur
Kuid bioloogilise mitmekesisuse keerukusega tegelemine jääb ka edaspidi probleemiks ja tunnistatakse, et paljude valdkondade teadmistes ja andmetes on siiamaani märkimisväärsed lüngad.
Health check for habitats and species protected under the Habitats Directivehttp://ec.europa.eu/environment/nature/knowledge/rep_habitats/index_en.htm
Loodusdirektiivi alusel kaitstavate elupaikade ja liikide tervisekontroll http://ec.europa.eu/environment/nature/ knowledge/rep_habitats/index_en.htm is (w g o m är i ö k
The European Biodiversity indicators and EU 2010 Biodiversity Baseline are based on best available information.
Eelseisvatel aastatel on oluline tagada bioloogilise mitmekesisuse uurimise ja jälgimise tugevdamine ELis ja kogu maailmas, et täita need lüngad teadmistes.
However, addressing the complexity of biodiversity remains a challenge and it is acknowledged that there are still significant knowledge and data gaps in many areas.
See loob põhjendatuma ja ulatuslikuma teadmistebaasi, et toetada tuleviku poliitikat ja meetmeid, mille lõplik eesmärk peaks olema tõhusam ja efektiivsem poliitika kujundamine.
IUCN European Red Listshttp://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/species/redlist/index_en.htm ra ph ic p ap er (h tt p: // ec or g
Maailma Looduskaitseliidu (IUCN) Euroopa punased nimekirjad http://ec.europa.eu/environment/ nature/conservation/species/redlist/ index_en.htm
In the coming years, it will be important to ensure that biodiversity research and monitoring within the EU and globally is stepped up to fill these knowledge gaps.
Euroopa bioloogilise mitmekesisuse teabesüsteem (Biodiversity Information System for Europe, BISE)
-la be l f d ed the eu e co w ar l ed p ap er that has been a cy c e
, mille l e on a nt ud ELi jo on es tu sp ab eri l e a su ta tu d p ab er
RUBICODE project RUBICODE is an EU funded research project which is reviewing and developing concepts of dynamic ecosystems and the services they provide.
RUBICODE projekt RUBICODE on ELi rahastatav teadusprojekt, mille raames jälgitakse ja arendatakse dünaamiliste ökosüsteemide ja nende pakutavate teenuste kontseptsioone.
Those components of biodiversity which provide specific services to society are being defined and evaluated in order to increase our understanding of their value and, consequently, of the cost of losing them.http://www.rubicode.net
Määratletakse need bioloogilise mitmekesisuse komponendid, mis pakuvad ühiskonnale konkreetseid teenuseid, ning hinnatakse neid, et mõistaksime paremini nende väärtust ja sellest tulenevalt ka nende kaotamise hinda. http://www.rubicode.net
Biodiversity Information System for Europe (BISE)The EU’s Biodiversity Baseline issupported by the Biodiversity Information System for Europe (BISE) which has been set up by the European Environment Agency and the European Commission.
ELi bioloogilise mitmekesisuse võrdlusalust toetab Euroopa bioloogilise mitmekesisuse teabesüsteem (BISE), mille rajasid Euroopa Keskkonnaagentuur ja Euroopa Komisjon.
It provides a single entry point for data and information on biodiversity in the EU.
See kujutab endast ühte keskset ELi bioloogilist mitmekesisust käsitlevate andmete ja teabe sisestamise kohta.
Bringing together facts and figures on biodiversity and ecosystem services, it links to related policies, environmental data centres, assessments and research ndings from various sources.
Koondades arve ja fakte bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide kohta, sisaldab see linke nendega seotud poliitikavaldkondadele, keskkonnaandmete keskustele, hinnangutele ja uurimistulemustele mitmetest allikatest.
Climate change — what is it all about?
Kliimamuutus –mis see on?
An introduction for young people
Noortele mõeldud tutvustus
European Commission Directorate-General for the Environment
Euroopa Komisjon Keskkonna peadirektoraat
Freephone number:00 800 6 7 8 9 10 11
Tasuta infotelefon:00 800 6 7 8 9 10 11
Photo credits: Digital Vison Ltd, page 6; E. Johansson, page 12 (top); European Community, page 19; European Community, Directorate-General Environment, Mike St. Maur Sheil, page 17;European Community, Directorate-General Research, page 14;Hans Oerter (EPICA), page 10; International Institute for Sustainable Development (IISD), Earth Negotiations Bulletin, Leila Mead, page 13; PhotoDisc, cover and pages 3, 7, 8, 12 (bottom);Jack Stein Grove, page 9.
© Pildid pärinevad:Digital Vision Ltd, lk 6;E. Johansson, lk 12 (ülemine);Euroopa Ühendus, lk 19;Euroopa Ühendus, keskkonna peadirektoraat, Mike St. Maur Sheil, lk 17;Euroopa Ühendus, teadusuuringute peadirektoraat, lk 14;Hans Oerter (EPICA), lk 10;Rahvusvaheline Säästva Arengu Instituut (IISD), Earth Negotiations Bulletin, Leila Mead, lk 13; PhotoDisc, kaas ja leheküljed 3, 7, 8 ja 12 (alumine);Jack Stein Grove, lk 9.
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet.It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Lisaks sellele võib Euroopa Liidu kohta leida palju teavet ka Internetist.Juurdepääsu pakub Euroopa server (http://europa.eu).
Cataloguing data can be found at the end of this publication.
Kataloogiandmed on esitatud käesoleva trükise lõpus.
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2005
Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, 2006
© European Communities, 2005Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Euroopa ühendused, 2006Paljundamine on lubatud tingimusel, et viidatakse allikale.
Climate change — what is it all about?
Kliimamuutus – mis see on?
What causes climate change?
Mis põhjustab kliimamuutust?
The greenhouse effect The greenhouse gases we produce
Kasvuhooneefekt Meie toodetavad kasvuhoonegaasid
Evidence of climate change
Kliimamuutuse ilmsed märgid