natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The network is comprised of national focal points in the EU Member States, Norway and the candidate countries and at the European Commission.
Teabevõrk koosneb liikmesriikide, Norra, kandidaatriikide ja Euroopa Komisjoni teabekeskustest.
Under the responsibility of their governments, the focal points are the national authorities providing drug information to the EMCDDA.
Teabekeskused on valitsuse vastutusalas tegutsevad riiklikud asutused, mis pakuvad EMCDDA-le narkootikumidealast teavet.
The contact details of the national focal points may be found on the EMCDDA website.
Riikide teabekeskuste kontaktandmed on esitatud EMCDDA veebisaidil.
Accessing the annual report and its data sources on the Internet
Aastaaruande ja selle andmeallikate kättesaadavus internetis
The annual report is available for downloading in 22¢languages on the EMCDDA website.
Aastaaruanne 22 keeles allalaadimiseks on kättesaadav EMCDDA veebisaidil.
The electronic version contains links to all online sources cited in the annual report.
Elektrooniline versioon sisaldab linke kõikidele aastaaruandes tsiteeritud veebipõhistele andmeallikatele.
The following resources are available only on the Internet.
Järgmised dokumendid on kättesaadavad üksnes internetis.
The statistical data reported here relate to 2008 (or the last year available).
Aastaaruandes on kasutatud 2008. aasta (või viimase aasta, mille kohta andmed olid kättesaadavad) statistilisi andmeid.
Graphics and tables in this report may reflect a subset of EU countries; the selection may be made on the basis of those countries from which data are available for the period of interest, or to highlight certain trends.
Aastaaruande graafikud ja tabelid võivad kajastada Euroopa Liidu liikmesriikide andmeid valikuliselt: valik on tehtud riikidest, mille kohta olid andmed uuritavast ajavahemikust olemas, või on valiku korral lähtutud eesmärgist tuua esile teatavad suundumused.
The 2010 statistical bulletin presents the full set of source tables on which the statistical analysis in the annual report is based.
2010. aasta statistikabülletään sisaldab kõiki statistilises analüüsis allikatena kasutatud tabeleid.
The national reports of the Reitox focal points give a¢detailed description and analysis of the drugs problem in¢each country.
Reitoxi teabekeskuste riiklikud aruanded kirjeldavad ja analüüsivad üksikasjalikult iga riigi uimastiprobleemi.
Analysis of trends is based only on those countries providing sufficient data to describe changes over the period specified.
Riikide ülevaated esitavad tipptasemel graafilise kokkuvõtte igas riigis uimastitega seotud olukorra põhiaspektide kohta.
Figures for 2007 may substitute for missing 2008 values in trend analysis of drug market data; for the analysis of other trends, missing data may be interpolated.
Suundumuste analüüs põhineb ainult nendel riikidel, kes esitasid piisavalt andmeid kõnealuse perioodi jooksul toimunud muutuste kirjeldamiseks.
Country overviews provide a top-level, graphical summary of key aspects of the drug situation for each country.
Allpool esitatud taustateavet ja hoiatusi tuleks aastaaruande lugemisel meeles pidada.
Background information and a number of caveats that should be borne in mind when reading the annual report are presented below.
Andmed ebaseaduslike uimastite pakkumise ja kättesaadavuse kohta vastavalt riigi inflatsioonitasemele.
limited in some countries and there may be questions of reliability and comparability.
Kõik puhtuse või kanguse ja jaehindade analüüsid põhinevad teatatud keskmistel või modaalsetel väärtustel või nende puudumisel mediaanväärtustel.
Drug supply and availability data
Mõne riigi andmed ebaseaduslike uimastite puhtuse ja kättesaadavuse kohta võivad olla piiratud ning andmete usaldusväärsus ja võrreldavus küsitav.
Systematic and routine information to describe illicit drug markets and trafficking is still limited.
Ikka veel on puudus teabest, mis kirjeldaks süstemaatiliselt ja järjepidevalt ebaseaduslikke uimastiturge ja narkootikumidega kaubitsemist.
Production estimates of heroin, cocaine and cannabis are obtained from cultivation estimates based on fieldwork (sampling on the ground) and aerial or satellite surveys.
Hinnangulisi andmeid heroiini, kokaiini ja kanepi tootmise kohta saadakse külvihinnangutest, mis põhinevad välitöödel (maapinnal võetavad proovid) ja aero- või satelliituuringutel.
These estimates have some important limitations, linked for instance with variations in yield figures or with the difficulty of monitoring crops such as cannabis, which may be grown indoors or are not restricted to certain geographical areas.
Niisugustel hinnangutel on mõned olulised puudused, mis on seotud näiteks saagikuse varieeruvusega või raskusega jälgida kultuure, mille kasvatamine ei piirdu üksnes kindlate geograafiliste piirkondadega või mida saab kasvatada siseruumides (näiteks kanep).
The EMCDDA collects national data on drug seizures, purity and retail prices in Europe.
EMCDDA kogub riikide andmeid ebaseaduslike uimastite konfiskeerimise, puhtuse ja jaehindade kohta Euroopas.
Other data on drug supply come from the information systems and analyses of the United Nations Office on Drugs and Crime (UNODC), complemented by additional information from Europol.
Muid andmeid ebaseaduslike uimastite pakkumise kohta saadakse enamasti UNODC teabesüsteemide ja analüüside kaudu, mida täiendab Europolilt saadud teave.
Information on drug precursors is obtained from the European Commission, which collects data on seizures of these substances in the EU, and the International Narcotics Control Board (INCB), which is involved in international initiatives to prevent the diversion of precursor chemicals used in the manufacture of illicit drugs.
Ebaseaduslike uimastite lähteainete kohta saadakse teavet Euroopa Komisjonilt, kes kogub andmeid nende konfiskeerimiste kohta ELis, ning Rahvusvaheliselt Narkootikumide Kontrollinõukogult (INCB), kes on kaasatud ebaseaduslike uimastite tootmiseks kasutatavate lähtekemikaalide kõrvalesuunamise vastastesse rahvusvahelistesse algatustesse.
Drug seizures are often considered as an indirect indicator of the supply, trafficking routes and availability of drugs.
Ebaseaduslike uimastite konfiskeerimisi peetakse sageli nende pakkumise, salakaubamarsruutide ja kättesaadavuse kaudseks näitajaks.
They are a more direct indicator of drug law enforcement activities (e.g. priorities, resources, strategies), while also reflecting both reporting practices and the vulnerability of traffickers.
Kuid samal ajal on need ka õiguskaitsemeetmete (nt prioriteedid, vahendid, strateegiad) otsesemad näitajad, peegeldades nii kaubitsejate tundlikkust kui ka teabe esitamise tavasid.
Data on purity or potency and retail prices of illicit drugs may also be analysed in order to understand retail drug markets. Retail prices of drugs reported to the EMCDDA reflect the price to the user.
Ebaseaduslike uimastite puhtuse, tugevuse ja jaehindade analüüs võib samuti aidata mõista narkootikumide jaemüügiturgudel toimuvat.
For purity or potency and retail prices, analyses are based on the reported mean or mode or, in their absence, the median.
EMCDDA-le teatatud narkootikumide jaehinnad kajastavad uimastitarbijatelt küsitavaid hindu.
The availability of price and purity data may be
Hinnasuundumusi on kohandatud
Drug use in the general or school population can be measured through representative surveys, which provide estimates of the proportion of individuals that report having used specific drugs over defined periods of time. Surveys also provide useful contextual information on patterns of use, sociodemographic characteristics of users and perceptions of risks and availability.
Kuna mitmetes maailma piirkondades puuduvad kaasaegsed ebaseaduslike uimastite pakkumisega seotud teabesüsteemid, tuleb – hoolimata sellest, et tegu on parima kättesaadava teabega – mõningaid hinnanguid ja muid esitatud andmeid tõlgendada ettevaatusega.
Annual report 2010: the state of the drugs problem in Europe last year prevalence are similar, as illicit drug use before age¢15 is rare.
2010. aasta aruanne: uimastiprobleemide olukord Euroopas
The EMCDDA, in close collaboration with national experts, has developed a set of core items for use in adult surveys (the ‘European Model Questionnaire’ — EMQ).
Muid ülemisi või alumisi vanusepiire kasutavad riigid on järgmised: Taani (16), Saksamaa (18), Ungari (18), Malta (18), Rootsi (16), ja Ühendkuningriik (16–59).
This protocol has now been implemented in most EU Member States.
Põhitähelepanu on pööratud eelmise aasta ja eelmise kuu andmetele (uimastitarbimine küsitlusele eelnenud 12 kuu või 30 päeva jooksul; lisateave on EMCDDA veebisaidil).
However, there are still differences in the methodology used and year of data collection, and this means that small differences, in particular between countries, should be interpreted with caution.
Õpilaste korral on tarbimine elu jooksul ja tarbimine eelmise aasta jooksul sarnased, sest enne 15. eluaastat tarbitakse ebaseaduslikke uimasteid harva.
The European school survey project on alcohol and other drugs (ESPAD) uses standardised methods and instruments to measure drug and alcohol use among representative samples of 15- to 16-year-old school students.
Euroopa kooliuuringu alkoholi ja muude uimastite projekti (ESPAD) raames kasutatakse standardiseeritud meetodeid ja vahendeid 15–16aastaste kooliõpilaste representatiivsete valimite uimasti- ja alkoholitarbimise mõõtmiseks.
In¢2007, data were collected in 35 countries, including 25¢EU Member States, Norway and Croatia.
2007. aastal koguti andmeid 35 riigist, sealhulgas 25 ELi liikmesriigist, Norrast ja Horvaatiast.
Surveys are expensive to conduct and few European countries collect information each year, although many collect it at intervals of two to four years.
Tihedas koostöös riiklike ekspertidega töötas EMCDDA välja täiskasvanute uuringutes rakendatavad ühtsed põhiteemad (nn Euroopa näidisküsimustiku).
In this report, data is presented based on the most recent survey available in each country, which in most cases is between 2005 and 2008.
See küsimustik on nüüdseks kasutusele võetud enamikus ELi liikmesriikides.
Prevalence data for the United Kingdom refer to England and Wales, unless otherwise stated, although separate data for Scotland and Northern Ireland are also available.
Sellest hoolimata on eri riikide metoodikates ja andmete kogumise aasta arvestamises veel erinevusi, mistõttu tuleks väikesi (eelkõige riikidevahelisi) erinevusi tõlgendada ettevaatusega.
Clients in continuous treatment at the start of the year in question are not included in the data.
Kõnealuse aasta alguses juba ravil olevaid kliente/patsiente andmed ei kajasta.
Where the proportion of treatment demands for a primary drug is given, the denominator is the number of cases for which the primary drug is known.
Kui esitatakse ravinõudluse osakaal esmase uimasti kohta, on nimetajaks juhtude arv, mille korral esmane uimasti on teada.
However, for some indicators, quantitative monitoring data are also available.
Teatavate näitajate kohta on olemas ka kvantitatiivsed seireandmed.
Drug law offences
Narkoseaduste rikkumised
Of the three standard time frames used for reporting survey data, lifetime prevalence (use of a drug at any point in one’s life) is the broadest.
Tarbimine elu jooksul (uimasti tarbimine mis tahes ajahetkel terve indiviidi elu jooksul) on kõige laiaulatuslikum kolmest ajalisest tüüpnäitajast, mida küsitlusandmete esitamisel kasutatakse.
This measure does not reflect the current drug use situation among adults, but can be helpful to understand patterns of use and incidence.
See näitaja ei kajasta täiskasvanute uimastitarbimise hetkeolukorda, kuid aitab mõista tarbimisharjumusi ja haigestumust.
For adults, the EMCDDA’s standard age ranges are 15–64 years (all adults) and 15–34 years (young adults).
Täiskasvanute tüüpvanuserühmad EMCDDA uuringutes on 15–64 aastat (kõik täiskasvanud) ja 15–34 aastat (noored
The term ‘reports’ for drug law offences may describe different concepts in different countries.
Narkoseaduste rikkumiste korral võib termin „raport” eri riikides olla eri tähendusega.
Commentary Old realities, new threats and economic austerity: the current landscape for European drug policy
Ülevaade Euroopa uimastipoliitika praegune olukord: varasemate arengute jätkumine, uued ohud ja majanduslik kitsikus
The need to avoid paying a high price for cost-cutting measures reduction, and there is a growing understanding of what is likely to constitute effective action.
Paljudes nõudluse vähendamise valdkondades on head näidisprogrammid juba olemas ja paraneb arusaamine sellest, millised meetmed annavad tõenäoliselt tõhusaid tulemusi.
The challenge is to build the consensus necessary to codify this knowledge into a set of guidelines and frameworks that are sufficiently prescriptive to support service improvement, while still being sensitive to the different contexts found across the European Union.
Jõupingutusi tuleks teha üksmeele saavutamiseks, et ühendada kõnealused teadmised suuniste ja raamistike kooskõlastatud kogumiks, milles sisalduvad ettekirjutused toetaksid piisavalt teenuste parandamist, kuid võtaksid arvesse ka Euroopa Liidu piires esinevate taustsüsteemide erinevusi.
The public health field is long used to the discipline of having to justify the impact of its interventions.
Kardetakse, et Euroopa astumine majandusliku kokkuhoiu ajajärku, mida iseloomustab tööpuuduse kasv noorte hulgas, võib kaasa tuua ka uimastitarbimise probleemsete vormide laiema leviku.
The need to extend this approach to supply reduction activities has become an increasingly common theme in the EU policy debate.
Majanduslikes raskustes ja marginaalsetes kogukondades on uimastiprobleemide ning kuritegevuse ja kogukonna ebaturvaliseks muutumisega kaasnevate kahjude risk alati olnud suurem.
Expenditure on supply reduction is often difficult to identify in national budgets, but studies suggest that it is considerable and generally exceeds expenditure on public health responses.
Euroopat ähvardab praegu lausa kahekordne oht, sest ajal, mil vajadus tulemusliku tegevuse järele näib kasvavat, võivad kokkuhoiumeetmed nende pakkumist hoopiski kärpida.
Recent Council deliberations concluded that evaluation of supply reduction activities is handicapped by the lack of standard indicators and measures.
Viimase kümnendi jooksul on narkoprobleemidega tegelemisel saavutatud küll olulisi, kuid siiski ebaühtlasi tulemusi.
Establishing key indicators for supply reduction is an objective in the current EU drugs action plan.
Ravinäitajad on kasvanud väga jõudsalt ja märkimisväärset edu on saavutatud uimastitarbimisega kaasnevate mitmete kõige suuremat kahju tekitavate probleemidega (näiteks HIV-nakkus) tegelemisel.
In¢2009, the European Commission and the EMCDDA launched a joint initiative to address this problem, and the identification of key supply indicators and a mechanism for their implementation can be expected in 2011.
Lisaks on teadusuuringud tõestanud, et sekkumised võivad olla kulutõhusad, vähendades uimastitarbimisega seotud tervise-, sotsiaal- ja kuritegevusprobleemide lahendamisele tehtavaid kulutusi.
As Europe enters a period of economic austerity, with rising levels of youth unemployment, there are fears that this may be accompanied by an increase in problematic forms of drug use.
Pikka aega on sekkumiste mõju põhjendatud rahvatervise valdkonna kaudu.
Depressed and marginalised communities have always been at elevated risk of experiencing drug problems and the collateral damage of crime and unsafe communities.
Kuid Euroopa Liidu poliitika üle peetavas arutelus on üha rohkem hakatud rääkima kõnealuse lähenemisviisi laiendamise vajadusest, nii et see hõlmaks ka pakkumise vähendamisega seotud tegevusi.
Europe now faces the double jeopardy that at a time when the need for effective responses may be growing, austerity measures could lead to cuts in provision. Over the last decade, important, if uneven, gains have been made in addressing drug problems.
Kuigi riiklikes eelarvetes on pakkumise vähendamisega seotud kulutusi sageli raske tuvastada, kinnitavad teadusuuringud, et need on küllaltki suured ja ületavad tavaliselt rahvatervisealastele meetmetele tehtud kulutusi.
Treatment numbers have grown dramatically and considerable progress has been made in addressing some of the most harmful health consequences of drug use, such as HIV infection.
Hiljutistel Ülemkogu nõupidamisel jõuti järeldusele, et pakkumise vähendamisega seotud tegevuste hindamist takistab asjakohaste standardnäitajate ja -meetmete puudumine.
Moreover, studies have demonstrated that interventions can be cost-effective, reducing expenditure on related health, social and crime problems.
ELi praegu kehtiva narkootikumidealase tegevuskava üks eesmärk on ka pakkumise vähendamise võtmenäitajate kindlaksmääramine.
The risk exists that today’s economic situation may provoke policy decisions that result in Europe accruing longterm costs that far outweigh any short-term savings.
Et seda probleemi lahendada, käivitasid Euroopa Komisjon ja EMCDDA 2009. aastal ühisalgatuse ning eeldatavasti on pakkumise võtmenäitajad ja nende rakendamise mehhanism 2011. aastaks välja töötatud.
In the spotlight: guidelines, frameworks and improving the evidence base for assessing supply reduction
Tähelepanu all on suunised, raamistikud ja tõendibaasi täiustamine pakkumise vähendamise hindamiseks
Policy perspectives: challenges for the European drug policy model
Poliitika väljavaated: Euroopa uimastipoliitika mudeliga seotud ülesanded
The Lisbon Treaty, which came into force on 1 December 2009, gives new emphasis to the European Union’s role in establishing guidelines, indicators and supporting the exchange of best practice in the drugs field.
Peaaegu kõik ELi liikmesriigid on heaks kiitnud riiklikul narkostrateegial põhineva ühise lähenemisviisi, mida toetab tavaliselt konkreetseid eesmärke ja ajakava sisaldav tegevuskava.
In times of economic austerity, it is particularly important to ensure that expenditure is directed towards interventions of proven effectiveness. The European approach to drugs can be characterised as one in which evidence takes priority over ideology.
See on otstarbekas poliitikamudel, sest võimaldab saavutatud edu korrapäraselt kontrollida, ja kui leitakse, et edu ei ole piisav, annab see ka võimaluse poliitikat muuta.
However, there are still many areas where investments are directed towards approaches that lack robust evidence for effectiveness or have been poorly evaluated, while approaches of proven value are not always implemented.
Tegemist on kõrgeid nõudmisi esitava lähenemisviisiga, sest sageli tuleb uued narkostrateegiad välja töötada, kooskõlastada ja vastu võtta juba vana strateegia hindamise ajal.
This is an ongoing problem in the prevention field, but not limited to this area.
Neid raskusi on käsitletud käesoleva aasta aruandes ja see on ka esimene kord, kui
Virtually all EU Member States have adopted a common approach based on a national drug strategy, usually supported by an action plan, which has concrete targets and is time based.
1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepingus rõhutatakse Euroopa Liidu rolli suuniste ja näitajate koostajana ning uimastivaldkonna parimate tavade vahetamise toetajana.
This policy model is a rational one as it allows a regular audit of progress and the opportunity to redirect policy where it is found to be lacking.
Majandusliku kokkuhoiu ajajärgul on eriti oluline toetada selliste sekkumiste rahastamist, mille tõhusus on juba tõestatud.
It is also a demanding approach, as new drug strategies have to be developed, agreed and adopted, often while the old strategy is being evaluated.
Euroopas levinud lähenemisviisi uimastiprobleemile iseloomustab tõendite pidamine olulisemaks ideoloogiast.
These difficulties are highlighted in this year’s report, where for the first time we report a decrease in the number of countries having a valid national drug strategy in place. This is largely because of the practical challenges of evaluating and renewing national strategy documents that expired in 2008 or 2009.
Kuid on siiski rohkesti valdkondi, kus investeeringud suunatakse lähenemisviisidele, mille tõhususe kohta puuduvad kindlad tõendid või mida ei ole piisavalt hinnatud, samal ajal kui tõestatud väärtusega lähenemisviisid jäetakse vahel rakendamata.
The EMCDDA is working with Member
Ennetusvaldkonnas puututakse selle probleemiga pidevalt
Annual report 2010: the state of the drugs problem in Europe
2010. aasta aruanne: uimastiprobleemide olukord Euroopas olemusest.
Drug treatment: more available than ever, but inequalities evident
Uimastiravi: kättesaadavam kui kunagi varem, kuid ebavõrdsus on ilmne oleme sunnitud teatama, et kehtiva narkostrateegiaga riikide arv on hakanud vähenema.
States to develop policy evaluation tools to allow an ongoing review of drug policy developments.
Selle on põhjustanud peamiselt aastatel 2008 ja 2009 aegunud riiklike strateegiadokumentide hindamise ja uuendamisega seotud praktilised probleemid.
There are no simple solutions to the problem of evaluating drug policies, but it would be a shame if failings in processes and planning undermined an important achievement of the European response to drug problems.
Uimastipoliitika hindamisega seotud probleeme ei ole kerge lahendada, kuid oleks kahju, kui töö käigus ja kavandamise ajal tehtud vead hakkaksid õõnestama olulisi saavutusi, milleni on Euroopas uimastiprobleemide lahendamisel jõutud.
Effectively treating those who have problems with their substance use is a central pillar of Europe’s response to drugs.
Euroopa uimastiprobleemidele reageerimise tugisambaks on tõhusa ravi pakkumine kõigile, kellel on probleeme uimastitarbimisega.
It is an area in which both the quality and quantity of care available continues to grow.
Selles valdkonnas kasvavad kättesaadava ravi kvaliteet ja maht pidevalt.
The EMCDDA estimates that more than a million people annually receive some form of treatment for drug problems in the European Union.
EMCDDA hinnangul saab Euroopa Liidus igal aastal rohkem kui üks miljon inimest mingis vormis ravi oma uimastiprobleemile.
Treatment expansion has been led by a growth in specialist outpatient care, supported by lowthreshold services and outreach.
Ravivõimalusi on laiendatud spetsiaalsete ambulatoorsete ravikeskuste arvu suurendamisega, mida toetavad lisaks madala läve asutused ja otse abivajajateni jõudmiseks pakutavad teenused.
Importantly, in some countries, drug services combine specialist care with the involvement of primary healthcare services and general practitioners.
Oluline on ka see, et mõnes riigis kombineeritakse spetsiaalselt uimastiraviks pakutavat teenust esmaste tervishoiuteenuste ja perearsti teenustega.
Some types of drug problems, in particular the more intractable cases, are likely to be best handled by specialist teams.
Teatavat tüüpi uimastiprobleemidega, eriti kui on tegemist kontrollimatute juhtumitega, suudavad tõenäoliselt kõige paremini hakkama saada spetsialistidest koosnevad meeskonnad.
However, an appropriate mix of specialist and generic care can be an important element in increasing the overall availability of care, especially when referral and support channels are well established.
Siiski suurendab sobivalt ühendatud spetsialistide ja perearstide pakutav ravi oluliselt hoolduse üldist kättesaadavust, eriti kui ravilesuunamise süsteem ja toetuskanalid toimivad hästi.
As noted in last year’s report, the link between alcohol and drug problems is a strong one.
Nagu juba eelmise aasta aruandes mainitud, on alkohol ja uimastiprobleemid omavahel tugevasti seotud.
Despite this, no common approach is observable in terms of uniting drug and alcohol policies across the EU Member States.
Sellest hoolimata ei ole Euroopa Liidu liikmesriikidel ühtset lähenemisviisi alkoholi- ja uimastipoliitika jaoks.
Some countries maintain separate drug and alcohol policies, others link them, and some have not yet developed an alcohol strategy.
Ühed riigid on alkoholi- ja uimastipoliitika teineteisest eraldanud, teised on need omavahel seostanud ja kolmandad ei ole veel alkoholistrateegiat välja töötanud.