natgillin/translations-raw huggingface dataset:
OBJECTIVES NOT BASED UPON THE ANALYSES
EESMÄRGID EI PÕHINENUD ANALÜÜSIDEL
The analyseslistedthe main barriersfor women entering the labour market and presented ’gender gaps’ in several important areas such as numbers working,rates ofself-employment, occupancy of decision-makingroles andlabour marketsegregation.
Analüüsidesloetleti peamised takistused naiste tööturule sisene-miseleja tõsteti esile sooline ebavõrdsus mitmes olulises valdkonnas, nagu nttöötavateisikutearv,füüsilisestisikust ettevõtjate suhtarv, juhtivatel kohtadel töötavate isikute suhtarv ja tööturu segregatsioon.
The main weakness found during the audit, however, was that there was no clearlink between the results of the analyses and the proposed training objectives.
Auditikäigusleitud peamine puudus olisiiskisee, etanalüüside tulemuste ja esitatud koolituseesmärkide vahel ei olnud selget seost.
There was no clear rationale developed forthetype of vocationaltraining decided upon norforthe skills orsectors of activitytargeted(see examplesintextbox 1).
Ei valitud kutsealase koolituseliikide, oskuste ega sihtvaldkonna puhul polnud selgetloogikat välja töötatud(vt 1. selgituse näiteid).
The measuresdevelopedfollowingtheanalysisprocess mostly comprised broadactions witha general biastowardsthe participation of womenratherthanfocused actionstakinginto account the wayin which genderequalitycould best beadvancedinthe specific labour markets concerned.
Pärastanalüüsiprotsessiväljatöötatud meetmedkoosnesid peamiselt üldistest tegevustest, mis keskendusid pigem naiste kaasamisele üldiselt kui keskendatud meetmetele, milles võetaks arvesse, kuidas soolist võrdõiguslikkust asjaomastel tööturgudel kõige paremini edendada.
In three of the five programmes audited there was verylittle to differentiate between training ac-tionsintendedexclusivelyfor womenandthoseopentoboth womenand men.
Viiestauditeeritud programmistkolmes olid vägaväikesed erinevusedainult naistele mõeldudkoolitusmeet-meteja nii naistele kui meestele mõeldud koolitusmeetmete vahel.
In Lombardy, there was no specific analysis regarding areas of female underrepresentation despite one aim of the measure being to reduce horizontal and vertical segregation.
Lombardias puudus erianalüüs valdkondade kohta, kus naised olid alaesindatud, hoolimata sellest, et meetme üheks eesmärgiks on horisontaalse ja vertikaalse segregatsiooni vähendamine.
The French programme mentioned sectors providing employment opportunities, without analysing their potential for the creation of job opportunities for women.
Prantsusmaa programmis mainititöövõimalusi pakkuvaid valdkondiilma, et oleks analüüsitud nende potentsiaali naistele töövõimalusiluua.
One aim of the measure was to give priority to training measures with potential for employment development but which had hitherto tended not to include women.
Meetme üheks eesmärgiks oli seada prioriteediks koolitusmeetmed, millel on küll potentsiaal tööhõive edendamiseks, kuid millesse naised ei olnud siiamaani kaasatud.
However, there was no discussion of what type of measures were considered as falling into this category.
Puudus aga arutelu selle kohta, millised peaksid olema antud kategooriasse kuuluvad meetmed.
14 Communication from the Commission on the implementation of gender mainstreaming in the Structural Funds’programming documents 2000–06, COM(2002) 748 final dated 20.12.2002.
Komisjoni teatis soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta struktuurifondide programmdokumentides 2000–2006, KOM(2002) 748 (lõplik), 20.12.2002.
The weak association betweenthe analysis oflabour markets and subsequent programme objectives could have been partially compensated for at projectlevel as project promoters were required to demonstrate how theirindividual projects took the characteristics oflocallabour marketsinto consideration.
Tööturgude analüüsideja programmieesmärkide nõrka ühildamist oleks olnud osaliselt võimalik kompenseerida projektitasandil, kuna projektide elluviijad pidid näitama, kuidas nende üksikprojektides võetaksearvessekohaliketööturgude eripärasid.
However, the extent to which this compensation could take place depended upon thelevel ofinformation availableto promoters(seetextbox 3) and also on the quality ofthe projectselection process(see paragraph 29).
Sellisekompen-seerimise ulatussõltusaga projektideelluviijatelekättesaadava teabe hulgast(vt 3. selgitus) ning samuti projektide valikumenetluste kvaliteedist(vt punkt 29).
Weaknesses ofthetype observedinthe programmes audited, and describedin paragraphs 25 and 26, were already wellknown.In a communication of the Commission from 200214,it was stated,in the context of the strategy to achieve gender equality, that ’in most of the programmes thereis a significant gap between the analysis and programming strategy’. It went on to say that any analysis of the gapsarisingfromthe differentsocioeconomiccircumstances of women and men wasrare and, even when present,thestrategy to overcome such gaps was not always consistent with the analysis.
Auditeeritud programmidesleitud veatüüpe, mida kirjeldati punktides 25ja 26,teatakse hästi.Soolisevõrdõiguslikkusestrateegia kontekstis märgitikomisjoni2002.aastateatises14,et „enamuses programmidestonolulineerinevusanalüüsijaprogrammitöö strateegiavahel“.Edasi märgitakse,et naisteja meesteerinevast sotsiaal-majanduslikust olukorrast tingitud erinevuste analüüse tehti harvajaisegi kui neid tehti, ei ühtinud nimetatud erinevuste kõrvaldamise strateegia alati analüüsiga.
In spite of such awareness at an early stageinthe programme period, the Commission did not take action onissues such as project selection,in an efforttoremedythe knownshortcomings.
Hoolimata sellisest teadlikkusest programmiperioodi varajases staadiumis ei võtnud komisjon meetmeid probleemide puhul(nt projektivalik), et eemaldada teadaolevad puudused.
The Sachsen-Anhalt programme targeted specific groups of women for inclusion in its traineeship schemes: the long-term unemployed, women over 45 years of age or single mothers who had previously participated in training but were still unemployed 3 to 12 months following the training.
Sachsen-Anhalt programm oli suunatud konkreetsete naiste rühmade kaasamisele koolituskavadesse: pikaajalised töötud, üle 45 aasta vanused naised või üksikemad, kes olid eelnevalt koolituse läbinud, kuid olid 3–12 kuud pärast koolitust ikka veel töötud.
In the case of the Lombardy programme, the project promoters had to demonstrate coherence between the qualifications targeted and inter alia the established priorities of the region.
Lombardia programmi puhul pidid projektide elluviijad näitama eesmärgiks seatud kvalifikatsioonide ja muu hulgas piirkonnas kehtestatud prioriteetide vahelist ühtsust.
How-ever,information on regional priorities was notincluded with either the programme or the call for applications.
Teavet piirkondlike prioriteetide kohta ei esitatud aga ei programmis ega ka konkursikutses.
PROJECT SELECTION DID NOT TAKE SUFFICIENT ACCOUNT OF THE ANALYSES OF LABOUR MARKETS NOR OF PROGRAMME OBJECTIVES
PROJEKTIVALIKUS EI VÕETUD PIISAVALT ARVESSE TÖÖ-TURGUDE EGA PROGRAMMIEESMÄRKIDE ANALÜÜSE
For three of the five programmes audited, the selection criteria did not ensurethattheissues arisingfromthelabour market analysis weresufficientlyaddressed nor provideasound basis for the attainment of programme objectives (see textbox 4).
Viiestauditeeritud programmistkolme puhuleitaganudvaliku-kriteeriumid, et tööturu analüüsist tulenevaid küsimusi käsitletaks piisavaltja programmi eesmärkide saavutamisel oleks usaldusväärne alus(4. selgitus).
In one case, callsfor project proposals were notlinkedtoaspecific measure; instead projects were included as ’positive labour actions for women’ simply on the basis of the percentage of female trainees anticipated.
Üheljuhul ei olnud projektikonkursid seotud konkreetse meetmega.Selleasemelkaasati projekte „positiivsete töömeetmetena naistele“vaidsellealusel,kui palju naisi hinnanguliselt koolitusel osaleb.
In another case, whilstthe selection criteria stemmedfrom the main objectives of the measure, the criterion evaluating alink withlabour market priorities was not a determiningfactor whenit cametothe approval orrejection of projects.
Ühelteiseljuhul pärinesid valikukriteeriumid küll meetme põhieesmärkidest, kuid tööturu vajaduste seose hindamiskriteeriumei olnud otsustavtegur projektide heakskiitmisel võitagasilükkamisel.
One of the objectives of the most important action implemented within the Andalusian programme ’actions for vocational training for women’ was that training courses should take into account local labour market conditions.
Andaluusia programmi „naiste kutsealase koolitusega seotud tegevused“ kõige tähtsama tegevuse üks eesmärk oli see, et koolitused peaksid arvesse võtma kohalikke tööturutingimusi.
Five priority selection criteria were established by ’Ministerial Order’15 and three of these criteria focused on local conditions.
Viis prioriteetset valikukriteeriumi kehtestati ministri määrusega15 ning neist kriteeriumidest kolm keskendusid kohalikele tingimustele.
For two of these — ’commitment to take on the person trained’ and ’inclusion of traineeship in companies’ — most project applications did not include such commitments.
Enamus projektitaotlustest ei sisaldanud kahte neist — „kohustust võtta koolitatud isik tööle“ ja „kohustust koolituskursuste raames praktika korraldamiseks ettevõtetes“.
Data on the third criteria — ’employment rate regarding trainees of previous courses’ — were also often not included.
Andmed kolmanda kriteeriumi kohta — „eelnevatel koolitustel osalenute tööle võtmise määr“ — olid ka sageli lisamata.
The mid-term evaluation of the Lombardy programme stated that the project selection process did not satisfactorily takeinto account training actions neededin sectors where genderimbal-ances were most prevalent, and also that not enough attention had been paid to various forms of discrimination and inequalitiy in access to the labour market.
Lombardia programmi vahehindamises märgiti, et projektide valikumenetluses ei võetud piisavalt arvesse koolitusvajadusi nendes valdkondades, kus sooline tasakaalustamatus oli kõige suurem, ning, et erinevatele diskrimineerimisvormidele ja tööturule juurdepääsu ebavõrdsusele ei pööratud piisavalt tähelepanu.
Although the audited measure of the Lombardy programme exclusively addressed women, the data show that 27 % of the training participants were male.
Kuigi Lombardia programmi auditeeritud meede käsitles ainult naisi, näitavad andmed, et 27 % koolitusel osalejatest olid mehed.
Ministerial Order (BOJA No 146, 19 December 2000, p. 18.647).
Ministri määrus (BOJA nr 146, 19. detsember 2000, lk 18 647).
One ofthe main objectives ofthe measures wasthe promotion of womeninsectors wherethere wasa history offemale underrepresentation. Despite this, for three of the programmes audited there was still an emphasis on areas of traditional female employ-mentsuch as culture, health and cleaning.
Meetmete üheks põhieesmärgiks oli naiste edendamine valdkon-dades,kus nad olidvarasemalt olnudalaesindatud.Sellest hoo-limatakeskendutiauditeeritud programmidestkolmesikkaveel traditsioonilistele naiste valdkondadele, nagu kultuur, tervishoid ja puhastusteenused.
Thelack ofspecifictarget groups meantthatthecandidatesse-lected were notalwaysthose mostin need ofsupportforentry orre-entryintothelabour market, asthe examplesintextbox 5 show.
Konkreetsete sihtrühmade puudumine tähendas, et valitud kandidaadid ei olnud mitte alati need, kes vajasid kõige enamtoetust tööturulesisenemiseksvõi naasmiseks, naguseda näitestatakse 5. selgituses.
The mid-term evaluation for the Lombardy programme found that training was mainly provided for people with an already ’strong’ position in the labour market (e.g. highly educated and/or young people who already had a good chance of finding a job without further training).
Lombardia programmi vahehindamisesleiti, et koolitust pakuti peamiseltinimestele, kellel juba oli „tugev“ positsioon tööturul(nt kõrgharidusegaja/või nooredinimesed, kellel olidjubailma täiendava koolituseta head võimalused töö leidmiseks).
For the biggest action in the Andalusian programme, a mid-term evaluation, for which the results were availablein 2005, concluded that the training measure was not suited to the needs of the women with the greatest difficulties as, on the one hand, the educationlevel required excluded women who had only been to primary school and, on the other hand, the training hours were not suited to women who had to care for their families.
Andaluusia programmi kõige mahukama meetme ühes 2005. aastal valminud vahehindamises leiti, et koolitusmeede ei sobinud kõige suuremate raskustega naiste vajadustega, kuna ühest küljest jäid nõutava hariduse tõttu välja ainult alghariduse omandanud naised ja teisest küljest ei sobinud koolituse ajad naistele, kes pidid oma perekonna eest hoolitsema.
DID MONITORINGINFORMATION MAKEIT POSSIBLE TO EVALUATE WHETHER VOCATIONAL TRAINING ACTIONS FOR WOMEN ACHIEVED THEIR OBJECTIVES?
KAS JÄRELEVALVEGA SEOTUD TEAVE VÕIMALDAS HINNATA NAISTE KUTSEALASE KOOLITUSEGA SEOTUD MEETMETE EESMÄRKIDE SAAVUTAMIST?
BACKGROUND2
TAUST2
(a) a number offactors externaltothetraining actions can play a majorrole withregardtotheemployability ofindividuals (e.g.evolution oflaboursupplyand demandresultingfrom the overall economicsituation);
Koolitusmeetmetetulemuste hindamine onkeeruline ülesanne, kuna: a) mitmedkoolitusmeetmetega mitteseotudteguridvõivad omadasuurt mõjuisikutetööalasele konkurentsivõimele(nt majanduse üldisest olukorrasttingitudtööjõu pakkumiseja nõudluse kujunemine); b)
(c) certainresults are difficultto measure withinthecontext of theattainmentof programmeobjectives, butareofa beneficial naturein wider societal terms(e.g. re-learning how to adapt to routines including the respecting of time constraints, restoration ofself-confidence, etc.).
ESFikaasrahastatud meetmed onvaid üks osaliikmesriikide laiemasttööhõivet mõjutavasttegevusest; ning c) teatavaidtulemusi onseoses programmieesmärkidesaavuta-misega keeruline mõõta, kuid nad on kasulikudlaiemas ühiskondlikus kontekstis (nt uuesti rutiiniga kohanemise õppimine, sh ajapiirangutejärgimine, eneseusutaastaminejne).
In spite of such difficulties, some short- to medium-term achievements can still be measured.Indicators relevant to the objectives to be achieved could be established and corresponding targets set using benchmarks or other equivalent reference points regarding outputs, results andimpact.
Vaatamata nimetatud raskustele on võimalik siiski mõõta osalühi-kese või keskpika ajajooksul saavutatud tulemustest. Tuleks välja töötada püstitatudeesmärkidegaseotud näitajadjakehtestada vastavad sihid, kasutades võrdlusnäitajaid või teisi sarnaseid väljundite, tulemusteja mõjuga seotudlähtepunkte.
This would constitute a basisfor any subsequent monitoringand evaluation of measuresandactions and hencefor an appraisal oftheir effectiveness.
See moodustaks aluseedaspiditehtavale meetmetejategevustejärelevalveleja hindamisele ningseeläbi ka nende mõjususe hindamisele.
The indicators were identified on
Näitajate määratlemise aluseks oli
(b) results’ indicators: number of participants finishing courses, number of participants obtaining required qualifications; and the basis of a review by the Court of the programmes audited, of guidance issued by the European Commission in 1999 (’MEANS Collection’aimed at improving methods of evaluating structural policies) and of the specific 1999 Commission’s’Guidelinesforsystemsof monitoring and evaluation of ESF assistance in the period 2000–06.
Järgmised näitajad moodustavadvajaliku minimaalsealusekut-sealase koolitusegaseotud meetmete hindamisele16: a) väljundinäitaja: (nais)osalejate arv, pakutavate koolituste arv; b) tulemusnäitaja: kursuselõpetanud osalejate arv, nõutava kva-lifikatsioonisaanud osalejate arv; ning c) kontrollikoja analüüs auditeeritud programmide ja Euroopa Komisjoni poolt 1999. aastal avaldatud suuniste („Programmi MEANS dokumendid“ on suunatud struktuuripoliitika hindamismeetodite täiustamisele) ja komisjoni 1999. aasta konkreetsete „Perioodi 2000–2006 ESFi toetuste andmise järelevalve- ja hindamis-süsteemide suuniste“ kohta.
(c) impactindicators:numberoftraineesgoingontofurther training, number oftraineesfinding ajob and who were still employed a stipulated time period(e.g. 6 or 12 months) after the end ofthe course.
mõju näitaja: täiendavale koolitusele suunduvate koolitatavate arv, pärast koolitust tööleidnudja peale kindlaksmääratud perioodi(nt 6või 12kuud)endiselttöötavatekoolitatavate arv.
(b)the monitoringdatafortheseindicatorscollectedbythe bodiesimplementingthe actions werereliable; and
Kontrollikoda uuris, kas: a) punktis34sätestatudväljundite,tulemusteja mõju hindamiseks olid sobivad näitajad kindlaks määratudja eesmärgid seatud; b) meetmeidrakendavateasutuste pooltkogutudteave nende näitajatejärelevalve kohta oli usaldusväärne; ning c) nii paljukuikättesaadavjärelevalvegaseotudteavevõimal-dab kindlaks määrata, need eesmärgid kasaavutati.
INDICATORS TOO NARROWLY FOCUSED
LIIGA KITSALT KESKENDATUD NÄITAJAD
Whilst outputindicators had been established for all audited programmes, the situation regarding results’ and impact indicators varied.
Kuigi kõikide auditeeritud programmide puhul olid väljundinäitajad kehtestatud, oli tulemus- ja mõjunäitajate puhul olukord teine.
In one case both types of indicator existed, whereasin another,neitherhadbeenestablished.Intheremainingthree programmes, either results’ or impact indicators existed, but not both.
Üheljuhul olid mõlemad näitajad olemas, kuid ühel teiseljuhul ei olnudkumbagikehtestatud.
The employment situation from 6 to 12 months after the training wasnotusedasanindicatorat measurelevelforfour programmesalthough,insomeinstances,theinformation wasavailableatindividual projectlevel(seetextbox 6).In addition, otherissues such asjob duration(i.e. short term or longterm)andjoblevel(interms of qualityand pay) were not considered.
Täheldatijärgmiseid aspekte: a) tööhõiveolukorda6–12kuud pärastkoolitusteikasutatud nelja programmi mõõtmisel näitajana,kuigi mõneljuhul oli teave üksikprojekti tasandil kättesaadav (vt 6. selgitus). Lisaks ei võetud arvesseteisi küsimusi, nagutöö kestus(kaslühike või pikaajaline)jatöötasand(seoses kvaliteedija palgaga);
(b)Oneoftheprogrammesdidnothaveasufficientrangeof indicatorstoallowa worthwhileanalysisto be madeandin anothercasetheindicatorsestablished werenotofatype suitableforthe measurementoftheachievementsofthe training actionsimplemented(seetextbox 7).
21 b) ühel programmidest ei olnud piisaval määral näitajaid, et võimaldada kasuliku analüüsi koostamist,ja ühelteiseljuhul ei olnud kehtestatud näitajateliiksobiv mõõtmaksrakendatud koolitusmeetmetesaavutusi(vt 7. selgitus).
In Lombardy, the authorities examined a sample of projects with regard to the employment status of trainees 12 months after the completion of the training actions and this was considered by the Courtasbeinganexampleof’goodpractice’.
Lombardias uurisid ametiasutused projektide valimit seoses koolitatavatetööalase staatusega aasta pärast koolituse lõppu ning kontrollikoda pidas seda „hea tava“ näiteks.
In Andalusia, an indicator had been established concerning the success or otherwise of trainees in their subsequent search for employment.
Andaluusias oli kehtestatud näitaja, mis mõõtis koolitatavate edu või ebaedu nende edasistes tööotsingutes.
However, some weaknesses were observed with regard to data collection. For example, for one of the actions receiving 35 % of total expenditure for the measure, the relevant information was only available for 42 % of the training courses sampled.
Siiski leiti mõned puudused seoses andmete kogumisega, nt ühe tegevuse puhul, mis hõlmas 35 % meetme kogukuludest, oli asjakohane teave olemas vaid 42 % valimis sisalduvate koolituskursuste kohta.
In Andalusia, the indicator ’number of jobs obtained within six months after the actions’ did not adequately address the specificities of the measures co-financed.
Andaluusias ei peegeldanud näitaja „kuue kuu jooksul pärast meetmete rakendamist töö leidnud isikute arv“ asjakohaselt kaasrahastatud meetmete eripärasid.
As 40 % of the expenditure went on orientation and pre-training actions, more pertinent indicators might have dealt with numbers going on to further training or registering as job seekers.
Kuna 40 % kuludest hõlmas suundumuse ja eelkoolitusega seonduvad tegevusi, oleks täiendkoolitusele suunduvate või end tööotsijatena registreerivate isikute arv olnud ehk asjakohasemad näitajad.
Furthermore, 20 % of the trainees were already in employment and therefore their responses skewed the apparent results of this indicator.
Lisaks olid 20 % koolitatavatest töökohad juba olemas ja seetõttu moonutasid nende vastused selle näitaja tulemusi.
Someindicatorsfor the Scottish programme wereframedin too broad afashion to be of much value for measuring the result of the training actions, e.g. ’number of women/people gaining a part/full qualification’.
Osa Šotimaa programmi näitajatest oli kavandatud liiga laiaulatuslikult, et oluliselt koolitusmeetmete (nt „täis-/osalise kvalifikatsiooni saavate naiste/isikute arv“) hindamist mõjutada.
In terms of the indicator, the passing of one learning unit towards a full qualification was equivalent to obtaining thefull qualification, even though thelearning effect could not in any way be judged as comparable.
Näitaja puhul võrdus üks täiskvalifikatsiooni omandamiseks saadud õppetöö ühik täiskvalifikatsiooni saamisega, kuigi neid kahte ei saanud mitte mingil juhul võrrelda.
TARGETS NOT SET FOR ALL MEASURES
KÕIKIDELE MEETMETELE EI SEATUD EESMÄRKE
Targets to be achieved were not setfor all measures audited17:in two casesthere was no quantification at all andin another case, although a number of output and results’ indicators had been identified, the only quantified target was for ’number of participants’.
Kõikideleauditeeritud meetmeteleeiseatudeesmärke17:kahel juhul puuduskvantifitseeriminetäielikultja ühelteiseljuhul oli ainukeseks mõõdetavaks eesmärgiks osalejatearv,kuigi mitmed väljundi-jatulemusnäitajad olid kindlaks määratud.
Forthetwo measures wheretargets had beenset,there was no explanation as to how they had been established andin one case the targets had to be revised significantly following the mid-term review(seetextbox 8).
Kahe meetme puhul, mille eesmärgid olid seatud, puudus seletus sellekohta,kuidas nad olidseatud,ja üheljuhultulieesmärke pärast vahehindamist oluliselt muuta(vt 8. selgitus).
MONITORING DATA UNRELIABLE AND SOMETIMESINCOMPLETE
JÄRELEVALVEGA SEOTUD TEAVE OLI EBAUSALDUSVÄÄR-NE JA MÕNIKORD PUUDULIK
Fortwo ofthefive programmes, outputindicators concerningthe number of participants were found to be unreliable.
Viiest programmist kahe puhul leiti, et osalejate arvuga seotud väljundinäitajad olidebausaldusväärsed.
For four of the programmes, results’ indicators such as numbers completing training and gaining qualifications were alsofoundto be unreliable.
Nelja programmi puhul leiti, et koolituselõpetavateja kvalifikatsiooni omandavateisikute arvugaseotudtulemusnäitajad onsamuti ebausaldusväärsed.
For the Scottish programme, quantified targets had been set up as per the table below.
Šotimaa programmi puhul olid kvantifitseeritud eesmärgid seatud (vt alumine tabel).
Despite enquiries by the Court, no information was provided as to how benchmarks had been established or initial and revised targets arrived at.
Hoolimata kontrollikojajärelepärimistest ei edastatud teavet selle kohta, kuidas võrdlusnäitajad kehtestati ja kuidas algsed ja muudetud eesmärgid kindlaks määrati.
Thefollowingshortcomings were notedinrespect ofthe underlying data:
Alusandmetegaseosestäheldatijärgmisi puudusi:
(a) incompleteness,especially withregardtothequestionof what people who had been trained were doing 6 to 12 months aftertheirtraining(see paragraph 36 also);
Kontrollikoda on seda küsimust a) andmete puudulikkus, eriti seoses sellega, millega koolitatud inimesedtegelesid 6–12kuud pärastkoolituselõppu(vtka punkt 36); b) probleemid seoses definitsioonide või nende tõlgendustega, nt Šotimaalloeti kavatsust täiendkoolitusele edasi suunduda juba toimunud täiendkoolituseks.