natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Returning to the notion of integrated policy, Mrs Hübner underlined its key role in areas such as innovation and territorial cohesion. e latter is set to be enshrined in the Treaty in the same way as economic and social cohesion.
Komisjon avaldab suunised, mille eesmärk on hõlbustada keskkonnadirektiivide (elupaigad, linnud, vesi, jäätmed) kohaldamist sadamate planeerimise suhtes.
However, the Commissioner often has “the impression that territorial cohesion is seen from a geographical perspective,” where the territory is divided into small, separate entities instead of looking at the bigger picture.
Tarvis on luua ka sobivad jäätmekäitlusrajatised, tagada veemasside ja setete tervislik haldus ning võidelda kliimamuutuse ja õhu saastatusega.
European maritime policy: from a green paper to an action plan
Jätkusuutliku kasvu ja arengu nimel peavad sadamatest ja linnadest saama partnerid.
Deep-sea fishing in yborøn (Denmark).
Kaldapiirkondade ümberkorraldamine
As well as regulating the climate of the planet, the sea provides employment for five million Europeans and constitutes a source of jobs, particularly in sectors such as renewable energy and telecommunications.
Kaasaegsete sadamate kontseptsioon ilmus Ühendkuningriigis 19. sajandi algul: Londoni ja Liverpooli sadamad olid infrastruktuuride, tehnika ning ladustamis- ja haldusmeetodite poolest eelkäijad, millest võtsid eeskuju mandril asuvad konkurendid.
on the need for an integrated maritime policy and the iden-tifi cation of specific needs in this area. e results surpassed expectations, with almost 500 written contributions from governments, regions, private companies, unions, NGOs and ordinary citizens being sent to the ad hoc maritime policy task force created to draw up and monitor this new policy within the Directorate-General for Fisheries and Maritime Affairs. airs.
Isegi kui projektid on erinevad, on neil kõigil üks ühine tunnus: anda linnale tagasi mahajäetud või otstarbe kaotanud sadamapiirkonnad, et muuta need kontori-, elamu- ja meelelahutusaladeks, kusjuures sadamategevused viiakse linnast välja, kaugele keskusest. Hea näide sellest muutusest on Hamburgi projekt „HafenCity”: otse vee ääres, päris kesklinna lähedal paiknevas vanas sadamas asetsevate hoonete müügist saadud raha võimaldas rahastada eriti kaasaegset Altenwerder’i konteineriterminali Elbe jõe lõunakaldal.
is trend now seems to have been reversed thanks to the launch of the new integrated European maritime policy initiated by the Barroso Commission in the framework of its 2005-2009 strategy. e implementation of this policy involves several stages, beginning with a consultation phase.
See mereäärsete järsakute ja kaldapiirkondade hoidmine, mis on toimunud kõikjal Euroopas, on väga sageli linnad nende sadamast ära lõiganud: paljudes Euroopa sadamalinnades ei anna mitteteadlik külastaja endale kohe arugi, et linnas, kus ta viibib, on suur sadam.
e green paper for an EU maritime policy, presented in June 2006, initiated a major 13-month consultation process
See suund peaks jätkuma, eriti konteinertranspordis, kus peaks jätkuma kiire kasv. Seda põhjustab eriti Aasia turgude kiire laienemine ja eelkõige import Hiinast.
(1) Policy officer and assistant policy officer in the maritime policy task force, DG Fisheries and Maritime Affairs, European Commission o 23 _BAR_ p. 7 _BAR_
(1) ESPO peasekretär (European Sea Ports Organisation – Euroopa Meresadamate Organisatsioon). E-post: pverhoeven@espo.be – Internet: www.espo.be
Regions at the heart of European maritime policy consultation document on motorways of the sea and maritime transport without frontiers, communication on destructive fishing practices, communication on the review of social maritime regulation, working document on the maritime energy policy etc.
Regioonid Euroopa merenduspoliitika keskmes aga napib ja suur keskkonnasurve piiravad sadamate suurendamise võimalusi, mis sunnib viimaseid siirduma tagasi linnade sisse, et arendada seal uuesti välja endisi sadamategevuspiirkondi.
the Commissioner with responsibility for fisheries and maritime affairs. e Blue Book is a “package” that brings together two Commission communications on policy and two working documents – an action plan and an impact study - drawn up and coordinated by the maritime policy task force in the framework of intensive high-level interservice cooperation, with the Commissioners themselves meeting in a contact group.
Tegemist on siiski paljude sadamate puhul vältimatu protsessiga, mis nõuab mõlemapoolset pingutust: sadamaasutused peavad hoolitsema selle eest, et nende sadam oleks ka nii puhas, diskreetne ja ohutu kui võimalik; kodanikud omakorda peavad mõistma, et sadam on nende mugavuse ja heaolu seisukohast üldiselt kasulik. Ainult sel tingimusel võib Euroopa sadamalinnade taaselustamine tõeliselt õnnestuda.
It is important to point out that the adoption of the action plan introduces the premise of a new order in governance. e idea is not to add regulation to existing regulation, nor to create additional administrative structures, but above all to involve the various participating parties as much as possible in the decision-making process, in order to gain their consent before introducing specific measures. is is particularly true of the new tools such as spatial planning, which will be implemented through pilot projects. e action plan also places great importance on incentive measures and earmarks resources for projects that observe good practice.
Selleks on veel laialdaselt kasutamata võimalusi luua partnerlussuhted turismi-, meelelahutus-, kultuuri- ja kultuuripärandi sektoriga, et teha kodanikud tuttavaks sadamate ja meretranspordi maailmaga. Rahvusvahelise laevade ja sadamarajatiste turvalisuse koodeksi ja teiste ohutusmeetmete ajastul on see eriline väljakutse, mis nõuab sadamahaldajate poolt teatavat loomingulisust.
It could be argued that the majority of the measures would have been adopted by the Commission’s services in any case.
Sadamate jätkusuutlik areng uue Euroopa sadamapoliitika keskmes
Training in maritime safety.
Võrreldes eelmiste alga-
e action plan, which should be adopted by the Council of Ministers in December 2007, is really the “bible” of the new European maritime policy.
Teatise eesmärk on ka parandada koostööd linnade ja sadamate vahel.
Some of these measures are “structural,” i.e. they concern traditional policies of the Union. at is the case with the communications on ports policy, which comes under transport policy, and on the fight against undeclared and unregulated illegal fishing, which comes under the common fisheries policy.
Isegi kui kohalikud ametiasutused ja sadamaasutused on esimesed, kes vastutavad sadamate lõimimise eest linnadesse ja linna ellu, võib Euroopa Komisjon olla selle käivitaja, kes toetab häid praktikaid ja üksteiselt õppimist.
Others are new and extend beyond the framework of traditional policy. ere is also the implementation of new policy decision-making tools laid out by the Blue Book, such as the spatial planning of various maritime activities, the integrated management of coastal areas, the establishment of a European maritime observation and data network, and the interoperability of European surveillance systems.
Tema ettepanek korraldada igal aastal üks „avatud sadamate” päev on hea näide partnerlusest, mis võib areneda Euroopa sadama- ja linnaasutuste vahel.
e road map determined by the action plan sets out a packed timetable which anticipates the implementation of most of the measures during the course of 2008 or by the start of 2009 at the latest.
tustega on selles teatises suurt tähelepanu omistatud sadamate jätkusuutlikule arengule, tunnistades samal ajal vajadust muuta ELi keskkonda käsitlevate õigusaktide rakendusnormid selgemaks.
Some measures have already been set out through the publication of documents: working document on maritime clusters, communication on ports policy,
Euroopa ESPOks ühinenud sadamaasutused tunnevad rahuldust, kui komisjon teatab, et esitab suunised nende õigusaktide kohaldamiseks sadamaarengu suhtes.
Regions at the heart of European maritime policy e outermost regions: Europe’s great expanse
Regioonid Euroopa merenduspoliitika keskmes
Within the framework of the INTERREG IIIC South programme, they have developed a RUPMER project as their contribution to the green paper on the matter. e drawing-up of this policy in particular involves international considerations for these regions.
Klastrid võivad olla ambitsioonika merenduspoliitika võtmevahend, võimaldades samaaegselt saavutada konkreetseid tulemusi tehnoloogilise uuenduse alal ja territooriumite majandusarengut.
In addition, they have tourism resources. On account of their geographical and geophysical characteristics and the richness of their marine biodiversity, they constitute “laboratories” in f i fields such as the environment, climate and energy, in line
ettevõtjate juurdepääsu turgudele ning nende tegevus on nii täielikult kooskõlas Lissaboni strateegia eesmärkidega –, sest viimase puhul tunnistatakse väga hästi uuenduspoliitika tähtsust.
Protection of the marine environment in the outermost regions implies the inclusion of information on this subject in European databases for the creation of a future atlas of the sea. e promotion of specialist research in the outermost regions (renewable energy, blue biotechnology, climate change, risk prevention) requires the setting-up of a network between their R & D organizations and those of the rest of Europe.
Viidates inglise keeles kobara mõistele, tähendab sõna „cluster” kõige sagedamini samas tööhõivepiirkonnas asetsevate sama sektori ettevõtjate ühendust.
Finally, fishing illustrates the need for a policy adapted to the geographical context of the outermost regions in order to contribute to their own development, as well as to the joint management of sustainable resources with neighbouring third countries.
Täpsemalt on klaster Harvardi ülikooli õppejõu Mihael E. Potteri sõnul „omavahel ühendatud ettevõtjate, spetsialiseerunud tarnijate, teenuste osutajate ja ühinenud asutuste (ülikoolid, kaubandusassotsiatsioonid jne) kontsentratsioon”.
with the Lisbon and Gothenburg objectives for sustainable development.
„Klastrite moodustamise” erinevad vormid
In this respect, the outermost regions form a unique zone at the fringes of the Union for sustainable co-develop-ment by all territories of their respective maritime basins.
Uuendus on merendusvaldkonnas vajadus, eeskätt laeva-ehitus- ja logistikasektoris (laeva ehitamine ja tarnimine toimub laia tarnijatevõrgu töö tulemusena), energia- ja mere bioloogiliste ressursside kasutamises(nafta puurimine merel, hoovuste, lainete ja loodete taastuvenergia kasutamine, mere bioloogilise mitmekesisuse tulemusena saadud uute molekulide arendamine jne), ohutuse, järelevalve ja lõpuks keskkonna alal: ohtude ennetamine, võitlus kliimamuutuse tagajärgedega, ranniku kaitsesse sulanduva jätkusuutliku turismi arendamine.
e communication on an integrated maritime policy, which raises in particular the possibility of an integrated approach for each of the three maritime basins concerned, and the importance of the outermost regions in terms of R & D, indicates the right course to follow.
Peale selle, et klastrid on uuenduste edasikandjad, võimaldavad need ka säilitada piirkondlikul tasandil Euroopa Liidu merendusalaseid oskusi, sest oma definitsiooni poolest ühendavad need samaaegselt tööstuse ja kutseõppe esindajaid.
(2) OCT: some twenty territories which constitutionally belong to four Member States (Denmark, France, Netherlands, United Kingdom) without being part of the territory of the EU or being independent states.
Nõnda tuleb merenduse valdkonnas teha vahet riigisiseste klastrite – mis on mõningate merendussektorite või merendusega seotud elukutsete puhul arvamuste vahendajad – ja piirkondlike klastrite (mida Prantsusmaal nimetatakse „konkurentsipoolusteks”) vahel.
NET-BIOME: research for the sustainable development of the outermost regions versity, which is a major benefit to their sustainable development (agriculture, fishing, tourism).
Viimased on pühendunud meremajanduse arendamisele uuenduse ning uurimistegevuse, koolituse ja tööstuse lähendamise kaudu.
However, their environments are more vulnerable to climatic changes, natural risks and human activity than the rest of the EU.
Nad abistavad uurimisprojekte (projekti väljatöötamine, partnerite ja rahastamisallikate otsimine), soodustavad väikeste ja keskmiste
Net-Biome aims to ensure cooperation in research into biodiversity to develop original sustainable-management strategies and models that can be shared with continental Europe and their neighbouring third countries.
(1) Poliitikaanalüütik, Euroopa Komisjon, regionaalpoliitika peadirektoraat, osakond „Temaatiline areng, mõjud”.
In the wake of its communication on an integrated maritime policy, the Commission adopted a commu- waste, ensuring the clean management of waters and sediments, and combating climate change and air pollution.
Soomes on „ekspertiisikeskuste programmi” raames loodud 13 klastrit, mille on ellu viinud riiginõukogu ajavahemikuks 2007–2013.
2007 that reflects the results of extensive consultation with the parties involved.
Eelistatud tegevusvaldkonnad puudutavad töötlemismaterjale ja -tehno-loogiaid, sektori rahvusvaheliseks muutmist, ohutust ja keskkonnaküsimusi, ettevõtjate arengut.
• Modernising port activity by introducing new maritime safety and telecommunications systems.
Ühendades tööstureid ja teadlasi kõige kõrgemal tasemel, osalevad viis ekspertiisikeskust aktiivselt selles klastris, mille kooskõlastamise tagab Koneteknologiakeskus Turku Oy.
Online maritime transport, in particular, facilitates the administration of navigation and logistics.
Tegemist on Kagu-Soome, Edela-Soome, Lääne-Soome ja Satakunta keskustega, samuti Botnia Kaare Metallurgiaekspertiisi Keskusega.
• To establish fair and transparent laws for investors, operators and users: the role of the port authorities, public finance, port concessions, technical nautical services (piloting, towing), handling of cargo, port dues, competition with third countries.
Klastri strateegia eesmärk on soodustada uuendusliku tegevuse ja uuenduslike toodete ja teenuste loomist, parandada tootlikust ja tööd võrguna, suurendada kvalifitseeritud tööjõu pakkumist.
Whether they are located on the coast or on rivers, Europe’s ports are faced with complex challenges: increasing demand for transport; major technological changes (container transport, telecommunications, computerisation); environmental requirements, including the intermodal management of forms of transport where the role of the ports is favoured; the need for dialogue between all the players concerned with port activities, including cities and regions; and finally, adherence to community rules, in particular with regard to transparency and competition.
Nõnda püütakse edendada uurimus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute kasvu ja ettevõtjate pädevuse tõusu, teabe vahetamist ja tsentraliseerimist, konkreetse tegevuse korraldamist, rahvusvaheliseks muutmist ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate koostööd.
• To develop sectoral dialogue on employment in the ports and to improve training, safety and hygiene conditions.
Kõigepealt osales Euroopa Komisjon 2005. aastal WATERBORNE’I tehnoloogiaplatvormi(1)loomises, mis
• To improve the performance of the ports and relations with the hinterland.
Sellepärast peavad klastrite arendamisega kaasnema investeeringud merendusalasesse haridusse ja koolitusse.
While the largest European ports may be considered efficient, many ports are affected by bottlenecks in terms of capacity, connections and organisation.
Kvalifitseeritud merendustöötajate võimalikul nappusel võib nimelt olla ärevakstegevaid tagajärgi, eelkõige merendusohutuse infrastruktuuridele.
It is necessary to ensure integrated management of the transport chain and to look at new routes, while carrying out careful evaluation of the construction of new infrastructure.
Ajapikku tekib ka oht, et mõned klastrid nõrgenevad või moodustuvad uuesti piirkondades, kus on kvalifitseeritum tööjõud.
• To increase capacity while respecting the environment. e Commission is to publish its guidelines aimed at facilitating the application of the environmental directives (habitats, birds, water, waste) on port management. is also involves setting up adequate facilities for treating o 23 _BAR_
Eesmärk on määratleda temaatiliste rühmade (laevaehitus, laevandus, süsteemid, ohutus jne) järgi pikaajaline nägemus sektoris, mis oma arengu osas sõltub suurtest tehnoloogilistest edusammudest. Selle platvormi eesmärk on ka kohandada Euroopa merendusalase uurimistegevuse prioriteedid tööstuse vajadustele (toestus klastritele on selle osa).
The ports in transition
Pommeri, „merevaigu maa”
In order to achieve growth and sustainable development, ports and cities must once again become partners.
Pommeri (Poola) rannikud on rikkad merevaigu, selle fossiilse õlivaigu poolest, mida eritasid okaspuud umbes nelikümmend miljonit aastat tagasi.
is trend favours the involvement of a greater number of European ports in global markets. e container ports which experienced the strongest growth in 2006 were all small or medium-sized, and were spread across the continent. e sector is therefore becoming increasingly diversified in terms of the number of ports involved and their roles and services, which offers charterers more choice in terms of routes.
Selles piirkonnas sõltub umbes 10 000 otsest töökohta sellest väga hinnatud varast, mille eksport toob aastas sisse 350 miljonit eurot.
In order to respond to this growth, the European ports must invest more in new handling capacity and have reliable connections to their hinterland.
Selle vaatluskeskuse roll on koguda statistilisi andmeid, arendada välja näitajaid Euroopa klastrite dünaamilisuse mõõtmiseks ja hinnata liikmesriikide ja piirkondade poliitika mõju.
However, one of the main obstacles is the legal uncertainty concerning the implementation of European environmental standards.
Selle tööga kaasneb mõningate Euroopa klastrite töö, et hõlbustada kõige arenenumate piirkondade (põhjamaad, Ühendkuningriik, Austria, Hispaania, Põhja-Itaalia) meetmete ülekandumist piirkondadesse ja liikmesriikidesse, kus ettevõtjate võrgud on veel vähearenenud.
As a result, major port projects have seen significant delays owing to the slow, weighty procedures
Mõistagi saavad merendusklastrid kasu samaaegselt nendest algatustest ja Euroopa vaatluskeskuse tegevusest.
Redevelopment of ports e modern port appeared in the United Kingdom at the beginning of the 19th century. In terms of infrastructure, engineering and handling and management techniques, ports such as London and Liverpool were the forerunners that provided inspiration for competitors in the rest of Europe.
Uurimistegevuse valdkonnas rahastatakse mõningaid sellisele tegevusele orienteeritud klastreid Euroopa Liidu raamprogrammist, eelkõige pilootprojekti „Teadmiste piirkonnad” kaudu, kusjuures selle toetuse eesmärk on arendada piirkondade uurimisvõimsusi ja lõimida seesama tegevus piirkondlikesse arengustrateegiatesse.
A good example of this kind of transition is the “HafenCity” project in Hamburg. e income generated from the sale of buildings located directly on the waterside in the old port close to the city centre has financed the state-of-the-art container terminal in Altenwerder on the south bank of the river Elbe.
Nimelt on ajavahemikul 2007–2013 tehtud investeeringute seas kõikides piirkondades ja liikmesriikides prioriteetne sektor uuendus: uuendusse investeerimine võimaldab tagada jätkusuutliku majanduskasvu ja selle eesmärgi saavutamiseks on klastrite arendamine üks vahend, mis piirkondade käsutuses on.
Restoration of the port cities ere are more than 1,000 sea ports across Europe. e vast majority of these, however, are medium to small-sized ports.
Ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegilistes suunistes(1), mis Euroopa Ülemkogu võttis vastu 2006. aasta oktoobris, on täpsustatud, et tänu uurimus- ja arendustegevuse valdkonnas tehtud investeeringutele peab eelkõige olema võimalik „ettevõtetevahelise ning ettevõtete ja riiklike teadus-/kõrgharidusasutuste vahelise koostöö suurendamine, toetades näiteks piirkondlike ja piirkondadevaheliste tippkeskuste klastrite loomist”.
Seven hundred ports handle less than one million tonnes of cargo annually.
See käib mõistagi rannikupiirkondade ja klastrite kohta, mida need merendussektoris arendavad.
At the other end of the scale, around a dozen super ports handle more than 50 million tonnes.
Algatus „Piirkonnad majandusmuutustes” (vt kasti)
e sea ports - poles of growth for Europe is re-appropriation of seafront and river bank areas, which has taken place throughout Europe, has often divided cities from their ports.
Selle tõttu loodigi „merevaiguklaster”, mis ühendab selles sektoris tegutsejaid: ehteid tootvaid käsitöölisi ja ettevõtjaid ning merevaigu baasil valmistatud ilutooteid, kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, Turumajanduse Instituuti ja Gdańsk’i Rahvusvaheliste Messide Äriühingut (mis korraldab igal aastal näitusi „Amberif” ja „Ambermart”), muuseume, ülikoole, rühmitusi ja muid sektoriga seotud assotsiatsioone.
In many cases, visitors would not immediately notice that they were in a city that was home to a major European port.
Ühendades traditsiooni, uuendust ja koostööd, püüab see konkurentsipoolus peamiselt tooraine kvantiteeti ja kvaliteeti paremini kasu tooma panna, laiendada ja tugevdada merevaigutoodete turustamisvõimalusi, arendada sellel väärtuslikul varal põhinevat turismi.
More often than not, they will only see an expanse of water occasionally crossed by barges and pleasure boats, quays converted into promenades, docks which have become home to tourist attractions and old warehouses transformed into loft conversions.
Pommerist tuleb teha „merevaigumaa” ja Gdańsk’ist „merevaigu pealinn”, nagu ütlevad selle edendajad.
Many European ports have experienced a sharp increase in activity over the course of the past twenty years. is trend looks set to continue, in particular for container transport, where strong growth should be sustained. is is on account of the rapid expansion of the Asian markets and, in particular, imports from China.
Kontaktinfo: Pommeri vojevoodkonna marssali kabineti rahvusvahelise koostöö osakonna juhataja Krystyna Wróblewskak.wroblewska@woj-pomorskie.pl
However, more and more port managers are beginning to ask themselves whether this policy is sustainable. e first problem is space, because the anticipated rates of growth in maritime transport will require increasing handling capacity.
merendusklastrite arengut, eelkõige oma uurimistegevuse ja ühtekuuluvuspoliitika ning oma meetmetega ettevõtjate ja tööstuse huvides üldiselt.
A lack of available land and considerable environmental pressure limit the expansion of ports, which often forces the port authorities to return to city centres to redevelop former port areas for current port activities.
Klastrid võivad olla ambitsioonika merenduspoliitika võtmevahend, võimaldades samaaegselt saavutada konkreetseid tulemusi tehnoloogilise uuenduse alal ja territooriumite majandusarengut.
Another significant problem is the “Not in My Back Yard” syndrome, which makes it difficult to locate ports near residential areas.
Alates 2005. aastast soovib Euroopa Liit luua integreeritud merenduspoliitikat.
It is, however, an unavoidable process for many ports that requires effort from both sides. e port authorities must make sure that their port is kept as clean, discreet and safe as possible, while the citizens must understand that the port is important to their standard of living and general well being.
See uus huvi merendustegevuse vastu tõi esile nende majandusliku tähtsuse, samuti nende omavahelise seose; see meenutas ka nende tööstusharude panust Euroopa kasvu ja nende vajadusi uuenduse alal.
Only under these conditions can a real revitalisation of Europe’s port cities be achieved.
Kõikidel nendel põhjustel toetab liit edasi uuenduslike
To encourage local residents to look more favourably on port activities, the port must firstly be made more visible to the general public.
Võimalus, mille lõi algatus „Piirkonnad majandusmuutustes”