natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Over the last quarter of a century therehave been numerous national andregional governments within the European Union which have deployedpublic policies with explicit references tothe social economy in its entirety or to itscomponents.In general, they haveformulated sector policieswhich haveincluded explicit references, albeitfragmentary and disjointed, to theinstitutional forms that make up thesocial economy.The examples includeactive employment policies involvingworkers' cooperatives and integrationenterprises, social services policies,whereassociations, foundations and other nonprofit organisations have played a keyrole, agricultural and rural developmentpolicies,in which the agricultural cooperatives have been involved, orreferences to mutual provident societiesin the framework ofsocial securitysystems.More recently, and singularly,policies specific to the SEhave emerged,some centred on businesses whichoperate in the market place and othersaimed at nonprofit organizations thatoperate outside the market, but seldomcovering both.However, the deploymentofthese policies in the countries ofthe
tööministeeriumis ja paljudes piirkondlikesvalitsustes loodud Dirección General de Economía Social(sotsiaalmajanduse peadirektoraat), Prantsusmaa valitsuse Délégation Interministérielle à l’Innovation, à l’expérimentation sociale et à l’économie sociale(in-novatsiooni, sotsiaalsete eksperimentide jasotsiaalmajanduse ministeeriumidevahelinedelegatsioon), Iirimaa Social Economy Unit– FAS (sotsiaalmajandusüksus),Itaalia majandusarengu ministeeriumi Direzione generale per gli enti cooperative(ühistutepeadirektoraat) ja Itaalia Agenzia per le Onlus (ühiskondlikku kasu pakkuvate mittetulundusorganisatsioonide agentuur),Malta perekonna- ja ühiskonna solidaarsuse ministeeriumis loodud valitsusvälisteorganisatsioonide kontaktüksus, Portugali Instituto António Sérgio do Sector Coopera-tivo(António Sérgio nimeline ühistute instituut), Ühendkuningriigi peaministrikantselei Social Enterprise Unit(sotsiaalet-tevõtete üksus) ning rahandusministeeriumi Charity and Third Sector Finance Unit(heategevusorganisatsioonide ja kolmandasektori rahastamise üksus).
PUBLIC POLICIES TOWARDS THESOCIAL ECONOMY AT EUROPEANUNION LEVEL
SOTSIAALMAJANDUST EDENDAVAVALIKU SEKTORI POLIITIKAEUROOPA LIIDU TASANDIL
Government's Ministry for the Family and Social Solidarity, Portugal's Instituto António Sérgio do Sector Cooperativo(INSCOOP)and,in the United Kingdom,the Cabinet Office's Social Enterprise Unitand the Treasury's Charity and i r d Sector Finance Unit.
Viimase kolmekümne aasta jooksul on erinevad ELi organid pööranud sotsiaalmajandusele üha suuremat tähelepanu, kuigiseda on tehtud katkendlikult ja eri organiteserineval määral.
E e policies that have in fact beenimplemented to foster the SE present a
Üha enam on hakatud tunnustama sotsiaalmajanduse olulisust Euroopa sotsiaalses ja majandusarengus ningselle rolli Euroopa sotsiaalmudeli alussambana.
e attention paid to the SE by thedifferent EU authorities has been growingover the last three decades, albeitintermittently and with differences betweeninstitutions.e important role of the SEin the social and economic development of Europe has progressively been gainingrecognition and with this, its position as acornerstone of the European Social Model.
Pikk tee sotsiaalmajanduse institutsioonilise tunnustamiseni ja spetsiaalse Euroopapoliitika kujundamiseni algas 1980. aastatel ning tipnes sellega, et 1989. avaldas komisjon teatise nõukogule„Sotsiaalmajandusettevõtted ja piirideta Euroopa turu loomine”, milles tehti ettepanek luua ühistute, liitude ja vastastikusteühingute jaoks Euroopa tasandil põhikirjade vormis õiguslik alus, ja Euroopa Komisjoni XXIII peadirektoraadi raamesloodi sotsiaalmajandusüksus.
e long march towards institutionalrecognition of the SE and the structuring ofspecific European policies started in the1980s.
Sotsiaalmajanduse olulised toetajad onolnud ka kaks teist ELi institutsiooni:
Another body is the Consultative Committee of Cooperatives, Mutuals,Associations and Foundations(CCCMAF).
Meetmete elluviimisel tekib ELi institutsioonidel sotsiaalmajandusega seoses sageliraskusi kahel põhjusel: õiguslik alus onpuudulik ja mõiste ei ole piisavalt täpseltmääratletud.
It was set up in 1998 to giveits opinion on the different mattersconcerning the promotion of the SE at European Union level.e Committee wasabolished in 2000, after the restructuring ofthe Commission, but at the initiative of thesector organizations themselves, the European Standing Conference of Co-operatives, Mutual Societies, Associationsand Foundations (CEP-CMAF) wasimmediately activated as a Europeanplatform to act as the interlocutor of the European institutions.
See tuleneb sellest, et ELi alustekstides (Rooma leping ja Maastrichti leping) puudub selge viide, määratlus (kui seeon üldse olemas) põhineb õiguslikul vormilja mitte teostatavatel tegevustel ning kasutatakse väga erinevaid nimetusi (kolmassektor, kodanikuühiskond jm), mis teeb nimetuse suhtes kokkuleppele jõudmise veelgiraskemaks.
Two other EU institutions have beenimportant champions of the SE:
− Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee(EMSK), ELi nõuandeorgan, mille IIIrühma kuuluvad sotsiaalmajanduse esindajad, kes on loonud sotsiaalmajandusehuvirühma.
When implementing measures, the EUinstitutions keep meeting a two-prongedproblem in relation to the social economy:its scanty legal foundation and itsinsufficient conceptual definition,struggling struggling
Eriti viimastel aastatel on EMSK olnud väga aktiivne ja koostanudkõnealusel teemal mitmeid arvamusi.
– the European Economic and Social Committee (EESC), a European Unionconsultative body. It has SErepresentatives in its Group III and they
− Euroopa Parlament, kes esimese organinalõi 1990. aastal fraktsioonidevahelise sotsiaalmajanduse töörühma.
TRENDS AND CHALLENGES
VÄLJAKUTSED JA SUUNDUMUSED
E participation in the European Union'sbudgetary policy has been achieved throughthe framework of employment and socialcohesion policies, specifically thepluriannual budgets to promote SMEs andemployment such as the ADAPT initiative,the EQUAL initiative for social and workintegration, the European Social Fund(ESF) and the ird System and Employment pilot action.
Elluviidud poliitikates seostatakse sotsiaalmajandust peamiselt selliste eesmärkideganagu tööhõive,sotsiaalteenused ja sotsiaalneühtekuuluvus, kuuludes seega eelkõigekahte suurde avaliku sektori poliitika valdkonda: sotsiaalpoliitika ning tööalane ja sotsiaalne integratsioon ning kohalik areng jatöökohtade loomine: ELi institutsioonidehuvi kaasata sotsiaalmajandus nimetatudeesmärkidesse on suur samm edasi, kuidnäitab siiski, et nende arusaam sotsiaalmajanduse potentsiaalist ja väärtustest, midasee võib Euroopa ühiskonnale ja majandusele pakkuda, on piiratud.
From the point of view of the legalrecognition and the visibility of the SE, theorganisation of European Conferences, theapproval of EESC Opinions and theinitiatives and opinions of the European Parliament Social Economy Intergroupshould be mentioned, as well as theapproval of the Statute for a European Cooperative Society.
Sellegatoetatakse projekte, kuhu on kaasatud sotsiaalmajandusorganisatsioonid, nt sellistelteemadel nagu „Riikliku sotsiaalmajanduse(kolmanda sektori), eriti kohalikule kogukonnale pakutavate teenuste tugevdamine,keskendudes eelkõige tööhõive kvaliteediparandamisele”.
e main and most important trend thatcan be observed in the recent evolution ofthe Social Economy is its consolidation in European society as a pole of social utilitybetween the capitalist sector and the publicsector, made up of a great plurality of actors:co-operatives, mutual societies, associations,foundations and other similar companiesand organisations.
kindlustustegevus. Teisisõnu on sotsiaalmajandus osutumas vajalikuks institutsiooniks, et tagada stabiilne ja jätkusuutlikmajanduskasv, kohandada teenused vajadustega, suurendada sotsiaalseid vajadusiteeniva majandustegevuse väärtust, jaotadatulusid ja jõukust võrdsemalt, tasakaalustada tööturgu ja süvendada majandusdemokraatiat.
sectors such as agriculture, industry,services, retailing, banking and mutualinsurance.In other words, the SE is alsopresenting itself as a necessary institutionfor stable and sustainable economic growth,matching services to needs, increasing thevalue of economic activities serving socialneeds, fairer income and wealthdistribution, correcting labour marketimbalances and deepening economicdemocracy.
Peamine suundumus, mida viimasel ajalsotsiaalmajanduse arengus täheldada võib,on selle kinnistumine Euroopa ühiskonnasühiskondliku kasu keskmena, mis paiknebkapitalil põhineva ja avaliku sektori vahelning koosneb väga mitmekesistest osalejatest, ühistutest, vastastikustest ühingutest,assotsiatsioonidest, sihtasutustest ning teistest sarnastest ettevõtetest ja organisatsioonidest.
e new SE is taking shape as an emergingsector which is increasingly indispensable ifan adequate response to the new challengesof the global economy and society is to beprovided. ese challenges lie at the root ofthe increasing interest in the role that the new SE can play in the welfare society.
Konkreetselt on see toimunud VKEsid ja tööhõivet toetavate mitmeaastaste eelarveprogrammide kaudu,nagu ELi algatus ADAPT,sotsiaalse ja tööalase integratsiooni algatus EQUAL, Euroopa Sotsiaalfond ja pilootprojekt „Kolmassektor ja tööhõive”.
In the policies employed, the objectives towhich the SE is linked are essentiallyemployment, social services and socialcohesion, so they appear above all in twomajor lines of public policy:social and workintegration and social policies and localdevelopment and job creation policies. e EU institutions' interest in involving the SEin these objectives constitutes afundamental advance, although it doesreveal a narrow view of the SE's potentialand of the properties it could generate in theeconomy and society of Europe.
Uus sotsiaalmajandus on tärkav sektor, mison üha olulisem vastamaks globaalse majanduse ja ühiskonna uutele väljakutsetele.Need väljakutsed on põhjus, miks uuesot-siaalmajanduse roll heaoluühiskonnas väärib üha suuremat tähelepanu.
The necessary conceptual iden -tification of the SE
Sotsiaalmajanduse mõistemääratlemise vajadus
In the absence of a specific Europeanbudgetary policy for the SE, the SE's e timid advances in recognition and inthe deployment of policies at European Community level contrast with thedifficulties that spring from the EU'scompetition policy and, more recently, fromitsstate aid policy.
Kodanike organiseeritud tegevus on praegumärkimisväärselt suurenemas selliste solidaarsete ettevõtlusalgatuste näol, mille eesmärk on toota ja jagada sotsiaalseid hüvesidja heaoluteenuseid.
Steadilygreater collaboration between theassociative and cooperative movements isdiscernable in the development of many oftheir projects and activities, as in the case ofsocial enterprises.e capacity of theseinitiatives to solve the new social needsthathave appeared in recent decades hasrevitalised the importance of the SE.
Kuid sotsiaalmajandus ei ole üksnes tõestanud oma suutlikkust aidata tõhusalt lahendada uusi sotsiaalseid probleeme, vaid onkindlustanud oma positsiooni ka tavapärastes sektorites, nagu põllumajandus, tööstus, teenused, tarbimine, finants- ja
A challenge that the SE needs to addresswithout delay is that of ending itsinstitutional invisibility.This invisibility isexplained not only by the emerging natureof the SE as a new sector in the economicsystem but also by the lack of a conceptualidentification, i.e. a clear, rigorousdefinition of the features that the different e SE has not only asserted its ability tomake an effective contribution to solvingnew social problems, however, it has alsostrengthened its position in traditional
Üks kiiret lahendamist vajav probleem onsotsiaalmajanduse puudulik institutsioonilinenähtavus. Puuduliku nähtavuse põhjus eiole üksnes asjaolu, et sotsiaalmajandus kuimajandussüsteemi uus sektor on alles arengujärgus, vaid ka selle mõiste määratlusepuudumine, st ei ole selgelt ja rangelt määratletud erinevate sotsiaalmajandusettevõtete ja –organisatsioonide ühistunnuseidning erijooni, mille alusel neid teistest eristada.
CO NO M Y types of companies and organisations thatmake up the SE share and the specifictraits that enable them to be distinguishedfrom the rest.
SO TSIAALM AJ kõigile osalejarühmadele.Sotsiaalmajandus ja sotsiaaldialoog
E powerful the collective image transmittedby the SE, the greater the chances ofeffective action and development for eachand every one of the groups of agents thatmake up this sector.
Sellele vaatamata onsotsiaalmajandus rahvamajanduse arvepidamises nähtamatu ning selle probleemi lahendamine on samuti väga olulineväljakutse.
IN is Report has also shown the increasingsize of the SE, which directly provides over11 million jobs, accounting for 6% of total EU employment.In contrast, it is invisiblein the national accounts, a hurdle thatconstitutes another major challenge.
Sotsiaalmajanduse tunnustamine sotsiaaldialoogi eraldiseisva osapoolena on suur väljakutse.
Achieving recognition of the SE as aspecific interlocutor in the social dialogue isa very considerable challenge.
Sotsiaalmajandus on kujunenud olulisekskodanikuühiskonna institutsiooniks, millelon märkimisväärne roll selle organisatsioonilises ülesehituses ja osalusdemokraatiaarengus.
Commission and in each of the Member States to ensure that the Manual'sproposals are put into effect.Specifically,they need to get each EU member state toset up a Statistical Register of Companies inthe Social Economy, based on thedelimitation criteria laid down in the Manual, so that satellite accounts coveringthe companies in these registers can bedrawn up.
Samas on sotsiaalmajandus võimasmajandus- ja ühiskondlik osaleja, mille eripärane olemus ei mahu klassikalise tööand-jad-töötajad skeemi raamidesse, vaid nõuabsotsiaalmajanduse selget tunnustamist sotsiaaldialoogi eraldi osapoolena.
On this point, a gradual process ofconceptual identification of the SE has beendiscernible in recent years, drawing in boththe players themselves, through theirrepresentative organisations, and scientificand political bodies.is Report presents aconcept of the SE developed from thecriteria set out in the European Commission's Manual for drawing up Satellite Accounts of Companies in the Social Economy, which, in turn, concurs with thedefinitions formulated in the recenteconomics literature and by the SEorganisations themselves.
Kuigi mõnes Euroopa riigis ja ELi tasandil tunnustataksesotsiaalmajandust kui sellist mitmetes õigusaktides koos mõnede selle osalejatega,on veel vaja edasisi samme, et määratledasotsiaalmajanduse õiguslik staatus ja määrata kindlaks kriteeriumid, millele selleesindajad peavad vastama, et vältida selletunnusjoonte hägustumist ja sotsiaalse kasulikkuse minetamist.
e SE has become a major institution ofcivil society which contributes significantlyto the organisation of its associative fabricand the development of participativedemocracy.At the same time, nonetheless,the SE is a potent economic and social actorwith specific characteristics that escape theclassic scheme of employers/employees anddemand that the SE be expressly recognisedas a social interlocutor.
XX sajandi teisel poolel, segamajandussüsteemi kõrgajal, olid läbirääkimislaua taga,kus lepiti kokku avaliku sektori poliitika(eriti tulupoliitika) osas, peamised osapooled valitsus, ettevõtjate organisatsioonid jaametiühingud.
Current national accounting rules, drawnup at the height of mixed economysystems, do not acknowledge the SE as adifferentiated institutional sector, makingit difficult to draw up regular, accurate andreliable economic statistics on the agentsof which it is composed.Internationally,the heterogeneous criteria employed indrawing up statistics prevent comparativeanalyses and detract from the authority ofapproaches which draw attention to theevident contribution that the SE makes toachieving major economic policyobjectives.
Kuid tänapäeval on majandus muutunud pluralistlikumaks ja seetõttupeavad sotsiaaldialoogis vahetult osalemakõik asjaomased sektorid: ettevõtjate organisatsioonid, ametiühingud, valitsus ningnende ühiskondlike ja majandusosalejate,ettevõtjate ja tööandjate arvukas rühm, kesmoodustavad uue sotsiaalmajanduse ningkelle roll muutub arenenud ühiskondadesüha tähtsamaks.
Secondly, they need to promote initiativesthat will make it possible to prepare reliable,harmonised statistics on the large segmentof the SE that is not covered by the European Commission's Manual. issegment is largely made up of associationsand foundations, which are covered by the United Nations' Handbook on Non-Profit Institutions in the System of National Accounts. is Handbook includes manynon-profit organisations that are not part ofthe SE, but it would be possible todisaggregate the statistics for non-profitorganisations that meet the SE identitycriteria as defined in this report from thenon-profit sector statistics drawn up inaccordance with the NPI Handbook.
Komisjoni hiljuti koostatud sotsiaalmajandusettevõtete satelliitarvepidamise käsiraamat on väga oluline sammsotsiaalmajanduse teatud osa institutsioonilise tunnustamise suunas riiklikes arvepidamissüsteemides. Nimetatud käsiraamatpõhineb metodoloogial, mis võimaldabkogu ELis koostada rahvamajanduse arvepidamise raames (Euroopa rahvamajandusearvepidamise süsteem 1995) usaldusväärsetja ühtlustatud statistikat sotsiaalmajandusettevõtete viie peamise liigi kohta: a) ühistud; b) vastastikused ühingud; c)sotsiaalmajandusettevõtete rühmad; d) teised sarnased sotsiaalmajandusettevõtted jae) sotsiaalmajandusettevõtteid teenindavadmittetulundusasutused.
Coordination between SE federations
Sotsiaalmajandus ja avaliku sektori poliitika
Conceptual identification of the SE willmake it possible to tackle the challenge ofits identification in the legal systems of the EU and EU member states.Although some European countries and the EU itselfrecognise the SE as such in a number oflegal texts, together with some of itsconstituents, progress needs to be made ona statutory definition of the extent of the SEand the requisites that its components mustfulfil in order to prevent dilution of itsidentifying features and the loss of its socialutility.
Sotsiaalmajanduse õigusliku staatusekehtes-tamine ja tõhusate õiguslike juurdepääsutõkete loomine on vajalik selleks, et ükskisotsiaalmajandussektorisse mittekuuluv organisatsioon ei saaks kasu lõigata sotsiaalmajanduse õigusliku vormiga kaasnevatestmajanduslikest eelistest või nimetatud sektorit toetavatest avaliku sektori meetmetest.
Together with the classic collectivebargainingtables, social dialoguetables thatinclude the SE agentsshould be proposed, e SE in Europe has to meet a doublechallenge in this field:firstly, theorganisations that represent the SE need tomake their voice heard in the European
Viimased enam kui kakskümmend aastaton Euroopa institutsioonid (parlament, komisjon ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee) tunnustanud sotsiaalmajandusesuutlikkust korvata majanduslikke ja
A Legal Statute of the SEand effective legalbarriers to entry need to be introduced sothat no non-SE organisation can benefitfrom economies of legal form oforganisation or from public policies toencourage the SE.
Sotsiaalmajandusele iseloomuliku paljususeja mitmekesisuse tõttu on vaja tugevaid organisatsioone sektori ettevõtete ja organisatsioonide erinevate rühmadeesindamiseks.
Being plural and multiform, the SE needsstrong organisations to represent thedifferent groups of companies andorganisations of which it is composed.However, the identity which they all shareand the nucleus of common interests thatagglutinates the SE suggest the necessityand advisability of wholeheartedlyundertaking processes to achieve associativecoordination of the entire SE, both at eachof the national levels and transnationallythroughout Europe.e more visible and
Kuid pidades silmas nendekõigi ühist identiteeti ja neid ühendavaidühiseid huvisid, on siiski vaja otsustavaltkäivitada protsess kogu sotsiaalmajandusekui terviku organisatsiooniliseks koordineerimiseks, seda nii riiklikul tasandil kuika riigiüleselt Euroopa tasandil. Mida nähtavam ja jõulisem on sotsiaalmajanduse kollektiivne kuvand, seda paremad arengu- jatõhusa tegevuse võimalused avanevad selle
O C IA L as these would be more in accordance withthe new economic scenario at the start ofthe century.
SO TSIAALM AJ kutseid ja ohte mõnedes selle tegutsemisvaldkondades.
T in which it operates, particularly in themarkets, which are increasingly globalisedand more and more characterised byintensified competition, decentralisationand delocalisation of production andchanges in the way governments act, with aclear trend towards the progressivederegulation and privatisation of publicservices.Together with the emergence ofnew social problems (ageing population,mass migration, etc.), these changes notonly give rise to growth opportunities forthe SE but also to challenges and threats tosome of its spheres of action.
Nende konkurentsistrateegiate juurde peabselgelt kuuluma ettevõttevõrgustike ja liitude loomine, uute viiside väljatöötamineettevõtete rahastamiseks, uute toodete japrotsesside arendamine ning koolitusmeetmete ja teadmiste arendamise tugevdamine.
new member countries in Eastern and Southern Europe will be diminished andeliminated as soon as possible.
Sotsiaalmajandus, laienenud Euroopa Liit ja integreeritud Euroopa-Vahemere ruumiarendamine
For over two decades, the Europeaninstitutions (Parliament, Commission and Economic and Social Committee) haverecognised the SE's capacity for correctingsignificant social and economic imbalancesand helping to achieve various objectives ofgeneral interest.Recently, the European Parliament identified the SE as afundamental pillar and keystone of the European social model (clé de voûte dumodèle social européen).
Selles uues etapis ja uues sotsiaalmajanduses langeb sotsiaalmajanduse spetsiifiliseprofiili ja strateegiliste eesmärkide määratlemise eest vastutus esmajoones sotsiaalmajanduse osalejatele, et mängida juhtivatrolli Euroopa ülesehitamise.
and democratising the economy throughtraining projects that stimulateentrepreneurial initiatives based on thevalues which characterise the SE.In turn,the development of new products andinnovative processes in SE companiesrequire these companies to boost initiativesfor cooperation with the university centresthat generate and transmit knowledge.Research networks and informationexchange networks between these centresand SE professionals will contribute,as theyhave been doing in recent years, tobroadening the necessary SE-specificknowledge bases and disseminating thisknowledge throughout Europe.
Seda silmas pidades peavad liikmesriigid ja Euroopa Komisjon lisaks seni tehtulevõtma konkreetseid kohustusi selleks, etsotsiaalmajandus ei oleks üksnes tõhus vahend teatud üldist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamiseks, vaid etsotsiaalmajandus ise, st ühistuliikumine,vastastikused ühingud, assotsiatsioonid jaüldist huvi pakkuvad kodanikuühiskonnaalgatused oleksid eesmärk iseenesest,mis onvajalik arenenud ühiskonna ja Euroopa sotsiaalmudeli väärtuste kindlustamiseks. Selles osas on oluline roll sotsiaalmajandustesindavatel organisatsioonidel, esitades algatusi ja ettepanekuid ELi institutsioonidele, poliitilistele parteidele,ametiühingutele, ülikoolidele ja teistele kodanikuühiskonna organisatsioonidele.
SE identity and values e new SE is taking shape in the European Union as a pole of social utilityin a pluraleconomy system, alongside a public economysector and a capitalist economy sector.
Sotsiaalmajandus ja turud:konkurentsivõime ja sotsiaalneühtekuuluvus
e different companies and organisationsthat make up the SE face the challenge ofintegrating efficient production processesand social welfare objectives in the conductof their affairs.Without delay,the SE actorsmust tackle the development of competitivestrategies in accordance with the newdemands of steadily more competitivemarkets in order to make themselves usefulinstruments for their members' welfare andfor strengthening social cohesion.
Euroopa Liidu haridussüsteemide olulineülesanne on ettevõtluskultuuri tugevdamineja majanduse demokratiseerimine koolitustegevuste kaudu, mis stimuleerivad sotsiaalmajanduse väärtustel põhinevaidettevõtlusalgatusi.