natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– – – improved programme communication (through its website,streaming broadcasting and newsletter);improved application documents;reducedsome ofthe administrative burdens on participants;six monthly progress and financial reporting reduced to a nine months reporting with asingle progress andfinancialreport.
– – – täiustanud programmiga seotud teabevahetust (läbi oma veebilehe, inter-netislevitatavate videote ja infolehe); täiustanud taotlusdokumente; vähendanud osaliselt osalejate halduskohustusi;asendanud kuue kuu tagant esitatava arengu- ja finantsalase aruandluse üheksa kuutagant esitatava arengu-jafinantsaruandlusega.
Changes to administrative procedures are reflected in the attitudes of benefi-ciariestothe programme.
Haldusmenetluste muudatused kajastuvad abisaajate suhtumises programmi.
Onthe criteria “assistance duringthe application procedure” and “duration of the procedure” (Figure 4), 10 % more applicants ratedtheservice provided by the Executive Agencyas“good orexcellent”, than rated the Commission in these categories.
Kriteeriumide “toetus taotlusprotsessi jooksul” ja “protsessi kestus” (joonis 4) osaspidasid10 % rohkem taotlejaid rakendusameti poolt pakutud teenust “heaks” või “suurepäraseks” võrreldes komisjoni vastava teenusega.
Differences were particularly markedinthe“excellent” category.
Erinevusi oli eelkõige märgata“suurepärasega” hinnatud kategoorias.
While participants as a group showed a preference for dealing with the Executive Agency, around half saw little difference in the level of service provided.
Kuigi üldiselt ajavad osalejad meelsamini asju rakendusametiga, märkisid ligikaudu pooled, et pakutava teenuse tasemes ei ole suuri muudatusi toimunud.
Projectcoordinators(whohave morecontact with Brussels than do other participants) expressed a higherlevel ofsatisfaction withthe agency and a lowerlevel ofsatisfaction withthe Commission(Figures 5 and 6).
Projektikoordinaatorid (kes on Brüsseliga tihedamas kontaktis kui teised osalejad) väljendasid suuremat rahulolu rakendusameti töö osasjavähem oldi rahul komisjonitööga(joonised 5ja 6).
It is too soon to draw definitive conclusions on the performance of the agency, but the perception of programme participantsisthatit has made a good start.
On liiga vara teha lõplikke järeldusi rakendusameti tegevuse kohta, kuid programmis osalejate arvamuse kohaselt on ametitegevus olnud alustuseks hea.
THE DURATION OF THE APPLICATION PROCESS
TAOTLUSPROTSESSI KESTUS
Views of respondents to survey on dealing with the…
Uurimusele vastajate arvamus asjade ajamisest…
… Executive Agency
... rakendusametiga
Poor
Puudulik
No service
Teenus puudub
VIEW OF ALL BENEFICIARIES ON DIFFERENCES IN QUALITY OF SERVICES PROVIDED BY THE COMMISSION AND THE EXECUTIVE AGENCY
KÕIKIDE ABISAAJATE ARVAMUS KOMISJONI JA RAKENDUSAMETI PAKUTAVATE TEENUSTE KVALITEEDI ERINEVUSTE KOHTA
0 The availability of information is better under
0 Taotlusprotsess on kiirem
The application process goes faster under
Teave on paremini saadaval
The reporting process of ongoing projects is easier under
Käimasolevate projektidega seotud aruandlusmenetlus on lihtsam
VIEW OF COORDINATORS ON DIFFERENCES IN QUALITY OF SERVICES PROVIDED BY THE COMMISSION AND THE EXECUTIVE AGENCY
KOORDINAATORITE ARVAMUS KOMISJONI JA RAKENDUSAMETI PAKUTAVATE TEENUSTE KVALITEEDI ERINEVUSTE KOHTA
The Commission translated the objectives of the IEE programme into a detailed Work Programme and made use of outside expertsto appraise proposals.In some target areas for IEE action there appears to beasignificant potential for cost-effective adoption of greenhouse gas-efficienttechnologies.
Komisjon koostas Euroopa aruka energeetika programmi eesmärkide põhjal üksikasjaliku töökava ning kasutas ettepanekute hindamisel väliseksperte. Osades Euroopa aruka energeetika programmi sihtvaldkondades on märkimisväärne potentsiaal kasvuhoonegaaside säästvate tehnoloogiate kulusäästlikuks kasutamiseks.
On the other hand the planning of the programme fell short of best practice.
Teisest küljest ei järgitud programmi kavandamisel alati parimat tava.
The Commission did not:
Komisjon eisuutnud:
– – – makeits policy model explicit;setspecific andtimerelated objectives;provide an analysis of key market actors.
– – – muuta poliitikamudelit selgesõnalisemaks; kehtestada mõõdetavadjatähtajalised eesmärgid;analüüsida kõigetähtsamaidturultegutsejaid.
RECOMMENDATION 1
SOOVITUS
The Commission should ensure that programme proposals are based on an explicit policy model andreflectthe expectedlink between expenditure, output andimpact.
Komisjon peab tagama, et programmi ettepanekud põhineksid selgesõnalisel poliitikamudelil ja kajastaksid eeldatavat seost kulude, väljundi ja mõju vahel.
21 It is notable, for example, that, using
21 On tähelepanuväärne, et
Monitoring and evaluation procedures did not provide an effective feedback mechanism.
Järelevalve- ja hindamismenetlused ei olnud mõjusaks tagasisideme mehhanismiks.
a different approach, policymakers in Member States have often focused upon utility companies as a suitable channel for providing advice on energy-saving technology.
näiteks erineva lähenemisviisi kasutamisega keskendusid liikmesriikide poliitikakujundajad sageli energiaettevõtetele kui sobivatele kanalitele, mille kaudu energiasäästliku tehnoloogiaalast nõu anda.
Such arrangements provide the advantage that utility companies have an established contact with energy users, and that they have the potential to measure impacts on energy consumption.
Sellise korralduse eelis on, et energiaettevõtted loovad kontakti energiakasutajatega ning neil on võimalus mõõta mõju energiatarbimisele.
It has the drawback that utilities have evident interest in the business, and this may not be optimal for fair and transparent advice.
Puuduseks on asjaolu, et selle valdkonna ettevõtetel on ilmsed majanduslikud huvid, mis võivad kahjustada õigete ja läbipaistvate nõuannete andmist.
The monitoring and evaluation arrangements thus did not enable the Commission to form a view of the overall quality and design of the programme andjudge whether,for example, a standard project-based approach was an appropriate response to the policy aims21 ; or, if so, whethera much more focused programme would be morelikelyto achieve IEE’s objectives.Inthe case of Intelligent Energy for Europe, one premise of the programme was thatimperfectknowledge waspreventingdecision makersfromadopting appropriate technology.
Järelevalve- ja hindamiskord ei võimaldanud seega komisjonil saada ülevaadet programmi üldisest kvaliteedistja ülesehitusest ning otsustada, kas näiteks standardne projektipõhine lähenemisviis oli asjakohane poliitikaeesmärkide puhul21; ning kuijah, siis, kas kitsama suunitlusega programmiga oleks tõenäolisem saavutada Euroopa aruka energeetika programmi eesmärgid. Euroopa aruka energeetika programmi üheks eelduseks oli, et mittetäielikud teadmised takistavad otsusetegijatel sobivat tehnoloogiat heaks kiita.
Effective monitoring would asses whether decision makers were becoming betterinformed.
Mõjusajärelevalvega oleks võimalik hinnata, kas otsusetegijate teavitamine on paranenud.
The Commission was not in a position to assess whether energy agencies made asignificantimpact, norto assess whethertheyimprovedthe coordination of promotion of energy-efficienttechnology.
Komisjonil ei olnud võimalik hinnata seda, kas energiaagentuuride tegevusel oli oluline mõju, ega ka seda, kas nad parandasid energiasäästlikutehnoloogia edendamise kooskõlastamist.
However changes madeinthe 2007-2013 programme increased financial support for these bodies.
Perioodi 2007–2013 programmi osas tehtud muudatusedsiiskisuurendasidrahalisttoetust nimetatud asutustele.
IEE was small in relation to the market (for energy) which it was intended to influence.
Euroopa aruka energeetika programm oli väikese mahuga, arvestades (ener-geetika)turgu, midatapidi mõjutama.
IEE projects provided intermediate outputs (often taking the form of advice to policy makers, of participants in events, or of publicity material).
Euroopa aruka energeetika programmi projektid andsid vahepealseid väljundeid (sageli väljendusid need poliitikakujundajatele nõu andmises, üritustes osalejates või reklaamimaterjalis).
It is difficultto determine whetherthese outputsleadto changed behaviour.
Onrasketeha otsust selle kohta, kas väljundidtingisid ka muutuse toimimistavades.
Likewise, there is an intrinsic problem in deciding when and how to evaluate multiannual programmes which start slowly (or late) and whose expenditure consequences extend beyond the formal programme period.
Samamoodi on keeruline otsustada, millalja kuidas hinnata mitmeaastaseid programme, mis käivituvad aeglaselt (või hilinemisega) ning mille kulutuste tagajärjed ulatuvad ametlikust programmitöö perioodist kaugemale.
As the Court pointed out in its report on the structural funds “medium-term processes” (Special Report No 1/2007),evaluation whichtakes placeearlyenoughina programming period for its results to influence the design of a successor programme will be based on evidence drawnfrom only asmall part of planned spending.
Nagu kontrollikoda märkis oma aruandes struktuurifondide vaheetapi menetluste kohta (eriaruanne nr 1/2007), põhineb hindamine, mis tehakse programmitöö perioodi piisavalt varajases etapis, et mõjutadajärgmise programmi kavan-damist,tõendusmaterjalil, missaabüksnesvähesel määraltoetudakulude prognoosile.
Evaluations based on asignificant amount of expenditure onthe other hand are likely to be carried out too late to affect the design of any successor programmes.
Teisest küljest on kulutuste olulisel osal põhinevate hindamiste puhultõenäoline,etneedtehakseliigahilja, mõjutamaksjärgmisteprog-rammide kavandamist.
These intrinsic difficulties make it more important for the Commission to implement a robust and comprehensive set of performance indicators, and to ensure evaluation was optimallyscheduled.
Nende probleemide tõttu on veelgi tähtsam, et komisjon rakendaks põhjalikku ja terviklikku tulemusnäitajate kogumit ning tagaks hindamise optimaalse ajakava.
The Commissionshould ensurethat programmes are monitoredin a way that provides it, so far as possible, with useful information on their effects.
Komisjon peabtagama programmidejärelevalve viisil, mistagaks võimalikult palju kasulikku teavet programmide mõjukohta.
Such information should look beyond individual projects and assist in forming a view of a programme as a wholein a way whichtakes account ofits announced objectives.
Nimetatudteave peaks ulatuma kaugemale üksikprojektidest ja aitama kaasa ülevaate saamisele programmist tervikuna, võttes arvesse ka programmi väljakuulutatud eesmärke.
Evaluation of programmes should take place in a way which maximises its usefulnessasasource of“feedback”information which makesit possible toimprove spending programmes.
Programmidehindaminetulebläbiviiaviisil, missuurendab maksimaalselt hindamise kasulikkust tagasisideme allikana, võimaldamaks kuluprogramme täiustada.
The Commission should consider making more use of “longitudinal” evaluation – looking at the impact of keycategories of projects through successive spending frameworks.
Komisjon peaks kaaluma ulatuslikumat “kestevandmete” hindamist, mille käigus vaadeldakse projektide võtmekategooriate mõju järjestikuste kuluraamistikelõikes.
The reportsthatthe Commission has obtained on Member State programmes mightform an appropriateframeworkforthis.
Aruanded, mis komisjon on liikmesriikide programmide kohta saanud, võivad selleks otstarbeks moodustada asjakohaseraamistiku.
The Court’s work suggests that total costs of preparing proposals, reporting on projects and of administration were equivalent to the total funds transferred to projects over the period 2003-2006.
Kontrollikoja tööst nähtub, et taotluste koostamise, projektide aruannete ja haldamise kulutuste kogusumma oli võrdeline perioodi 2003–2006 jooksul projektidele ülekantud rahaliste vahendite kogusummaga.
Taking account of future disbursements and administrative costs, the total of these three types of cost can be expectedto be morethan one-sixth ofthesums disbursed.
Võttes arvesse tulevikus tehtavaid väljamakseid ja halduskulusid, on nimetatud kolme tüüpi kulude eeldatav kogumaksumus üle ühe kuuendiku väljamakstavatestsummadest.
Although the European Commission runs many schemes with a similar design to IEE,it does not have aframeworkfor assessingtheir administrative costs.It is nottherefore possible readily to compare the administrative costs of IEE withthose of otherschemes.
Kuigi Euroopa Komisjon juhib mitmeid Euroopa aruka energeetika programmi ülesehitusega sarnaseid programme, ei ole kehtestatud raamistikku halduskulude hindamiseks. Seetõttu ei ole lihtne võrrelda Euroopa aruka energeetika programmi halduskulusidteiste programmide omadega.
MANAGING COSTS
HALDUSKULUD
The Commission should more systematicallyrecord and analyse information on the administrative cost of programmes (considering indicators such as cost/euro disbursed, and cost/proposal appraised).
Komisjon peaks süstemaatilisemalt talletama ja analüüsima teavet programmide halduskulude kohta (arvestades selliste näitajatega nagu kulu ühe väljamakstud euro kohta ja kulud seoses hinnatava taotlusega).
“Cost” should include costs borne by beneficiaries, not just those borne by the Commission.
“Kulud” peavad sisaldama abisaajate poolt tehtavaid kulutusi, mitte ainult komisjoni kantavaid kulutusi.
The Commission should use this information to compare programmes andidentify andspread best practice.
Komisjon peaks kasutama seda teavet programmide võrdlemisel ning parimatava määratlemiseljalevitamisel.
The Executive Agency has had a positive impact on client satisfaction: participants (and particularly, project coordinators) prefer dealing with the Agency to dealing withthe Commission.
Rakendusameti tegevus on klientide rahulolu positiivselt mõjutanud: osalejad (ja eriti projektikoordinaatorid) eelistavad asjaajamist pigem rakendusameti kui komisjoniga.
This report was adopted by the Court of auditors in Luxembourg at its meeting of 4 September 2008.
Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 4. septembri 2008. aasta istungil Luxembourgis.
OVERVIEW OF THE VERTICAL KEY ACTIONS AND RELATED TARGET AREAS OF SAVE, ALTENER AND STEER
ÜLEVAADE VERTIKAALSETEST PÕHIMEETMETEST JA NENDEGA SEOTUD ALAPROGRAMMIDE SAVE, ALTENER JA STEER SIHTVALDKONDADEST
VERTICAL KEY ACTIONS
VERTIKAALSED PÕHIMEETMED
Schemes for implementation of energy services in buildings
Vahendid ehitiste energiatõhusust käsitleva direktiivi heakskiitmisprotsessi käivitamiseks
Public buildings as shining examples
EHITISTE ENERGIATÕHUSUSE MITMEKORDISTAMINE
RETROFITTING OF SOCIAL HOUSES
SOTSIAALMAJADE MODERNISEERIMINE
INNOVATIVE APPROACHES IN INDUSTRY
INNOVATIIVSED LÄHENEMISVIISID TÖÖSTUSES
Awareness raising, education and training Tailored financing schemes Advanced integrated retrofitting solutions Legal and institutional changes(Instruments for) Energy management Energy services in SMEs Polygeneration
Ehitiste energiateenuste elluviimise projektid Teatud silmapaistvate avalike ehitiste eeskujuks võtmine Energiatõhusate ehitiste parimate tavade edendamine Teadlikkuse tõstmine, haridus ja koolitus Kohandatud rahastamiskavade koostamine Kaasaegsed integreeritud moderniseerimislahendused Õiguslikud ja institutsioonilised muudatused Energiahaldus (vahendid)Energiateenused VKE-des Ühistootmine
Enforcing the application and enhancing the awareness of EU labels and minimum energy efficiency standards
ELi energiamärgise ja energiatõhususe miinimumstandardite rakendamise toetamine ja nendega seotud teadlikkuse suurendamine
ENERGY EFFICIENT EQUIPMENT AND PRODUCTS
ENERGIATÕHUSAD SEADMED JA TOOTED
Technology procurement, buyer-initiatives and other approaches to accelerate the transformation of the market
Tehnoloogiahanked, ostjate algatused ja muud meetmed turu ümberkujundamise kiirendamiseks
Monitoring market transformation and preparing the ground for new policy initiatives
Turu ümberkujundamise seire ja aluse panemine uutele poliitikaalgatustele
Legislation, fiscal regimes and fuels standards and norms
Õigusaktid, maksustamiskord ning kütusestandardid ja -normatiivid
Supply chain and market structures for biofuels
Biokütuste tarnekett ja turustruktuurid
ALTERNATIVE VEHICLE PROPULSION
ALTERNATIIVSED SÕIDUKIKÜTUSED
Supply chain and market structures for alternative fuels requiring separate supply chains
Eraldi tarnekette vajavate alternatiivsete kütuste tarnekett ja turustruktuurid
Market demand for alternatively propelled vehicles Accompanying measures Reducing demand for transport Enhancing energy efficiency in a transport mode Encouraging transfer to less energy intense modes Economic instruments and incentives Information and awareness and education
Kaasnevad meetmed Transpordinõudluse vähendamine Transpordi energiatõhususe suurendamine Vähem energiat kasutava transpordi soodustamine Majanduslikud vahendid ja soodustused Teave, teadlikkus ja koolitus
Training and education of local agencies in the efficient use of energy and use of alternative fuels in transport
Kohalike asutuste koolitamine energia tõhusaks kasutamiseks ja alternatiivsete kütuste kasutamise alal transpordis
STRENGTHENING THE KNOWLEDGE OF LOCAL MANAGEMENT AGENCIES IN THE TRANSPORT FIELD
KOHALIKE JUHTIMISASUTUSTE TEADLIKKUSE SUURENDAMINE TRANSPORDIALAL
Fostering collaboration and partnership: Supporting local actors in programme and project participation
Koostöö ja partnerluse edendamine: toetada kohalikke osalejaid nende osalemisel programmis ja projektides
Source: Intelligent Energy – Europe 2003-2006 – Global Work Programme for the years 2003-2006.
Allikas: perioodi 2003–2006 Euroopa aruka energeetika programm – üldine töökava aastateks 2003–2006.
OVERVIEW OF THE VERTICAL KEY ACTIONS AND THE RELATED TARGET AREAS OF COOPENER
ÜLEVAADE VERTIKAALSETEST PÕHIMEETMETEST JA NENDEGA SEOTUD ALAPROGRAMMI COOPENER SIHTVALDKONDADEST
The energy policy chain, from development to promotion and implementation
Energiapoliitika kett, alates väljatöötamisest kuni edendamise ja rakendamiseni
Pro-poor energy regulations, addressing sustainability, targets, and decentralised generation
Energia ja vaesusega seotud määruste koostamine, mis käsitlevad jätkusuutlikkust, eesmärke ja detsentraliseeritud energiatootmist
Energy planning for urban, peri-urban and rural areas
Linnaalade, linnalähialade ja maapiirkondade energiakavandamine
ENERGY POLICIES, LEGISLATION AND MARKET CONDITIONS FOR ENABLING POVERTY ALLEVIATION IN DEVELOPING COUNTRIES
ENERGIAPOLIITIKAD, ÕIGUSAKTID JA TURUTINGIMUSED VAESUSE VÄHENDAMISEKS ARENGUMAADES
Financing, investments and support schemes for energy sector programmes and projects, with particular emphasis on SMEs
Energeetikavaldkonna programmide ja projektide rahastamis-, investeerimis- ja toetussüsteemid, pidades silmas eelkõige VKE-sid
Training and networking for energy policy makers, regulators, and planners
Energiateenuste parimate tavade edendamine vaeste riikide vajaduste täitmiseks
Training, networking, mobility an study tours for energy professionals
Poliitiliste otsuste tegijate, seadusandjate ja kavandajate koolitamine ja nendevaheliste võrgustike loomine
STRENGTHENING LOCAL ENERGY EXPERTISE IN DEVELOPING COUNTRIES
Energiavaldkonna asjatundjate koolitamine, nendevaheliste võrgustike loomine, liikuvus ja õppereiside korraldamine
Strengthening existing Energy Centres, Agencies and Industry Associations
Olemasolevate energiakeskuste, agentuuride ja tootmisharu ühenduste tugevdamine
OVERVIEW OF THE HORIZONTAL KEY ACTIONS AND RELATED TARGET AREAS
ÜLEVAADE HORISONTAALSETEST PÕHIMEETMETEST JA NENDEGA SEOTUD SIHTVALDKONDADEST
HORIZONTAL KEY ACTIONS
HORISONTAALSED PÕHIMEETMED
Promoting energy citizenship and mobilising local energy actors
Energiakodakondsuse edendamine ja kohalike energiavaldkonna osalejate mobiliseerimine
SUSTAINABLE ENERGY COMMUNITIES
JÄTKUSUUTLIKUD ENERGIAKOGUKONNAD
Local community planning for the efficient use of RES and conventional energy, demand side management and associated mobility
Kohalike kogukondade organiseerimine taastuvatest energiaallikatest saadava energia ja tavaenergia tõhusaks kasutamiseks, nõudluse haldamine ja mõju sellega seotud mobiilsusele
Establish favourable conditions for local energy markets and services to reach a critical mass
Soodsate tingimuste loomine kohalikele energiaturgudele ja teenustele, et saavutada kriitiline mass
ManagEnergy: the facilitating instrument for local energy activities
ManagEnergy: vahend, mis aitab kohalike energiavaldkonna meetmete elluviimist
THINK GLOBALLY ACT LOCALLY
MÕTLE GLOBAALSELT, TEGUTSE KOHALIKUL TASANDIL
Support for the creation of local and regional energy management agencies and for the operation of national associations of agencies
Toetus kohalike ja piirkondlike energiajuhtimisasutuste loomisele ja agentuuride riiklike liitude tegevusele
Think globally: Community added value (Reflection group)Cross-country analysis of different financing mechanisms
Mõtle globaalselt: ühenduse lisandväärtus (töörühm)Analüüs erinevate rahastamismehhanismide kohta riigiti
Development and promotion of innovative financing mechanisms for RES & RUE investments ALL
Innovatiivsete rahastamismehhanismide arendamine ja edendamine taastuvate energiaallikate ja energia mõistliku kasutamisega seotud investeeringutes
FINANCIAL MECHANISMS & INCENTIVES The right to a fair competition
RAHASTAMISMEHHANISMID JA SOODUSTUSED
Platform/Forum for exchange of experience on financial mechanisms & incentives Monitoring and evaluation of different RES/RUE policies and measures
Taastuvate energiaallikate ja energia mõistliku kasutamisega seotud poliitikate ja meetmete järelevalve ja hindamine
MONITORING & EVALUATION Methods, indicators and modelling of future trends ad policy impacts
JÄRELEVALVE JA HINDAMINE
Platform for exchange of experience on monitoring & evaluation DISSEMINATION & PROMOTION Dissemination of project results Dissemination of sector best practice Dissemination of the programme and its achievements
Tuleviku suunitlusi ja poliitika mõjusid käsitlevad menetlused, näitajad ja nende modelleerimine
Public Awareness Campaign for an Energy Sustainable Europe
TEABE LEVITAMINE JA EDENDAMINE
REPLY OF THE COMMISSION TO THE SPECIAL REPORT OF THE COURT OF AUDITORS ONINTELLIGENT ENERGY 20032006
KOMISJONI VASTUS KONTROLLIKOJA ERIARUANDELE ARUKA ENERGEETIKA 20032006 KOHTA
IEE1isaprogrammewithawidescopefor addressing sustainable energy in all sectors ofsocietyasdefinedinthedecisionofthe Parliament and the Council.
Euroopa aruka energeetika esimene programm on laiaulatuslik programm, milles on vastavalt parlamendijanõukoguotsusessätestatule käsitletudsäästvatenergeetikatühiskonna kõigis sektorites.
The Commission considers thatthe monitoringscheme was appropriate.
Euroopaarukaenergeetikaprogrammtoetab Euroopa Liidu poliitikatenergeetikavaldkon-nas vastavalt energiavarustuse kindluse rohelises raamatus, transpordi valges raamatus ja teistesseonduvatesühenduseõigusaktides sätestatule,andestasakaalustatudpanuse järgmiste üldeesmärkide saavutamiseks: energiavarustuse kindlus, konkurentsivõime ja keskkonnakaitse(programmikäsitlevaotsuse artikkel 1).
The IEE programme’s function is essentially acatalyticone,wherecomparativelysmall amountsoffundingareprovidedtotrigger muchlargerinvestmentsinthefuture.
Komisjon on seisukohal, et see ei sea Euroopa aruka energeetika programmi üldist kvaliteetija ülesehitust kahtluse alla.
It is hardly feasible to introduce monitoring at a higher aggregatedlevel giventhe difficulty to isolate causal links between the programme results as catalyst and macroeconomic trends such as the EU’s energy dependency.
Euroopa aruka energeetika programmi eesmärk on sisuliselt katalüütiline: investeeritakse suhteliselt väikesed summad, et stimuleerida palju suuremaidinvesteeringuidtulevikus.
The growth in demand for energy agencies and their long term financing by public authorities are strongindicators that such agencies make asignificantimpact.
Kasvavnõudlusenergiaagentuuridejäreleja nende pikaajalinerahastamineametiasutuste poolt on kindlad näitajad, et nimetatud agentuuride mõju on märkimisväärne.