natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2001-2005 framework strategy for gender equality(2), the Roadmap maintains the ‘twin-track’ approach consisting of gender mainstreaming in all EU policies on one hand and implementing specific measures on the other.
Tihe koostöö instituudi kahe samba vahel, milleks on uurimis- ja teabeosakond (mida juhatab mees) ning nõuande- ja koolitusosakond (mida juhatab naine) võimaldab teadusuuringute tulemused kiiresti realiseerida.
e Structural Funds can contribute to implementation of the Roadmap – in particular for priorities 1), 2), 3) and 5) – in terms of both these aspects.
GISA peab väga oluliseks seda, et instituudi tegevusel oleks konkreetne mõju.
It can also contribute in terms of method, by taking account of gender equality when drawing up and implementing programmes, project selection criteria, and follow-up and evaluation indicators, etc. e Commission and Member States will seek to encourage gender equality in Structural Funds’ intervention in the 2007-2013 period, including by allocating the appropriate resources.
Seetõttu avaldatakse Saksi-Anhalti piirkondliku valitsuse tellimusel regulaarselt „Soolise võrdõiguslikkuse aruanne“, kus esitatakse mitmesugust teavet ja arvandmeid meeste ja naiste suhete kohta, samuti aga uusimate uuringute tulemusi, mis võivad anda häid ideid poliitikutele, majandustegelastele ja riigiametnikele.
ESF and ERDF projects aim to address gender imbalance in areas such as ICT and science and technology through careers support and advice, working with information providers/careers staffin schools and communities as well as providing training in under-represented occupations and sectors.
Samuti on instituut välja töötanud töövahendeid ja praktilisi meetodeid, mille järele on soolise võrdõiguslikkuse laiendamise valdkonnas üha suurem nõudlus. Eriti tasub märkida Saksamaa esimene sooküsimustega seotud teabesüsteem.
A European pact for equality between the genders
Samm-sammult soolise võrdõiguslikkuse suunas
Following the Commission’s adoption of the Roadmap for equality between women and men, the European Council adopted on 24 March 2006 the “European Pact for Gender Equality”(1) which encourages Member States and the Union to implement, in the framework of a strategy for growth and jobs, a series of measures linked to the need to: e Roadmap recognises the gender dimension in health and combating poverty.
Struktuurifondide ühest programmiperioodist teise viib pikk teekond meeste ja naiste tõelise võrdõiguslikkuse poole.
Structural Funds Programmes have a key role in encouraging regional development activity which takes account of women and men’s needs, building awareness of gender equality into regeneration, local economic development and sustainable development strategies.
Sooline võrdõiguslikkus ei ole ühtekuuluvuspoliitikas sugugi uus idee. Meeste ja naiste võrdõiguslikkus tööturul oli struktuurifondide üks eesmärke juba programmiperioodil 1994-1999.
For example women make up the majority of people on benefits, and lone parents and lone pensioners are particularly vulnerable to poverty.
Tol perioodil toetasid aga fondid peamiselt naisi soosivaid erimeetmeid, mis võivad küll olla väga olulised, ent ei aita siiski lahendada struktuurilist ebavõrdsust.
Many projects are now more aware of the need to reconcile work, private and family life through flexible hours for training and support, through direct provision or information on childcare and dependent care.
Lisaks leiti, et sooline võrdõiguslikkus kulub peamiselt ESFi tegevusvaldkonda. Tänu kogemustele ja varasema tegevuse hindamisele võeti seda juba laiemalt arvesse struktuurifondide programmiperioodi 2000-2006 metodoloogilistes dokumentides.
• Contribute to the full realisation of the EU’s ambitions as laid down in the Treaty in the field of gender equality;
2003), avaldas komisjon 2002. aasta detsembris teatise,(1)
• Eliminate the gap between women and men in terms of employment and social protection, by helping to draw full benefit from the European workforce’s productive potential, and
Pikemas perspektiivis tõstetakse teatises esile kolme elementi: tõhusaks osutunud „kahese lähenemise“ jätkamine; teadmistepõhise ühiskonna tähtsus ning seega pingutamine naiste kaasamise nimel info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate ning uurimis- ja arendustegevusse sektoritesse; struktuurifondide naisi soosiv roll uutes liikmesriikides, kus naisi ohustab majanduslike ümberkorralduste negatiivne mõju.
(1) Annexe II of the Presidency Conclusions, European Brussels Council, 23-24 March 2006: http://www.eu2006.at/fr/News/Council_ Conclusions/2403EuropeanCouncil.pdf
Euroopa Parlament avaldas hiljuti programmiperioodi 2000-2006 käsitleva uurimuse(2)tulemused, mille puhul pöörati erilist tähelepanu ERFi ja Ühtekuuluvusfondi tegevusele ning millest õpitut loodetakse kasutada programmiperioodil 2007-2013.
Meeting different needs e Roadmap also highlights the low rate of women entrepreneurs.
2007-2013: sooline võrdõiguslikkus uutes määrustes...
Language instruction for immigrants in Vienna (Austria).
Järgnevates lõikudes on toodud struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi suhtes aastatel 2007-2013 kohaldatavate määruste(3) soolist võrdõiguslikkust käsitlevad sätted.
Ethnic minority groups and disabled people have lower rates of employment generally, in particular women. Women and men also suffer discrimination as a result of their age and sexual orientation.
milles tutvustatakse seniseid edusamme ja mõningaid häid tavasid, samas aga mainitakse „kahese lähenemise“ (naisi soosivate erimeetmete kombineerimine soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega kõigisse poliitikavaldkondadesse) rakendamisel tekkinud takistusi.
Structural Funds give us the potential to support specific actions to challenge issues of multiple disadvantage, and how and in what ways this interacts with gender.
(1) Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning Regioonide komiteele: „Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise rakendamine struktuurifondide programmiperioodi 2000-2006 programmidokumentides“, KOM(2002) 748 lõplik: http://eur-lex.europa.eu/smartapi/cgi/sga_doc?smartapi!celexapi!prod!CELEXnumdoc & lg=EN & numdoc=52002DC0748 & model=guichett
Structural Fund Programmes as key drivers
Struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi üldmäärus:
In Scotland, only 4% of childcare workers are male, yet a study showed that 27% of men would consider working in childcare.
Artikkel 4: Toetuse kooskõlalisus ja kontsentreerimine
Page 11
Artikkel 11: Partnerlus
Gender mainstreaming and regional development
Art 4 lg 5: ESFi tegevuse hindamisel tuleb arvesse võtta ka ESFi toetatavate meetmete panust (...) ühenduse eesmärkidesse (...) sotsiaalse kaasatuse, naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise ning hariduse ja koolituse alal.
Plans to open a European Gender Institute in Vilnius
Artikkel 5: Hea haldustava ja partnerlus
Following the expression of support by the European Council on 17-18 June 2004, the Commission announced on 8 March 2005 that it would be setting up a European Gender Institute. e proposal for a regulation(1), presented by the Commission, is currently the subject of an interinstitutional debate.
Art 5 lg 4: Iga rakenduskava elluviimist korraldav asutus soodustab valitsusväliste organisatsioonide piisavat osalemist rahastatavates tegevustes ja juurdepääsu nendele, eriti sotsiaalse kaasatuse, meeste ja naiste võrdõiguslikkuse ja võrdsete võimaluste valdkonnas.
Art. 11(2): (...) e partnership shall cover the preparation, implementation, monitoring and evaluation of operational programmes.
Partnerlus hõlmab rakenduskavade ettevalmistamist, rakendamist, seiret ja hindamist.
e Member States shall ensure that operational programmes include a description of how gender equality and equal opportunities are promoted in the preparation, implementation, monitoring and evaluation of operational programmes.
Liikmesriigid tagavad, et rakenduskavades kirjeldatakse, kuidas meeste ja naiste võrdõiguslikkust ja võrdseid võimalusi edendatakse programmide ettevalmistamisel, rakendamisel, järelevalvel ja hindamisel.
Article 16: Equality between men and women and nondiscrimination
Artikkel 16: Meeste ja naiste võrdõiguslikkus ja mittediskrimineerimine
Article 10: Reports e annual and final implementation reports (...) shall contain, where appropriate, a synthesis of the implementation of: a) gender mainstreaming as well as any gender-specific action (...).
Artikkel 10: Aruanded(...) aasta- ja lõpparuannetes esitatakse vajaduse korral kokkuvõte järgmiste meetmete rakendamise kohta: a) soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine ning muud naiste ja meeste võrdõiguslikkusega seotud erimeetmed (...).
Where the nature of the assistance permits, statistics shall be broken down by sex and by the size of the recipient undertakings.From the European Development Fund regulation:
Kui abi laad seda võimaldab, jagatakse statistilised andmed abi saava ettevõtja soo ja ettevõtte suuruse järgi.
Article 6: European territorial cooperation
Euroopa Regionaalarengu Fondi määrus:
Adopted in October 2006 by the Council, the Community strategic guidelines on cohesion(4) set out the EU’s principles and policy priorities for 2007-2013 and suggest the means of implementing them. e Member States took these guidelines as a basis when drawing up their National Strategic Frameworks (NSFs) and when developing the some 450 Operational Programmes which must be adopted by the Commission during 2007.
Ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegilistes suunistes(4), mille nõukogu võttis vastu 2006. aasta oktoobris, on sõnastatud ELi poliitilised põhimõtted ja prioriteedid aastateks 2007-2013 ning nende rakendamise soovituslikud vahendid. Liikmesriigid kasutasid suuniseid oma riiklike strateegiliste tugiraamistike koostamisel ning umbes 450 rakenduskava väljatöötamisel, mille komisjon 2007. aasta jooksul vastu võtab.
From the European Social Fund regulation:
Euroopa Sotsiaalfondi määrus:
Article 3: Scope of assistance
Artikkel 3: Abi ulatus
Art. 3(1): Within the framework of the Convergence and Regional competitiveness and employment objectives, the ESF shall support (...):
Art 3 lg 1: Lähenemise ning piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärkide raames toetab ESF (...):
• In the crosscutting principles by the terms of which the programmes must be in keeping with the Lisbon agenda: «(...)
• „Sektoritevahelistes“ põhimõtetes, mille kohaselt programmid peavad sobituma Lissaboni tegevuskavasse: „(...) liikmesriigid ja piirkonnad peaksid meeste ja naiste võrdõiguslikkuse eesmärki silmas pidama programmide ja projektide ettevalmistamise ja rakendamise kõigis etappides“, seda kas erimeetmete kaudu või „võttes tähelepanelikult arvesse“ teiste projektide võimalikku mõju sellele valdkonnale.
Member States and regions should pursue the objective of equality between men and women at all stages of the preparation and implementation of programmes and projects,” whether through specific actions or «by taking careful account» of the effects that other projects can have in this field. ey must also «prevent all discrimination on the basis of gender, (...) during the different stages of Fund implementation.»
Lisaks peaksid need „vältima diskrimineerimist soo, (...) tõttu fondide rakendamise kõigis etappides“.
Art. 3(1)(b)(iii): mainstreaming and specific action to improve access to employment, increase the sustainable participation and progress of women in employment and reduce gender-based segregation in the labour market, including by addressing the root causes, direct and indirect, of gender pay gaps.
Art 3 lg 1 punkti (b) alapunkt (iii): soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine ja erimeetmed, et parandada ligipääsu tööhõivele ning suurendada naiste püsivat osalemist ja osakaalu kasvu tööhõives, vähendada tööturul soolist eristamist, sealhulgas tegeledes soost tulenevate nii otseste kui kaudsete palgaerinevuste algpõhjustega.
Art. 3(2): Within the framework of the Convergence objective, the ESF shall support (...):
Art 3 lg 2: Lähenemise eesmärgi raames toetab ESF (...):
• In a series of detailed measures designed to support women entrepreneurship, strengthen the participation of women in employment without any kind of discrimination, reconcile professional and private life, facilitate access to childcare services, etc., thereby helping to implement the European Pact for Gender Equality.
• Rea üksikasjalikult määratletud meetmete kaudu, mille eesmärgiks on toetada naisettevõtlust, tugevdada naiste osalemist tööturul, vältides mis tahes diskrimineerimist, edendada töö ja eraelu sobitamist, parandada lastehoiuteenuste kättesaadavust, jne, aidates selliselt rakendada Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti.
Art. 3(2(a)(ii): increased participation in education and training throughout the life-cycle, including through actions aiming to achieve a reduction (...) in gender-based segregation of subjects (...).
Art. 3 lg 2 punkti (a) alapunkt (ii): kasvav osalemine elukestvas hariduses ja koolituses, kaasa arvatud meetmed (...) soolise eristamise oluliseks vähendamiseks (...).
ESTONIAChildcare for working mums
EESTILastehoiuteenus aktiivsetele naistele
Crèches adapted to the needs of workers in the tourism sector
Turismisektori töötajate vajadustele vastavad lastesõimed
Total cost: EUR 216 640EU contribution: EUR 154 356
Kogumaksumus: 216 640 EURELi osalus: 154 356 EUR
Total cost: EUR 10 000EU contribution: EUR 2 500
Kogumaksumus: 10 000 EURELi osalus: 2 500 EUR
“e hotel, restaurants and cafés sector (horeca) on the Belgian coast faces a shortage of labour due in particular to the lack of care facilities for young children.
„Belgia ranniku hotelli-, kohviku- ja restoranisektor (horeca) vaevleb tööjõupuuduse käes, mille üheks põhjuseks on väikelaste hoiuvõimaluste puudumine.
It is often very dif- f i ficult for workers in this sector – especially women – to find find childcare services suitable for their atypical working hours (evening, weekend, at peak holiday seasons).
Selle sektori töötajatel, eriti naistel, on sageli väga raske leida oma ebatüüpilise tööajaga (õhtud, nädalavahetused, hooajatöö, jne) sobivat lastehoiuteenust.
‘De Trampoline’ is a pilot project providing a network of nursery facilities adapted to the needs of the horeca sector.
‘De Trampoline’ on pilootprojekt, mis hõlmab horeca töötajate vajadustele sobivat lastehoiuteenuste võrku.
"Estonia is well known for the high proportion of women in full-time employment.
„Eesti on tuntud täistööajaga töötavate naiste suure osakaalu poolest.
But while 80% of women want to combine work and family life, fewer than half of the children aged between one and four are able to find a place in nursery school.
Ent kuigi 80% naistest soovib tööd ja pereelu kokku sobitada, leidub lasteaiakohti vähem kui pooltele ühe- kuni nelja-aastastele lastele.
48% of municipalities have therefore had to draw up a waiting list for access to childcare facilities.
48% kohalikest omavalitsustest on pidanud koostama lastehoiuasutuste ootenimekirjad.
Launched by 30 enthusiastic nursery nurses, the pilot project ‘Children taken care of, mothers at work’ sought to resolve this problem by creating daytime childcare facilities throughout the country.
Projekt „Lapsed hoitud, emad tööl“, mille taga seisab 30 tulevast lasteaiaõpetajat, seadis eesmärgiks probleemi lahendamise, luues laste päevahoiu võimalusi kõikjal Eestis.
Now well established, this system has been recognised for the past year by the Estonian Social Security and more than 200 child carers, in addition to the project initiators, are now qualified and available to assist parents of young children return to the employment market.”
Nüüdseks hästi sisse töötatud süsteemi tunnustab käesolevast aastast saadik ka Sotsiaalministeerium ning lisaks vahepeal diplomi kätte saanud projekti algatajatele on 200 lapsehoidjat valmis aitama väikelaste vanemaid, kes tahavad tööturule naasta.“
Nele Zwaenepoel, Objective 2, Province of Western Flanders Nele.Zwaenepoel@west-vlaanderen.be
Nele Zwaenepoel, Eesmärk 2, Lääne-Flandria Nele.Zwaenepoel@west-vlaanderen.be
Erika Vahtmäe, Project Manager, Ministry for Population and Ethnic Affairs of Estoniaerika.vahtmae@riigikantselei.ee
Erika Vahtmäe, projektijuht, Rahvastikuministri bürooerika.vahtmae@riigikantselei.ee
HUNGARYNetwork of women entrepreneurs
UNGARINaisettevõtjate võrgustik
Total cost: EUR 466 624EU contribution: EUR 340 912
Kogumaksumus: 466 624 EURELi osalus: 340 912 EUR
Total cost: EUR 61 200EU contribution: EUR 61 200
Kogumaksumus: 61 200 EURELi osalus: 61 200 EUR
"e project 'Women can do it' supported women entrepreneurs through the ‘HAFEN’ centre, a business incubator for women located in Berlin-Marzahn. e project’s main aims were to: create the HAFEN centre; convince candidate entrepreneurs to set up their business at the centre; provide them with cheap office space, equipment, advice and support; restore businesses in difficulty to working order; find exit strategies or professional outlets for those who abandoned their business project following a negative assessment; organise eight professional forums on management, the search for public financing, a balance between work and private life, etc.
„Projekt Women can do it („Naised saavad sellega hakkama“) toetas naisettevõtjaid HAFENi keskuse kaudu, mis on Berlin-Marzahnis asuv naisettevõtete inkubaator. Projekti põhieesmärgid olid: luua HAFENi keskus; innustada tulevasi naisettevõtjaid tooma oma äritegevuse keskusse; pakkuda neile odavat kontoripinda, varustust, nõuande- ja tugiteenuseid; aidata jalule raskustesse sattunud ettevõtteid; leida lahendusi ja ametialaseid võimalusi neile, kes jätsid projekti negatiivse hinnangu tulemusel pooleli; korraldada 8 kutsefoorumit juhtimise, riiklike rahastamisvõimaluste leidmise, töö ja eraelu vahelise tasakaalu jms teemadel.
Berlin’s FHTW University of Applied Sciences provided the necessary scientific support and follow-up.”
Vajaliku teadusliku toetuse ja järelevalve tagas Berliini FHTW rakendusteaduste ülikool.“
More concretely, the project involved providing them with personalised support and all the assistance needed in finding a job.”
Konkreetsemalt pakuti neile individuaalset nõustamis- ja tugiteenust.“
Ida Csapó, Project Manager, Hungarian Association for Women in Computing Nonprofit Companieshttp://www.minok.hu/taxonomy/term/108 o 22 _BAR_ p. 15 _BAR_
Ida Csapó, projekti juht, Ungari informaatikavaldkonna mittetulundusühingute liit http://www.minok.hu/taxonomy/term/108 o 22 _BAR_ p. 11 _BAR_
“Finnvera, a financial instrument in the service of women entrepreneurs”
„Finnvera, naisettevõtjatele suunatud finantsinstrument“
Anneli Soppi, Head of the Microfinance Unit, Finnvera Plc actual or projected profitability of the business venture.
Anneli Soppi, väikelaenude osakonna juht, Finnvera Plc
Services to people first first
Eelkõige üksikisikutele suunatud teenused
Finland is well known for its equal opportunity policies.
Soome on oma võrdsete võimaluste poliitika poolest laialt tuntud.
For Finnish women, equality also means fi nan-cial independence. is is perhaps why the proportion of women entrepreneurs in Finland is relatively high compared with other European countries.
Soome naiste arvates tähendab võrdsus rahalist sõltumatust. Võib-olla just sellepärast on naisettevõtjate osakaal Soomes teiste Euroopa riikidega võrreldes suhteliselt suur.
A third of Finnish entrepreneurs are women, with many of them self-employed. e Finnish Government’s entrepreneurship programme aims to increase this proportion to 40%. e Finnvera «Loans for Women”, which are specifically targeted at women entrepreneurs, seeks to act as a genuine catalyst in achieving this.
Kolmandik Soome ettevõtjaid on naised, kellest suur osa on füüsilisest isikust ettevõtjad. Soome valitsuse ettevõtlusprogrammi eesmärgiks on tõsta naiste osakaal 40% peale.
Women have a clear preference for the services sector.
Väga paljud naised töötavad teenustesektoris.
Most of those who take out the loans are engaged in “proximity” services such as social assistance, health, diet, other services to persons and retail.
Enamik laenusaajaid töötabki teenuste valdkonnas: sotsiaalabi, tervishoiu, toitlustuse või muude üksikisikutele suunatud teenuste valdkonnas või siis jaekaubanduses.
Local competition is often fierce in these fields and existing businesses can already offer a comprehensive range of services.
Konkurents on sageli väga karm ja piirkonnas juba tegutsevate ettevõtete pakutavate teenuste valik on tihti üpris täielik.
To succeed, a new business must stand out from its competitors.
Algaja ettevõtja, kes tahab oma töös edu saavutada, peab konkurentide seast esile tõusma.
But creating a niche market requires both ability and financial resources, the demand for consumer services being very sensitive to economic fluctuations. fluctuations.
Oma niši leidmine eeldab aga oskuslikkust ja rahalisi vahendeid, kuna tarbijale suunatud teenuste nõudlus sõltub paljuski majanduse kõikumistest.
e contracting out of social assistance and healthcare services has created a new demand, and small businesses run by women are responding to this.
Sotsiaalabi- ja tervishoiuteenuste sisseostmine on tekitanud uue nõudluse, millele naiste loodud väikeettevõtted vastavadki.
Good payers
Head tagasimaksjad
Owned by the Finnish state, Finnvera Plc is a fi nanc-ing company which specialises in providing complementary financing solutions adapted to the different stages in a company’s development.
Soome riigile kuuluv Finnvera Plc on rahastamisasutus, mis on spetsialiseerunud ettevõtete arengu kõigile etappidele kohandatud täiendavate fi nantsla-henduste pakkumisele.
Finnvera also acts as an intermediary between the European Union’s financing programmes and Finnish SMEs.
Samuti on Finnvera vahendajaks Euroopa Liidu rahastamisprogrammide ning Soome väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vahel.
It awards between 3 800 and 5 500 microloans a year with a total microcredit portfolio of over 12 500 loans for a total amount of 160.7 million euros.
Finnvera annab aastas 3800 kuni 5500 väikelaenu. Väikelaenuportfell sisaldab tänase seisuga üle 12 500 laenu, mille kogusumma on 160,7 miljonit eurot.
Women make up 40% of the customers applying for microcredit.
Väikelaenuklientidest 40% on naised.
Finnvera currently works with over 26 000 companies, 80% of which are micro-enterprises.
Finnvera teeb koostööd rohkem kui 26 000 ettevõttega, millest 80% on väikeettevõtted.
Women entrepreneurs are often accused of being too cautious.
Naisettevõtjatele heidetakse sageli ette liigset ettevaatlikkust.
In fact, they are simply realistic.
Tegelikult on nad lihtsalt realistid.
Women take calculated risks, ensuring that should the very worst happen they will be able to meet their obligations.
Naised püüavad riske kontrolli all hoida ning tegutseda nii, et isegi kui juhtub midagi hullu, suudaksid nad oma kohustused ikkagi täita.
Finnvera has also noted very few defaults on payments among its female clientele.
Finnvera on täheldanud, et naisklientide puhul on tagasimakseprobleeme esinenud väga vähe.
e aim of the “Loans for Women”, launched in 1997, is to encourage entrepreneurship among women and in particular to encourage women, with a good business idea but without sufficient guarantees, to obtain the financing they need to set up their business.
1997. aastal loodud naistelaenu eesmärgiks on soodustada naisettevõtlust ning eelkõige julgustada naisi, kellel on hea äriidee, kuid puuduvad äri alustamiseks ja laenusaamiseks vajalikud tagatised.
e survival rate of start-up companies is 76-80%. e advisory services, training and sponsorship facilities offered by local non-financial service providers help increase this survival rate.
Ka uute ettevõtete püsimajäämise protsent on 76-80%. Nõustamisteenused, koolituskursused ja tugisüsteemid, mida pakuvad kohalikud asutused, aitavad seda protsenti veelgi tõsta.