natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Investing in people can result in:• higher salaries for the employee: + 8 to 10 %;• higher productivity: + 6.2 % in the short run;• higher returns for the employer: + 9 %.
Inimestesse investeerimise tulemused:• Kõrgemad palgad töötajatele: +8–10%• Parem tööviljakus: lühiajalises perspektiivis +6,2%• Suurem tulu tööandjatele: +9%
In addition to aid from the EU budget (EUR 2.2 billion), the EU countries will provide some EUR 3.5 billion for development projects in 77 African, Caribbean and Pacific countries through the European Development Fund, also managed by the European Commission.
Lisaks ELi eelarvest eraldatavale toetusele (2,2 miljardit eurot) annavad ELi riigid Euroopa Komisjoni hallatava Euroopa Arengufondi kaudu 3,5 miljardit eurot arenguprojektide jaoks 77 Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riigis.
EUR 9.4 billion
Inimesed
Research
Majandus
Young researchers will have more than EUR 261 million to investigate 250 ideas they will propose.
Uute tööhõivevõimaluste loomine.
Freedom, Security and Justice & European Citizenship Education and training
Bioloogilise mitmekesisuse ja traditsiooniliste põllumajandusmaastike kaitsmine ning keskkonnahoidliku põllumajanduse edendamine.
Making Europe a safer place to live
Euroopa muutmine turvalisemaks elukohaks
Researchers will benefit from EUR 430 million available for training, better career perspectives, and closer interaction between academia and industry.
Inimeste tervise ja tarbijaõiguste kaitsmine, kultuuri edendamine
EUR 624 million
624 miljardit eurot
What to do in case of an EU-wide u pandemic?
Mida teha üleeuroopalise gripipandeemia korral?
Technical support to Bulgaria and Romania
Tehniline abi Bulgaariale ja Rumeeniale
European culture and diversity
Tervis ja tarbijaõigused
Information systems Fundamental rights and justice
Rohkem investeeringuid ettevõtete uuendustegevusse
Through the External Borders Fund, EUR 170 million will be used to improve controls over the ow of people across 91 000 km of land and sea borders, and to provide better consular services in third countries.
Välispiiride Fondile eraldatud 170 miljoni euroga parandatakse kontrolli rände üle 91 000 kilomeetri pikkusel maismaa- ja merepiiril ning tagatakse paremad konsulaarteenused kolmandates riikides.
Energy andtransport
Detsentraliseeritud asutused
Rapid reaction and solidarity
Euroopa kultuur ja mitmekesisus
Energy of the future
Turvalisus ja vabadused
Information societyand education
Kiire reageerimine ja solidaarsus
Managing migration together
Meedia ELi kodanike teavitamine
Young Europeans make their voices heard
Noorte eurooplaste hääl kuuldavaks
The European Integration Fund will make EUR 65 million available to EU countries for helping both EU citizens and legal immigrants to live in a diverse society.
Euroopa Integratsioonifondi kaudu eraldatakse ELi riikidele 65 miljonit eurot, et aidata ELi kodanikel ja seaduslikel sisserändajatel elada koos mitmekesises ühiskonnas.
An additional EUR 67 million will be available through the European Refugee Fund to help the EU countries that receive massive ows of refugees.
Euroopa Pagulaste Fondi kaudu eraldatakse lisaks 67 miljonit eurot põgenikemasse vastuvõtvate ELi riikide aitamiseks.
There are some 60 million Europeans between the ages of 15 and 25.
Euroopas on umbes 60 miljonit noort vanuses 15–25 aastat.
With EUR 115 million,‘Youth in action’ will provide more than 100 000 young Europeans with the opportunity to participate in youth exchanges, the European Voluntary Service and to become active players in democratic life, both at national and European level.
Programm „Aktiivsed noored“, mille jaoks on eraldatud 115 miljonit eurot, annab rohkem kui 100 000 noorele eurooplasele võimaluse osaleda noortevahetustes, Euroopa vabatahtlikus teenistuses ning lüüa aktiivselt kaasa demokraatlikus ühiskonnas nii oma riigi kui ka Euroopa tasandil.
What is the money spent on?Where does the money come from?How is the budget decided?How is the money spent and controlled?How is the money accounted for?
Kuidas eelarve üle otsustatakse? Kuidas raha kulutatakse ja kuidas seda kontrollitakse?Kuidas antakse aru rahakasutamisest? kasutamisest?
EUROPEAN COMMISSION kg703655EN.indd 1
EUROOPA KOMISJON kg703655ET.indd 1
time. These are grouped under broad spending categories (known as ‘headings’) and 31 different policy areas.
omakorda rühmitatud kululiikideks (ehk „rubriikideks”) ja kolmekümne üheks poliitikavaldkonnaks.
e EU budget nances actions and projects in policy domains where all EU countries have agreed to act at Union level.
ELi eelarvest rahastatakse selliste poliitikavaldkondade meetmeid ja projekte, milles liikmesriigid on otsustanud tegutseda ühiselt.
Such decisions are taken for very practical reasons. Joining forces in these areas can yield greater results and costs less.
Seda tehakse praktilistel kaalutlustel, kuna mõnes valdkonnas on ühiste jõududega võimalik saavutada paremaid tulemusi ja vähendada kulusid.
A small amount — around 1 % of the Union’s national wealth, which is equivalent to about EUR 235 per person — comes into the EU’s annual budget. is money is used with the aim of improving the everyday lives of people.
Liikmesriigid annavad igal aastal väikese osa oma varadest – umbes 1%, mis vastab ligikaudu 235 eurole ühe inimese kohta – ELi eelarvesse.
For small businesses, it could imply easier access to larger markets and a fair business environment.
Üliõpilaste jaoks võib see tähendada õppimisvõimalust välismaal, väikeettevõtjate jaoks kergemat pääsu suurele turule ja õiglast ärikeskkonda, teadlaste jaoks võimalust rakendada oma ideid ning tööotsijate jaoks uusi koolitusvõimalusi.
For researchers, it could mean more chances to develop their ideas. For jobseekers, it could be new training possibilities.
Kõigile meist on mingil moel kasu ELi eelarvest rahastatud meetmetest – olgu selle väljenduseks puhtad rannad, ohutud toiduained, paremad teed või põhiõiguste kaitse.
Directly or indirectly, we all benefit from some activity funded from the EU budget, be it in the form of cleaner beaches, safer food on our plates, better roads or the guaranteeing of our fundamental rights.
ELi eelarvest toetatavad meetmed ja projektid peegeldavad tema liikmesriikide prioriteete. Prioriteedid on
Actions and projects funded by the EU budget reflect the priorities set by the EU countries at a given ere are other policies, however, where the EU countries decided not to act at Union level.
Samal ajal on muid valdkondi, kus liikmesriigid ei tegutse liidu tasandil ühiselt. Näiteks sotsiaalkindlustust, pensioneid, tervishoidu ja haridussüsteemi rahastab riik või piirkondlikud või kohalikud omavalitsused.
For example, national social security, pension, health or education systems are all paid for by national, regional or local governments. e ‘subsidiarity principle’ ensures that activities best managed at national, regional or local level are funded at the most appropriate level and that the Union does not intervene.
Lähimuspõhimõte ehk subsidiaarsuse põhimõte tagab selle, et liit ei sekku nende meetmete rahastamisse, mida on kõige parem hallata riigi või piirkondliku või kohaliku omavalitsuse tasandil.
Natural resources: Agriculture, rural development,environment and fisheries
Loodusvarud: põllumajandus, maaelu areng, keskkond ja kalandus
The EU as a global player
EL rahvusvahelise partnerina
Other including administrative expenditure
Muu, sealhulgas halduskulud
%of EU spending (2007-2013 average)
% ELi kuludes (2007.–2013. aasta keskmine)
For the next seven years, the EU countries have decided to dedicate a considerable part of their joint e orts and of the EU budget to creating more economic growth and jobs.
ELi liikmesriigid on otsustanud suunata järgmise seitsme aasta jooksul olulise osa oma ühistest pingutustest ja liidu eelarvest majanduskasvu suurendamisele ja uute töökohtade loomisele.
Sustainable growth has become one of the main priorities of the Union. e EU economy needs to be more competitive and less prosperous regions need to catch up with the others.
Jätkusuutlikust kasvust on saanud üks liidu põhilisi prioriteete. ELi majandus peab muutuma konkurentsivõimelisemaks ning vaesemaid piirkondi tuleb aidata, et teistele järele jõuda.
A more competitive economy requires more investment in research and education, extended transport and energy networks and better employment conditions, all at the same time.
Konkurentsivõimelisem majandus nõuab rohkem investeeringuid teadusesse ja haridusse, transpordi- ja energiavõrkude laiendamist ning paremaid töötingimusi.
As a result, a simple idea developed in a laboratory could be picked up by a small business across the EU and marketed throughout the Union, with full protection of consumers’ rights.
Seda on vaja näiteks selleks, et laboris sündinud idee jõuaks väikeettevõtjani ja sealt edasi kogu ELi turule, ilma et seejuures unustataks tarbijate õiguste kaitset.
In this case, funding a simple idea provides employment to the researcher, the entrepreneur, the distributor and protection to the consumer.
Ideede rahastamine aitab seega anda tööd teadlastele, ettevõtjatele ja turustajatele ning kaitseb samal ajal tarbijat.
Achieving longterm growth also depends on tapping and increasing the EU’s growth potential. is priority, known as ‘Cohesion’, calls for helping especially less advantaged regions transform their economy to face global competition.
Pikaajalise kasvu saavutamine sõltub samuti ELi kasvupotentsiaali ärakasutamisest ja selle suurendamisest. Selle ühtekuuluvusele suunatud prioriteedi eesmärk on aidata eriti ebasoodsas olukorras olevatel piirkondadel teha ümberkorraldusi oma majanduses, et tulla toime ülemaailmse konkurentsiga.
Innovation and the knowledge economy provide an unprecedented window of opportunity to trigger growth in these regions.
Uuendustegevus ja teadmistepõhine majandus loovad nendes piirkondades majanduskasvuks enneolematud võimalused.
e Union’s e orts are directed to achieving cohesion focus on developing infrastructures and help-
Ühtekuuluvuse tagamiseks keskendub liit infrastruktuuride arendamisele ja nimetatud piirkondade abistamisele tööjõu
Over the period 2007–2013, out of every euro spent from the EU’s annual budget, 44 cents will go to competitiveness and cohesion activities.
2007.–2013. aastal kulutatakse 44 senti igast eurost ELi eelarves konkurentsivõime ja ühtekuuluvuse toetamisele.
Our natural resources anks to their geographic and climatic diversity, the EU countries produce a large variety of agricultural products, which European consumers can buy at reasonable prices. e EU e orts in this eld have two main goals.
Liiduloodusvarad loodusvarad dustele ja põllumajandussaadused rangetele ohutus- ja kvaliteedinõuetele.
First, what is produced must correspond to what consumers want, including high safety and quality for agricultural products.
Teiseks peavad põllumajandustootjad suutma tootmist vastavalt nõudlusele planeerida ja kohandada ning hoidma seejuures keskkonda.
Second, on the production side, the farming community should be able to plan and adapt production to consumers’ demands swhile respecting the environment.
Tänu liikmesriikide geograafilisele ulatusele ja mitmekesisele kliimale kasvab ELis suur valik tarbijale taskukohaseid põllumajandustooteid.
In addition, successful management and protection of our natural resources must also include direct measures to protect the environment, restructure and diversify the rural economy and promote sustainable shing.
tuleb võidelda ulatuslike meetmetega, mitmel rindel ja piiriüleselt.
A er all, animal infections, oil spills and air pollution do not stop at national borders.
2007.–2013. aastal kulutatakse 43 senti igast eurost ELi eelarves loodusvaradele.
Such threats require extensive action on many fronts and in several countries.
maapiirkondade majanduse ümberkorraldamiseks ja mitmekesistamiseks ning säästliku kalapüügi edendamiseks.
Over the period 2007–13, 43 cents out of every euro will be spent from the EU budget each year in favour of our natural resources.
Loomade nakkushaigused, na areostus ja õhusaaste ei tunne teatavasti riigipiire. Selliste ohtude vastu
Fundamental freedoms, security and justice
Sel eesmärgil kasutatakse umbes üks sent igast eurost ELi eelarves.
Similarly, the ght against terrorism, organised crime and illegal immigration is much more e ective when EU countries share information and act together. e EU strives for a better management of migration ows into the Union and extensive cooperation in criminal and judicial matters as well as secure societies based on the rule of law.
Terrorismi, organiseeritud kuritegevuse ja ebaseadusliku sisserände vastane võitlus on samuti palju tulemuslikum, kui ELi liikmesriigid vahetavad omavahel teavet ja tegutsevad üheskoos.
About one cent in every euro from the EU budget will be spent to this end.
EL püüab selle poole, et paraneks liitu sisenevate rändevoogude haldamine,
Being European: Debate, dialogue and culture
Eurooplaseks olemine: arutelu, dialoog ja kultuur
More than 495 million of us live in the EU.
ELis elab üle 495 miljoni inimese, kes räägivad paljusid keeli ja on erineva kultuuritaustaga.
We speak many different languages and have different cultural backgrounds.
See kultuuriline mitmekesisus, mis tugineb ühistele väärtustele, kuju- tab endast Euroopa Liidu kõige suuremat vara.
Together we form the invaluable wealth of the European Union: cultural diversity built on common values. e EU budget promotes and protects this cultural heritage and richness, while encouraging
ELi eelarve kaitseb ja toetab kultuuripärandit ja selle rikkust, ergutades samal ajal kodanikke aktiivselt osalema
Since its creation in 1987, the Erasmus programme has given more than 1.2 million European students the opportunity to pursue a part of their higher education in another EU country.
Tänu 1987. aastal loodud Erasmuse programmile on 1,2 miljonil Euroopa üliõpilasel olnud võimalus omandada osa oma kõrgharidusest teises ELi liikmesriigis.
Help centre for children a ected by the earthquake in Algeria, funded by the Union’s humanitarian aid department ECHO.
ELi humanitaarabiosakond rahastab Alžeeria maavärina tagajärjel kannatanud laste tugikeskust.
In addition to the EU’s longterm assistance, 77 developing countries in the African, the Caribbean and Pacific regions can also benefit from the European Development Fund (outside the EU budget) to reform their education, health and transport systems and to strengthen their institutions.
Lisaks ELi pikaajalisele abile toetatakse 77 Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riiki (ELi eelarve välisest) Euroopa Arengufondist, et viia ellu reforme nende haridus-, tervishoiu- ja transpordisüsteemis ning tugevdada nende institutsioone.
During the period 2008–13, this extra assistance will correspond to about 3 % of the EU’s annual spending.
See täiendav abi moodustab 2008.–2013. aastal umbes kolm protsenti ELi aastastest kuludest.
active participation in social debates around us.
ühiskondlikus arutelus.
About one cent in every euro will go to such activities under this heading known as ‘Citizenship’.
Sellised meetmed kuuluvad „kodakondsuse” rubriiki ja neile kulutatakse umbes üks sent igast eurost.
Global player e impact of EU funds does not stop at our external borders.
ELi vahendeid ei kasutata üksnes liidu piires.
For many, the EU budget delivers the most needed emergency aid in the a ermath of a natural disaster.
Paljud riigid saavad loodusõnnetuse korral ELi eelarvest kiireloomulist hädaabi.
For others, it is a longterm assistance for pros- perity, stability and security.
Teistele antakse pikaajalist abi jõukuse, stabiilsuse ja julgeoleku toetamiseks.
About six cents in every euro go to cooperation with countries about to join the Union, other neighbouring countries, and indeed to poorer regions and countries around the world.
Umbes kuus senti igast eurost on mõeldud koostööks liiduga ühinemiseks valmistuvate riikide ja muude naaberriikidega ning samuti vaesematele piirkondadele ja riikidele kogu maailmas.
Around six cents in every euro from the EU budget are spent on running the Union. is covers the staand building costs of all EU institutions, including the
Umbes kuus senti igast eurost kulub Euroopa Liidu halduskuludeks. Selle hulka kuuluvad kulutused kõigi ELi institutsioonide, sealhulgas Euroopa Parlamendi,
European Parliament, Council of Ministers, European Commission, European Court of Justice and European Court of Auditors.
Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Komisjoni, Euroopa Kohtu ja Euroopa Kontrollikoja personalile ja hoonetele.
Traditional own resources (TOR) — these mainly consist of duties that are charged on imports of products coming from a non-EU State. ey bring in approximately 15 % of the total revenue.
Traditsioonilised omavahendid toovad sisse ligikaudu 15% kogutulust;
e European Union has its ‘own resources’ to nance its expenditure. Legally, these resources belong to the Union.
Kulude katmiseks on Euroopa Liidul nn omavahendid, mis kuuluvad õiguslikult talle.
Own resources are of three kinds (the gures below refer to the 2007 revenue estimates and are given as an example).
• käibemaksul põhinevad omavahendid – ühtne protsendimäär, mida kohaldatakse iga liikmesriigi ühtlustatud käibemaksutulu suhtes.
e resource based on value added tax (VAT) is a uniform percentage rate that is applied to each Member State’s harmonised VAT revenue. e VAT-based resource accounts for 15 % of total revenue.
Käibemaksu omavahendid moodustavad 15% kogutulust;
0 VAT-based resources
0 RKT-põhised omavahendid
GNI-based resources
Traditsioonilised omavahendid
Traditional ownresources
Käibemaksupõhised omavahendid
DIDYOU KNOW?
KAS TE TEADSITE, ET...
— The treaties: the Union budget is not allowed to be in deficit, which means that revenue has to cover the entire expenditure.
– põhilepingutega, sest liidu eelarve ei tohi olla puudujäägis, mis tähendab seda, et kõik kulud peavad olema kaetud tuludega,
ments, however, are made in several instalments during the project period.
Ühendkuningriigile, Madalmaadele, Saksamaale, Austriale ja Rootsile on osamaksu arvutamisel siiski tehtud teatavaid soodustusi.
Revenue ows into the budget in a way which is roughly proportionate to the wealth of the Member States. e UK, the Netherlands, Germany, Austria and Sweden, however, benefit from some adjustments when calculating their contributions.
Eelarvevahendite eraldamisel liikmesriikidele lähtutakse seevastu liidu tasandil kindlaks määratud prioriteetidest. Vaesematele liikmesriikidele antakse rikkamatega võrreldes rohkem ja enamik riike saab eelarvest rohkem tagasi, kui sinna ise maksab.
— A maximum spending limit agreed by the Member States’governments and parliaments.
kulupiirangutega, mis lepitakse kokku liikmesriikide valitsuste ja parlamentide vahel ja mida nimetatakse „omavahendite ülemmääraks”.
Known as the ‘own resources ceiling’, this limit is currently set at 1.24 % of the Union’s gross national income (GNI) for payments made from the EU budget.
Praegu on ELi eelarvest tehtavate maksete piirmääraks kehtestatud 1,24% liidu rahvamajanduse kogutulust.
— A nancial framework agreed by the European Parliament, the Council of Ministers and the European Commission, which controls the evolution of the EU budget by expenditure category over a set period of time.
– nantsraamistikuga, milles lepivad kokku Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjon ning mis reguleerib teatava ajavahemiku jooksul kululiikide kaupa ELi eelarve arengut.
e Commission, Parliament and Council of Ministers have different roles and powers in deciding the budget.
Komisjoni, parlamendi ja nõukogu roll ja volitused on eelarve üle otsustamisel erinevad.
IN FEWWORDS WORDS
LÜHIKOKKUVÕTE
As a rst step, these three institutions conclude a binding agreement to ensure budgetary discipline and longterm planning and to enhance cooperation in connection with annual budgets. is ‘interinstitutional agreement’ includes the multiannual nancial framework, which establishes annual upper limits (known as ‘ceilings’) per heading.
Esiteks sõlmivad need kolm institutsiooni omavahel kokkuleppe, mis tagab eelarvedistsipliini, võimaldab teha pikaajalisi kavasid ja lihtsustab igal aastal eelarve menetlemise raames tehtavat koostööd. See „institutsioonidevaheline kokkulepe” sisaldab mitmeaastast nantsraamistikku, kus on kehtestatud iga rubriigi maksimaalne suurus (ehk „ülempiir”).
Annual budgets must respect these ceilings.
Iga aasta eelarves tuleb nendest ülempiiridest kinni pidada.
In addition to the approval of the annual budget by the European Parliament and the Council, almost all activities require a Community law before they can be carried out.
Kõigepealt peab eelarve saama igal aastal Euroopa Parlamendi ja nõukogu heakskiidu, kuid peaaegu iga meetme elluviimiseks on vaja ka ühenduse õigusakti.
e most recent nancial frameworks cover the sevenyear periods from 2000 to 2006 and 2007 to 2013.
Viimasel ajal on nantsperspektiivi pikkuseks seitse aastat: 2000–2006 ja 2007–2013.
e budgetary procedure as established in the EU treaties lasts from 1 September to 31 December.
ELi põhilepingute kohaselt vältab eelarvemenetlus 1. septembrist 31. detsembrini.
In practice, it begins much earlier.
Tegelikult algab see aga palju varem.
For example, preparations for the 2007 budget started before the end of 2005.
Näiteks 2007. aasta eelarve ettevalmistused algasid juba enne 2005. aasta lõppu.
ere are two types of budget expenditure: compulsory and noncompulsory expenditure.
Eelarve kulusid on kahte liiki: kohustuslikud ja mittekohustuslikud kulud.
Compulsory expenditure covers all expenditure resulting from international agreements and the EU treaties.
Kohustuslike kulude hulka kuuluvad kulud, mis tulenevad rahvusvahelistest kokkulepetest ja ELi põhilepingutest.
All other expenditure is classified as non-compulsory.
Kõik muud kulud liigitatakse mittekohustuslikeks.
e Council of Ministers has the nal word on compulsory expenditure and the European Parliament on noncompulsory expenditure. e importance of this distinction has declined with successive interinstitutional agreements as they collaborate closely at all stages.
Nõukogule jääb viimane sõna kohustuslike kulude puhul, Euroopa Parlamendile aga mittekohustuslike kulude puhul. Selle eristuse tähtsus on järjestikuste institutsioonidevaheliste kokkulepete tulemusena vähenenud, kuna nõukogu ja parlament teevad igas etapis omavahel tihedalt koostööd.
Commissioner Grybauskaitė discussing budgetary issues at the European Parliament.
Volinik Dalia Grybauskaitė arutab Euroopa Parlamendis eelarveküsimusi.
Commission’s preliminary draft budget
Komisjoni esialgne eelarveprojekt
All EU institutions and bodies draw up their estimates for the preliminary dra budget according to their internal procedures.
Kõik ELi institutsioonid ja asutused koostavad sisemenetluse kohaselt esialgse eelarveprojekti jaoks oma prognoosi.
e Commission consolidates these estimates and establishes the ‘preliminary drabudget’, which takes into account the guidelines or priorities for the coming budget year.
Seejärel võtab komisjon need prognoosid kokku ja koostab esialgse eelarveprojekti, milles võetakse arvesse järgneva eelarveaasta juhiseid ja prioriteete.
e Commission submits the preliminary dra budget to the Council of the Union in April or early May before the budget Council meets in July. e Council of Ministers and the Parliament must work on the basis of this proposal from the Commission.
Aprillis või mai alguses, enne juulis toimuvat eelarvenõukogu esitab komisjon esialgse eelarveprojekti nõukogule. Nõukogu ja parlament peavad lähtuma oma töös komisjoni ettepanekust.
Council’s rst reading of the budget
Eelarve esimene lugemine nõukogus
A er a conciliation meeting with the Parliament, the Council of Ministers adopts the drabudget with amendments, if any, and it is forwarded to the Parliament in September.
Pärast kooskõlastuskoosolekut parlamendiga võtab nõukogu eelarveprojekti vastu, tehes selles vajaduse korral muudatusi, ja saadab selle septembris edasi parlamendile.
Economic and Financial A airs Council.
Majandus- ja rahandusministrite nõukogu.
Parliament’s rst reading
Esimene lugemine parlamendis
At its rst reading in October, the Parliament may decide to amend the Council’s dra.
Oktoobris võib parlament esimesel lugemisel otsustada nõukogu projekti muuta.