natgillin/translations-raw huggingface dataset:
securities issuance activity of non-financialcorporations was considerably lower in 2004than in the previous year, declining from 10.5%at the end of 2003 to 2.4% at the end of 2004.
kuuluvad kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete finantsteenuseid osutavadtütarettevõtted, eriotstarbelised finantsettevõtted ja teised ettevõtted, kes tegelevad pankadenimel finantseerimisega.
First, improvements incorporate profitability, at least for majorcompanies in the Dow Jones EURO STOXXindex (see Chart 14), by boosting internalsavings, may have increased the incentive offirms to reduce their total debt.
2003. aasta lõpus oli mitterahaloomelistefinantsettevõtete poolse võlakirjade emiteerimise aastane kasvumäär 22,3% ning 2004. aastalõpuks langes see 13,2%le.
Second, therelatively slow growth of debt financing mightalso reflect the gradual nature of the current
Teiste sektorite tulemustega võrreldes oli tegu heade näitajatega.
The annual rate of growth of debtfinancing stood at 4.8% at the end of 2004,slightly higher than the 4.5% at the end of 2003.In the second half of 2004, it picked upsomewhat mainly as a result of an increase inloan financing (see Chart 19).
2004. aasta lõpus püsis euroala kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete poolneaktsiate emiteerimine 0,9% tasemel, jäädes kaheeelmise aasta väga madalate näitajatega võrreldes üldiselt muutumatuks.
Indeed, theannual growth rate of MFI loans to nonfinancial corporations rose to 5.4% at the endof 2004, from 3.5% at the end of 2003. At thesame time, the growth rate of the net debt
Omakapitalifinantseerimise tagasihoidlikku ulatust onpõhjustanud nii suhteliselt väike välisfinantseerimisnõudlus kui ka teiste rahastamisallikate väga madalad kulud.
ECB Annual Report 2004
Noteeritud aktsiate
Chart 20 Balance sheet indicators for nonfinancial corporations
2003. aasta lõpus olirahaloomeasutuste poolt kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvatele ettevõtetele väljastatud laenude aastane kasvumäär 3,5%, 2004.aasta lõpuks tõusis see 5,4%ni.
Chart 19 Contribution to the annual rate of growth of debt of nonfinancial corporations
Joonis19 Kaupuja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete võla aastase kasvu osakaal
(percentage points)
(protsendipunktides) võlakirjad laenud
Sources: ECB and Eurostat.Note: The figures for the fourth quarter of 2004 have beenestimated on the basis of transactions reported in the moneyand banking statistics and in securities issues statistics. Thedebt ratios are somewhat lower on the basis of the quarterlyfinancial accounts than on the basis of the annual financialaccounts mainly because loans by nonfinancial sectors andbanks outside the euro area are not included.
Allikad: EKPja Eurostat.Märkus: Andmeid viimase kvartali kohta on hinnatud rahandus-,pangandus- ja väärtpaberiemissioonide statistikas kajastatudtehingute alusel.Kvartaalsetel finantsaruannetel põhinevad võla suhted on aastaste finantsaruannetega võrreldes madalamad peamiseltseetõttu, et kajastatud pole kaupa ja mittefinantsteenuseidpakkuva sektori laene ja euroalaväliseid panku.
economic recovery. In this respect, companiesappeared to adopt a cautious wait-and-seeapproach with regard to the financing ofadditional large capital investments.
emiteerimise madalad näitajad kajastavad teatud määral ka mitmeid üldisemaid struktuurimuutusi nagu näiteks aktsiate noteerimiselõpetamine ja tagasiostmine.
This sectorincludes financial subsidiaries of non-financialcorporations, special-purpose vehicles andother corporations which raise funds on behalfof banks.
Sellega tegelevadenamasti ettevõtted, kellel on piisavalt sularaha,mida saab kasutada oma ettevõttesse investeerimiseks ja oma aktsiate tagasiostmiseks.
HEADLINE INFLATION AFFECTED BY VOLATILECOMPONENTSThe volatile components of the HICP, inparticular energy and to a lesser extentunprocessed food prices, largely explain thepattern of headline inflation in 2004 (see Chart 21).
2004. aastal oli euroala ÜTHI koguinflatsioonikeskmine näitaja 2,1%, mis püsis eelmiseaastaga võrreldes muutumatuna (vt tabelit 1).Hinnatõusule avaldasid survet peamiseltkõrgem naftahind ning veelgi kerkivad kaudsedmaksud ja riiklikult reguleeritud hinnad.
Yet, despitethe sizeable upward impact of oil pricedevelopments on euro area consumer prices,there was little evidence of stronger underlyinginflationary pressures building up in the euroarea economy.
Nendetegurite mõju tasakaalustasid euro jätkuvtugevnemine, tagasihoidlik nõudlus jatöötlemata toidukaupade hindade aastasekasvumäära oluline alanemine.
Producer prices grew at anaverage annual rate of 2.3% in 2004, comparedwith 1.4% in 2003, largely on account ofincreases in energy and intermediate goodsprices.
Kuigi kõrge naftahind tõi kaasa tarbijahindade märgatava tõusu,on siiski vähe tõendeid tugeva inflatsioonisurvetekkimise kohta euroala majanduses.
Oil prices were higher than expected in 2004.In December, the average euro price of a barrelof Brent crude oil stood 25% above its averagein December 2003 (see Box 5 for more detailson the impact of oil prices on the euro areaeconomy).
2004.aastal oli tootjahindade keskmine aastanekasvumäär 2,3% (võrreldes 1,4%ga 2003.aastal), mis suurenes peamiselt energia- javahekaupade hindade tõusu tõttu.
Table 1 Price developments
Tabel 1 Euroala hinnamuutused
(annual percentage changes, unless otherwise indicated)
(aastased muutused protsentides, kui pole viidatud teisiti)
2005 Jan.
2005 jaan
HICP and its components Overall index Energy Processed food Unprocessed food Non-energy industrial goods Services
ÜTHI ja selle komponendid Üldindeks Energia Töödeldud toidukaubad Töötlemata toidukaubad Tööstuskaubad, v.a energia Teenused
Other price and cost indicators
Muud hinna ja kulu näitajad
Commodity prices 3)
Toormehinnad 3)
Sources: Eurostat, Thomson Financial Datastream and Hamburg Institute of International Economics.1) Excluding construction.2) Brent Blend (for one-month forward delivery).3) Excluding energy; in EUR.
Allikad: Eurostat, Thomson Financial Datastream ja HWWA.1) V.a ehitus.2) Brent Blend (ühekuulise tähtajaga tarne puhul).3) V.a energia eurodes.
Chart 22 Contributions to HICP inflationfrom subcomponents
Joonis21Euroala ÜTHIinflatsioonijaotus:peamisedkoostisosad
Chart 21 Breakdown of HICP inflation: mainsub-components
Joonis22 Koostisosadeosakaaleuroala ÜTHIinflatsioonis
(annual percentage point contributions; monthly data) total HICP (left-hand scale)unprocessed food (right-hand scale)energy (right-hand scale)
ÜTHI kokku (vasakpoolsel teljel)töötlemata toidukaubad (parempoolsel teljel)energia (parempoolsel teljel)
18 servicesnon-energy industrial goodsprocessed foodunprocessed foodenergyoverall index
18 teenusedtööstuskaubad, v.a energiatöödeldud toidukaubadtöötlemata toidukaubadenergiaüldindeks
1.0 total HICP excl. energy and unprocessed foodprocessed foodnon-energy industrial goodsservices
ÜTHI kokku (ei sisalda energiat ega töötlemata toidukaupu)töödeldud toidukaubadtööstuskaubad, v.a energiateenused
Source: Eurostat.Note: Due to rounding, the contributions do not add up exactlyto the overall index.
Allikas: Eurostat.Märkus: Ümardamise tõttu ei pruugi arvud täielikult ühtida.
after 3.0% in 2003.
jahindade kasvule – energiahind tõusis 2004.aastal keskmiselt 4,5%, kusjuures 2003. aastaloli vastav näitaja 3,0%.
Their contribution of 0.4percentage point to the average annualinflation rate in 2004 was the highest in fouryears (see Chart 22).
Selle komponendiosakaal oli 2004. aasta keskmise inflatsioonimäära kasvus 0,4 protsendipunkti, mis on neljaaasta kõrgeim näitaja (vt joonist 22).
conditions, had a moderating influence onoverall HICP developments.
Suve ja sügise jooksul tänu soodsatele ilmastikuoludele odavnenudtöötlemata toidukaupade hinnad aeglustasid ka ÜTHI kasvutempot.
However, HICPinflation remained slightly above 2% until theend of the year.
Siiski püsis ÜTHI inflatsioon aasta lõpuni 2%st veidi kõrgemal tasemel.
Other sources of external inflationarypressures were also at work in 2004.
Tööstuskaupade(v.a energia) hindade aastane kasvumäär oli2004. aastal 0,8%, püsides 2003. aasta näitajatega samal tasemel.
Inparticular, non-oil commodity prices increasedstrongly in the first half of the year, beforemoderating.
Selle komponendi langustennetati riiklikult reguleeritud hindade tõstmiseteel (eelkõige tervishoiu ja farmaatsiatoodetevallas).
However, the significantappreciation of the euro partly offset theinflationary impact of both oil and non-oilcommodity prices.
Lisaks mõjutasid teenustehinna kogukasvu veidi ka energiahinna tõusutõttu suurenenud transpordikulud. Naftahinnamõju euroala majandusele on üksikasjalikultkirjeldatud taustinfos 5.
Driven by strong base effects in the energycomponent of the HICP, headline inflationdeclined to around 1.7% year on year in the firstquarter of 2004.
Käesolevas taustinfos kirjeldatakse naftahinna muutusi 2004. aastal ning analüüsitakse nendemõju euroala majandusele.
It then started to rise in line withunexpected energy price increases and peaked at2.5% in May.
Kõigepealt vaadeldakse 2004. aastal toimunud naftahinna tõusuajaloolist tausta.
This upward pressure largely offsetthe moderating impact of unprocessed foodprices, for which the annual growth rate declinedfrom 2.1% on average in 2003 to 0.6% in 2004.Over the summer and autumn, unprocessed foodprices, dampened by favourable weather
Seejärel käsitletakse kanaleid, mille kaudu naftahind mõjutab euroala inflatsiooni ja toodangu kasvu. Lõpuks määratakse naftahinna tõusu mõju ligikaudne suurus, kuigimudelite abil ei saa kõiki mõjusid kajastada.
The remaining, less volatile components of the HICP contributed to some persistence in
Samas tõusis naftahind eurodes20%, sest 2004. aastal leidis aset euro üldine kallinemine dollari suhtes. Teiseks, inflatsiooni
for healthcare goods and pharmaceuticalproducts.
Brenti toornafta hinnatõus erinevate ajavahemike jooksul
Theseexplained the increase in overall servicesprice growth, from 2.5% in 2003 to 2.6% in2004.
(aastase keskmise näitaja muutus protsentides)
headline inflation in 2004, notably due todevelopments in indirect taxes andadministered prices.
Allikad: Rahvusvahelise Valuutafondi ja EKParvutused.
As in 2003, furtherincreases in tobacco taxes were introduced inseveral euro area countries, contributing tosignificant upward pressure on processed foodprices.
arvesse võttes võib öelda, et reaalne naftahindoli 2004. aastal märgatavalt madalam kuivarasemate hindade kõrgperioodide ajal (vt joonist A).
Consequently, processed food pricesgrew at an average of 3.4% in 2004, comparedwith 3.3% in 2003.
Kolmandaks, 2004. aasta hinnatõusu põhjustavad tegurid erinesid varasemate šokkide põhjustest.
The annual rate of changeof non-energy industrial goods prices stoodat 0.8% in 2004, unchanged from 2003.
1973., 1979., 1990.ja 1999. aastal tõusis naftahind peamiselt märgatavate tõrgete tõttu nafta tarnimisel.
Adecline in this component was prevented byincreases in administered prices, in particular
See- vastu 2004. aasta hinnatõusu põhjustasid erinevad tegurid: järjekindlalt ootusi ületav jõulinenõudluse suurenemine, üleilmse reservvõimsuse kahanemine ja kartused seoses tarnete turvalisusega mitmetest naftatootjariikidest.
OIL PRICES AND THE EURO AREA ECONOMY
Kui analüüsida seda, kuidas mõjutab naftahinna tõus euroala hindasid, siis tuleks eristada otse- seid, kaudseid ja teiseseid mõjusid1
It then goes on todescribe the channels through which oil prices affect euro area inflation and output growth.Finally, it gives a tentative quantification of the impact of the oil price increase, but stressesthat some effects cannot be captured by models.
Energiakomponent moodustab kogu ÜTHIst 8% ning see on suures korrelatsioonis naftahinnaga eurodes. Joonisel B on lisaks naftahinna muutustele kujutatud energiakomponendi olulisemate naftaga seotud näitajate osakaalukogu ÜTHI aastases inflatsioonimääras.
Developments in oil prices from a longerterm perspective
Jooniselt on näha, et otsene mõju avaldub ühe aastajooksul pärast naftahinna tõusu.
Oil prices in US dollars rose to record levels in nominal terms during 2004.
Teiseks, kaudne mõju osutab võimalusele, et lisaks otsesele mõjule muudab naftahinna tõusenergia sisendhindade suurenemise tõttu ka teiste kaupade ja teenuste hindu.
There are, however,key differences between this increase and previous oil price shocks.
Kaudse mõjugavõib kaasneda üldine hinnatõus, kuigi viimane sõltub ka sellest, millisel määral suudab kasumimarginaal kasvavaid kulusid katta.
Chart A Brent crude oil prices
Joonis A Brentitoornaftahind
(per barrel) nominal in EURreal in EURnominal in USD
(barreli kohta) nominaalne näitaja eurodesreaalne näitaja eurodesnominaalne näitaja USA dollarites
Sources: IMF and ECB calculations.Note: Real oil prices allow a comparison of the impact of oil price developments on purchasing power over time.
Allikad: Rahvusvahelise Valuutafondi ja EKParvutused.Märkus: Reaalse naftahinna alusel saab kõrvutada erinevate naftahindade mõju ostujõule aja jooksul.
They are computed bydeflating nominal oil prices with the euro area HICP with December 2004 as a base.
Vastavate näitajate arvutamisekstuleb nominaalset naftahinda kohandada euroala ÜTHIga, lähtudes 2004. aasta detsembri andmetest.
Price data before 1990 refer to national CPI data.
1990. aastale eelnevast perioodistpärinevad naftahinna andmed on tuletatud euroala riikide THIdest.
Chart B Oil prices and the contribution ofenergy components to HICP inflation
Joonis B Naftahindjaenergiakomponentideosakaal ÜTHIinflatsioonis
Chart C Oil prices and the contribution oftransport components to HICP inflation
Joonis C Naftahindjatranspordikomponentideosakaal ÜTHIinflatsioonis
(percentage point contribution, unless otherwise indicated)
(osakaal ÜTHI inflatsioonis protsendipunktides kui pole viidatudteisiti)
(percentage point contribution, unless otherwise indicated) liquid fuels (left-hand scale)heat energy (left-hand scale)lubricants (left-hand scale) combined passenger transport (left-hand scale)passenger transport by air (left-hand scale)passenger transport by road (left-hand scale) oil price in EUR (annual rate of change, right-hand scale) oil price in EUR (annual rate of change, right-hand scale)
(osakaal ÜTHI inflatsioonis protsendipunktides kui pole viidatudteisiti) reisijatevedu kokku (vasakpoolsel teljel)õhutranspordiga reisijatevedu kokku (vasakpoolsel teljel) maanteetranspordiga reisijatevedu kokku (vasakpoolsel teljel) vedelkütused (vasakpoolsel teljel)soojusenergia (vasakpoolsel teljel)määrdeained (vasakpoolsel teljel)naftahind eurodes (parempoolsel teljel) naftahind eurodes (aastane muutus, parempoolsel teljel)
Sources: Eurostat, Thomson Financial Datastream and ECB calculations.
Allikad: Eurostat, Thomson Financial Datastream ja EKParvutused.
Second, indirect effects refer to the possibility that, in addition to direct effects, an oil priceshock, by increasing energy input costs, may have an impact on the prices of other goods andservices.
tahinna tõusu kaudset mõju, mis väljendub ÜTHI teenindussektori hinnakomponendi transpordiga seonduvates näitajates.
This may result in a more general rise in prices, although it also depends on the extentto which profit margins can absorb rising costs.
Nende komponentide osakaal kogu ÜTHI inflatsioonis kipubsuurenema, kui naftahinna tõusust on möödunud teatud aeg.
As an example, Chart C illustrates the indirecteffect through transport-related service components of the HICP.
Samas ei tohi unustada, etnimetatud näitajaid mõjutavad ka teised tegurid, kusjuures naftahinna muutus võib ÜTHI ülejäänud komponentides kajastuda kaudselt.
Finally, secondround effects refer to the possibility that, in addition to the direct and indirecteffects mentioned above, an oil price shock may have a further impact on inflation because itmight result in higher wage claims to compensate for the decline in real income.
Lõpetuseks, teisene mõju osutab võimalusele, et lisaks eespoolmainitud otsesele ja kaudselemõjule võib naftahinnaga seotud šokk avaldada inflatsioonile ka hilisemat mõju, sest see võibkaasa tuua kõrgemad palganõuded reaalsete tulude kompenseerimise vähendamiseks.
Such secondround effects tend to occur with a lag.
Sellineteisene mõju ilmneb tavaliselt alles teatud aja pärast.
Typically, besides the expectations concerning thepersistence of the shock, the occurrence of secondround effects depends on whether theeconomic context, in particular the labour market situation, encourages higher wage claims. In2004, secondround effects related to the oil price shock remained contained owing to thecyclical position of the euro area economy and labour market conditions.
Lisaks kõrge hinnataseme säilimisegaseonduvatele ootustele sõltub teisese mõju avaldumine tavaliselt ka sellest, kas majanduslikudtingimused (eelkõige tööturul valitsev olukord) sobivad kõrgemate palganõuete esitamiseks.2004. aastal oli naftahinna šokiga seotud teisene mõju väike, sest euroala majanduslikud ja tööturutingimused muutuvad tsükliliselt.
Less wage indexationthan in the 1970s and 1980s may have also contributed to reducing the role played by inflationin the wage formation process.
Võrreldes 1970. ja 1980. aastatega ei ole indekseerimisekasutamine palkade määramiseks enam nii levinud ning see võis samuti kaasa aidata inflatsiooni rolli vähendamisele palkade kujundamise protsessis.
Transmission of oil price changes to euro area output growth
Naftahinna muutuste ülekandumine euroala toodangu kasvunäitajatesse
There are primarily two channels through which oil price shocks affect the real economy.
Nafta hinnaga seotud šokid mõjutavad reaalmajandust peamiselt kahel viisil.
First,there is the supply-side channel, because oil is an important input factor in the productionprocess.
Esiteks, naftahinnatõus puudutab pakkumist, sest nafta on tootmisprotsessis oluline sisend.
A rise in the price of oil entails, particularly in the short term, an increase inproduction costs, as the options for substituting other energy sources for oil are limited.
Naftahinna tõusugakaasneb, eelkõige lühiajaliselt, ka tootmiskulude kerkimine, sest võimalused nafta asendamiseksteiste energiaallikatega on piiratud.
A number of other channels,which are more difficult to measure, transmit the effects of an oil price shock via confidence orstock markets for example.
Naftahinna tõusmisel võib toodangu tase langeda, misomakorda võib alandada nõudlust teiste tootmistegevusega seotud komponentide järele (näitekstööjõud).
The impact of the oil price increase observed over the last year on euro area inflation and real GDP growth can be approximated using different models.
Teiseks, nõudluse seisukohast toob naftahinna kallinemine kaasa kaubandustingimustehalvenemise selliste naftaimportijatest majandusüksuste jaoks nagu euroala.
Such estimations generally suggestthat a 20% increase in oil prices raises euro area inflation by about 0.2 percentage point in thefirst year, with a further impact of around 0.1 percentage point expected for the following twoyears.
See põhjustabreaalsete tulude vähenemise, mis kajastub sisenõudluse alanemises, kui selle kompenseerimiseks ei hakata just vähem säästma või rohkem laenama.
As regards real GDP growth, the estimated impact would amount to around -0.1 to -0.3percentage point in the first year, with only a minor effect in the second and third years.2
Naftahinna šoki mõju võib avaldudamuudelgi viisidel, mida eeltoodutega võrreldes on raskem mõõta (näiteks kindlustunde või aktsiaturgude kaudu).
The simulation results should, however, not be taken at face value.
Selliste mudelite abil saadud tulemusi ei tohiks aga pidada ainuõigeks.
On the one hand, severalcaveats should be clearly borne in mind, such as the possible existence of non-linearities andasymmetries, and the fact that models do not include all possible transmission channels.
Ühelt poolt tuleks silmas pidada ka vastuargumente, näiteks võivad mängu tulla mittelineaarsed ja asümmeetrilisedseosed, samuti ei tohi unustada, et mudelid ei hõlma kõiki ülekandemehhanisme.
On theother hand, it should also be noted that, from a structural perspective, several factors suggestthat the euro area economy has become more resilient to oil price shocks in recent years, withthe result that model simulations could overestimate the impact.
Teiselt pooltviitavad mitmed tegurid sellele, et struktuurilisest seisukohast on euroala majandus viimasteaastate jooksul muutunud naftahinna šokkide suhtes vastupidavamaks. Seega võidakse naftahinna tõusu mõju mudelite põhjal üle hinnata.
First of all, compared with the1970s, the oil intensity of production and the share of oil consumption in total energyconsumption have fallen significantly in the euro area.
Kõigepealt, 1970. aastatega võrreldes oneuroalal märgatavalt langenud nafta intensiivne kasutamine tootmises ja nafta tarbimise osakaalenergia kogutarbimises.
Moreover, labour and product marketsappear to have become somewhat more flexible, allowing for a smoother and fasterreallocation of resources, which should reduce the impact of an oil price shock on the economy.Furthermore, the credibility and the reaction of monetary policy play an important role indetermining the impact of oil price increases on the euro area economy, renderingquantification of the effect uncertain.
Lisaks on töö- ja kaubaturud muutunud mõnevõrra paindlikumaks, mistõttu ressursside ümberjaotamine toimub sujuvamalt ja kiiremini ning väheneb naftahinna tõusumõju majandusele. Veelgi enam, euroala majanduses mängib naftahinna tõusu mõjumääratlemisel olulist rolli rahapoliitika usaldusväärsus ja reaktsioonivõime, mistõttu kvantitatiivse analüüsi tulemused võivad osutuda ebausaldusväärseks.
However, further structural reforms are clearly needed to increase the ability of the euro areaeconomy to adjust more smoothly and quickly to future shocks.
Siiski on olemas ilmne vajadus jätkata struktuurireforme, et euroala majandus suudaks tulevastele hinnatõusudele reageerida sujuvamalt ja kiiremini.
In particular, increasing thedegree of effective competition in the euro area energy sector would be highly beneficial as itwould allow higher oil prices to be absorbed without significant distortions.
Eelkõige puudutab see euroala energiasektorit, kus tõhusal viisil konkureerimise võimaldamine hõlbustaks oluliselt kõrgema naftahinna mõju leevendamist ilma märkimisväärsete moonutusteta.
To this end,compensating for oil price increases with fiscal measures, such as tax cuts, is not advisablebecause this would increase existing distortions in the allocation of resources and thus preventeconomic agents from adjusting to such an external shock.
Sellega seoses ei olesoovitatav kompenseerida naftahinna tõusu eelarvepoliitiliste meetmete (näiteks maksukärbete)abil, sest see suurendaks juba olemasolevaid moonutusi ressursside jaotumises ja piiraks taolisevälise šokiga kohanemise võimalusi.
On average, intermediate goods pricesrose by 3.5% in 2004, compared with 0.8% in2003.
2Edasise teabe saamiseks vt allmärkuses 1 osutatud artiklit.
However, this period of sustainedand robust increases followed a period ofrelatively modest increases (of less than 3%)during the mid-1990s.
tada, et käesolevale jätkusuutlikule ja jõuliselekasvuperioodile eelnes 1990. aastate keskelajavahemik, mil kasv oli suhteliselt tagasihoidlik (vähem kui 3%).
INCREASING PRODUCER PRICES AT EARLY STAGESOF THE PRODUCTION CHAINThe overall annual rate of growth of industrialproducer prices in the euro area (excludingconstruction) rose steadily in the course of2004 (see Chart 24).
See number hõlmab euroalariikide elamispindade hindade vastandlikkeliikumisi: Hispaania, Iirimaa, Prantsusmaa ja Itaalia kasvunäitajad olid kahekohalised, aga Saksamaal toimus hoopis väike hinnalangus.2004. aasta teise poole kohta avaldatud andmedviitavad tuntava hinnatõusu jätkumisele – seljuhul võib 2004 olla neljandaks järjestikuseksaastaks, mil elamispindade hinnad kerkivadumbes 6–7% (vt joonist 23).
The increase gathered
Siiski ei tohi unus-
There was, however, little sign of significantprice pressures building up at later stages of theproduction chain.
TOOTMISAHELA VARASEMATEL ETAPPIDEL TÕUSVADTOOTJAHINNADEuroala tööstustoodangu tootjahindade (v.a ehitus) aastane kasvumäär tõusis 2004. aastal järjekindlalt (vt joonist 24).