natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The CSS enables people to exercise and benefit from their rights and opportunities in the single market by providing them with practical, tailor-made replies in response to individual enquiries about free movement and citizens’ rights within the EU and the EEA.
Kodanike nõuandeteenistus aitab kodanikel ühtsel turul oma õigusi ja võimalusi kasutada, andes neile individuaalset praktilist nõu konkreetselt kodaniku olukorrast ja küsimusest lähtudes, selgitades vaba liikumist ning kodanike õigusi ELis ja Euroopa majanduspiirkonnas.
It also gives advice on the steps citizens can take to overcome problems which they may encounter in the exercise of their rights and, finally, ‘signposts’ them to a body (official or independent, at EU, national or local level) which can help them further.
Selgitatakse ka seda, mida kodanikud peaksid tegema, et tulla toime probleemidega, mis võivad õiguste kasutamisel tekkida.
Europe Direct offers information on all subjects related to the EU and also directs enquirers to other sources of information or advice at European, national, regional and local level, CSS included (http://ec.europa.eu/europedirect/).
Lisaks suunab nõuandeteenistus kodaniku edasi asutusse, kes saab teda järgmisena aidata.
Solvit is a network created by the European Commission and the member states (plus Norway, Liechtenstein and Iceland) with the aim of solving problems between national administrations that arise for individual citizens and businesses as a result of the misapplication of internal market rules.
Solvit on Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide (k.a Norra, Island ja Liechtenstein) loodud võrk, mille eesmärk on lahendada riikide haldusasutuste koostöö kaudu kodanike ja ettevõtete probleeme, mis on tingitud siseturueeskirjade rikkumisest.
It helps to find out-of-court (informal) solutions to complaints regarding the incorrect application of internal market laws by public authorities (http://ec.europa.eu/solvit/).
See aitab leida kohtuväliseid (mitteametlikke) lahendusi kaebustele, mis on seotud siseturueeskirjade ebaõige kohaldamisega siseriiklike asutuste poolt.
In cases where you consider that the national legislation of a particular member state or that the administrative practices applied by the institutions of that state conflict with the EU provisions on social security coordination, you can write a complaint to the European Commission.
Juhul, kui te leiate, et konkreetse liikmesriigi õigusnormid või selle riigi asutuste halduskord ja ELi sotsiaalkindlustusvaldkonda koordineerivad sätted on omavahel vastuolus, võite kirjutada kaebuse Euroopa Komisjonile.
Where a member state fails to comply with EU law, the Commission has powers of its own (action for non-compliance) to bring the infringement to an end and, where necessary, it may refer the case to the Court of Justice of the European Union.
Kui liikmesriik ei järgi ELi õigusnorme, on komisjonil endal volitused (rikkumisvastane meede), mis lubavad tal rikkumise peatada ning vajaduse korral võib ta suunata juhtumi Euroopa Kohtule.
Useful Internet links
Kasulikud lingid Internetis
Information on the free movement of workers: http://ec.europa.eu/free-movement-of-workers/
Teave töötajate vaba liikumise kohta: http://ec.europa.eu/free-movement-of-workers/
Information on national social security systems: http://www.ec.europa.eu/missoc
Teave liikmesriikide sotsiaalkindlustussüsteemide kohta: http://www.ec.europa.eu/missoc
Problem-solving tools: http://ec.europa.eu/citizensrights http://ec.europa.eu/europedirect http://ec.europa.eu/solvit
Nõuandeid probleemide lahendamiseks: http://ec.europa.eu/citizensrights http://ec.europa.eu/europedirect http://ec.europa.eu/solvit
The EU provisions on social security — Your rights when moving within the European Union
ELi sätted sotsiaalkindlustuse valdkonnas. Teie õigused liikumisel Euroopa Liidu piires
Luxembourg: Publications Oce of the European Union
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus
This guide is an update of the publication The Community provisions on social security (KE-64-04-022-EN-C, ISBN 92-894-8490-X).
Käesolev teatmik on trükise „Ühenduse sätted sotsiaalkindlustuse valdkonnas” (KE-64-04-022-ET-C, ISBN 92-79-00001-2) ajakohastatud versioon.
It provides updated information for mobile Europeans so they know about their social security rights when moving between EU Member States.
See annab mobiilsetele eurooplastele värsket teavet, et nad oleksid teadlikud oma sotsiaalkindlustusalastest õigustest, kui nad ELi liikmesriikides reisivad.
The guide details coordinated EU social security provisions and explains one’s rights as a worker, a tourist, a student, an unemployed or other non-active person, a pensioner or a third-country national.
Teatmik selgitab põhjalikult ELi sotsiaalkindlustussätete koordineerimist ning isikute õigusi töötajana, turistina, üliõpilasena, töötuna või mitteaktiivse isikuna, pensionisaajana või kolmanda riigi kodanikuna.
This publication is available in printed format in all EU ocial languages.
Teatmik on trükituna kättesaadav kõikides ELi ametlikes keeltes.
How to obtain EU publications
KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
• via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu); • attheEuropeanCommission’srepresentationsordelegations.Youcanobtaintheircontact details on the Internet (http://ec.europa.eu) or by sending a fax to +352 2929-42758.
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);• Euroopa Liidu esindustest või delegatsioonidest. Nende kontaktandmed saab veebisaidilt http://ec.europa.eu või saates faksi numbrile +352 2929-42758.
Priced subscriptions (e.g. annual series of the Ocial Journal of the European Union and reports of cases before the Court of Justice of the European Union):
Tasulised tellimused (nt Euroopa Liidu Teataja aastatellimused ja Euroopa Liidu Kohtu kohtulahendite kogumikud):
• via one of the sales agents of the Publications Office of the European Union (http://publications.europa.eu/others/agents/index_en.htm).
• Euroopa Liidu Väljaannete Talituse edasimüüjate kaudu (http://publications.europa.eu/others/agents/index_et.htm).
Are you interested in the publications of the Directorate-General for Employment, Social Aairs and Equal Opportunities?
Kas olete huvitatud tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi väljaannetest?
If so, you can download them or take out a free subscription athttp://ec.europa.eu/social/publications
Kui olete, siis saate neid alla laadida või end tasuta tellijaks registreerida aadressilhttp://ec.europa.eu/social/publications
Is our work valued the same?
Kas meie tööd väärtustatakseühtmoodi? ühtmoodi?
Close the gender pay gap
VÕRDSETÖÖ EESTVÕRDNE TASU
Reducing health inequalities in the European Union
Tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus
This publication is commissioned under the European Union Programme for Employment and Social Solidarity (2007-2013).
Käesolevat trükist toetatakse Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programmi Progress (2007–2013) raames.
This programme is managed by the Directorate-General for Employment, social affairs and equal opportunities of the European Commission.
Programmi haldab Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat.
It was established to financially support the implementation of the objectives of the European Union in the employment and social affairs area, as set out in the Social Agenda, and thereby contribute to the achievement of the EUROPE 2020 goals in these fields.
Programm on loodud selleks, et toetada rahaliselt Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse valdkonna eesmärkide rakendamist ning aidata seeläbi kaasa Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisele kõnealuses valdkonnas.
The seven-year Programme targets all stakeholders who can help shape the development of appropriate and effective employment and social legislation and policies, across the EU-27, EFTA-EEA and EU candidate and pre-candidate countries.
Seitsmeaastane programm on suunatud kõikidele huvirühmadele, kes aitavad välja töötada asjakohaseid ja tõhusaid õigusakte ning kujundada tööhõive- ja sotsiaalpoliitikat Euroopa Liidu 27 liikmesriigis, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikides ning Euroopa Liidu kandidaatriikides ja taotlejariikides.
PROGRESS mission is to strengthen the EU contribution in support of Member States’commitments and efforts to create more and better jobs and to build a more cohesive society.
Programmi Progress eesmärk on suurendada ELi toetust liikmesriikide võetud kohustustele ja jõupingutustele luua rohkem ja paremaid töökohti ning muuta ühiskond sidusamaks.
To that effect, PROGRESS is instrumental in:
Seetõttu hõlmab programm Progress järgmisi meetmeid:
— providing analysis and policy advice on PROGRESS policy areas; — monitoring and reporting on the implementation of EU legislation and policies in PROGRESS policy areas; — promoting policy transfer, learning and support among Member States on EU objectives and priorities; and— relaying the views of the stakeholders and society at large
– programmi poliitikavaldkondade analüüs ja poliitiline nõustamine; – programmi poliitikavaldkondadega seotud ELi õigusaktide rakendamise jälgimine ja aruannete koostamine; – ELi eesmärkide ja prioriteetidega seotud kogemuste vahetamise ning liikmesriikidevahelise teabevahetuse ja vastastikuse toetamiseedendamine ning– arvamuste vahetamine huvirühmade ja kogu ühiskonna vahel.
European Commission Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities Unit E4Directorate-General for Health and Consumers Unit C4Manuscript completed in June 2010
Euroopa Komisjon Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat Üksus E4Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat Üksus C4Käsikiri on valminud juunis 2010
John Dalli – Commissioner for Health and Consumer policy
John Dalli, tervise- ja tarbijaküsimuste volinik
László Andor – Commissioner for Employment, Social Aairs and inclusion
László Andor, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse volinik
I believe in a Europe where all citizens live in good health and have access to good health services regardless of who they are, where they live, how much they earn.
Tervise valdkonnas on tehtud märkimisväärseid edusamme, kuid sellest hoolimata on tervisealane ebavõrdsus erinevate sotsiaalsete rühmade ja Euroopa Liidu eri piirkondades elavate inimeste vahel vastuvõetamatult suur.
This is the Europe we should strive for. Reducing health inequalities is a key priority.
Tervisealane ebavõrdsus pole mitte ainult ebaõiglane, vaid tekitab ka tohutuid majanduslikke ja sotsiaalseid kulusid.
Considerable progress has been made in the field of health, yet despite this, the level of inequalities between dierent social groups and between people living in dierent parts of the European Union remains unacceptably large.
Usun Euroopasse, kus kõik kodanikud elavad hea tervise juures ja neil on ligipääs headele terviseteenustele sõltumata sellest, kes nad on, kus nad elavad või kui palju teenivad.
Health inequalities are not only unfair, they also have a huge economic and social cost.
See on Euroopa, mille poole pürgida.Tervisealase ebavõrdsuse vähendamine on esmatähtis.
Reducing health inequalities requires concerted action between public health and a range of other policies impacting on health including social protection, education and environment.The challenge is how to use dierent policy tools to build eective coalitions for action across government and across society.
Suurema ja süstemaatilisema tähelepanu pööramine töö- ja elamistingimustega seotud sotsiaalsetele tervisemõjuritele aitab meil vähendada tegureid, mis kahandavad oodatavat eluiga ja mõjutavad halvemuse suunas inimeste elu, tööviljakust ja kulutusi tervishoiule.
Paying greater and more regular attention to the social determinants of health in working and living conditions can help us reduce the factors which lower life expectancy and impact negatively on people’s lives, productivity levels and health care spending.
Tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks läheb vaja rahvatervishoiu ja muu tervist mõjutava poliitikaga, sealhulgas sotsiaalse kaitse, hariduse ja keskkonnaga seotud koostööd. Küsimus on, kuidas kasutada erinevaid poliitilisi vahendeid, et luua tõhusaid tegevusele suunatud koalitsioone valitsuses ja ühiskonnas.
I am committed to ensuring that our Communication on health inequalities “Solidarity in health” leads to concrete results, and to supporting Member States’ eorts in bridging the health gap in every way I can.
Olen igal võimalikul viisil pühendunud sellele, et kindlustada meie tervisealast ebavõrdsust käsitleva teatise„Tervisealane solidaarsus”jõudmine konkreetsete tulemusteni, ja liikmesriikide pingutuste toetamisele tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks.
Boosting employment, raising the quality of work and ensuring a healthy and safe working environment for all are essential to improving health outcomes.
Tööhõive edendamine, töökvaliteedi tõstmine ning tervisliku ja kõigile ohutu töökeskkonna kindlustamine on hädavajalik tervisealaste tulemuste parandamiseks.
We also need to tackle long-term unemployment and poverty so as to minimise their negative eects on overall health.
Peame ka tegelema pikaajalise töötuse ja vaesuse küsimustega, et vähendada nende negatiivset mõju üldisele tervisele.
In addition, we must strive to provide adequate and accessible social protection with effective safety nets to mitigate the impact of adverse economic and social circumstances on health.
Lisaks peame püüdlema piisava ja ligipääsetava sotsiaalkaitse poole koos tõhusate turvavõrkudega majanduslike ja sotsiaalsete tingimuste tervisele negatiivsete mõjude leevendamiseks.
Sharing best practice and lessons learnt and helping to channel EU funding opportunities to benet health in deprived regions and amongst those worst o are some of the means we will put in practice.
Kõige olulisem on see, et paranenud ligipääs kvaliteetsele tervishoiuteenusele võib parandada märkimisväärselt tervist ja pikendada eluiga paljudes Euroopa Liidu piirkondades, suurendades sellega majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset sidusust.
The Commission will also provide better monitoring of health inequalities and trends across Europe and expand research opportunities in this area. Finally, we will work together to ensure that EU policies contribute, where possible, towards tackling the problem.
Parimate tavade ja õpitud kogemuste jagamine ning aitamine, et suunata ELi rahastamisvõimalusi tervise edendamisse puudust kannatavates piirkondades ja halvimas seisus olijatele, on mõned rakendatavatest meetmetest.
Work on developing areas such as e-health and health technology assessment are critical contributors to the sustainability of health systems and can be a key contribution to tackling inequalities.
Komisjon aitab ka tervisealast ebavõrdsust ja suundumusi Euroopas paremini jälgida ning laiendada sellealase teadustöö võimalusi.
Lastly, and most importantly, improved access to quality health care services can substantially contribute to better health and longer life in many regions of the European Union, thus contributing to economic, social and territorial cohesion.
Lõppude lõpuks töötame ju koos kindlustamaks, et ELi poliitika aitab, kus võimalik, seda probleemi lahendada.Töö arenevates valdkondades, nagu e-tervis ja tervisetehnoloogia hindamine, on äärmiselt oluline tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkuse tagamisel ning võib olla ebavõrduse vähendamisel esmatähtis.
In these times of economic crisis and budgetary pressures, I believe we must join forces to ensure that the health gaps in our societies do not widen further.
Tänapäevasel majanduskriisi ja eelarveraskuste ajal usun, et peame ühendama jõud kindlustamaks, et tervisealane ebavõrdsus meie ühiskonnas enam ei suureneks.
I am condent that in years to come, we will look back with pride in the realisation that our eorts have made a dierence in reducing health inequalities in Europe.
Olen kindel, et järgnevatel aastatel vaatame uhkusega tagasi ja tunnistame oma pingutuste olulisust tervisealase ebavõrduse vähendamisel Euroopas.
Health inequalities in the EU ............................................................. 7
Tervisealane ebavõrdsus ELis ............................................................ 7
Health inequalities between and within Member States ......................................................
Tervisealane ebavõrdsus liikmesriikides ja nende vahel .......................................................
7Inequalities between social groups ..........................................................................
7Ebavõrdsus sotsiaalsete rühmade vahel ......................................................................
8Particularly poor health amongst vulnerable groups .......................................................... 8
8Eriti kehv tervis kaitsetutes rühmades ........................................................................ 8
Causes of health inequalities ............................................................ 9
Tervisealase ebavõrdsuse põhjused ...................................................... 9
General health determinants ................................................................................
Üldised tervisemõjurid ......................................................................................
9Employment issues ........................................................................................
9Tööhõiveküsimused ........................................................................................
11Wealth and health: a complex relationship ..................................................................
11Jõukus ja tervis: keeruline suhe .............................................................................
11Social protection and transfers: contributing to health status? ...............................................
11Kas sotsiaalkaitse ja -siirded parandavad tervislikku seisundit? ...............................................
11Focus: health care expenditure and budgets ................................................................
11Tulipunktis tervishoiukulud ja eelarved .....................................................................
12The current economic and financial crisis: what is the impact? ............................................... 13
12Milline on praeguse majandus- ja §nantskriisi mõju? ........................................................ 13
Action on health inequalities in EU Member States ....................................... 13
Tervisealase ebavõrdsusega seotud tegevus ELi liikmesriikides ........................... 13
14CASE STUDY 2 Hungary – Opre Roma: Raising awareness for planning healthy and sustainable houses amongst a Roma community living in Debrecen . ...........................
Opre Roma: teadlikkuse tõstmine tervislike ja jätkusuutlike majade projekteerimise kohta Debrecenis elava romade kogukonna hulgas ......................... 153.
15CASE STUDY 3 Germany“Job Fit Regional”: Linking health and employment promotion ............................ 16
JUHTUMIANALÜÜS, Saksamaa.„Job Fit Regional”: tervise ja tööhõive edendamise sidumine ...................... 16
EU-level action ......................................................................... 17
Tegevus ELis ........................................................................... 17
Commission Communication on Health Inequalities .........................................................
Tervisealast ebavõrdsust käsitlev komisjoni teatis ...........................................................
17European Employment Strategy ............................................................................
17Euroopa tööhõivestrateegia ................................................................................
18Cooperation with Member States ...........................................................................
18Koostöö liikmesriikidega ................................................................................... 19ELi tervishoiustrateegia .................................................................................... 19ELi fondid . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
19Legislation .................................................................................................
19Õigusaktid . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
20Internal market ............................................................................................
20Siseturg . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
21Education and youth ....................................................................................... 21
21Haridus ja noored . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
Useful links and references .......................................................................................
Kasulikud lingid ja viited . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22Lühike bibliograa§a . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22
Life expectancy at birth men 2002-2004, NUTS 2
Meeste oodatav eluiga sünni hetkel 2002–2004, NUTS 2
Health inequalities in the EU
Tervisealane ebavõrdsus ELis
European Union (EU) citizens live, on average, longer and healthier lives than previous generations and health levels in the EU have improved continuously in recent decades.
Euroopa Liidu (EL) kodanikud elavad keskmiselt pikemat ja tervislikumat elu kui eelnevad põlvkonnad ning tervishoiu tase on ELis viimastel aastakümnetel pidevalt paranenud.
At the same time, there exist large and perhaps increasing inequalities in health both between and within EU Member States.
Samal ajal on tervisealane ebavõrdsus nii ELi liikmesriikide sees kui ka vahel suur ja võib kasvada.
No data62-7273-7576-7677-7778-80
Andmed puuduvad62®7273®7576®7677®7778®80
The European Commission regards these inequalities as a challenge to the EU’s commitment to solidarity, social and economic cohesion, human rights and equal opportunities.
Euroopa Komisjon käsitleb seda ebavõrdsust kui proovikivi ELi kohustusele tagada solidaarsus, sotsiaalne ja majanduslik sidusus, inimõigused ja võrdsed võimalused.
The Commission is thus determined to support Member States and stakeholders at various levels of society in their eorts to tackle them.
Seetõttu on komisjon võtnud eesmärgiks toetada liikmesriikide ja erinevate ühiskonnakihtide sidusrühmade pingutusi nende probleemide lahendamisel.
Health inequalities between and within Member States
Tervisealane ebavõrdsus liikmesriikides ja nende vahel
Life expectancy at birth can give some idea of health levels amongst the population as a whole and in this, there are substantial dierences between EU regions.
Oodatav eluiga sünni hetkel näitab mingil määral tervise taset kogu populatsiooni hulgas ja selles on ELi piirkondade vahel olulised erinevused.
In 2006, the dierence between the Member States with the highest and lowest life expectancies was eight years for females and 14 years for males.
2006. aastal oli kõrgeima ja madalaima oodatava elueaga liikmesriikide erinevus naiste puhul kaheksa aastat ja meeste puhul 14 aastat.
For several countries, the gap between national life expectancy and the EU average has increased in the last two decades.
Mitmes riigis on riikliku oodatava eluea ja ELi keskmise oodatava eluea vahe viimase kahe aastakümne jooksul suurenenud.