natgillin/translations-raw huggingface dataset:
You can obtain their contact details on the Internet (http://ec.europa.eu/) or by sending a fax to +352 2929-42758.
• kontaktandmed leiate veebilehelt http://ec.europa.eu või saatke faks numbrile +352 2929-42758.
GENERAL REPORT ON THE ACTIVITIESOF THE EUROPEAN UNION2009
ÜLDARUANNE EUROOPA LIIDU TEGEVUSE KOHTA2009
General Report on the Activities of the European Union — 2009
Üldaruanne Euroopa Liidu tegevuse kohta 2009
European Commission Directorate-General for Communication Publications 1049 Brussels, Belgium
Euroopa Komisjon Teabevahetuse peadirektoraat Väljaanded 1049 Bruxelles/Brussel BELGIQUE/BELGIË
The General Report on the Activities of the European Union — 2009 was adopted by the European Commission on 15 January 2010 under reference No SEC(2010) 18.
Euroopa Komisjon võttis„Üldaruande Euroopa Liidu tegevuse kohta 2009”vastu 15. jaanuaril 2010 dokumendina SEK(2010) 18.
Cover illustration: ' CORBIS
Kaanepilt: ' CORBIS
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2010
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2010
' European Union, 2010Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
' Euroopa Liit, 2010Reprodutseerimine on lubatud allikale viitamisel.
Price (excluding VAT) in Luxembourg: EUR 7
Hind (käibemaksuta) Luxembourgis: 7 eurot
GENERAL REPORT ON THE ACTIVITIESOF THE EUROPEAN UNION2009
Üldaruanne Euroopa Liidu tEgEvusE kohta2009
1RECOVERY FROM CRISIS
1.KRIISIST TAASTUMINE
RESPONSES TO IMMEDIATE PROBLEMS
TunGIVaTe PrOBleeMIde laHendaMIne
The eU recovery plan The shelTer provided by The eUro selecTive invesTmenT nUrTUring smaller firms sUpporTing employmenT resToring liqUidiTy sTreamlining procedUres
ELi MAJANDUSE ELAVDAMISE KAVAEURO PAKUTAV KAITSEVALIKULINEINVESTEERIMINEVÄIKESTE ETTEVÕTETE TOETAMINETÖÖTURU TOETAMINELIKVIIDSUSE TAASTAMINEMENETLUSTE LIHTSUSTAMINE
BUILDING A STRONGER FINANCIAL SYSTEM
TuGeVaMa FInanTSSÜSTeeMI ÜleSeHITaMIne
20 2 122 early proposalsa new sUpervisory archiTecTUre relaTed iniTiaTives
ESIALGSED ETTEPANEKUDUUS JÄRELEVALVESTRUKTUURASJAKOHASED ALGATUSED
RESTORING SUSTAINABLE GROWTH
JÄTKuSuuTlIKu MaJanduSKaSVu TaaSTaMIne
2COUNTERING CLIMATE CHANGE AND SAVING ENERGY
2.KLIIMAMUUTUSE VASTU VÕITLEMINEJA ENERGIA SÄÄSTMINE
THE CLIMATE AND ENERGY PACKAGE
20% aaSTaKS 2020 – KlIIMa- Ja enerGIaPaKeTT
20/20/20 — The eU commiTmenTs To redUce, Toincrease, To saveemissions Trading oTher emission cUTs renewables carbon capTUre and sTorage cleaner TransporT adapTing To a changing climaTe opporTUniTies
20/20/20 ELi KOHUSTUS VÄHENDADA, SUURENDADA, SÄÄSTAHEITKOGUSTEGA KAUPLEMINEMUU HEITKOGUSTE VÄHENDAMINETAASTUVAD ENERGIAALLIKADSÜSINIKDIOKSIIDI KOGUMINE JA SÄILITAMINEKESKKONNASÄÄSTLIKUM TRANSPORTMUUTUVA KLIIMAGA KOHANEMINEVÕIMALUSED enerGIa
WHAT HAPPENED AND WHAT DIDN’T HAPPEN
KOPenHaaGen – MIda SaaVuTaTI Ja MIda MITTe
The road To copenhagena limiTed agreemenT
TEE KOPENHAAGENI KONVERENTSINIPIIRATUD KOKKULEPE
CONTENTS
_BAR_ sisukord
A POLICY OF GOOD NEIGHBOURLINESS
HeanaaBerlIKKuSe POlIITIKa
SPREADING PEACE AND SECURITY
EUROOPA NAABRUSPOLIITIKAPARTNERLUS JA LIIT raHu Ja JulGeOleKu PÕHIMÕTeTe leVITaMIne
TRADE
KauBanduS
4A MORE EFFICIENT AND MORE DEMOCRATIC EU
4.TÕHUSAMJA DEMOKRAATLIKUM EUROOPA LIIT
CHANGES IN THE INSTITUTIONAL FRAMEWORK
MuudaTuSed InSTITuTSIOOnIlISeS raaMISTIKuS
EFFICIENCY AND TRANSPARENCY
TÕHuSuS Ja lÄBIPaISTVuS
5MORE IMPROVEMENTS FOR EUROPE’S CITIZENS
5.MEETMED EUROOPA KODANIKE HEAOLU PARANDAMISEKS
FREEDOMS
VaBaduSed
Travel and TransporT simplifying Tradenew Technologiesopening Up services compeTiTion
REISIMINE JA TRANSPORTKAUBAVAHETUSE LIHTSUSTAMINEUUED TEHNOLOOGIADTEENUSTETURU AVAMINEKONKURENTS
TAKING CARE OF CITIZENS
KOdanIKe eeST HOOlITSeMIne
ASSURING EUROPE’S FOOD SUPPLIES AND A SUSTAINABLE USE OF THE SEAS
TARBIJAKAITSEEUROOPLASTE TERVISEKAITSESANITAARKONTROLL eurOOPa TOIduGa VaruSTaMIne Ja Merede SÄÄSTeV KaSuTaMIne
KEEPING IN TOUCH INFORMATION AND COMMUNICATION TECHNOLOGY AND MEDIA
Olla KurSIS – InFO- Ja KOMMunIKaTSIOOnITeHnOlOOGIa nInG MeedIa
FREEDOM, SECURITY AND JUSTICE
VaBaduS, TurValISuS Ja ÕIGuS
EMPLOYMENT AND SOCIAL AFFAIRS
TÖÖHÕIVe Ja SOTSIaalKÜSIMuSed
The European Union faced difficult issues in 2009.
Aastal 2009 seisid Euroopa Liidu ees rasked probleemid.
The financial and economic crisis threatened the living standards of citizens in the Member States.
Finants- ja majanduskriis seadis löögi alla liikmesriikide kodanike elatustaseme.
Disruptions to international flows of trade and investment cost jobs and slowed growth.
�ha kasvav kasvav kasvav �lemaailmne
Ever-greater worldwide demand for energy pushed up prices of gas, oil and electricity, and winter power cuts left EU citizens shivering and interrupted industry.
�lemaailmne energia- energia- energia- nõudlus surus gaasi-, nafta- ja elektrihinnad �les ning talvised elektrikatkestused jätsid ELi kodanikud k�lma kätte ja põhjustasid tööstuses seisakuid. �liimamuu-
The threat of climate change loomed ever larger, with worldwide greenhouse gas emissions continuing to rise, while glaciers and ice-caps melted, and EU countries suffered increasingly from floods, drought and fires.
�liimamuu- tuse oht muutus ähvardavamaks: kasvuhoonegaaside heitkogused kasvasid kogu maailmas jätkuvalt, samas kui liustikud ja kõrgmägede lumikate sulasid ning ELi riigid pidid �ha rohkem kannatama �leujutuste, põua ja tulekahjude käes.
In 2009 the European Union coordinated a carefully calculated response to these challenges by its Member States and its institutions.
Euroopa Liidu koordineerimisel astusid liikmesriigid ja institutsioonid 2009. aastal hoolikalt planeeritud samme nende probleemide lahendamiseks.
As a stable and prosperous community of 27 democratic states, with nearly half a billion people, the largest integrated economic area in the world, accounting for more than 30 % of the world’s GDP and 17 % of trade, the EU has many assets to deploy in tackling these challenges.
Stabiilse ja jõuka, 27 demokraatlikust riigist koosneva, peaaegu poole miljardi elanikuga �hendusena, mis on maailma suurim integreerunud majanduspiirkond ja annab rohkem kui 30% maailma S�Pst ja 17% kaubandusest, on ELil k�llalt jõuvarusid, et neist probleemidest �le saada.
Working together, and in cooperation with international partners, the EU was able to mitigate the most serious effects of global crises at home, and to argue persuasively at international level for immediate action and for measures to head off longerterm damage. Joint action contributed to bringing the economy back toward recovery, averted protracted instability in financial markets, opened up new options for energy security, and spearheaded the drive towards environmental sustainability and a lowcarbon society.
�hisel jõul ja koostöös rahvusvaheliste partneritega suutis EL leevendada liikmesriikides olukorra kõige raskemaid tagajärgi ning �htlasi rahvusvahelisel areenil veenvalt toetada kohest tegutsemist ja meetmeid, mis aitaksid pikemas perspektiivis tekkivat kahju ära hoida. �histegevus aitas suunata majanduse taas tõusuteele, hoidis ära finantsturgude pikaajalise ebastabiilsuse, avas uued võimalused energiajulgeoleku alal ja andis tõuke keskkonnaalase jätkusuutlikkuse ja vähese s�sinikdioksiidiheitega �hiskonna �lesehitamiseks.
Coordinated action helped to protect national economies and private savings, and stimulated funding to maintain jobs and restore growth.
�oordineeritud tegutsemine aitas kaitsta riikide majandust ja erahoiuseid ning elavdas rahastamist töökohtade säilitamiseks ja majanduskasvu taastamiseks.
A particular focus was put on developing skills for tomorrow’s needs, on clean technologies to boost lowcarbon markets of the future, and on new infrastructure. Investment was promoted at European level to bring further reliability and value-for-money to energy supplies.
Erilise tähelepanu keskmesse tõsteti tulevastele vajadustele vastavate oskuste väljaarendamine, keskkonnasäästlikud tehnoloogiad tuleviku madala s�siniku-heitega turgude edendamiseks ning uus infrastruktuur. �leeuroopaliselt toetati investeeringuid, et tõsta energiatarnete usaldusväärsust ning parandada nende kvaliteedi ja hinna suhet.
An agreement was reached within the EU on ambitious commitments to emissions reduction, energy efficiency and a greener society.
ELis jõuti kokkuleppele kaugeleulatuvate kohustuste võtmises heitkoguste vähendamiseks, energiatõhusama ja keskkonnasõbralikuma �hiskonna �lesehitamiseks.
The EU played a leading role in preparing for a global agreement at the UN talks on climate change in December.
EL etendas juhtrolli �lemaailmse kokkuleppe ettevalmistamisel detsembrikuisteks �RO kliimakõnelusteks.
The resulting Copenhagen accord should be only a first step to a more ambitious commitment.
Selle tulemusena sõlmitav �openhaageni lepe peaks olema kõigest esimene samm ulatuslikumate kohustuste võtmisel.
This general report on the EU in 2009 records the actions taken and the results achieved in the face of crisis.
ELi 2009. aasta �ldaruandes kajastuvad kriisiga võitlemiseks võetud meetmed ja saavutatud tulemused.
The EU is much more than a crisis-response mechanism.
EL on aga midagi palju enamat kui pelgalt kriisireageerimismehhanism. �ajan-
The economy, energy and climate change captured the headlines during the year, but this report also highlights EU achievements across the broad range of its activities, from promoting democracy and human rights worldwide, to bringing down the cost of mobile phone charges as citizens move around the EU.
�ajan- dus, energeetika ja kliimamuutus olid k�ll aasta meeldejäävaimad märksõnad, aga alljärgnevas aruandes tõstetakse esile ELi saavutusi kõigis tema erinevates tegevusvaldkondades, mis ulatuvad demokraatia ja inimõiguste edendamisest kogu maailmas kuni mobiilsidekulude vähendamiseni ELis reisimisel.
The European Union is a project based on the ideas of freedom and solidarity.
Euroopa Liit on �ritus, mis põhineb vabaduse ja solidaarsuse ideel. �hine tegut-
The joint approach that the EU followed on economic, energy and environmental issues in 2009 was at the heart of its activities in political, economic, social and employment policies at home, and in external policies, such as democratic promotion, human rights, development assistance, trade, aid and in relations with others beyond its borders.
�hine tegut- semisviis, mida EL järgis 2009. aastal majandus, energia- ja keskkonnak�simus-tes, oli aluseks tema tegevusele nii liidu sees – majandus, sotsiaal- ja tööhõivepoliitika sfääris – kui ka välispoliitikas, nagu näiteks demokraatia ja inimõiguste levitamisel, arenguabis, kaubanduses, humanitaarabis ja muudes väljaspool liidu piire toimuvates ettevõtmistes.
The EU also transformed and reformed its institutions during the year.
Aasta jooksul kujundas EL �mber ka oma institutsioonid ja reformis neid.
A new European Parliament was elected, Member States ratified the Lisbon Treaty to allow the EU to operate more effectively and democratically, the President of the Commission was elected by the Parliament, a new College was formed for installation, and the European Council nominated its first President under the new treaty.
Valiti Euroopa Parlamendi uus koosseis, liikmesriigid ratifitseerisid Lissaboni lepingu, mis võimaldab ELil toimida tulemuslikumalt ja demokraatlikumalt, parlament valis uue komisjoni presidendi, moodustati uus volinike kolleegium ja Euroopa �lemkogu nimetas uue lepingu alusel oma esimese eesistuja.
At the same time, internal reforms have cut back on unnecessary red tape and allowed EU citizens and stakeholders a clearer vision of what the EU is doing for them and how it operates.
Samas vähendati sisereformidega tarbetut b�rokraatiat ning ELi kodanikud ja sidusr�hmad said seeläbi selgema �levaate sellest, mida EL nende heaks teeb ja kuidas toimib.
CHAPTER 1RECOVERY FROM CRISIS
eSIMene PeaTÜKK KrIISIST TaaSTuMIne
During 2009 the world continued to be shaken by an economic and financial crisis on a scale that has not been seen for three quarters of a century — and EU citizens and stakeholders suffered too.
2009. aastal jätkus maailmas majandus- ja finantskriis ulatuses, mida ei ole nähtud viimase kolmveerandsajandi jooksul. Kriisi tõttu kannatasid ka ELi kodanikud ja sidusrühmad.
The outlook at the start of the year was profoundly sombre, for investment, for consumption, for credit, for jobs, and for confidence.
Aasta alguses tundus tulevik investeerimise, tarbimise, krediidivõimaluste, tööturu ja usalduse osas läbinisti tume.
The threat of deep and longlasting recession loomed large, with a vicious cycle of falling demand, downsized business plans, reduced innovation, and job cuts.
Sügava ja kauakestva majandussurutisega ähvardas kaasneda nõudluse ja äritegevuse vähenemise, tagasihoidlikuma innovatsiooni ja töökohtade kaotamise nõiaring.
Amid the turbulence, the EU and its Member States cooperated in actions to contain the scale of the downturn, to deflect the worst damage, to stimulate recovery and to prevent recurrence.
EL ja liikmesriigid püüdsid sellises ebakindlas majandusolukorras ühiselt ohjeldada majanduslangust, vältida halvimat võimalikku kahju, elavdada majandust ja vältida olukorra halvenemist.
The EU provided guidelines, money, new ideas and impetus for reform.
EL töötas välja suunised, andis raha ja pakkus välja ideid reformi läbiviimiseks.
The EU’s core economic assets — the single market and the euro — helped protect Europeans.
ELi majanduse peamised alused – ühtne turg ja euro – aitasid kaitsta Euroopa kodanikke.
Political decisions were taken to intervene on a massive scale, and European governments and institutions injected funds so as to avert economic meltdown, protect savings and minimise job losses.
Langetati poliitiline otsus sekkuda laiaulatuslikult; Euroopa valitsused ja asutused andsid majanduskrahhi vältimiseks, säästude kaitsmiseks ja töökohtade kaotuse minimeerimiseks rahalisi vahendeid.
The EU crafted the outlines of a new supervisory framework for Europe to avert the risk of any repetition of the crisis, and played a central role in international discussions of preventive measures and of how to support the most vulnerable developing countries withstand the effects.
Selleks et ära hoida kriisi kordumist, lõi EL Euroopa uue järelevalveraamistiku ning võttis keskse rolli rahvusvahelistes aruteludes teemal, milliseid ennetavaid meetmeid võtta ning kuidas toetada kõige haavatavamaid arenguriike.
Preparations were also started for an exit strategy, to restore public finances once recovery was achieved, and to create the conditions for a more sustainable future with improved prospects for growth.
Samuti alustati kriisist väljumise strateegia ettevalmistamist, et taastada riikide rahanduse kindel seisund pärast majanduse elavnemist ning luua tingimused jätkusuutlikumaks tulevikuks, mis pakuks paremaid kasvuväljavaateid.
In the face of the crisis, the EU demonstrated an unprecedented degree of cooperation across its institutions and Member States — and at international level.
EL demonstreeris kriisiolukorras ja rahvusvahelisel tasandil asutuste ja liikmesriikide seniolematut koostöövõimet.
By the end of the year, tentative signs of recovery were apparent, but as the European Council pointed out late in the year, uncertainties and fragilities remained, and there was still no room for complacency.
Aasta lõpus ilmnesid esimesed arglikud märgid majanduse elavnemisest, kuid nagu Euroopa Ülemkogu aasta lõpus märkis, on olukord jätkuvalt ebakindel ja habras ning veel ei ole põhjust rahuloluks.
RESPONSES TOIMMEDIATE PROBLEMS
TUNGIVATE PROBLEEMIDELAHENDAMINE
Implementation of the European economic recovery plan in 2009 maximised the shelter afforded by the strength of the euro, and selectively boosted investment and assisted smaller firms.
Euroopa majanduse elavdamise kava rakendamisega 2009. aastal võimaldati maksimaalselt ära kasutada euro tugevusest saadavat kaitset, soodustati valikuliselt investeeringuid ja toetati väiksemaid ettevõtteid.
At the same time, the EU supported jobs and training and streamlined its procedures to ensure its measures could have rapid effect.
Samal ajal toetas EL töökohtade loomist ja koolituste pakkumist ning tõhustas oma menetlusi, et tagada meetmete kiire mõju.
Through a state aid control policy which was firm on substance and flexible on procedure, the Commission succeeded in safeguarding the internal market and ensuring a level playing field for European companies.
Riigiabi kontrollimise poliitikaga, mille sisu oli range ja rakendamine paindlik, õnnestus komisjonil tagada siseturu jätkuv toimimine ja Euroopa äriühingutele võrdsed konkurentsitingimused.
THE EU RECOVERY PLAN
ELi MAJANDUSE ELAVDAMISE KAVA
The early responses to the financial turmoil included liquidity injections and interest-rate cuts by the European Central Bank and a financial market reform programme drawn up in late 2007.
Esimesed meetmed finantsturgude ebakindla olukorra kontrolli alla saamiseks hõlmasid likviidsuss�ste, Euroopa �eskpanga intressikärpeid ja finantsturgude reformi kava, mis koostati 2007. aasta lõpus.
By late 2008 the EU had designed an economic recovery plan (1) that included initiatives to stimulate the real economy, and this was approved by the European Council in December 2008 (2).
EL koostas 2008. aasta lõpus majan- duse elavdamise kava, (1) mis sisaldas algatusi reaalmajanduse stimuleerimiseks ning mille Euroopa �lemkogu kiitis heaks 2008. aasta detsembris (2).
Major fiscal stimulus of 2 % of GDP is being provided as part of the recovery plan and aimed at rebuilding confidence in terms of purchasing power, and getting banks lending again.
�ajanduse elavdamise kava raames eraldati rahalisi vahendeid 2% ulatuses S�Pst eesmärgiga taastada usaldus seoses ostujõuga ja soodustada pankade laenuandmist.
During 2009, the European economic recovery plan started to come into effect.
Jõustama hakati Euroopa majanduse elavdamise kava 2009. aastal.
Its priorities were restoring business and consumer confidence, kick-starting lending and investments, and supporting and creating jobs. Central to the plan was the ability of the European Union to catalyse cooperation.
Selle eesmärk oli taastada ettevõtete ja tarbijate usaldus, elavdada laenude andmist ja investeerimist ning toetada töökohtade säilitamist ja loomist. �ava kohaselt oli oluline, et Euroopa Liit suudaks olla koostöömootor.
The EU could exert its influence because it was able to harness Member States’ and Union action, using the strengths of each part of Europe to best effect.
EL suutis oma mõju maksma panna, kuna Euroopa iga osa tugevusi optimaalselt kasutades suutis ta muuta liikmesriikide ja liidu meetmed võimalikult tõhusaks.
This allowed the EU to help in shaping the global response to the crisis.
Seeläbi sai EL kujundada �leilmset kriisile reageerimist.
FLEXIBLE BUT CONTROLLED STATE AID
PAINDLIK, KUID KONTROLLITUD RIIGIABI
The recovery plan was a considered response with a clear eye to the future.
�ajanduse elavdamise kava oli kaalutletud vastus, mis oli kavandatud selge pilguga tulevikku vaadates.
It called for investments to improve Europe’s competitiveness, not just to rebound from the crisis but to foster economic growth.
Selles rõhutati vajadust investeerida Euroopa konkurentsivõime parandamisesse, kusjuures eesmärk ei ole mitte �ksnes kriisist väljumine, vaid ka majanduskasvu edendamine.
It specifically envisaged boosting the economy through accelerated investments in ‘smart’ sectors — transport infrastructure, green technologies and energy efficiency.
Eelkõige kavandati selles majanduse ergutamist suuremate investeeringutega nn arukatesse sektoritesse: transpordi infrastruktuuri, keskkonnasäästlikumasse tehnoloogiasse ja energiatõhususse.
These are the sectors that promote longerterm economic activity and employment, while complementing the EU’s wider goals of sustainability, mobility and energy security.
Need on sektorid, mis toetavad majandusaktiivsust ja tööturgu pikas perspektiivis ning aitavad saavutada ELi laiemaid eesmärke, nagu jätkusuutlikkus, mobiilsus ja energiajulgeolek.
A temporary framework for state aid measures was created to support access to finance during the crisis, with increased flexibility and simplified authorisation procedures.
�riisi ajal finantsvahendite kättesaadavuse parandamiseks loodi ajutine riigiabimeetmete raamistik, mis on paindlikum ja võimaldab riigiabi lihtsamalt heaks kiita.
National funding under this scheme contributed to a return to stability in which lending could resume, and businesses could again have access to the finance they needed.
Riiklik rahastamine selle kava raames aitas taastada stabiilsust, mis on oluline laenuandmise jätkumiseks, ning ettevõtetel taastus juurdepääs vajalikele rahalistele vahenditele.
GROWTH AND CRISIS
MAJANDUSKASV JA KRIIS
Growth in GDP, real annual change in %; 2009–11 are forecasts
S�P kasv, tegelik aastane muutus %des; 2009 kuni 2011 – prognoosid
China
10 hiina
The European economic recovery plan
Euroopa majanduse elavdamise kava
EU leaders agreed in 2008 an overall plan to fight the economic crisis.
ELi juhid leppisid 2008. aastal kokku majanduskriisiga võitlemise �ldise kava.
It included measures that the individual EU countries would take, as well as action by the EU institutions. The key elements of the plan were:
See hõlmas nii ELi �ksikute riikide kui ka ELi institutsioonide võetavaid meetmeid. �ava peamised komponendid on järgmised:
4a major injection of purchasing power into the economy, to boost demand and stimulate condence: €200 billion (equivalent to 1.5 % of EU gross domestic product), consisting of a budgetary expansion by Member States of €170 billion, and EU funding in support of immediate actions of €30 billion;
majanduses ostujõu suurendamine, et kasvatada nõudlust ja usaldust: 200 miljardit eurot (vastab 1,5%-le ELi S�Pst), millest 170 miljardit moodustavad liikmesriikide eelarvepõhised lisavahendid ja 30 miljardit eurot ELi vahendid koheste meetmete toetuseks;
4short-term action to reinforce Europe’s competitiveness in the long term, through ‘smart’ investment — in the right skills for tomorrow’s needs, in energy eciency to create jobs and save energy, in clean technologies to boost major industrial sectors in the lowcarbon markets of the future, and in infrastructure and interconnection to promote eciency and innovation;
l�hiajalised meetmed, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet pikas perspektiivis nn arukate investeeringute kujul: see tähendab investeerimist tulevikus vajalikesse oskustesse; investeerimist energiatõhususse, et luua töökohti ja säästa energiat; investeerimist keskkonnasäästlikusse tehnoloogiasse, et edendada vähem s�sihappegaasiheiteid tekitavaid olulisi majandussektoreid; ning investeerimist tõhusust ja innovatsiooni edendavasse infrastruktuuri ja võrkude sidususse;
410 action points for recovery to put the right social and economic levers in place — including new financing for smaller firms, cutting administrative burdens, and kick-start investment to modernise infrastructure;
k�mme kavas esitatud elavdamismeedet, et luua asjakohased sotsiaalsed ja majanduslikud vahendid: sealhulgas uute rahastamisallikate leidmine väikestele ettevõtetele, halduskoormuse kärpimine ja infrastruktuuri ajakohastamiseks tehtavate investeeringute ergutamine;
4an underlying principle of solidarity and social justice, protecting jobs through action on social charges, addressing the future prospects of people losing their jobs, cutting energy costs for the vulnerable through targeted energy eciency, and building a more inclusive society.
aluspõhimõtted on solidaarsus ja sotsiaalne õiglus, sotsiaalmaksudega seotud meetmete kaudu töökohtade kaitsmine, lahenduse leidmine pikemaajalisteks tulevikuperspektiivideks neile, kes on töö kaotanud, haavatavate inimr�hmade energiakulude vähendamine ning osalus�hiskonna loomine.
In March the Commission presented an update to the plan in its communication ‘Driving European recovery’ (
�omisjon esitas märtsi teatises „Euroopa majanduse elavdamine” (
), setting out proposals to instil greater responsibility and reliability in European financial markets.
) ajakohastatud kava, kus ta esitas ettepanekud Euroopa finantsturgudel vastutustunde ja usaldusväärsuse edendamiseks.
PUBLIC MONEY INVESTED TO FIGHT THE CRISIS
KRIISIGA VÕITLEMISEKS INVESTEERITUD AVALIKU SEKTORI VAHENDID
Fiscal stimulus in 2009, in % of GDP
Fiskaalstiimulid 2009. aastal (%des S�Pst)