natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• more detailed analysis of the macro-, microeconomic and employment aspects of the national reform programmes can be found in Annex I. As far as the employment part is concerned, this also serves as the basis for the joint employment report.
• I lisas on esitatud siseriiklike reformikavade makro- ja mikromajanduslike ning tööhõiveaspektide põhjalikum analüüs. Tööhõivet käsitlev osa on ka tööhõive koondaruande aluseks.
Making it happen: the policy response e two main instruments to implement the new Lisbon strategy are the Community Lisbon programme, setting out what should be done at Community level, and the 25 national reform programmes, each Member State’s policy response to the key challenges they have identi ed. ese instruments must work in tandem to have the best e ect.
Uue Lissaboni strateegia rakendamise kaks põhivahendit on ühenduse Lissaboni kava, milles on sätestatud ühenduse tasandi tegevussuunad, ja 25 siseriiklikku reformikava: igaüks neist kirjeldab konkreetse liikmesriigi kõige olulisemaid probleeme ja nendega toimetulemiseks kavandatud poliitikat. Parim tulemus saavutatakse nende kahe vahendi koostoime abil.
In the six months since its adoption, significant progress has been made on the Community Lisbon programme. e Commission has already adopted two thirds of the actions foreseen.
Vastuvõtmisele järgnenud kuue kuu jooksul on ühenduse Lissaboni kavaga saavutatud märkimisväärset edu. Komisjon on juba vastu võtnud kaks kolmandikku ettenähtud meetmetest.
However, legislative proposals will only produce practical e ects once adopted by Council and Parliament.
Seadusandlikud ettepanekud saavad avaldada praktilist mõju siiski vaid pärast seda, kui nõukogu ja parlament on need vastu võtnud.
In addition, many of the nancing actions depend on the nalisation and implementation of the nancial perspectives, 2007–13.
Lisaks sõltuvad paljud rahastamistoimingud aastaid 2007–2013 hõlmava nantsperspektiivi lõplikust väljatöötamisest ja rakendamisest.
tiatives to improve the research and innovation environment in Europe in its communication, ‘More research and innovation for Europe: a common approach’ (3). e seventh framework programme introduces a new model of research support — joint technology initiatives — in the form of public–private partnerships to back promising new research and to give European industry a head start in areas ranging from hydrogen and fuel cells, aeronautics and air transport, to innovative medicines and nanoelectronics.
innovatsiooni Euroopa jaoks” on komisjon kirjeldanud konkreetseid algatusi Euroopa teadustöö ja innovatsioonikeskkonna parandamiseks. (3) Seitsmenda raamprogrammiga pannakse alus uuele teadustegevuse toetamise mudelile – tehnoloogiaalastele ühisalgatustele, mis avaliku ja erasektori partnerluse vormis toetavad lootustandvaid uusi teadusuuringuid ning annavad Euroopa tööstusele edumaa valdkondades, mis ulatuvad vesiniku- ja kütuseelementide kasutuselevõtmisest ning lennundusest ja õhutranspordist kuni innovaatilise meditsiini ja nanoelektroonikani.
Galileo, the satellite navigation initiative and the development of integrated rail and air traffic management systems are other key examples of cutting-edge industrial projects which have a strong European dimension.
Tugeva Euroopamõõtmega tipptasemel tööstusprojektide headeks näideteks on satelliitnavigatsioonisüsteem Galileo ning raudtee ja õhutranspordi integreeritud juhtimissüsteemide väljatöötamine.
e Community Lisbon programme includes a number of important initiatives to tackle the decisive cross-border impact of research and innovation and the fragmentation of European research e orts: namely the seventh framework programme for research, technological development and demonstration and the competitiveness and innovation framework programme. e Commission has also set out concrete ini-
Ühenduse Lissaboni kava hõlmab mitmeid olulisi algatusi, mis kasutavad ära teadustegevuse ja innovatsiooni suurt piiriülest mõju ning vähendavad Euroopa teadustegevuse killustatust: siin võib nimetada teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi ja konkurentsivõime ning innovatsiooni raamprog-rammi. Oma teatises “Rohkem teadusuuringuid ja
Legislation has been proposed to create a ‘single payment area’ in the EU, to make cross-border payments as easy and a ordable as domestic payments. is alone could save the EU economy between EUR 50 and 100 billion per year.
Ühtlasi on kavandatud ka õigusakte “ühtse makseruumi” loomiseks ELi piires, et muuta piiriüleste maksete tegemine sama lihtsaks ja taskukohaseks kui siseriiklike maksete tegemine. Juba üksnes sellega hoitakse aastas kokku 50–100 miljardi euro ulatuses ELi vahendeid.
New Community funding, for example in the form of guarantees and risk capital investments, will become available through the competitiveness and innovation programme. is programme will also help bring to market innovative solutions to improve energy supply (in particular for renewables) as well as demand (through energy e ciency measures).
Uut ühenduse rahastamisvormi, mis hõlmab näiteks tagatiste andmist ja riskikapitalist investeeringute tegemist, hakatakse kasutama konkurentsivõime ja innovatsiooni suurendamise kavade puhul. Ühtlasi aitab kõnesolev kava turule tuua uuenduslikke lahendusi energiavarustuse (eriti taastuvad energiaallikad) ja nõudluse (energiakasutuse tõhustamise meetmed) parandamise osas.
In addition, the Commission has put forward ambitious measures to help the creation of more and better jobs through the removal of obstacles to mobility, a common approach to economic migration and e orts to deal with the social consequences of economic restructuring.
Lisaks on komisjon välja pakkunud julgeid meetmeid suurema arvu ja paremate töökohtade loomisele kaa-saaitamiseks, mis hõlmavad takistuste kõrvaldamist tööjõu vabas liikumises, ühist lähenemisviisi majanduslikel põhjustel toimuvale rändele ja jõupingutusi toimetulekuks majanduslike ümberkorralduste sotsiaalsete tagajärgedega.
A number of actions in the Community Lisbon programme aim at making Europe a more attractive place to invest and work. ese include initiatives to make the internal market for services a reality, steps to drive forward regulatory reform, improve the tax and customs environment for economic activity, and promoting market access and more competitive markets, particularly in energy and nancial services where the Commission has launched inquiries.
Mitmete ühenduse Lissaboni kava meetmete eesmärk on muuta Euroopa atraktiivseks investeeri-mis- ja töötamiskohaks. Selliste meetmete hulka kuuluvad teenuste siseturu loomisega seotud alga-tused ning meetmed, mis on seotud õigusaktide reformi jätkamisega, majandustegevust toetava maksu- ja tollisüsteemi arendamisega, turulepääsu ja turu konkurentsivõime edendamisega eeskätt energia ja nantsteenuste osas, mida komisjon on ka uurinud.
The national reform programmes ticular attention to these aspects in its follow-up discussions with Member States and its monitoring of the implementation of the national reform programmes throughout 2006.
Siseriiklikud reformikavad liikmesriike tegelema järeldustes esile tõstetud punktidega. Ta pöörab nendele aspektidele erilist tähelepanu ka liikmesriikidega peetavates järelaruteludes ning siseriiklike reformikavade rakendamise seires 2006. aasta jooksul.
Nearly one year into the new Lisbon strategy for growth and jobs, the partnership is oto a promising start.
Nüüd, kui uus Lissaboni majanduskasvu ja töökohtade loomise strateegia on toiminud umbes aasta, võib öelda, et partnerlus on lootustandvalt käivitunud.
Responsibilities for action are clearly de ned.
Tegevuse eest vastutajad on selgesõnaliselt kindlaks määratud.
In the interest of consolidation and stability of the process, the Commission proposes to maintain the integrated guidelines on the basis of which the national programmes have been drawn up.
Komisjon teeb ettepaneku säilitada protsessi konsolideerimise ja stabiilsuse huvides siseriiklike reformikavade aluseks olevad koondsuunised. Ka on komisjon otsustanud, et ta ei anna siseriiklike reformikavade kohta tagasisidet ametlike riigikohaste soovituste vormis.
In addition, the Commission has decided not to propose formal, country-specific recommendations in response to the national reform programmes. is is the rst year of the partnership: national reform programmes need some time to be fully integrated into national policies and structures. e Commission attaches high priority to forging a strong relationship of trust and cooperation with Member States, based on ownership of the programmes by Member States themselves.
See on ju partnerluse toimimise esimene aasta: siseriiklike reformikavade täielik integreerimine riiklikku poliitikasse ja struktuuridesse vajab aega. Komisjon peab esmatähtsaks tugevat vastastikust usaldust ja koostööd liikmesriikidega, mis põhineks liikmesriikide endi vastutusel kavade eest.
However, the Commission will not refrain from using the instruments at its disposal, including proposing country-specific recommendations, when it considers that this contributes to the smooth implementation of the Lisbon strategy.
Siiski ei jäta komisjon kasutamata tema käsutuses olevaid vahendeid, sealhulgas ka riigikohaste soovituste pakkumist, kui see tema arvates aitab kaasa Lissaboni strateegia ladusale rakendamisele.
In line with the new partnership approach, and to facilitate cooperation and public visibility, all Member States have appointed national Lisbon coordinators.
Uue partnerlusel põhineva lähenemisviisi kohaselt ning koostöö ja ühiskondliku nähtavuse parandamise eesmärgil on kõik liikmesriigid nimetanud ametisse Lissaboni kava riikliku koordinaatori.
Meanwhile, many Member States have used the opportunity of dra -ing national reform programmes to streamline internal coordination between different government departments.
Samal ajal on paljud liikmesriigid kasutanud siseriiklike reformikavade koostamist ka ministeeriumide koostöö sujuvamaks muutmiseks.
In spite of the tight time schedule, most Member States have made a real e ort to involve national parliaments, stakeholders, and representatives from regional and local authorities in the formulation of their national programme.
Hoolimata tihedast ajakavast on enamus liikmesriike teinud suuri jõupingutusi riiklike parlamentide, sidusrühmade ning piirkondlike ja kohalike ametiasutuste esindajate kaasamiseks oma siseriiklike reformikavade koostamisse.
In fact, public acceptance depends on citizens and businesses recognising that reform is needed and will help improve their lives; an e Commission has carefully assessed each national reform programme, taking into account work carried out by the Economic Policy and the Employment Committees (4).
Komisjon on hoolikalt hinnanud kõiki siseriiklikke reformikavasid, võttes arvesse majanduspoliitika ja tööhõivekomiteede (4) tööd.
A detailed assessment of each national programme, pointing out particular strengths as well as a number of issues which can be further developed and strengthened, can be found in Part II. e Commission encourages Member States to take up the points highlighted in its conclusions.
II osas on antud üksikasjalik hinnang kõikidele siseriiklikele reformikavadele, osutades nende tugevatele külgedele ning edasiarendamist ja süvendamist vajavatele küsimustele.
It will give par-
Komisjon ergutab
Time to move up a gear ownership that can only come from having a role in shaping reform, either directly or through representative organisations.
On aeg tõsta tempot vajalikud ja kasulikud, ning vastutus tekib üksnes siis, kui osaletakse reformide väljatöötamisel kas siis otseselt või esindusorganisatsioonide kaudu.
A lot remains to be done to convince people that reforms will contribute to greater, shared prosperity and to involve them in the process. is will require a major e ort from both Member States and the EU institutions.
Tuleb veel palju teha inimeste kaasami- seks nimetatud protsessi ning nende veenmiseks, et reformid aitavad luua suuremat, jagatud heaolu. See nõuab nii liikmesriikidelt kui ELi institutsioonidelt väga suuri jõupingutusi.
Evaluation of the different policy areas etary consolidation and the convergence of in ation rates to euro area levels.
Hinnang eri poliitikavaldkondadele riigid on nimetanud ka selliseid tegureid nagu väliskaubanduskonto ja hindade stabiilsus.
e integrated guidelines set out three main policy areas for action: the macroeconomic, the microeconomic, and the employment dimensions.
Koondsuunistes on sätestatud kolm põhilist poliitikavaldkonda, kus meetmeid võetakse: makromajanduslik, mikromajanduslik ja tööhõive tasand.
The macroeconomic dimension
Makromajanduslik keskkond
• To balance public nances, Member States tend to prefer spending cuts to increased taxes, though the source of the cuts is o en unclear.
Paljud liikmesriigid, eeskätt euroala riigid, ei ole aga piisava põhjalikkusega kirjeldanud erimeetmeid, mida nad eelarve lühiajaliseks konsolideerimiseks kasutavad.
However, the specific measures to achieve short-term budgetary consolidation are not spelled out in enough detail in several countries, particularly within the euro area.
Ent väga vähestes siseriiklikes reformikavades on kavandatud meetmete eelarvemõju selgesõnaliselt kirjeldatud.
Most Member States clearly have the intention to improve the quality of public nances by setting aside public resources for strengthening infrastructure, human capital and R & D investment. However, few national reform programmes are explicit about the budgetary implications of proposed measures. • Budgetary discipline stands out as the most important macroeconomic challenge identi- ed by Member States.
• Liikmesriigid peavad kõige olulisemaks makromajanduslikuks probleemiks eelarvedistsipliini. Tavaliselt iseloomustatakse seda riigi rahanduse jätkusuutlikkuse abil – pensioni-, tervishoiu- ja tööturureformid ning lühiajaline eelarve konsolideerimine on abivahendid riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks vananevas ühiskonnas.
It is typically formulated in terms of public nance sustainability — pension, health and labour market reforms as well as short-term budgetary consolidation are tools to ensure the long-term sustainability of public nances in an ageing society. e related challenge of improving the quality of public nances tends to be addressed by measures aimed at increasing the e ciency of the public administration.
Sellega seotud väljakutsele – parandada riigi rahanduse kvaliteeti – reageeritakse tavaliselt avalikku haldust tõhustavate meetmetega.
Some new Member States have identi ed the introduction of the euro as a key policy challenge requiring budg-
Osa uusi liikmesriike peab oluliseks poliitiliseks väljakutseks euro kasutuselevõttu, mis nõuab eelarve konsolideerimist ja in atsioonimäärade lähendamist euroala tasemele. Mõned liikmes-
Making it happen: the policy response tions and logistics among the main issues to be tackled.
Selle saavutamiseks sobiv poliitika
• Over the coming decades, ageing populations in Europe will put increasing pressure on public nances.
• Järgnevatel aastakümnetel hakkab Euroopa vananev rahvastik avaldama üha suuremat survet riikide rahandusele.
Member States recognise that modernising public and private retirement and pension systems is an essential prerequisite for ensuring public nance sustainability, while responding to social concerns and economic changes.
Liikmesriigid tunnistavad, et era- ja riiklike pensionide ja pensionisüsteemide ajakohastamine on riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamise oluline eeltingimus, millega vähendatakse sotsiaalseid pingeid ja reageeritakse majanduslikele muutustele.
However, in most countries, the measures already taken or envisaged appear to be piecemeal or insufficient. cient.
Ent enamikus riikides näivad võetud või kavandatud meetmed olevat killustatud või ebapiisavad.
• It is important that the overall reform strategy is coherent, with reforms in one area supporting those in another.
• Selleks, et ühe valdkonna reformid toetaksid teiste valdkondade ümberkorraldamist, on väga oluline üldise reformistrateegia sidusus.
In this respect, some Member States make a link between sustainable public nance and reduced unemployment (lower unemployment benefit costs; higher tax revenues resulting from a better use of labour).
Sellest lähtuvalt on osa liikmesriike loonud seose riigi rahanduse jätkusuutlikkuse ja tööpuuduse vähendamise vahel (vähem kulusid töötute abirahadele; tööjõu parem kasutamine annab kõrgemat maksutulu).
The microeconomic dimension
Mikromajanduslik keskkond
• e national reform programmes contain many examples of interesting policy initiatives across a range of policy areas.
• Siseriiklikud reformikavad sisaldavad hulgaliselt näiteid huvitavate algatuste kohta mitmes poliitikavaldkonnas.
For example, most Member States are looking to exploit the synergies between economic growth and environmental protection (by investing in alternative sources of energy, by promoting energy e ciency, and by promoting eco-innovation and protecting natural assets).
Näiteks kavatseb enamus liikmesriike kasutada majanduskasvu ja keskkonnakaitse vahelist koostoimet (investeerides alternatiivsetesse energiaallikatesse, tõhustades energiakasutust, edendades ökoinnovatsiooni ja kaitstes loodusvarasid).
Most national programmes also focus on the importance of modern transport infrastructure and of information and communication technologies (e.g. broadband availability). ese are examples of precisely the kind of investments that Member States should seek to promote with the help of the resources of cohesion and rural development policies.
Enamikus siseriiklikes reformikavades keskendutakse ka tänapäevase transpordiinfrastruktuuri ning info- ja sidetehnoloogiate tähtsusele (näiteks lairibainternetiteenuse kättesaadavus). Need on näited täpselt selliste investeeringute kohta, mida liikmesriigid võiksid püüda ühtekuuluvus- ja maaelu arendamise poliitika vahenditega edasi arendada.
• e functioning of the internal market and the need to enhance competition and market access in general, deserve greater attention.
• Siseriiklikes reformikavades on üldiselt hästi kajastatud teadmistepõhise majanduse loomise ja Euroopa ettevõtlus- ja investeerimiskohana atraktiivsemaks muutmise vajadust.
Only a few Member States mention concrete actions, for example, to ensure full implementation of Community directives, where greater e orts need to be made, for example on the e ective opening of energy markets, to improve access to public procurement con- e need to build a knowledge economy and to improve Europe’s attractiveness as a location to do business and invest is generally well reflected in the national reform programmes.
Kõik liikmesriigid on pidanud kõige olulisemaks prioriteediks teadustööd ja innovatsiooni käsitlevat poliitikat.
Research and innovation policies are key priorities for all Member States.
Paljud liikmesriigid on esile tõstnud tööstusliku baasi tugevdamise meetmeid, eriti klastrite edendamist.
Many Member States highlight actions to strengthen the industrial base, in particular through the promotion of clusters. ese clusters combine universities, research institutes, small and large enterprises which through their close cooperation and interaction have a positive impact on innovation and knowledge transfer. is, in turn, generates considerable benefits for the economy as a whole.
Klastrite loomise aluseks on ülikoolide, uurimisinstituutide ning väikeste ja suurte ettevõtete tihe koostöö ning vastastikune toime, millel on positiivne mõju innovatsioonile ja teadmistesiirdele. See omakorda annab olulist kasu majandusele tervikuna.
Member States recognise that facilitating access to nance is an important issue, even though they take different approaches to achieve this.
Liikmesriigid tunnistavad, et juurdepääsu lihtsustamine rahastamisele on oluline teema, kuid nad kasutavad selle küsimuse käsitlemisel erinevaid lähenemisviise.
Most Member States also highlight the business environment and entrepreneurship, the sustainable use of resources (including renewables and energy e ciency), transport connec-
Enamus liikmesriike tõstab kõige olulisemate teemadena esile ka ettevõtluskeskkonda ja ettevõtlust, ressursside säästvat kasutamist (sealhulgas uuenevad energiaallikad ja energiakasutuse tõhustamine), transpordiühenduse ja logistika küsimusi.
Time to move up a gear ronment, a culture change in the way decisions are prepared and taken will be needed.
On aeg tõsta tempot
tracts or to ensure e ective competition in services.
Ettevõtluskeskkonna tegelike erinevuste nägemiseks on vaja muuta otsuste ettevalmistamise ja vastuvõtmise kultuuri.
• A comprehensive and coordinated implementation of the different microeconomic policies will generate much greater benefits than the sum of the individual policies put together.
Siin on oluline roll haridusel, mis aitab olemasolevate ettevõtete üleminekut lihtsamaks muuta ja vähendab häbitunnet ebaõnnestumise puhul.
For instance, the gains from increased investment in R & D will be higher when new technologies are swily adopted by the market, which in turn depends on the degree of competition in product and service markets. • Regarding SMEs, most programmes do not go far enough to foster a more positive attitude towards entrepreneurship and to encourage more people to start their own business. ere is an important role here for education, for making it easier to transfer existing businesses, and for reducing the stigma of failure.
• Mikromajanduspoliitika põhimõtete terviklikust ja kooskõlastatud rakendamisest saadav kasu on palju suurem üksikute poliitikasuundade rakendamisel saadavate kasude summast.
Additional measures regarding access to nance or related targeted measures to improve investment should also be considered.
Näiteks annab investeeringute suurendamine teadus- ja arendustegevusse suuremat kasu siis, kui uued tehnoloogiad turul kiiresti vastu võetakse, see aga sõltub omakorda toote- ja teenuseturgude konkurentsitasemest.
• Better regulation is crucial to creating a more competitive business environment and removing obstacles to innovation and change.
• Õiguskeskkonna parandamine on konkurentsivõimelisema ettevõtluskeskkonna loomisel ning innovatsiooni ja muutusi pidurdavate takistuste kõrvaldamisel otsustava tähtsusega vahend.
Action at Community level is necessary, but will not in itself be su -cient.
Tegutsemine ühenduse tasandil on vajalik, kuid üksnes sellest ei piisa.
Much of the rule-making a ecting business, for example in taxation, social security or regional planning, is done at national (or local) level. ere are also important di er-ences in the way Community directives are implemented by Member States, which may give rise to administrative costs which the Community measure itself does not require.
Suur osa ettevõtlust mõjutavatest eeskirjadest, näiteks maksustamise, sotsiaalkindlustuse ja piirkondliku planeerimise valdkonnas, koostatakse siseriiklikul (või kohalikul) tasandil.
To see a real difference in the business envi-
Ka on liikmesriigiti olulisi erinevusi ühenduse direktiivide rakendamise viisides, mis võivad tekitada selliseid haldusku-lusid, mida ühenduse meede iseenesest ei nõua.
• All programmes attach high importance to attracting and retaining more people in employment. is is vital to address the impact of ageing on the labour supply and the sustainability of public nances.
• Kõikides kavades omistatakse suurt tähtsust suurema arvu inimeste tööturule toomisele ja tööturul hoidmisele. See aitab leevendada elanikkonna vananemise mõju tööjõuga varustatusele ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.
Seventeen Member States now plan their measures with the help of national employment rate targets.
17 liikmesriiki kavandavad nüüd oma meetmeid siseriikliku tööhõivemäära eesmärkidest lähtudes.
Particular e orts are made or foreseen to improve the employment situation of women.
Eriti suuri jõupingutusi on tehtud või kavandatud naiste tööhõive suurendamiseks.