natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Factors that affect resource efficiency include the technological level of production and consumption; the share of services versus heavy industry; regulatory and tax systems; and the share of imports in total resource use.
Siiski on ressursitõhususe erinevus Euroopa riikide vahel väga suur – suurima ja väikseima kasuteguriga EL riikide majandus erineb peaaegu 10 korda. Ressursitõhusust mõjutavad aspektid on nt tootmise ja tarbimise tehnoloogiline tase; teenuste jagamine vs rasketööstus; seadustikud ja maksusüsteemid; samuti impordi osakaal ressursikasutuses.
Growth in the productivity of labour, energy and materials, EU-15 and EU-12
Töö produktiivsuse kasv; energia ja ainelised ressursid, EL-15 ja EL-12
Index 1970 = 100
Indeks 1970=100
Index 1992 = 100
Indeks 1992=100
Source: The Conference Board (
Konverentsi Juhatuse (
; Eurostat; Wuppertal Institute for Climate,
, Groningeni Kasvu ning Arengu Keskus (
Environment and Energy (material data); International Energy Agency (energy data).
GDP ja tötundide arvestus), Eurostat, Wuppertali Kliimainstituut, Keskkond ja energia (materjaliandmed), Rahvusvaheline Energiaagentuur (energiaandmed).
Water exploitation index (WEI) — in late 1980s/early 190s (WEI-90) compared to latest years available (197 to 2005) (F)
Veekasutuse indeks 1980. aastate lõpus ja 190. aastate alguses (WEI-90) võrreldes viimaste aastatega
Cyprus Belgium Spain Italy Malta Turkey Germany Poland France Portugal Estonia Greece England and Wales Czech Republic Netherlands
Küpros Belgia Hispaania Itaalia Malta Türgi Saksamaa Poola Prantsusmaa Portugal Eesti Kreeka Inglismaa ja Wales Tšehhi Vabariik Madalmaad
Hungary Switzerland Austria Denmark Luxembourg Slovenia Romania Finland Ireland Sweden Slovakia Latvia Iceland Norway
Ungari Šveits Austria Taani Luksemburg Sloveenia Rumeenia Soome Iirimaa Rootsi Slovakkia Läti Island Norra
WEI — latest year WEI–90
WEI – hiliseim aasta WEI–90
WEI: annual total water abstraction as a percentage of available long-term freshwater resources.
WEI; iga-aastane täielik veevõtt (protsentide) kättesaadavatest pikaajalistest mageveevarudest.
The warning threshold, which distinguishes a non-stresed from a water scarce region, is around 20 %, with severe scarcity occurring where the WEI exceeds 40 %.
Hoiatav piir, mis eristab piisava veevaruga piirkonda veevaesest piirkonnast, on umbes 20%, tõsise veepuuduse korral ulatub WEI kuni 40%-ni.
Source: EEA, ETC Water.
Euroopa Keskkonnaagentuur, ETC Vesi.
S y n the he si s iss quality is thoroughly controlled, the benefits can be substantial, including increased availability of water, reduced nutrient discharges, and reduced manufacturing costs for industry.
Loodusvarad ja ja jäätmed jäätmed
Not least, land use practices and development planning could have a major impact on water scarcity, through parallel, compatible considerations of the use of groundwater and surface water.
Tarbimisharjumused on võti ressursikasutuse ja jäätmetekke küsimuses
Intensive exploitation of aquifers can give rise to over-exploitation, such as that related to excessive abstraction for irrigation.
Ressursside, vee ja energia kasutamine ning jäätmeteke tulenevad meie tarbimis- ja tootmisviisidest.
Land-use practices can also cause significant hydro-morphological alterations with potential adverse ecological consequences.
Väheolulised ei ole ka maakasutuse viisid ja arengu planeerimine, mis võivad mõjutada veenappust samaaegse sobiva põhja- ja pinnavee kasutuse kaudu.
For example, many important wetlands, forests and floodplains in Europe have been drained and dammed, regulations and channels have been constructed to support urbanisation, agriculture, energy demand and protection from floods.
Intensiivne veesoonte ekspluateerimine võib põhjustada ületarbimistt, näiteks liiga suure hulga kastmisvee kasutamine.
The issues of water quantity and quality, irrigation water demand, water-use conflicts, environmental and socioeconomic aspects and risk management aspects can be better integrated in the institutional and political systems.
Sellele järgnev lühiajaline maakasutuse produktiivsuse kasv kurnab aga põhjavett ja võib tekitada säästmatu sotsiaalmajandusliku arengutsükli, mis omakorda võib kaasa tuua vaesuse, sotsiaalsed hädad ning probleemid energia ja toiduga varustamisel (20).
The Water Framework Directive (WFD) provides a framework to integrate high environmental standards for water quality and use into other policies (6). A first look at river basin management plans, which have been set up and reported by Member States during the first round of implementation of the WFD, indicates that a significant number of water bodies face a high risk of not achieving good ecological status by 2015.
Suurem osa kasvuhoonegaaside heitkogustest, happelistest ainetest, troposfääriliste osoonimuutuste emissioonidest ja materjalisisenditest, mida põhjustavad tarbimisega seotud tegevuste elutsüklid, on võimalik jaotada põhilisteks söömise ja joomise, majutuse ja infrastruktuuride ning mobiilsusega seotud tarbimistegevusteks.
In many cases, this is due to issues related to water management, particularly linked to water quantity and irrigation, modifications of the structure of river-banks and river-beds, the connectivity of rivers or unsustainable flood protection measures which have not been addressed by earlier, pollution-oriented policies.
Analüüsitud üheksa riigi puhul (F), põhjustasid need kolm tarbimisvaldkonda 2005. aastal 68% kasvuhoonegaaside heitkogustest, 73% happeemissioonidest, 69% troposfääriliste osoonimuutuste emissioonidest ja 64% otsestest ning kaudsetest materjalisisenditest, sh riigisisestest ja imporditud ressurssidest.
The overall challenge which the WFD can help tackle, if implemented fully, is to ensure the sustainable availability of good water quality, as well as managing inevitable trade-offs between competing uses, such as domestic use, industry, agriculture and the environment (see also Chapter 6).
Maakasutuse viisid võivad põhjustada ka märkimisväärseid hüdromorfoloogilisi muutusi ning tuua kaasa kurbi ökoloogilisi tagajärgi.
Consumption patterns are key drivers of resource use and waste generation
Näiteks mitmed Euroopa olulised märgalad, metsad ja lammid on kuivendatud ning paisutatud.
The use of resources, water, energy and the generation of waste are all driven by our patterns of consumption and production.
Linnastumise, põllumajanduse, energiatootmiseks ja kuivemate alade kaitseks on ehitatud tamme ja tunneleid.
The majority of greenhouse gas emissions, acidifying substances, tropospheric ozone precursor emissions and material input caused by the life-cycles of activities related to consumption can be allocated to the main consumption areas of eating and drinking, housing and infrastructures, and mobility.
Teemasid, mis on seotud veekvantiteedi ja -kvaliteediga, niisutuse, veenõudluse ja veekasutusega seotud probleemide, keskkonna- ja sotsiaalmajanduslike ning riskimajanduslike aspektidega on võimalik paremini integreerida nii institutsionaalsetesse kui ka poliitilistesse süsteemidesse.
Eating and drinking, mobility, and to a lesser extent housing, are also the areas of household consumption with the highest pressure intensities, which indicates the largest environmental pressures per Euro spent.
Söömine ja joomine, mobiilsus ja mingil määral ka majutus on majapidamisega seotud tarbimise allikad, millel on kõige suurem mõju keskkonnale ühe euro kohta.
Reductions in environmental pressures caused by household consumption could be achieved by reducing the pressure intensities within individual consumption categories — for example, through improvements in housing energy efficiency; by switching transport expenditure from private cars to public transport; or by shifting household expenditure from a pressure-intensive category (such as transport) to a low intensity one (such as communication).
Kodumajapidamiste keskkonnasurve vähendamiseks tuleks vähendada individuaalse tarbimise intensiivsust. Näiteks energiakasutuses – kasutades auto asemel ühissõidukit või vahetades mõne kuluka ja keskkonda mõjutava artikli (nt transport) välja väiksema intensiivsusega analoogi vastu (nt kommunikatsioon).
European policy has only recently begun to address the challenge of the growing use of resources and unsustainable consumption patterns. European policies, such as the Integrated Product
Euroopa poliitika on alles viimasel ajal hakanud tähelepanu pöörama kasvavale ressursikasutusele ja säästmatutele tarbimisharjumustele.
) and Directive on Ecodesign (
Vee raamdirektiiv (WFD) pakub võimalust ühendada veekvaliteedile ja -kasutusele esitatavad kõrged keskkonnanõuded teiste poliitikavaldkondadega (6).
) focused on reducing the environmental impacts of products, including their energy consumption, throughout their entire life-cycle: it is estimated that over 80 % of all product-related environmental impacts are determined during the design phase of a product.
energiatarbimise keskkonnamõju vähendamisele. Eeldatakse, et üle 80% kõikidest toodetega seotud keskkonnamõjudest on tootekujundusperioodil ette määratud.
In addition, EU policies also stimulate innovation-friendly markets with the EU Lead Markets initiative (23).
Lisaks toetab Euroopa poliitika innovatsioonisõbralikke turge koos ELi juhtiva turgu algatusega (23).
Production and Sustainable Industrial Policies (24
ELi 2008. aasta säästva tarbimise ja tootmise tegevuskava ning säästva tööstuse poliitika (24) toetab elutsüklilist lähenemist, samuti keskkonnahoidlikke riigihankeid ja tarbijakäitumist muutvaid algatusi.
In addition, it strengthens green public procurement
Euroopa Keskkond: seisund ja väljavaade 2010
Pressure intensity (unit pressure per Euro spent) of household consumption categories, 2005
Survetugevus (euro kohta kulutatud surveühik) majapidamistarbimise kategoorias aastal 2005
Pressure intensity relative to average across all consumption categories
Praeguseks asuvad paljude Euroopa ressursside allikad välismaal
Food and beverage gas and other fuel
Näiteks Euroopa liha- ja piimatoodete aluseks on loomasööda ja teravilja puhasimport.
Housing, water, electricity,
Kuid isegi siis, kui mõju on märkimisväärne, ei tooda seda välja tänapäeval kasutusel olevate indikaatorite raames.
Miscellaneous goods and service routine maintenance of the ho us Furnishings, household equipment an
kasvuhoonegaasid happelisuse emissioonid troposfääriliste muutuste eelsed seisundid materiaalsete ressursside tarbimine
EU-27 physical trade balance with the rest of the world, 2008
EU-27 riikide füsiline kaubavahetus ülejäänud maailmaga aastal 2008 tõstes rohelise ekspordi konkurentsivõimet ning vähendades impordi juurde kuuluvat survet keskkonnale.
European Union (EU-27)
Euroopa Liit (EL-27) ülejäänud maailm (ROW)
Fuels/mining products (203 million tonnes)
Kliimamuutused suurendavad tõenäoliselt ressursikasutusega seotud survet keskkonnale.
Biomass (193 million tonnes)
1999. aastal 1 340 miljonit tonni
Total trade from EU-27 to ROW
2008. aastal 536 miljonit tonni
Total trade from ROW to EU-27
2008. aastal 1 798 miljonit tonni
Manufactures (221 million tonnes) in 1999: 397 million tonnes in 1999: 1 340 million tonnes in 2008: 536 million tonnes in 2008: 1 798 million tonnes
Veelgi enam, meie füüsilise kapitali kahanemine, mis on seotud ka teiste kapitalivormidega, seab ohtu Euroopa majanduse püsivuse ja sotsiaalse sidususe.
Fuels/mining products (1 384 million tonnes)
kütused ja kaevandatud tooted (1 384 miljonit tonni)
Source: EEA, ETC Sustainable Consumption and Production (based on Eurostat).
EEA, ETC Jätkusuutlik tarbimine ja tootmine (Eurostati andmeil).
Environment, health and quality of life
Keskkond, tervis ja elukvaliteet
Environment, health, life expectancy and social inequalities are linked
Keskkond, tervis, oodatav eluiga ja sotsiaalne ebavõrdsus on omavahel seotud
The environment plays a crucial role in people's physical, mental and social well-being.
Keskkond mängib inimeste füüsilises, vaimses ja sotsiaalses heaolus otsustavat rolli.
Despite significant improvements, major differences in environmental quality and human health remain between and within European countries.
Hoolimata märkimisväärsest arengust, on keskkonnakvaliteedi ja inimeste tervise ülisuured erinevused jäänud püsima nii Euroopa riikide sees kui ka eri riikide vahel.
The complex relationships between environmental factors and human health, taking into account multiple pathways and interactions, should be seen in a broader spatial, socioeconomic and cultural context.
Arvestades lugematuid kokkupuutepunkte ja suhtlemist, tuleks keskkonnategurite ja inimese tervise vahelist keerulist sidet vaadelda laiemas ruumilises, sotsiaalmajanduslikus ja kultuurikontekstis.
In 2006, life expectancy at birth in the EU-27 was among the highest in the world — almost 76 years for men and 82 years for women (1).
Aastal 2006 oli EL-27 riikide oodatav eluiga maailma kõrgeim – peaaegu 76 aastat meest ja 82 aastat naiste puhul (1).
Most of the gain in life expectancy in recent decades has been due to improved survival of people above the age of 65, while before 1950 it was mostly due to a reduction in premature deaths (i.e. death below the age of 65).
Oodatav eluiga on viimaste aastakümnete jooksul kasvanud eelkõige tänu üle 65-aastaste inimeste paranenud elukvaliteedile, samas kui enne 1950. aastat kasvas see peamiselt enneaegsete surmade (enne 65. eluaastat) vähenemise arvelt.
On average, men are expected to live almost 81 % of their lives free of disability, and women 75 % (2).
Keskmiselt eeldatakse, et mehed elavad 81% oma elust ilma vaegurluseta ning naised 75% (2
The degradation of the environment, through air pollution, noise, chemicals, poor quality water and loss of natural areas, combined with lifestyle changes, may be contributing to substantial increases in rates of obesity, diabetes, diseases of the cardiovascular and nervous systems and cancer — all of which are major public health problems for Europe's population (3).
Keskkonnaseisundi halvenemine paljude tegurite – õhusaaste, müra, kemikaalide, halva veekvaliteedi ja looduslike alade kadumise ning elustiilimuutuste tõttu tõstab tõenäoliselt oluliselt ELi elanikkonna suurte terviseprobleemide – rasvumise, diabeedi, südameveresoonkonna- ja närvihaiguste ning vähi esinemissagedust (3).
Reproductive and mental health problems are also on the rise.
Samuti näitavad kasvutendentsi reproduktiivsed ja vaimsed haigused.
Asthma, allergies (4), and some types of cancer related to environmental pressures are of particular concern for children.
Astma, allergia (4) ja teatud vähitüüpide esinemine, mis on seotud keskkonnasurvega, on suur probleem eriti laste puhul.
The World Health Organization (WHO) estimates the environmental burden of disease in the pan-European region at between 15 and 20 % of total deaths, and 18 to 20 % of disability-adjusted life years
Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) hinnangul põhjustab keskkonnaseisundi halvenemine pan-Euroopa regioonis 15–20% surmadest ning 18–20% vaegurina veedetud eluaastatest
Finland, France, Germany, Italy and the Netherlands, indicate that 6 to
© iStockphoto uuringud Belgias, Soomes, Prantsusmaal, Saksamaal, Itaalias ja Hollandis näitavad, et 6–12% haigustest on üheksa keskkonnateguri
12 % of the total burden of disease could be attributed to nine selected environmental factors, out of which particulate matter, noise, radon, and environmental tobacco smoke were leading.
, tervis ja elukvaliteet ja elukvaliteet
Due to uncertainties, the results need to be interpreted with caution as an indicative ranking of environmental health impacts only (6).
Kast 5.1 põhjustatud, sh eriti müra, radoon ja passiivne suitsetamine. Uuringutulemusi tuleb siiski vaadelda ettevaatlikult, kuna arvesse on
The significant differences in the quality of the environment across Europe depend on the varying pressures related, for example, to urbanisation, pollution and natural resource use.
EBD kasutamine võimaldab mitmete riskifaktorite tõttu tervislikke seisundeid võrrelda, panna paika prioriteete ning leida teatud meetmest tulenev ravi.
Exposures and associated health risks, as well as the benefits of pollution reduction and of a natural environment, are not uniformly distributed within populations.
Siiski alahindavad tulemused tõenäoliselt üldiseid keskkonnast tulenevaid probleeme, kuna keskenduvad konkreetsele riskitegurile ja tervisele, mitte ei võta arvesse kõiki põhjusi.
Studies show that poor environmental conditions affect vulnerable groups especially (7). The evidence is scarce, but shows
Hinnangud samade teemade kohta võivad varieeruda, need sõltuvad aluseks võetud eeldustest, meetoditest ja kasutatud andmetest.
MEN T
ÜLE
LIFESTYLE PEOPLE g in o
KOGUKOND ELUSTIIL s m m o u ts
A e c i g, s ic g g a eb n s i la p l l
in ja toimetulekuvõimet ( ia l iik e a
Otherneighbourhoods, neighbourhoods, i n a n a i h o or g t
Euroopa eesmärk on tagada keskkond, mitte soodustada tervisekahjustusi d päriliku s t d k u p a n i u o r p a
B a t other regions y, politics, t n i a d v a
, i e t dteised piirkonnad, s i ö t t e j i a e ü a h d e m p n e l u a u a a re gi oo ni a f r k i k m ii l u k s
Ma cr oec on om culture, global forces
WHO keskkonna ja tervise protsessi abil (
The determinants of health and wellbeing in our neighbourhoods a ).
Mitmed tegevusvaldkonnad on juba kindlaks määratud ja need on seotud õhu- ja mürasaastega, veekaitsega, kemikaalidega (sh ohtlike a ).
Life expectancy and healthy life years at birth in EU-27, Iceland and Norway in 2007, by gender
Oodatav eluiga (LE) ja sünnijärgselt tervena veedetud eluaastad (HLY) EL-27 riikides, Islandil ja Norras aastal 2007, sugude järgi
Spain Belgium
Iirimaa Itaalia Küpros
United Kingdom Netherlands
Prantsusmaa Hispaania Belgia
Life expectancy (LE), women
esinemisega (
Healthy life years (HLY), women
HLY (tervena veedetud eluaastad) naised
Healthy life years (HLY), men
HLY (tervena veedetud eluaastad) mehed
Healthy life years (HLY) at birth — the number of years a person at birth is expected to live in a healthy condition.
Sünnijärgselt tervena veedetud eluaastad (HLY) – aastad, mil isik sünnijärgselt märatuna elab tervena.
Life expectancy (LE) at birth — the number of years a newborn child is expected to live, asuming that the age-specific mortality levels remain constant.
Oodatav eluiga (LE) – aastad, mil isik sünnijärgselt märatuna elab, eeldades, et suremus püsib konstantsena.
Data coverage: no HLY data for Bulgaria, Switzerland, Croatia, Liechtenstein, and the former Yugoslav Republic of Macedonia.
Andmeala: HLY andmed puuduvad Bulgaaria, Šveitsi, Horvaatia, Liechtensteini ja endise Jugoslaavia Vabariigi Makedoonia kohta.
Time coverage: 2006 data used for LE for Italy and EU-27.
Ajapiir: 2006 aasta LE andmed Itaalia ja EL-27 riikide kohta.
Source: European Community Health Indicators (
Euroopa Terviseindikaatorite Kogukond (
For some pollutants ambient air quality has improved, but major health threats remain
, tervis ja elukvaliteet ja elukvaliteet
In Europe, there have been successful reductions in the levels of sulphur dioxide (SO
Mõne reostusaine puhul on õhukvaliteet paranenud, kuid suur oht tervisele on jäänud püsima
) and carbon monoxide (CO) in ambient air, as
Euroopa puhta õhu programmi (CAFE) hinnangul on praeguse maapinnalähedase osoonikihi tase, mille kontsentratsioon
2 well as marked reductions in NO
Euroopas on õnnestunud vähendada vääveldioksiidi (SO
Also, lead concentrations have
Kontsentratsioonitasemed on märkimisväärselt
X declined considerably with the introduction of unleaded petrol.
X kahanenud ka tänu pliivaba bensiini kasutusele võtmisele.
However, exposure to particulate matter (PM) and ozone (O
Siiski, nende ligipääs tahketele osakestele (PM) ja osoonikihile (O
3 of major environment-related health concern, linked to a loss of life expectancy, acute and chronic respiratory and cardiovascular effects,
D) kontsentratsioon põhjustab jätkuvalt keskkonnaga seotud terviseprobleeme, mis on milles peente ja jämedate tahkete osakeste (PM
Over the past decade, ozone concentrations have frequently and widely exceeded health- and ecosystem-related target values.
pole tahketel osakestel mingit piirkontsentratsiooni, mis tähendab, et kahjulikku mõju tervisele võib esineda ka piirtasemetest madalama kontsentratsiooni korral.
Percentage of urban population in areas where pollutant concentrations are higher than selected limit/target values, EEA member countries, 19
Linnaelanike protsent piirkondades, kus reostusainete kontsentratsioon on soovitust/lubatust kõrgem, riikides põhjustatud tervisemõjude analüüsi, mis näitab, et ligi viis
Only urban and sub-urban background monitoring stations are included.
Ainult linnade ja eeslinnade taustseirejaamad on lisatud.
10 meteorological conditions have a decisive influence on the airborne concentrations.
10 tingimused otsustavat mõju õhus lenduvale kontsentratsioonile.
This explains at least partly inter-annual variations and levels in 2003, a year with extended heat waves
See selgitab vähemalt osaliselt varieerumist aastate jooksul ja ka
3 for example the high Oduring summer.
Kõrge BaP tase ilmneb teatud regioonides, näiteks Tšehhi Vabariigis ja Poolas (22).
Source: EEA AirBase, Urban Audit (CSI 04).
Euroopa Keskkonnaagentuur Õhubaas, Urban Audit (CSI004).
Estimated years of life lost (YOLL) in reference year
Eeldatav kaotatud eluaastate arv (YOLL), võrreldes
2005 attributable to long-term PM exposure
2.5 aastaga 2005 omistatav kuni pikaajaline PMkokkupuude
Years of life lost (YOLL)
40° kaotatud eluaastate arv (YOLL) vaatlusalune aasta: 2005 aastad
25–50 e v v
25–50 väheste
Source: EEA, ETC Air and Climate Change (
Euroopa Keskkonnaagentuur, ETC Õhu- ja Kliimamuutus (
Environment
Euroopa Keskkond: seisund ja väljavaade 2010
) to determine a required percentage reduction to be attained in 2020.
Keskkond, tervis
Furthermore, several international bodies are discussing the setting of targets for 2050 in relation to the long-term environmental objectives
, tervis ja elukvaliteet ja elukvaliteet
25 of European policies and international protocols (
31 sotsiaalmajandusliku staatusega lapsed (
Air quality is worse in urban areas than in rural areas.
Linnaõhu kvaliteedil ja
PM concentrations in the European urban environment have not
Umbes 40% EL-27 riikide suurtes linnades elavast rahvastikust võib kokku puutuda pikaajalise keskmise maanteeliikluse
10 changed significantly over the past decade.
I müratasemel on sageli ühine allikas ja nad võivad olla ühte kohta koondunud.
The main sources are road traffic, industrial activities, and the use of fossil fuels for heating and energy production.
Näiteks Berliinis on edukalt kasutusel integreeritud müratasemega (
Data delivered in accordance with the Directive on Environmental Noise (29) are available through the Noise Observation and Information Service for Europe (30
) üle 55 detsibelli (dB) ja öösel võib peaaegu
EU-27 may be exposed to long-term average road traffic noise levels (
34 miljonit inimest olla pikaajalise keskmine maanteemürataseme lähenemisviis, mis vähendab nii õhusaastet kui ka mürataset (
) exceeding 50 dB.
), mis ületab 50 dB.
The WHO night noise guidelines for Europe recommend that people should not be exposed to night noise greater than 40 dB.
WHO Euroopa öise müra suunised soovitavad, et inimesed ei tohiks öösel kokku puutuda müraga üle 40 dB.
Night-time noise levels of 55 dB, described as 'increasingly dangerous to public health', should be considered as an interim target in situations where the achievement of the guidelines is not feasible (28).
Öise müra taset 55 dB, mida on kirjeldatud kui üha ohtlikumat faktorit elanikkonna tervisele, tuleks pidada vahe-eesmärgiks olukorras, kus suuniste saavutamine ei ole teostatav (28).
According to a German Environmental Survey for Children, children from families of low socioeconomic status are more heavily exposed to traffic, and annoyed by road traffic noise, during the day, as compared with children with higher socioeconomic status (31).
Paremad reoveepuhastusmeetmed on vee kvaliteeti parandanud, kuid tulevikus võivad vajalikuks osutuda täiendavad lähenemisviisid