natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Charter process has landed on fertile ground inthe countries of the Western Balkans and in Moldova.Further efforts are required in Bosnia-Herzegovinaand Kosovoto reap the full benefits of the Charter.The Charter is also instrumental in the Commission’sevaluation of the EU Membership applications of Croatiaand the former Yugoslav Republic of Macedonia.
Bosnia ja Hertsegoviina ning Kosovo peavad aga tegema edasisi pingutusi, etharta protsessist tõelist kasu saada. Ka komisjonihinnangus, mis käsitleb Horvaatia ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ELi liikmelisuse taotlust, on harta olulisel kohal.
The importance of lifelong learning is often underlined,though few countries outline a comprehensive systemto promote it.
Sageli rõhutatakse elukestva õppe tähtsust, kuigivähesed riigid on töötanud välja terviklikku süsteemiselle edendamiseks.
New learning possibilities, e.g. e-learningand clustering of training provision, are only exploredin a few countries such as Ireland, Slovenia and the United Kingdom.
Ainult mõned riigid, nagu Iirimaa, Sloveenia ja Ühendkuningriik,on uurinuduusi teadmiste omandamise võimalusi nagu e-õpening grupiõpe.
Both public and private investment to develop key competencies of people throughout life should be increased.
Suurendada tuleks nii riiklikke kui kaerainvesteeringuid, et arendada inimeste teadmisi jaoskusi kogu eluaja vältel.
Guidance and awareness-raising can help improvethe image of certain professions and attract young peo-
Mitmetes riikides, eelkõige Serbias, Kosovos,Moldovas ning Bosnias ja Hertsegoviinasonkõige rohkem edusamme tehtud ettevõtete odavama ja kiirema käivitamise osas tänu menetlusekiirendamisele ja vajalike õigusaktide kehtestamisele.
Most progress has been made in the area of cheaperand faster start-up with several countries – in particular
Teavitamise, kutsesuunitluse, teleprogrammide ja teadusühingute kaudutegelevad liikmesriigid ning ettevõtted ja kutseorganisatsioonid üha rohkem nende küsimustega.Sektoriorganisatsioonide algatuste osas on viimaselajal toimunud huvipakkuvaid arenguid Saksamaalja Iirimaal.
Report on the implementation of the European Charter for Small Enterprises – Communication from the Commission of SME participation.
Euroopa väikeettevõtluse harta rakendamise aruanne – Komisjoni teatis energia, koolituse ja rahvusvaheliseks muutmisealal).
Many other programmes havebeen geared towards the needs of SMEs, e.g. in thefields of environment, energy, training or internationalisation.
VKEde erandlikku olukorda on arvesse võetudka muu poliitika, nagu näiteks konkurentsipoliitikaja kaubanduspoliitika puhul.
Other policies, such as competitionpolicy or trade policy, have also taken into consideration the specific situation of SMEs.
2.4Komisjon: väikeste jakeskmiste ettevõtete(VKEde) osakaalutugevdamine ühendusepoliitika kaudu
BUT IMPROVEMENTS NEEDED TO FACILITATE SMEPARTICIPATION IN EU PROGRAMMES
KUID VKEDEOSALEMIST ELIPROGRAMMIDESTULEB LIHTSUSTADA
However, only Moldovahas a one-stopshop system.
VKEDON ELITEGEVUSVALDKONDADESSEPAREMINI INTEGREERITUD ...
Education and training for entrepreneurship is present in some form in all countries, butremains an optional, extra-curricular activity.
VKEd on üha paremini integreeritud enamikesse Euroopa Liidu tegevusvaldkondadesse.
Regulatory reform is ongoing in most countries. So far, veryfew countries have introduced regulatory impact assessments or are planning to introduce them.
Harta rakendamise soodsat edenemist näitab ka see, et VKE-dele või peamiselt nende kasuks on välja töötatudmitmeid programme ja algatusi.
Commission: Reinforcingthe SME dimension across Community policies
Ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikesi ja keskmisesuurusega ettevõtteid (VKEsid) käsitlev mitmeaas- tane programm (9
SME DIMENSION BETTER INTEGRATED IN EU ACTIVITIES...
) koos selles sisalduva rahasta-
The SME dimension is more and more integrated inmost activities of the European Union.
Jätkuvalt tuleb parandada VKEde osalemist ELi programmides.
There arenumerous programmes or initiatives that are designedfor or mainly benefit SMEs, showing that the implementation of the Charter is progressing well.
Sageli ei ole menetlus kohandatud VKE-dele, olgu tegemist siis haldusnõuete või projektidehindamiseks ettenähtud ajaga.
The Multiannual Programme for Enterprise and Entre-
misvahendite suurema eraldamisega ja hiljuti lõppenud BESTi(10
9, with its increased preneurship and in particular SMEs contribution to financial instruments and the outcome of its recently completed Best Procedure projects10, continues to contribute successfully to improving thebusiness environment for SMEs.
) projektide tulemused on jätka- valt abiks VKEde majanduskeskkonna edukal täiustamisel.
Under the Entrepreneurship Action Plan, the Commission is making goodprogress on the implementation of its key actions.
„Ettevõtluse tegevusplaani“ raames jätkabkomisjon edukalt peamiste meetmete rakendamist.
Moreover, the Commission has implemented severalsupport programmes that directly or indirectly benefit SMEs.
Lisaks sellele on komisjon viinud ellu rohkesti toetusprogramme, millest VKEd on otseselt või kaudselt kasu saanud.
The Structural Funds form the most importantprogramme for SMEs accessible at regional and locallevel.
Kõige olulisema programmi VKEdejaoks moodustavad struktuurifondid, millele VKEdelon juurdepääs nii piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil.
Emphasis has also been put on SMEs in the fieldof research, with the setting of a clear target in terms
Ka teadusuuringute valdkonnas on pandud rõhk VKEdele, luues neile selged eesmärgid selles osalemiseks.
As far as legislation and its impact on SMEs areconcerned, progress in the field of impact assessmentprocedures has brought encouraging results.
Mis puudutab õigusakte ja nende mõju VKEdele,siis mõju hindamise menetluste areng on olnud vägajulgustav.
This hasled to better-informed policy making and increasedconsultation.
See on toonud kaasa parema teavituse alusel tehtud poliitilised otsused ja konsultatsioonidesagenemise.
Legislation adopted or proposed by the Commission has taken into account the situation of SMEs, leading in some cases to exemptions or adaptedrequirements for small businesses, e.g. reduced feesand tailor-made administrative assistance in the areaof pharmaceuticals.
Komisjoni poolt välja pakutud või vastuvõetud õigusaktides on arvestatud VKEde olukorraga, mille tõttu mõnel juhul on tehtud erandeid võikohandatud väikeettevõtetele esitatud nõudmisi,näiteks farmakoloogia valdkonnas on vähendatudmakse ja antud standardset haldusabi.
The Commission is currently refining and simplifying its internal guidelines for impactassessment to better assess impacts, e.g. on businesscompetitiveness.
Komisjontäpsustab ja lihtsustab praegu oma siseseid suuniseid ettevõtete mõju paremaks hindamiseks (näiteks ettevõtete konkurentsivõime osas).
Council Decision 2000/819/EC of 20 December 2000, OJ L 333,29.12.2000, p. 84.
Nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsus 2000/819/EÜ, EÜT L333, 29.12.2000, lk 84.
In the framework of the Multiannual programme, the Best Procedure, under the open method of coordination, provides a framework to support Member States’ efforts to identify and exchangebest practices in a limited number of specific areas of particularimportance for enterprises, thereby contributing also to the implementation of the Charter.
Mitmeaastase programmi raames ja avatud kooskõlastamismeetodil pakub parim menetlus BESTi raamistikku, et toetadaliikmesriikide jõupingutusi parimate kogemuste kindlakstegemisel ja nende omavahelisel vahetamisel teatud kindlates valdkondades, mis omavad ettevõtete jaoks erilist tähtsust, aidatesseega kaasa harta rakendamisele.
CHAPTER 3
3. peatükk
Joint success throughshared learning
Ühine edu tänuüksteiselt õppimisele
THE OPEN METHOD OF COORDINATION YIELDINGRESULTS...
AVATUD KOOSKÕLASTAMISMEETOD ANNABTULEMUSI
to several countries. Cyprus, Latvia, Hungary and Norway state that they have taken the recommendations of the project into account when revisingtheir legislation.
Küprose, Läti, Ungari ja Norraväitel on nad arvestanud projekti soovitustega ka oma õigusaktide läbivaatamisel.
The Charter process has proved very effective inidentifying areas where Member States have madeprogress in promoting small businesses. It also provides valuable information on areas where more needsto be done.
Seni kuni uus mõju hindamise reguleerimise agentuur alles alustab oma tegevust, toimub Hispaaniasmõju hindamine vastavalt teiste liikmesriikide rakendatud hindamissuunistele.
Even though Member States have madeefforts to implement actions under all Charter areas,they have different priorities and areas of expertise.
Bulgaariaon töötanudvälja mõju hindamise metoodika, mis arvestab Madalmaade ja Slovakkiakogemust.
A further valuable source of recommendations andexamples of good, proven practices is availablethrough the Best Procedure project reports.
BESTiprojektide aruanded on teiseks väärtuslikuksallikaks, sisaldades soovitusi ja näiteid parimatestkogemustest.
The Commission, together with Member States’ experts, hasbeen working on several Best Procedure projects since2001, resulting in examples good practice, conclusions and recommendations.
Koos liikmesriikide ekspertidega onkomisjon töötanud mitme BESTiprojekti kallal jubaalates 2001. aastast ning selle töö tulemuseks on näited parimatest kogemustest, järeldused ja soovitused.
Thereafter, it is important to take action on the basis of these conclusionsand recommendations.
Seetõttu on oluline võtta meetmeid komisjonijäreldustele ja soovitustele tuginedes.
Some countries have taken particular care to make surethat the recommendations of the Charter and theresults of the Best Procedure projects get a practicalresponse.
Mõned riigid on pööranud erilist tähelepanu sellele,et harta soovitused ja BESTi projekti tulemusedkajastuksid ka praktilises tegevuses.
Maltapublishes an annual action plan,outlining initiatives for each of the ten Charter areasand setting associated quantifiable targets which aremonitored in a scoreboard.
Maltaavaldasaastase tegevusplaani, milles rõhutatakse algatusiigas kümnes hartas käsitletud valdkonnas, seadesendale sellega seoses mõõdetavad eesmärgid, mison esitatud hinnangutabelis.
The initiatives are discussed with all key players at a national conferenceand in three Parliament sessions.
Algatusi arutatakse riiklikul konverentsil ja kolmel parlamendiistungil kõigivõtmeisikute osalusel.
For other countries, such as Denmark and France,there still seems to be scope for improvement of thefollow-up in order to benefit more from the wholeprocess.
Muudes riikides, näiteks Taanis ja Prantsusmaaltundub olevat ikka veel arenguruumi kogu protsessist suurema kasu saamiseks.
For the third time, an increasing number of Member States have drawn inspiration from measures developed in other Member States and recommendationsof the Best Procedure projects, thus benefiting fromone another’s strengths.
Kolmandat korda on üha suurenev hulk liikmesriikesaanud innustust teistes liikmesriikides rakendatudmeetmetest ning BESTiprojektidest, saades niiviisikasu ka üksteise tugevatest külgedest.
CHARTER CONFERENCES PROVIDE A SUCCESSFULFORUM FOR EXCHANGE OF GOOD PRACTICE
HARTA KONVERENTSID ON PARIMATEKOGEMUSTE JAGAMISEKS VAJALIK FOORUM
For example, the Best Procedure project on “Education for entrepreneurship” has contributed to recentpositive developments in Estonia, Lithuania and Norway.
Näiteks BESTiprojekt „Ettevõtlusalane haridus“andis hiljutisi positiivseid tõukeid arengutele Eestis, Leedus ja Norras.
In the preparations for the enlarged entrepreneurship programme in Sweden,the Best Procedure project together with the Commission’s Action Plan on Entrepreneurship and the national Charter reports of other countries, in particular thoseof Spain and Finland,served as inspiration.
Laiendatud ettevõtlusprogrammi väljatöötamisel Rootsissaadi inspiratsiooni BESTi projektist, komisjoni „Ettevõtluse tegevusplaanist“ ning teiste riikide, eriti Hispaania ja Soomesiseriiklikest harta aruannetest.
The Best Procedure project on “Restructuring, bankruptcy and a fresh start” has also been an inspiration
BESTiprojekt „Saneerimine, pankrot ja uus algus“on samuti olnud innustajaks mitmetele riikidele.
The Commission continues to improve the dissemination of the good practices identified.
Komisjon jätkab parimate kogemuste levitamisetäiustamist.
The Dublin Charter Conference in June 2004 successfully provideda forum for exchanging good practices identified inthe latest Charter reports.
2004. aasta juunis Dublinis toimunudharta konverents oli edukas foorum viimastes hartaaruannetes väljatoodud heade kogemuste vahetamiseks.
The next Charter conference will take place in Luxembourg on 15-16 June2005.
Järgmine harta konverents toimub Luxembourgis 15.–16. juunil 2005.
In addition, national conferences on the Charter, e.g. in Malta, further contribute to keeping smallbusinesses high on the agenda.
Lisaks sellelesoodustavad riiklikud harta konverentsid (nt Maltal)väikeettevõtete edasist püsimist tulipunktis.
CHAPTER 4
4. peatükk
Towards the Lisbonobjective
Lissaboni eesmärkidesuunas
Europe still has a long way to go to meet the Lisbonobjective for 2010.
„Ettevõtluse tegevusplaani“ eduraport ühendatakseharta aruandlusmehhanismiga.
Progress is strongly dependent onsuccess in our efforts to foster entrepreneurship andsmall businesses. We need an environment where smallbusinesses do not struggle with red tape and whereentrepreneurial people can transform their ideas intobusinesses.
Minnes sammu võrrakaugemale ja vaadates harta üle sooviga lülitadasinna ka tegevusplaanis esitatud ettevõtlusega seotud teemad, oleks kasulik aruandlust veelgi lihtsustada, nagu pakuti välja konkurentsivõime nõukogusmärtsis 2004.
The Kok report, presented last Novemberas a contribution to the midterm review of the Lisbonstrategy, insisted on the need to create the right climatefor entrepreneurs to make Europe more competitive.
Soovides kannustada Lissabonieesmärkide saavutamist, vaatab komisjon harta läbi,lähtudes tegevusplaani prioriteetidest ja peaaeguviie aasta jooksul harta rakendamisel saadud kogemustest, ning teeb oma ettepaneku.
The progress reports on the Entrepreneurship Action Plan will be linked with the reporting mechanism forthe Charter.
Lissaboni 2010. aasta eesmärkide saavutamiseks on Euroopal siiski veel palju teha.
Going one step further and revising the Charter to integrate the entrepreneurship-relatedissues addressed by the Action Plan would be usefulto further streamline reporting, as was also suggestedby the March 2004 Competitiveness Council.
Edusammud sõltuvad suuresti meie jõupingutustest ettevõtluse ja väikeettevõtete toetamisel. Meile on vaja keskkonda,kus väikeettevõtted ei peaks võitlema bürokraatiagaja kus ettevõtlikud inimesed saaksid oma ideid ettevõtetes ellu viia.
Witha view to further progress towards the Lisbon objective, the Commission will examine the Charter in lightof the priorities of the Action Plan and the experiences gained during almost five years of Charterimplementation and present a proposal.
Wim Koki eelmise aasta novembris esitatud aruandes, mis kujutas endast Lissabonistrateegia vahekokkuvõtet, rõhutati, et Euroopa konkurentsivõime parandamiseks on vaja luua õigeettevõtluskliima.
Member States were asked to reply to a series of questions linked to the priority areas of the 2005 report,based mainly on recommendations of relevant Best Procedure projects.
Liikmesriikidel paluti vastata reale küsimustele, mis puudutavad 2005. aasta aruandes esitatud eelisvaldkondi ja põhinevad peamiselt vastavates BESTi projektides esitatud soovitustel.
The charts show the aggregated numberof measures, out of the selection of proposed useful measures.
Graafikutel on toodud võetud meetmete arv, misvaliti kõigi soovitatud kasulike meetmete seast.
The complete tables, based on the Member States’ replies, are included in the report on activities in the Member States, SEC(2005)167, as tables 1-4.
Liikmesriikide vastustel põhinevad täielikud tabelid on lisatudliikmesriikide võetud meetmeid käsitlevale aruandele, SEK(2005) 167, nagu ka tabelid 1–4.
Figure 2 – Number of measures in the area of better regulationand impact assessment
* Põhinevad ainult Baden-Württembergi liidumaa andmetel. Olukord on liidumaati erinev.
Norway
Leedu
UnitedKingdom
T‰ehhiVabariik
Figure 3 – Number of measures for restructuring, bankruptcyand a fresh start
NB!Uuritudmeetmetearvonpiirkonnitierinev.Meetmetemaksimumarvonesitatudigagraafikuvasakulteljel.
Lithuania
Hispaania
•Report on the Implementation of the European Charter for Small Enterprises – Communication from the Commission to the Council and the European Parliament Office for Official Publications of the European Communities, Luxembourg, 2005, 16 pp. (available in all Community languages).
•Euroopa väikeettevõtluse harta rakendamise aruanne – Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2005, 16 lk (kättesaadav kõigis ühendusekeeltes). Kat-nr NB-63-04-892-**-C
Report on the implementation of the European Charter for Small Enterprises – Communication from the Commission to the Council and the European Parliament
Euroopa väikeettevõtluse harta rakendamise aruanne – Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile
Enterprise and Industry Publications
Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi
Fit for the Euro!
Euroks valmis!
A guide for small and medium-sized enterprises
Teatmik väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele
Europe Direct is a service to help you find answers to your questions about the European Union Freephone number (*):
Europe Direct on teenus, mis aitab leida vastuseid küsimustele Euroopa Liidu kohta.Tasuta telefoninumber (*):
(*) Certain mobile telephone operators do not allow access to00800 numbers or these calls may be billed.
(*) Teatavad mobiilsideoperaatorid ei võimalda juurdepääsu 00800 numbritele ja need kõned võidakse maksustada.
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet.
Suur hulk lisateavet Euroopa Liidu kohta on olemas Internetis.
It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Sellele pääseb ligi EUROPA serveri kaudu (http://europa.eu).
Cataloguing data can be found at the end of this publication.
Andmebaaside nimekirja leiab käesoleva trükise lõpust.
© European Communities, 2005Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Euroopa ühendused, 2006Paljundamine on lubatud, kui allikas on tunnustatud.
How can I make the Euro introduction work for me?
Mida peaks teadma euro kohta?
How and when should I start with the changeover?
Kuidas euro kasutuselevõtust kasu saada?
How do I calculate Euro amounts?
Kuidas ja millal peaks alustama üleminekut?
What does the changeover to the Euromean for my IT systems?
Kuidas arvestada euro summasid?
What happens to my contracts?
Kuidas mõjutab üleminek eurole minu IT-süsteeme?
What should I consider when introducing Euro banknotes and coins?
Mida tuleks arvestada euro pangatähtede ja müntide kasutusele võtmisel?
Employees, customers and business partners: what information is needed?
Töötajad, kliendid ja äripartnerid – milline teave on neile vajalik?
How can I help my customers?
Kuidas saan aidata oma kliente?
Where can I get further information?
Kust saada lisateavet?
Cash was introduced.
Vahetuskursid fikseeriti lõplikult 1999. aastal.
,who became part of the EU on 1st May 2004, are expected to introduce the
Uutelt liikmesriikidelt,2kes astusid ELi liikmeks 1. mail 2004, oodatakse euro kasutusele võtmist
Euro between 2007 and 2010.
2007. ja 2010. aasta vahel.
National governments will determine when and how the changeover to the Euro is goingto take place.
Riikide valitsused3 määravad kindlaks, millal ja kuidas toimub eurole üleminek.
With the introduction of the Euro, conversion rates fromnational currencies into Euro will be fixed irrevocably and the Euro will replace national banknotes and coins.
Riigi omavääringu euroks vahetamise kurss fikseeritakse euro kasutusele võtmisel lõplikult ning riigi pangatähed ja mündid asendatakse euroga.
Banknotes: 5, 10, 20, 50, 100, 200 and 500 Euro
Pangatähed: 5, 10, 20, 50, 100, 200 ja 500 eurot.
Coins: 1, 2, 5, 10, 20, 50 Cent as well 1 and 2 Euro
Mündid: 1, 2, 5, 10, 20, 50 senti ning 1 ja 2 eurot.
The Euro banknotes are the same in all countries.
Euro pangatähed on kõikides riikides samad. Euro
ferent coins are accepted in all countries of the Euro
müntidel on üks ühine külg ja teine rahvuslik külg.
The Euro will also affect your company!
Euro mõjutab ka sinu ettevõtet!
Start thinking aboutthe impact on your company and be prepared for the introduction of the Euro.
Mõtle selle mõjust sinu ettevõttele ja ole valmis euro kasutuselevõtuks.
This will help you become aware of theopportunities and put your company in a strong position tomeet any challenges.
See aitab sul märgata võimalusi ning tagab su ettevõttele väljakutsetega kokku puutudes kindla positsiooni.
1 Austria, Belgium, Finland, France, Germany, Greece, Ireland, Italy,Luxembourg, the Netherlands, Portugal and Spain.
1 Austria, Belgia, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Portugal ja Hispaania.
Up to now, Denmark,Great Britain and Sweden have not joined the European Monetary Union.2 Cyprus, the Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta,Poland, Slovakia and Slovenia.3 http://www.euro.ecb.int/en/section1/timetable.html.
Seni ei ole Euroopa rahaliiduga liitunud Taani, Ühendkuningriik ega Rootsi.2 Küpros, Tšehhi Vabariik, Eesti, Ungari, Läti, Leedu, Malta, Poola, Slovakkia ja Sloveenia.3 http://www.euro.ecb.int/en/section1/timetable.html
Euro introduction and when and how you should start w ith the changeover;
Käesolevast teatmikust leiad: lühikirjelduse selle kohta, kuidas sa saaksid kasu euro kasutuselevõtust ning millal ja kuidas sa peaksid alus- tama üleminekut;
practical instructions concerning the calculat ion of
summade eurodesse ümberarves-
Euro amounts;
praktilised juhised tamise kohta;
a general overview of the impact the changeover tothe Euro will have on your systems, as well as of necessary considerations concerning existing and new contracts; practical advice on how to organise the introduction of Euro banknotes and coins; and
üldise ülevaate eurole ülemineku mõjust sinu süstee- ja uute lepingutega midele, samuti olemasolevate seotud vajalikest kaalutlustest; praktilised nõuanded, kuidas korraldada euro panga- tähtedele ja müntidele üleminekut, ning
This guide is designed to help you to introduce the Euro.
Käesolev teatmik on koostatud selleks, et aidata sul eurot kasutusele võtta.
Itaims to provide a general overview of the aspects to be considered and answers some basic questions.
Sellega püütakse anda üldine ülevaade aspektidest, mida tuleks arvestada, ning vastata mõningatele põhiküsimustele.
The advice givenis drawn from the experiences of small and medium-sizedenterprises in countries where the Euro has already beenintroduced.
Antud nõuanded tulenevad nende riikide väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kogemustest, kus euro on juba kasutusele võetud.
For further information and for more detailed questions consult your bank, tax accountant, chambers of commerce and
Lisateabe saamiseks ja üksikasjalikumate küsimuste puhul konsulteeri oma panga, maksukonsultandi, kaubanduskoja ja
4 For additional information, see list of contact pointsat the end of thisguide. guide.
4 Lisateabe saamiseks vaata kontaktpunktide nimekirja käesoleva teatmiku lõpus.
How can I make the Euro introductionwork for me?
Kuidas euro kasutuselevõtust kasu saada?
The introduction of the Euro will have strategicas well aspracticalconsequences for your company, particularly if it isprimarily active within the Euro zone.
Euro kasutusele võtmisel on sinu ettevõttele nii strateegilised kui ka praktilised tagajärjed, eriti kui ettevõte tegutseb peamiselt eurotsoonis.
The introduction of a single currency can bring savings, asexchange rate risks and exchange fees cease to exist forbusiness transactions within the Euro zone.
Ühisraha kasutusele võtmine aitab kokku hoida kulusid, sest eurotsoonis kaovad äritehingute valuutakursiriskid ja vahetustasud.