natgillin/translations-raw huggingface dataset:
— Meaning — Logistical and commercial assistance provided by an undertaking entrusted with a service of general economic interest to its subsidiary: judgment of 1 July 2008 (Chronopost and La Poste v UFEX and Others, C-341/06 P and C-342/06 P) . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
– Õhutransport – Määrus nr 261/2004 – Ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta – Kohaldamisala: kohtuotsus, 10. juuli 2008 (Emirates Airlines, C-173/07) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Tax provisions
SISUKORD (A + B) lehekülg
— Harmonisation of laws — Taxation of energy products and electricity — Directive 2003/96: judgment of 17 July 2008 (Flughafen Köln v Bonn, C-226/07) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
– Väited – Menetlusnormide rikkumine – Põhjendamiskohustuse rikkumine koondumist lubavas otsuses – Uurimine kohtu algatusel: kohtuotsus, 10. juuli 2008 (Bertelsmann ja Sony Corporation of America vs. Impala, C-413/06 P) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
— Harmonisation of laws — Turnover taxes — Common system of value added tax — Obligations of taxpayers: judgment of 17 July 2008 (Commission v Italy, C-132/06) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
– Ühtlustamismeetmed – Maagaasi siseturu ühiseeskirjad – Direktiiv 2003/55: kohtuotsus, 17. juuli 2008 (ASM Brescia, C-347/06) . . . . . .
— Harmonisation of laws — Turnover taxes — Common system of value added tax — Prohibition on the levying of other domestic taxes which can be characterised as turnover taxes: judgment of 17 July 2008 (Krawczyński, C-426/07) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
– Telekommunikatsioonisektor – Direktiivid 90/388 ja 97/33: kohtuotsus, 17. juuli 2008 (Arcor jt, C-152/07–C-154/07) . . . . . . . . . . . . . . . . .
— Harmonisation of laws — Turnover taxes — Common system of value added tax — Sixth Directive — Provisions on rounding of the amount of the tax: judgment of 10 July 2008 (Koninklijke Ahold, C-484/06) . . . . . .
– Kohtualluvus ning kohtuotsuste tunnustamine ja täitmine kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega – Määrus nr 2201/2003 – Kohtuotsuse mittetunnustamise taotlus, kui eelnevalt ei ole esitatud tunnustamise taotlust: kohtuotsus, 11. juuli 2008 (Rinau, C-195/08 PPU) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
— Internal taxation — Excise duty on any sale of motor vehicles before their first registration on national territory: judgment of 17 July 2008 (Krawczyński, C-426/07) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
– Kohtualluvus ning kohtuotsuste tunnustamine ja täitmine kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega – Määrus nr 2201/2003 – Lapse tagasitoomisest keeldumise otsusele järgneva tagasitoomist nõudva tõendatud otsuse täitmisele pööratavus: kohtuotsus, 11. juuli 2008 (Rinau, C-195/08 PPU) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
— Carriage by air — Regulation No 261/2004 — Common rules on compensation and assistance to passengers in the event of denied boarding and of cancellation or long delay of flights — Scope: judgment of 10 July 2008 (Emirates Airlines, C-173/07) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
– Põhimõtted – Võrdne kohtlemine – Isikute võrdne kohtlemine sõltumata nende rassilisest või etnilisest päritolust – Direktiiv 2000/43: kohtuotsus, 10. juuli 2008 (Feryn, C-54/07) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Joined Cases C-39/05 P and C-52/05 P
Liidetud kohtuasjad C-39/05 P ja C-52/05 P
Kingdom of Sweden and Maurizio Turco v Council of the European Union
Rootsi Kuningriik ja Maurizio Turco versus Euroopa Liidu Nõukogu
(Appeals — Access to documents of the institutions — Regulation (EC) No 1049/2001 — Legal advice)
Apellatsioonkaebus – Juurdepääs institutsioonide dokumentidele – Määrus (EÜ) nr 1049/2001 – Õiguslik arvamus
Opinion of Advocate General Poiares Maduro delivered on 29 November 2007 . .
Kohtujurist M. Poiares Maduro ettepanek, esitatud 29. novembril 2007 . . . .
Judgment of the Court (Grand Chamber), 1 July 2008 . . . . . . . . . . . .
Euroopa Kohtu otsus (suurkoda), 1. juuli 2008 . . . . . . . . . . . . . . .
European Communities — Institutions — Right of public access to documents — Regulation No 1049/2001
Euroopa ühendused – Institutsioonid – Üldsuse õigus tutvuda dokumentidega – Määrus nr 1049/2001
(European Parliament and Council Regulation No 1049/2001, Art. 4(2), second indent)
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1049/2001, artikli 4 lõike 2 teine taane)
SUMMARY — JOINED CASES C-39/05 P AND C-52/05 P
KOKKUVÕTE – LIIDETUD KOHTUASJAD C-39/05 P JA C-52/05 P
indent of Article 4(2) of that regulation must be construed as aiming to protect an institution’s interest in seeking legal advice and receiving frank, objective and comprehensive advice.
on kaitsta institutsiooni huvi küsida õiguslikku arvamust ning saada aus, objektiivne ja kõikehõlmav arvamus.
As regards the exception relating to legal advice laid down in the second indent of Article 4(2) of Regulation No 1049/2001 regarding public access to European Parliament, Council and Commission documents, the institution which is asked to disclose a document must satisfy itself that the document does indeed relate to legal advice and, if so, it must decide which parts of it are actually concerned and may, therefore, be covered by that exception.
Seoses määruse nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele artikli 4 lõike 2 teises taandes õigusnõustamise kohta sätestatud erandiga peab institutsioon, kellele dokumendi avalikustamise taotlus on esitatud, kindlaks tegema, kas dokument, mille avalikustamist taotletakse, on ikka seotud õigusnõustamisega, ning jaatava vastuse korral määratlema dokumendi tegelikult asjassepuutuvad osad, mis võivad seega kuuluda kõnealuse erandi kohaldamisalasse.
The risk of that interest being undermined must, in order to be capable of being relied on, be reasonably foreseeable and not purely hypothetical.
Selle huvi kahjustamise ohule saab tugineda siis, kui ohtu võib mõistlikult ette näha ja see ei ole ainult oletuslik.
The fact that a document is headed ‘legal advice/opinion’ does not mean that it is automatically entitled to the protection of legal advice ensured by the second indent of Article 4(2).
Määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 teise taande alusel õigusnõustamisele tagatud kaitset ei tule automaatselt anda vaid seetõttu, et dokumendi pealkirjaks on pandud „õiguslik arvamus”.
Over and above the way a document is described, it is for the institution to satisfy itself that that document does indeed concern such advice.
Lisaks pealkirjale on institutsioonil vaja kindlaks teha, kas dokument ikka käsitleb sellist arvamust.
In that regard, to submit, in a general and abstract way, that there is a risk that disclosure of legal advice relating to legislative processes may give rise to doubts regarding the lawfulness of legislative acts does not suffice to establish that the protection of legal advice will be undermined for the purposes of that provision and cannot, accordingly, provide a basis for a refusal to disclose such advice.
Kui üldiselt ja abstraktselt tugineda ohule, et õigusloomemenetlusega seotud õiguslike arvamuste avalikustamine võib tekitada kahtlusi õigustloovate aktide seaduslikkuses, ei saa see anda piisavat alust, et tuvastada õigusnõustamise kaitse kahjustamine nimetatud sätte tähenduses, ja sellega ei saa põhjendada nende arvamuste avalikustamisest keeldumist.
It is precisely openness in this regard that contributes to conferring greater legitimacy on the institutions in the eyes of European citizens and increasing their confidence in them by allowing divergences between various points of view to be openly debated.
Just läbipaistvus neis asjades võimaldabki mitme eri seisukoha lahknevused avalikult läbi arutada, annab institutsioonidele suurema legitiimsuse Euroopa kodanike silmis ja suurendab kodanike usaldust.
It is in fact rather a lack of information and debate which is capable of giving rise to doubts in the minds of citizens, not only as regards the lawfulness of an isolated act, but also as regards the legitimacy of the decisionmaking process as a whole.
Teabe ja arutelude puudumine võib kodanikel tekitada kahtlusi mitte ainult mõne eraldiseisva õigusakti seaduslikkuse suhtes, vaid tegelikult pigem ka selle suhtes, kas otsustamisprotsess tervikuna on seaduslik.
Furthermore, the risk that doubts might be engendered in the minds of European citizens as regards the lawfulness of an act adopted by the Community legislature because the Council’s legal service had given an unfavourable opinion
Pealegi oht, et Euroopa kodanikel tekivad kahtlused ühenduse seadusandja vastuvõetud õigusakti seaduslikkuses seetõttu, et
In so far as neither Regulation No 1049/2001 regarding public access to European Parliament, Council and Commission documents nor its travaux préparatoires throw any light on the meaning of ‘protection’ of legal advice, that term must be interpreted by reference to the purpose and general scheme of the rules of which it forms part.
Kuna ei määrus nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele ega selle ettevalmistavad materjalid ei too selgust õigusnõustamise „kaitse” mõiste ulatuse küsimuses, siis tuleb seda tõlgendada lähtudes selle õigusakti üldisest ülesehitusest ja eesmärkidest, mille osaks see on.
Consequently, the exception relating to legal advice laid down in the second
Seega tuleb osutatud määruse artikli 4 lõike 2 teise taandega õigusnõustamise kohta kehtestatud erandit tõlgendada nii, et selle eesmärk
SWEDEN AND TURCO v COUNCIL more effective and more accountable to the citizen in a democratic system.
ROOTSI JA TURCO VS. NÕUKOGU vastutusest kodanike ees demokraatlikus süsteemis.
would more often than not fail to arise if the statement of reasons for that act was reinforced, so as to make it apparent why that unfavourable opinion was not followed.
nõukogu õigustalitus andis selle akti kohta ebasoodsa arvamuse, enamasti ei realiseeru, kui akti põhjendusi on täiendatud nii, et ilmneksid põhjused, miks seda ebasoodsat arvamust ei arvestatud.
Those considerations are clearly of particular relevance where the Council is acting in its legislative capacity, as is apparent from recital 6 of the preamble to Regulation No 1049/2001, according to which wider access must be granted to documents in precisely such cases.
Neil kaalutlustel on ilmselgelt eriline tähtsus, kui nõukogu toimib seadusandjana, nagu nähtub määruse nr 1049/2001 põhjendusest 6, mille kohaselt tuleks tagada ulatuslikum juurdepääs dokumentidele just sellistel juhtudel.
Openness in that respect contributes to strengthening democracy by allowing citizens to scrutinize all the information which has formed the basis of a legislative act.
Selles osas tugevdab läbipaistvus demokraatiat, võimaldades kodanikel kontrollida kogu teavet, mis võeti õigustloova akti aluseks.
The possibility for citizens to find out the considerations underpinning legislative action is a precondition for the effective exercise of their democratic rights.
Kodanike võimalus tutvuda õigusloometoimingute alustega on tingimus, mis võimaldab neil tõhusalt kasutada oma demokraatlikke õigusi.
In applying the exception relating to legal advice laid down in the second indent of Article 4(2) of Regulation No 1049/2001 regarding public access to European Parliament, Council and Commission documents, it is incumbent on the institution to which the request for disclosure is addressed to ascertain, if it takes the view that disclosure would undermine the protection of legal advice, whether there is any overriding public interest justifying disclosure despite the fact that its ability to seek legal advice and receive frank, objective and comprehensive advice would thereby be undermined.
Määruse nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele artikli 4 lõike 2 teises taandes õigusnõustamise kohta sätestatud erandi kohaldamisel on institutsioon, kellele dokumendi avalikustamise taotlus on esitatud, juhul kui ta leiab, et avalikustamine kahjustaks õigusnõustamise kaitset, kohustatud kontrollima, kas avalikustamine on ülekaaluka üldise huvi tõttu sellegipoolest põhjendatud, vaatamata sellele, et see kahjustab tema võimalust küsida õiguslikku arvamust ning saada aus, objektiivne ja kõikehõlmav arvamus.
Consequently, Regulation No 1049/2001 imposes, in principle, an obligation to disclose the opinions of the Council’s legal service relating to a legislative process.
Järelikult kehtestab see määrus üldreeglina kohustuse avalikustada nõukogu õigustalituse arvamused, mis on seotud õigusloomemenetlusega.
That finding does not preclude a refusal, on account of the protection of legal advice, to disclose a specific legal opinion, given in the context of a legislative process, but being of a particularly sensitive nature or having a particularly wide scope that goes beyond the legislative process in question.
See tõik ei takista siiski spetsiifilise õigusliku arvamuse avalikustamisest keeldumist õigusnõustamise kaitsele tuginedes, kui see on antud küll õigusloomemenetluse käigus, kuid puudutab eriti tundlikku küsimust või on eriti laia ulatusega ja läheb kaugemale asjassepuutuvast õigusloomemenetlusest.
In such a case, it is incumbent on the institution concerned to give a detailed statement of reasons for such a refusal.
Sel juhul on institutsioonil kohustus keeldumist üksikasjalikult põhistada.
In that respect, it is for the institution to balance the particular interest to be protected by nondisclosure of the document concerned against, inter alia, the public interest in the document being made accessible in the light of the advantages stemming, as noted in recital 2 of the preamble to Regulation No 1049/2001, from increased openness, in that this enables citizens to participate more closely in the decisionmaking process and guarantees that the administration enjoys greater legitimacy and is
Neis oludes tuleb tal kaaluda asjaomase dokumendi avalikustamata jätmisega kaitstavat konkreetset huvi ja eelkõige üldist huvi asjaomase dokumendi kättesaadavaks tegemise vastu, pidades silmas eeliseid, mis tulenevad, nagu osutab kõnealuse määruse põhjendus 2, suuremast läbipaistvusest, nimelt kodanike suuremast osalemisest otsustamisprotsessis ja haldusasutuste suuremast legitiimsusest, tulemuslikkusest ja
(see paras 44-46, 68, 69)
(vt punktid 44–46, 68 ja 69)
OPINION OF MR POIARES MADURO — JOINED CASES C-39/05 P AND C-52/05 P
KOHTUJURIST POIARES MADURO ETTEPANEK – LIIDETUD KOHTUASJAD C-39/05 P JA C-52/05 P
OPINION OF ADVOCATE GENERALPOIARES MADURO delivered on 29 November 2007 1
KOHTUJURISTI ETTEPANEKM. POIARES MADURO esitatud 29. novembril 2007 1
I — Background to the appeal
I. Apellatsioonkaebuse raamistik
A — The applicable legislation
A. Kohaldatavad õigusaktid
The case before the Court of Justice arose out of two appeals brought by the Kingdom of Sweden and by Mr Maurizio Turco against the judgment of the Court of First Instance of the European Communities in Turco v Council 2(‘the judgment under appeal’), by which that Court dismissed the action for annulment brought by Mr Turco against the decision of the Council of the European Union of 19 December 2002 which refused him access to an opinion of the Council’s legal service on a proposal for a directive.
Euroopa Kohtu menetluses olev kohtuasi sai alguse kahest apellatsioonkaebusest, mille esitasid vastavalt Rootsi Kuningriik ja Maurizio Turco Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu 23. novembri 2004. aasta otsuse Turco vs. nõukogu (edaspidi „vaidlustatud kohtuotsus”) 2vastu, millega nimetatud kohus jättis rahuldamata M. Turco hagi, milles ta palus tühistada Euroopa Liidu nõukogu 19. detsembri 2002. aasta otsuse, millega talle keelati juurdepääs nõukogu õigustalituse arvamusele direktiivi ettepaneku kohta.
Article 255(1) and (2) EC provides:
EÜ artikli 255 lõiked 1 ja 2 näevad ette:
By their pleas in law in support of these appeals, the appellants request the Court to give a ruling on the scope and application to be given to the exception on the ground of confidentiality laid down in respect of legal advice by the second indent of Article 4(2) of Regulation (EC) No 1049/2001. 3
Hagejad paluvad käesoleva apellatsioonkaebuse põhjenduseks esitatud väidetes Euroopa Kohtul otsustada määruse (EÜ) nr 1049/2001 3 artikli 4 lõike 2 teises taandes õigusnõustamise kaitseks ette nähtud konfidentsiaalsuse ulatuse ja kohaldamise üle.
1 — Original language: French.2 — Case T-84/03 Turco v Council [2004] ECR II-4061.
1 – Algkeel: prantsuse.2 – Kohtuasi T-84/03, EKL 2004, lk II-4061.
3 — Regulation (EC) No 1049/2001 of the European Parliament and of the Council of 30 May 2001 regarding public access to European Parliament, Council and Commission documents (OJ 2001 L 145, p. 43).
3 – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, lk 43; ELT eriväljaanne 01/03, lk 331).
General principles and limits on grounds of public or private interest governing this right of access to documents shall be determined by the Council, acting in accordance with the procedure referred to in Article 251 within two years of the entry into force of the Treaty of Amsterdam’.
Nõukogu määrab vastavalt artiklis 251 sätestatud menetlusele kahe aasta jooksul pärast Amsterdami lepingu jõustumist kindlaks dokumentidele ligipääsu reguleerivad üldpõhimõtted ja piirangud, lähtudes avalikest ja erahuvidest.”
SWEDEN AND TURCO v COUNCIL
ROOTSI JA M. TURCO VS. NÕUKOGU JT
On the basis of Article 255(2) EC, the Council adopted Regulation No 1049/2001.
Nõukogu võttis EÜ artikli 255 lõike 2 alusel vastu määruse nr 1049/2001.
The third, fourth, sixth and eleventh recitals in the preamble to that regulation are worded as follows:
Kõnesoleva määruse kolmas, neljas, kuues ja üheteistkümnes põhjendus on sõnastatud järgmiselt:
The institutions should be entitled to protect their internal con -sultations and deliberations where necessary to safeguard their ability to carry out their tasks. …’
Institutsioonidel peaks olema õigus kaitsta vajaduse korral oma sisemisi nõupidamisi ja arutelusid, et tagada võime täita oma ülesandeid. […]”
‘(3) … This Regulation consolidates the initiatives that the institutions have already taken with a view to improving the transparency of the decisionmaking process.
„(3) […] Käesolev määrus konsolideerib algatused, mida institutsioonid on juba teinud, et muuta otsustamisprotsess läbipaistvamaks.
Article 1(a) of Regulation No 1049/2001 states that the purpose of that regulation is ‘to define the principles, conditions and limits on grounds of public or private interest governing the right of access to European Parliament, Council and Commission … documents provided for in Article 255 of the EC Treaty in such a way as to ensure the widest possible access to documents’.
Määruse nr 1049/2001 artikli 1 punkt a sedastab, et selle eesmärk on „määrata kindlaks põhimõtted, tingimused ning üldiste või erahuvidega põhjendatud piirangud, mis reguleerivad EÜ asutamislepingu artiklis 255 ettenähtud juurdepääsuõigust Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni […] dokumentidele, nõnda et neile dokumentidele oleks tagatud võimalikult laiaulatuslik juurdepääs”.
Article 2(1) of the Regulation grants any citizen of the Union, and any natural or legal person residing or having its registered office in a Member State, a right of access to documents of the institutions, ‘subject to the principles, conditions and limits defined in this Regulation’.
Nimetatud määruse artikli 2 lõige 1 annab kõigile liidu kodanikele ning kõigile füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kelle elukoht või registrijärgne asukoht on mõnes liikmesriigis, õiguse tutvuda nõukogu dokumentidega, „arvestades käesolevas määruses sätestatud põhimõtteid, tingimusi ja piiranguid”.
Article 4 of the Regulation, entitled ‘Exceptions’, provides:
Selle määruse artikkel 4 pealkirjaga „Erandid” sätestab:
(6) Wider access should be granted to documents in cases where the institutions are acting in their legislative capacity, including under delegated powers, while at the same time preserving the effectiveness of the institutions’ decisionmaking process.
(6) Tuleks tagada ulatuslikum juurdepääs dokumentidele juhtudel, kui institutsioonid toimivad seadusandjana, sealhulgas delegeeritud volituste alusel, säilitades samal ajal institutsioonide otsustamisprotsessi tõhususe.
The institutions shall refuse access to a document where disclosure would undermine the protection of: the document would seriously undermine the institution’s decisionmaking process, unless there is an overriding public interest in disclosure.
Institutsioonid keelavad juurdepääsu dokumentidele, mille avaldamine kahjustaks: avaldamine kahjustaks tõsiselt institutsiooni otsustamisprotsessi, välja arvatud juhul, kui avaldamine teenib ülekaalukaid üldisi huve.
— court proceedings and legal advice,
– kohtumenetlust ja õigusnõustamist,
The exceptions may apply for a maximum period of 30 years. …’.
Erandeid võib kohaldada maksimaalselt 30 aasta jooksul. […]”.
B — The facts
B. Asjaolud
Access to a document, drawn up by an institution for internal use or received by an institution, which relates to a matter where the decision has not been taken by the institution, shall be refused if disclosure of the document would seriously undermine the institution’s decisionmaking process, unless there is an overriding public interest in disclosure.
Keelatakse juurdepääs dokumendile, mille institutsioon on koostanud oma sisekasutuseks või mille institutsioon on saanud ning mis käsitleb küsimust, milles institutsioon ei ole veel otsust teinud, kui sellise dokumendi avaldamine kahjustaks oluliselt institutsiooni otsustamisprotsessi, välja arvatud juhul, kui avaldamine teenib ülekaalukaid üldisi huve.
On 5 November 2002, on the basis of Article 4(2) of Regulation No 1049/2001, the Council refused Mr Turco access to the opinion in question on the ground that ‘given its content, the release of this document could undermine the protection of internal legal advice to the Council’ and that ‘in the absence of any specific reasons pointing to a particular overriding public interest in disclosure, the General Secretariat has concluded that, on balance, the interest in protecting internal legal advice outweighs the public interest’.
Nõukogu keeldus 5. novembril 2002 määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 alusel võimaldamast talle juurdepääsu kõnesolevale arvamusele põhjusel, et „arvestades selle sisu, võiks kõnealuse dokumendi avalikustamine kahjustada nõukogu ametkondlike õiguslike arvamuste kaitset”, ja „kuna puuduvad põhjendused, et dokumendi avalikustamine teenib teatud ülekaalukaid üldisi huve, otsustas peasekretariaat pärast erinevate huvide kaalumist, et huvi kaitsta ametkondlikke õigusarvamusi tuleb eelistada üldistele huvidele”.
issue, and that, furthermore, disclosure of the legal service’s opinions could create uncertainty regarding the legality of legislative acts adopted further to those opinions, such as to undermine the presumption of legality which such acts enjoy and, therefore, to jeopardise the legal certainty and stability of the Community legal order.
arutelu kõnealuse asja õiguslike aspektide üle; et peale selle võiks nende dokumentide avalikustamine tekitada ebakindlust pärast arvamuse andmist vastuvõetud õigusaktide õiguspärasuse suhtes, mis võib nõrgendada neile omistatud õiguspärasuse eeldust ja seeläbi ohustada õiguskindlust ja ühenduse õiguskorra stabiilsust.