natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The annual growth in capital goods prices reversed its upward movement in June 2007 and declined to 1.5% in the fourth quarter of 2007, reflecting the favourable effects of the appreciation of the euro.
Kapitalikaupade hindade aastakasvu tõusutendents pöördus 2007. aasta juunis ja aastakasv vähenes neljandas kvartalis 1,5%ni, mis näitas ka euro kallinemise soodsat mõju.
Chart 27 Sectoral compensation per employee
Joonis 27 Hüvitis töötaja kohta sektorite lõikes
(annual percentage changes; quarterly data) industry excluding constructionconstructionservices
(aastane muutus protsentides; kvartaalsed andmed) tööstus, v.a ehitusehitusteenused
4.0 to 3.9% in December 2007, the highest rate of increase since the beginning of Monetary Union in 1999.
Tarbekaupade hindade üldine aastane muutus ulatus 2007. aasta detsembris 3,9%ni, mis on suurim tõus alates rahaliidu loomisest 1999. aastal.
This development was mainly driven by non-durable consumer goods prices, which accelerated from July onwards, reflecting global food price pressures which pushed up food consumer goods prices.
Hinnatõusu põhjustasid peamiselt kulukaupade hinnad, mis hakkasid kiiremini tõusma alates juulist, peegeldades toidukaupade hindu kergitanud ülemaailmset toiduhinnasurvet.
Excluding tobacco and food prices, however, the annual rate of change in consumer goods prices remained stable throughout the year, hovering around 1.3%.
Kui tubaka ja toiduainete hinnad välja arvata, siis püsis tarbekaupade hindade aastane muutus aasta jooksul stabiilselt umbes 1,3% tasemel.
The moderation of annual growth rates of compensation per employee and total hourly labour costs was partially due to the dampening effects of cuts in social security contributions which were implemented in some euro area economies in 2007.
Selle näitaja ja töötaja kohta makstava hüvitise aastakasv aeglustusid osaliselt sotsiaalkindlustusmaksete alandamise mõju tõttu mõnedes euroala riikides 2007. aastal.
LABOUR COSTS REMAINED MODERATEThe annual growth rate of compensation per employee remained moderate in 2007.
TÖÖJÕUKULUD PÜSISID MÕÕDUKADTöötaja kohta makstavate hüvitiste aastakasv oli 2007. aastal mõõdukas.
The average annual growth rate in the first three quarters of the year was 2.0%, slightly lower than the average growth rate recorded in 2006 (see Table 2).
Aasta keskmine kasvumäär oli esimeses kolmes kvartalis 2,0%, mis on 2006. aasta keskmisest veidi madalam (vt tabel 2).
Sectoral data indicate that, as in the previous year, growth rates in compensation per employee in 2007 were higher in the industrial sector than in the services sector, in line with sectoral productivity developments (see Chart 27).
Sektorite andmed näitavad, et nagu ka eelmisel aastal, olid töötaja kohta makstava hüvitise kasvumäärad 2007. aastal tööstussektoris kõrgemad kui teenindussektoris ning vastasid sektorite tootlikkuse arengule (vt joonis 27).
In the industrial sector, the average growth rate in the first three quarters of 2007 was broadly in line with developments since the beginning of 2006.
Tööstussektoris oli keskmine kasv 2007. aasta esimeses kolmes kvartalis üldjoontes kooskõlas alates 2006. aasta algusest toimunud arenguga.
The annual rate of growth of compensation per employee in the construction sector, although slightly higher than in the industrial sector, moderated in the course of the year amid the first signs of a slowdown in employment in this sector.
Töötaja kohta makstava hüvitise aastakasv ehitussektoris ületas küll pisut tööstussektori vastavat näitajat, kuid aeglustus aasta jooksul selle sektori tööhõive kasvu alanemise esimeste märkide ilmnemisel.
The annual growth rate of compensation per employee in services in the first three quarters of 2007 was lower than in the previous two years.
Töötaja kohta makstava hüvitise aastakasv teenindussektoris oli 2007. aasta esimeses kolmes kvartalis väiksem kui kahel eelmisel aastal.
Other available labour cost indicators confirm that wage developments remained moderate in 2007.
Muud kättesaadavad tööjõukulude näitajad kinnitavad, et palkade areng püsis 2007. aastal mõõdukas.
In particular, negotiated wage growth stood at 2.1% on average in the euro area in 2007, slightly below the rate in 2006, although wage developments varied considerably from country
Kollektiivlepinguga määratud palgad kasvasid euroalal 2007. aastal keskmiselt 2,1%, mis on veidi vähem kui 2006. aastal, ehkki palkade areng eri riikides oli küllaltki erinev.
Negotiated wages Total hourly labour costs Compensation per employee Memo items Labour productivity Unit labour costs
Kollektiivlepinguga määratud palgad Kogu tööjõukulu tunnis Hüvitis töötaja kohta Memokirjed Tööviljakus Tööjõu erikulud
Sources: Eurostat, national data and ECB calculations.Note: Data on compensation per employee, labour productivity and unit labour costs refer to the euro area including Cyprus and Malta.
Allikad: Eurostati ja riikide andmed ning EKP arvutused.Märkus. Töötaja kohta makstud hüvitiste, tööviljakuse ja tööjõu erikulude andmed euroala kohta, k.a Küpros ja Malta.
It appears that structural reforms in labour and product markets, changes in the composition of the labour supply and employment, and international competition have contributed to the continuation of moderate labour cost developments in the euro area.
tooteturgude struktuurireformid, muutused tööjõu pakkumise ja tööhõive struktuuris ning rahvusvaheline konkurents.
Available country data suggest that the moderation in euro area house price inflation was particularly marked in those countries that have recorded relatively high residential property price rises in recent years, such as Belgium, Ireland, Spain, France and Malta.
euroala eluasemehindade inflatsiooni pidurdumine oli eriti järsk nendes riikides, kus eluasemehindade tõus on viimastel aastatel suhteliselt suur olnud, nt Belgias, Iirimaal, Hispaanias, Prantsusmaal ja Maltas.
By contrast, in the case of Italy, the Netherlands and Austria, available data suggest that house price increases in 2007 were roughly unchanged compared with those recorded in 2006.
Seevastu Itaalia, Madalmaade ja Austria andmete kohaselt jäi eluasemehindade tõus nendes riikides 2006. aastaga võrreldes praktiliselt samaks.
As regards Germany, house prices recorded a further small increase in 2007, following a period of subdued developments until 2005.
Saksamaal tõusid eluasemehinnad 2007. aastal veidi pärast 2005. aastani kestnud tagasihoidlikku arengut.
Despite moderate wage developments, the annual growth rate of unit labour costs rose slightly in the course of the year, mainly reflecting declining labour productivity growth.
Vaatamata palkade mõõdukale arengule tõusis tööjõu erikulude aastakasv aasta jooksul veidi, kajastades peamiselt tööviljakuse kasvu aeglustumist.
Unit labour costs grew by an average of 1.1% in the first three quarters of 2007, compared with average growth rates of 0.9% and 1.0% in the previous two years.
Tööjõu erikulud kasvasid 2007. aasta esimeses kolmes kvartalis keskmiselt 1,1% võrreldes 2006. aasta 0,9%ga ja 2005. aasta 1,0%ga.
The increase in unit labour costs brought about some slowdown in profit developments in the course of 2007.
Tööjõu erikulude kasvu tõttu aeglustus 2007. aastal veidi kasumi kasv.
The indicator of overall profit mark-up, measured as the difference in the rates of growth of the GDP deflator and of unit labour costs, still signalled dynamic growth in profits up to the third quarter of 2007, but at a lower rate than in 2006.
Üldise kasumlikkuse näitaja, mida väljendab SKP deflaatori ja tööjõu erikulude kasvumäärade vahe, viitas kuni 2007. aasta kolmanda kvartalini endiselt kasumi dünaamilisele, kuid 2006. aastaga võrreldes aeglasemale kasvule.
Average profi tmark-up growth in the first three quarters of 2007 was 0.6%, whereas it had been 0.8% in 2006.
2007. aasta esimeses kolmes kvartalis tõusis kasumlikkus keskmiselt 0,6%, 2006. aastal oli see näitaja aga 0,8%.
DEVELOPMENTS IN INFLATION PERCEPTIONS AND EXPECTATIONSIn view of the rise in headline inflation towards the end of 2007, inflation perceptions and expectations became a key issue in the assessment of future inflation developments.
INFLATSIOONITUNNETUSE JA -OOTUSTE ARENGArvestades koguinflatsiooni tõusu 2007. aasta lõpus muutusid inflatsioonitunnetus ja -ootused inflatsiooni tulevase arengu hindamisel põhiküsimuseks.
RESIDENTIAL PROPERTY PRICE INCREASES SLOWED DOWN FURTHER Residential property prices, which are not included in the measurement of the HICP, decelerated in
ELUASEMEHINDADE TÕUS AEGLUSTUS VEELGIÜTHI arvutusest väljajäävate eluasemehindade kasv aeglustus 2007. aasta esimeses pooles, jätkates 2005. aasta teise poole ja 2006. aasta aeglustumistendentsi (vt joonis 28).
Chart 28 Residential property price developments in the euro area
Joonis 28 Euroala eluasemehindade areng
Chart 29 Euro area consumers’ qualitative inflation perceptions and expectations
Joonis 29 Euroala tarbijate kvalitatiivsed inflatsioonitunnetused ja -ootused
(percentage balance; seasonally adjusted) inflation expectations inflation perceptions
(saldonäitaja protsentides; sesoonselt korrigeeritud)
Chart 30 Contributions to quarterly real GDP growth
Joonis 30 Osakaal SKP kvartaalses reaalkasvus
(quarterly percentage point contributions; seasonally adjusted) changeover in January 2002 (see Chart 29).6 In contrast to 2002, consumers’ inflation expectations real GDP 1)final domestic demand 2) net exports
(kvartalis, protsendipunktides; sesoonselt korrigeeritud) reaalne SKP 1)lõplik sisenõudlus 2) netoeksport
2.4 OUTPUT, DEMAND AND LABOUR MARKET DEVELOPMENTS
MAJANDUSKASVU ARENG OLI 2007.
ECONOMIC GROWTH DEVELOPED FAVOURABLY IN 2007Economic developments in 2007 were favourable overall, although growth slowed somewhat in the course of the year.
AASTAL SOODNEMajanduse areng oli 2007. aastal üldiselt soodne, ehkki see aasta vältel mõnevõrra aeglustus.
On average, real GDP growth in the euro area was 2.6% in 2007, which is slightly below the 2.8% recorded in 2006 and above the growth rates recorded in previous years (see Chart 30).
Euroala keskmine SKP reaalkasv oli 2007. aastal 2,6%, mis on veidi väiksem kui 2006. aasta 2,8%, kuid suurem kui varasematel aastatel (vt joonis 30).
In addition, weakening conditions in the housing markets of several euro area countries contributed to a moderation in economic activity.
Andmed euroala kohta, k.a Küpros ja Malta.1) Muutus protsentides eelmise kvartali suhtes.2) Sisenõudlus, v.a muutused varudes.
The slower GDP growth in 2007 was mainly due to developments in private consumption and residential investment.
SKP kasvu aeglustumine 2007. aastal tulenes peamiselt eratarbimise ja eluasemeinvesteeringute arengust.
The contribution of net exports to GDP growth was 0.4 percentage point, twice the contribution in 2006 (see Table 3).
Netoekspordi osa SKP kasvus oli 0,4 protsendipunkti, mis on kaks korda rohkem kui 2006. aastal (vt tabel 3).
The euro area unemployment rate fell to 7.1% in December, which constitutes the lowest level observed in the past 25 years.
langes euroalal detsembris 7,1%ni ehk viimase 25 aasta madalaimale tasemele.
This positive trend reflects the strength of the fundamentals
See positiivne tendents peegeldab euroala majanduse alustugede tugevust, eriti aga ettevõtete kasumlikkust ja paljude uute töökohtade loomist.
For more information, see the box entitled “Recent developments in consumers’ inflation perceptions and expectations in the euro area” in the November 2007 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
Vaatamata kasvavale ebakindlusele teisel poolaastal olid euroala majandustulemused 2007. aastal head, mida näitab tööpuuduse märkimisväärne ja stabiilne vähenemine. Tööpuudus
Among the factors underlying this slower growth – besides the one-off impact on consumption of a VAT increase in Germany – of particular significance was the negative impact of higher food and energy prices on the real disposable income of households and on consumer and business confidence.
Selle tulemusel vähenes euroala eratarbimise aastakasv 2006. aasta neljanda kvartali 2,1%lt 2007. aasta esimeses kvartalis järsult 1,4%ni. Järgnevatel kuudel kodumajapidamiste tarbimine taastus kooskõlas kodumajapidamiste reaalse kasutatava tulu suurenemisega, mida mõjutasid peamiselt tööhõive positiivne areng ja vähemal määral ka kodumajapidamiste reaalse jõukuse kasv.
These inflation developments and, subsequently,
Teisel poolaastal vähenes tarbijate kindlustunne pidevalt – ilmselt seoses finantsturu rahutustega, murega väliskeskkonna pärast ja inflatsiooni atsiooni
Table 3 Composition of real GDP growth
Tabel 3 SKP reaalkasvu komponendid
(percentage changes, unless otherwise indicated; seasonally adjusted)
(muutus protsentides, kui ei ole näidatud teisiti; sesoonselt korrigeeritud)
Real gross domestic productof which:
Reaalne sisemajanduse kogu-produktmillest:
Purely market-related services 6)
0,6 -1,4 0,6 millest:Tööstus, v.a ehitus Ehitus Üksnes turuteenused6) 6)
Sources: Eurostat and ECB calculations.Notes: The figures reported are seasonally and partly working day-adjusted, as not all euro area countries report quarterly national account series adjusted for the number of working days.
Allikad: Eurostat ja EKP arvutused.Märkus. Esitatud näitajad on sesoonselt ja osaliselt tööpäevade suhtes korrigeeritud, sest mitte kõik euroala riigid ei kasuta oma rahvamajanduse arvepidamise kvartaliaruannetes tööpäevade arvuga kohandamist.
Data refer to the euro area including Cyprus and Malta.1) Percentage change compared with the same period a year earlier.2) Percentage change compared with the previous quarter.3) As a contribution to real GDP growth; in percentage points.4) Including acquisitions less disposals of valuables.5) Exports and imports cover goods and services and include internal crossborder trade in the euro area.
Andmed euroala kohta, k.a Küpros ja Malta.1) Muutus protsentides eelmise aasta sama ajavahemiku suhtes.2) Muutus protsentides eelmise kvartali suhtes.3) Osakaal SKP reaalkasvus; protsendipunktides.4) K.a soetatud miinus realiseeritud väärtasjad.5) Hõlmab kaupu ja teenuseid ning euroalasisest piiriülest kaubandust.
Since intra-euro area trade is not cancelled out in import and export figures used in national accounts, these data are not fully comparable with balance of payments data.6) Includes trade and repairs, hotels and restaurants, transport and communication, financial intermediation, real estate, renting and business activities.
Kuna euroalasisese kaubanduse andmeid ei eraldata täielikult rahvamajanduse arvepidamise impordi- ja ekspordiandmetest, ei ole need maksebilansi andmetega täielikult võrreldavad.6) Kaubandus, remont, hotellid ja restoranid, transport ja side, finantsvahendus, kinnisvara, rent ja äriteenused.
external environment and the rise in inflation (see Chart 31).
tõusuga (vt joonis 31).
However, the financial turmoil is considered to have had only a limited direct impact on consumption, although consumer credit standards were tightened in the last few months of the year, in contrast to the net easing of credit standards observed in previous quarters.
Ent arvatakse, et fi nants-rahutuste otsene mõju tarbimisele ei olnud eriti suur, ehkki tarbimislaenu võtjatele esitatavaid nõudeid, mida varasemates kvartalites üldiselt leevendati, muudeti aasta viimastel kuudel rangemaks.
Private consumption grew by 1.4% in 2007, down from 1.8% in 2006.
Euroala eksport kasvas 2007. aastal jõudsalt 5,9% võrra, peegeldades välisnõudluse tugevat kasvu hoolimata euro kiirest kallinemisest aasta jooksul ning Hiina ja teiste Aasia riikide tugevast konkurentsist.
The consumption growth path in 2007 was strongly influenced by a VAT increase in Germany in January 2007.
Ka euroala import kasvas hoogsalt tänu ettevõtete aktiivsele investeeri-mis- ja eksporditegevusele, samuti euro kallinemisele.
This led to purchases being made earlier, particularly purchases of expensive items such as durable consumer goods, in order to avoid the tax increase.
Kokkuvõttes aitas netokaubandus SKP kasvule kaasa 0,4 protsendipunktiga.
As a result, the annual growth rate of euro area private consumption declined sharply to 1.4% in the first quarter of 2007, from 2.1% in the fourth quarter of 2006.
Sektorite lõikes toetas 2007. aastal majandusaktiivsust peamiselt teenindussektori stabiilsed näitajad; selle sektori aastakasv langes 2006. aasta 2,5%lt 2007. aastal üksnes pisut – 2,4%ni.
Household consumption rebounded in subsequent months, in line with improvements in real household disposable income which were mainly driven by the positive developments in employment and, to a lesser extent, by growth in household real wealth.
Tööstussektor (v.a ehitus) oli aasta jooksul küllaltki vastupidav tänu ekspordi jõulisele kasvule, mis tasakaalustas ehitustegevuse aeglustumist.
Having rebounded strongly in 2006, total investment growth was robust in 2007, at 4.4% for the year as a whole.
Investeeringute kogukasv taastus 2006. aastal edukalt ja oli 2007. aastal tugeval 4,4% tasemel.
However, the pace of growth gradually moderated in the course of the year.
Kasvutempo aga aeglustus aasta jooksul järkjärgult.
The deceleration was most pronounced in residential investment, marking the end of the expansionary phase of the business cycle in the construction sector in the context of a slowdown in house price growth.
Aeglustumine oli eriti ilmne eluasemeinvesteeringute puhul, tähistades eluasemehindade kasvu aeglustumise kontekstis ehitussektori äritsükli laienemisfaasi lõppu.
The deceleration in housing investment was more marked in certain countries which had experienced very fast growth in previous years.
Eluasemeinvesteeringute kasvu aeglustumine oli märgatavam riikides, kus varasemate aastate kasv oli eriti kiire.
As reported in the Eurosystem’s bank lending survey, net demand for housing loans to households dropped considerably in the
Eurosüsteemi pankade laenutegevuse uuringu kohaselt alanes kodumajapidamiste eluasemelaenude netonõudlus oluliselt 2007. aasta neljandas kvartalis, mis kajastas ebasoodsamaid hinnanguid eluasemeturu väljavaadetele ning tarbijate kindlustunde halvenemist.
Chart 31 Confidence indicators fourth quarter of 2007, reflecting less favourable assessments of housing market prospects and the deterioration in consumer confidence. dence.
Joonis 31 Kindlustunde näitajad
(percentage balances; seasonally adjusted) consumer confidenceindustrial confidenceservices confidence
(saldonäitaja protsentides; sesoonselt korrigeeritud) tarbijad tööstus teenused
Source: European Commission Business and Consumer Surveys.Notes: Data shown are calculated as deviations from the average over the period since January 1985 for consumer and industrial confidence, and since April 1995 for services confidence.
Allikas: Euroopa Komisjoni äri- ja tarbijauuringud.Märkus. Tarbijate ja tööstuse kindlustunde näitajad arvutatud kõrvalekalletena 1985. aasta jaanuaris ja teenuste kindlustunde näitajad 1995. aasta aprillis alanud perioodi keskmisest.
Data refer to the euro area including Cyprus and Malta.
Andmed euroala kohta, k.a Küpros ja Malta.
From a sectoral perspective, economic activity in 2007 was mainly supported by the sustained performance of services, with the annual growth rate of this sector decreasing slightly from 2.5% in 2006 to 2.4% in 2007.
Sektorite lõikes kajastas tööhõive kiirem kasv 2007. aastal osaliselt uute töökohtade loomist ehitussektoris, kus aastakasv ulatus 2007. aasta kolmandas kvartalis 4,3%ni võrreldes 2006. aasta 2,7%se kogukasvuga.
The industrial sector (excluding construction) showed considerable resilience throughout the year which was closely related to the robust growth of exports, and this offset the slowdown in construction activity.
Tööhõive pikaajaline vähenemine tööstussektoris (v.a ehitus) peatus 2007. aastal, mil esmakordselt pärast 2001. aastat täheldati töökohtade koguarvu suurenemist, ehkki väga mõõdukal määral.
Value added growth in the euro area construction sector declined sharply in 2007, particularly in the second half of the year.
Kiiremini kasvas tööhõive ka teenindussektoris, kus kasv ulatus 2007. aasta kolmandas kvartalis 2,2%ni võrreldes 2006. aasta keskmise 2,1%ga.
As mentioned above, this
tegevus, sh mitteelamuehitus ja tsiviilehitus, kasvas aeglasemalt.
Table 4 Labour market developments
Tabel 4 Tööturu areng
(percentage changes compared with the previous period; percentages)
(muutus eelmise perioodi suhtes; protsentides)
Agriculture 1)Industry 2)
Põllumajandus 1)Tööstus 2)
– excluding construction– construction
– v.a ehitus– ehitus
Services 3)Rates of unemployment 4)
Teenused 3)Tööpuuduse määr 4)
Total Under 25 years25 years and over
Kokku Kuni 25aastased25aastased ja vanemad
This strong employment growth continued in 2007, with the annual growth rate of 1.7% being the highest seen since 2001 (see Table 4).
(kuised andmed; sesoonselt korrigeeritud) tes, nagu ka ehitussektoris, kus aeglustumine oli märkimisväärsem.
Employment in services also grew faster, rising to 2.2% in the third quarter of 2007 from an average of 2.1% in 2006.
Ehitussektori tööhõive areng peegeldab elamuehituse ja muu ehitustegevuse tsükli tõusufaasi lõppu.
(monthly data; seasonally adjusted) annual change in millions (left-hand scale) 1)percentage of the labour force (right-hand scale)
aastane muutus miljonites (vasak telg) 1)protsent tööjõust (parem telg)
The average monthly decline in the number of unemployed persons during 2007 stood at around 80,000. Overall, lower unemployment reflects employment growth associated with cyclical conditions as well as the impact of market reforms and continued wage moderation.
2005. aasta alguses vähenema hakanud tööpuudus, mis 2006. aasta neljandas kvartalis oli 7,9%, vähenes 2007. aastal veelgi ning oli aasta lõpus 7,1% (vt joonis 32).
THE DECLINE IN UNEMPLOYMENT IN THE EURO AREA IN RECENT YEARS
TÖÖPUUDUSE VÄHENEMINE EUROALAL VIIMASTEL AASTATEL
For the last nine years employment growth in the euro area has expanded by a 1.3% annual average growth rate.
Viimasel üheksal aastal on tööhõive euroalal kasvanud aastas keskmiselt 1,3%.
Since the second quarter of 2003, the euro area unemployment rate has fallen by 1.5 percentage points, to stand at 7.2% in December 2007.
Alates 2003. aasta teisest kvartalist on euroala tööpuudus alanenud 1,5 protsendipunkti võrra ning 2007. aasta detsembris oli tööpuuduse määr 7,2%.
This decline reflects not only the economic upturn but also the effect of sustained moderate wage developments as well as reforms in the euro area labour market.
Vähenemine peegeldab mitte ainult tõusu majanduses, vaid ka pikaajalise mõõduka palgakasvu ja euroala tööturu reformide mõju.
Two periods can be identified regarding unemployment developments in recent years (see Chart A).
Tööpuuduse arengus võib viimastel aastatel eristada kaht perioodi (vt joonis A).
First, a period from mid-2003 to early 2005, during which the unemployment rate continued to increase slowly in spite of the acceleration in activity.
Esimesel perioodil 2003. aasta keskpaigast kuni 2005. aasta alguseni jätkus majanduskasvu kiirenemisest hoolimata tööpuuduse aeglane kasv.
This followed a period in which the unemployment rate increased sharply from a low of 7.8% in mid-2001 to 8.7% in mid-2003.
Enne seda oli tööpuudus kasvanud kiiresti – 7,8%lt 2001. aasta keskel 8,7%ni 2003. aasta keskel.
Then a second period, from early 2005 to 2007, in which the unemployment rate fell markedly in a context of sustained economic growth, bringing the rate to levels not seen since the early 1980s.
Teisel perioodil, mis kestis 2005. aasta algusest 2007. aastani, langes tööpuudus püsiva majanduskasvu tingimustes märgatavalt, kahanedes 1980. aastate alguse tasemele.
In absolute terms, unemployment has declined by around 1.6 million since June 2003, absorbing the increase recorded from mid-2001 to mid-2003.
Töötute arv absoluutarvestuses on alates 2003. aasta juunist vähenenud umbes 1,6 miljoni võrra, mis ületab 2001. aasta keskpaigast kui 2003. aasta keskpaigani kestnud töötuse kasvu näitajat.
This box reviews the decline in unemployment in the euro area since 2003, focusing in particular on age, gender, skills and duration patterns.
Käesolevas taustinfos vaadeldakse tööpuuduse vähenemist euroalal alates 2003. aastast, keskendudes eelkõige töötute vanusele, soole, oskustele ja töötuse kestusele.