natgillin/translations-raw huggingface dataset:
With regard to impacts on economic sectors, of the total EUR 58 million (54 %) is associated with the food and beverages sector, EUR 35 million (33 %) in the accommodation and catering sector and the remainder is in tourism services.
Sellised tooted avaldavad kogu piirkonnale edasiviivat mõju ning põhinevad sageli juba varem olemasolevatel toodetel ja teenustel, mis mõjuvad sageli piirkonna sümbolina.
In terms of input-output analysis, of the total EUR 69.14 million remained in the region generating an overall contribution of EUR 88.79 million to the West Cork economy, supporting 1 131 full-time-equivalent jobs.
Nende edendamine parandab piirkonna mainet ja rõhutab selle eripära, ning see tuleb kasuks kõigile selle piirkonna toodetele ja teenustele.
The regional initiative ‘Almenland’ in the eastern mountainous parts of Styria, in Austria, was founded in 1995 under Leader II.
Samuti on võimalik välja mõelda ja luua uusi tooteid, mis kannavad kogu piirkonna turumainet ja identiteeti.
The core cooperation promoted by Leader between farmers, gastronomy and other providers of tourism facilities has been continuously developed and intensified.
Ühest küljest on paljud tooted ehedalt traditsioonilised, kuid ei näita ilmtingimata konkreetset kohalikku kuuluvust, sest neid esineb paljudes maapiirkondades.
Under Leader+ the LAG’s strategy began to focus increasingly on the production of quality meat as the central theme of the region.
Teisest küljest ei hõlma ajalugu üksnes minevikku, vaid ka olevikku ja tulevikku, ning täiesti uus toode võib väljendada mõningaid piirkondliku kuuluvuse aktuaalseid aspekte.
The aim is to develop the Almenland area into one of the prime ‘beef competence regions’ in Europe, and to use this sectoral development as a driving force for the local economy, within an overall integrated regional approach.
Viimasel juhul ei ole asi ainult kohalike inimese koostöösuutlikkuse parandamises ning kvaliteedijuhtimise ja turustamise väljaarendamises. Traditsioonilisel identiteedil põhinevate uute toodete edendamine toob piirkonda uuendusi ja soodustab uute oskuste teket.
The fl ag-ship product is ‘ALMO’, which is an acronym for the ox raised on the alpine pastures, as a combination of ‘Alm’, which means alpine, and Oxen.
Sellega kaasneb tänu piirkonna arengule ka konkurentsivõime suurenemine; piirkonna turumaine paranemine on küll oluline, kuid kõigest silmaga nähtav osa.
Thus the Fuchsia Brand members, typically smallscale food and tourism enterprises, have made a major contribution to the local economy of a peripheral rural region.
Selle tuumaks on Leaderi poolt edendatud koostöö talupidajate, toitlustusettevõtete ja muude turismiteenuste osutajate vahel, mida on pidevalt arendatud ja tihendatud.
Fundamental to this success is the harnessing of regional strengths in local natural, cultural and environmental resources, an integrated development strategy and a clear strategic focus.
Leader+ perioodil pöörati kohaliku tegevusrühma strateegias järjest enam tähelepanu kvaliteetse liha tootmisele kui piirkonna kesksele teemale.
Kevin Santry, LAG West Cork, Irelandwww.westcorkleader.ie
Algatuse esindustoode on ALMO, alpikarjamaadel kasvanud härga tähistav akronüüm, milles on ühendatud sõnad „Alm” (alpi-) ja „Oxen” (härjad).
The major economic step started when the local cattle producers entered into a cooperation agreement with a company specialising in meat products, with markets being developed all over Europe.
Suur majanduslik edasiminek algas siis, kui kohalikud karjakasvatajad sõlmisid koostöölepingu lihatoodetele spetsialiseerunud äriühinguga ning neile avanesid turustamisvõimalused Euroopa eri paigus.
‘ALMO’ is now a registered trademark and the product is being certified as subject to permanent control along the entire production chain, and according to a strict application of the traceability principle.
ALMOst on praeguseks saanud registreeritud kaubamärk ja tootele antud sertifikaat tagab pideva kontrolli kogu tootmisahela jooksul ja jälgitavuse põhimõtte range järgimise.
Famous independent NGOs such as Slow Food International, Greenpeace, or ‘Vier Pfoten’ provide a variety of support to the initiative.
Algatusele pakuvad mitmesugust toetust sellised tuntud sõltumatud valitsusvälised organisatsioonid nagu Slow Food International, Greenpeace ja Vier Pfoten.
The certi-fi cation process as a whole has generated a high level of confidence among consumers in the overall quality of the region.
Sertifitseerimisprotsess tervikuna on tekitanud tarbijate seas suure usalduse piirkonna toodangu üldise kvaliteedi suhtes.
Above all, in a longer-term perspective the initiative has had a tremendous economic impact on the region.
Mis kõige tähtsam: algatus on pikas perspektiivis piirkonnale tohutut majanduslikku mõju avaldanud.
Since 1995 a total of 55 projects have been implemented.
1995. aastast saadik on rakendatud kokku 55 projekti.
This represents an investment amounting to EUR 19.5 million.
See tähendab 19,5 miljoni euro ulatuses investeeringuid.
The actions have contributed to the generation of 80 full-time jobs and 180 part-time jobs.
Asjaomased meetmed on aidanud luua 80 täistööajaga ja 180 osalise tööajaga töökohta.
The existence of about 900 economic entities (from farmers to tourism operators) has been safeguarded through regional income generation.
Piirkonna sissetulekute suurenemisega on kindlustatud umbes 900 majandusüksuse (alates talupidajatest kuni turismiettevõtjateni) olemasolu.
The success of the strategy is shown by an increase of 10 % in tourist stays during last year, despite a rather unfavourable overall development in Austrian tourism.
Strateegia edukust näitab ka see, et ööbivate turistide arv kasvas eelmisel aastal, vaatamata Austria turismi suhteliselt ebasoodsale üldisele arengule, 10% võrra.
Gerald Gigler & Franz Kneissl, LAG Almenland,Austriawww.almenland.at Another option, less frequently adopted by the LAG however, is to identify leading projects, or products and services, which have a strong identity, and to promote them as soon as possible.
Gerald Gigler ja Franz Kneissl, kohalik tegevusrühm Almenland, Austriawww.almenland.at
Identity, though, is not necessarily equivalent to tradition.
Sotsiaalse konkurentsivõime arendamine piirkonnas
On the one hand, many products are genuinely traditional ones, but do not necessarily express any particular local identity, as they are present in many rural areas.
Inimressursid on iga kohaliku arenguprotsessi oluline esmaressurss.
On the other hand, history is not only the past, but also today and tomorrow, and a totally new product may be able to express some actual aspects of the local identity.
Maapiirkondades on need mitmel põhjusel eriti väärtuslikud.
In this latter case it is not just about improving the capacities of local people to work together and develop quality management and marketing.
Esiteks on need rahvaarvu vähenemise
In the promotion of products based on traditional identity, the creation of new products will introduce innovation and stimulate the development of new skills in the area. This will also lead to an increase in competitiveness due to the development processes taking place in the area; the improved market image of the area, however important, is just the visible face.
Veel üks võimalus lisaks eelmisele võimalusele, mida kohalikud tegevusrühmad saavad kasutada konkurentsivõime parandamiseks, on lisada majanduslik elujõulisus ja konkurentsivõime projektide valiku- ja hindamiskriteeriumide hulka.
Firstly, population decay and out-migration means they are often very scarce.
ja väljarände tõttu sageli väga napid.
Secondly, due to low density and geographical dispersion, or the small number of producers fully committed to manage smallscale business (where manpower is by definition a limiting factor), such resources are difficult to mobilise.
Teiseks on kõnealuseid ressursse raske mobiliseerida hõreda asustuse ja geo-graa lise hajususe või täielikult väikeettevõtlusele (milles inimressursid on juba määratluse järgi piiravaks teguriks) pühendunud tootjate vähesuse tõttu.
Thirdly, the key stakeholders who can act as opinion leaders, or provide very useful expertise, are usually already fully committed to a variety of associations and professional groupings, local authorities, and their own businesses and families.
Kolmandaks on olulisemad sidusrühmad, kes sobivad arvamusliidriks või saavad jagada väga kasulikke teadmisi, tavaliselt juba täielikult hõivatud tegevusega mitmesugustes ühingutes ja kutseühendustes, kohalikes ametiasutustes ning isiklikes ettevõtetes ja peredes.
Therefore, how a territory exploits its limited human resources is extremely critical for its development!(Martin Law, rapporteur)
„Seepärast on viis, kuidas piirkond oma piiratud inimressursse ära kasutab, selle arengule äärmiselt oluline!” (Martin Law, ettekande esitaja)
In many rural areas, the private initiative, in terms of commitment and investment, is not enough to develop social competitiveness: public support is crucial.
Paljudes piirkondades jääb erasektori algatus pühendumise ja investeeringute poolest sotsiaalse konkurentsivõime saavutamiseks ebapiisavaks ning määrav on avaliku sektori toetus.
One way to optimise public support is to build professional coordinating structures.
Üks võimalus avaliku sektori toetuse optimeerimiseks on luua professionaalsed koordineerimisstruktuurid.
This role needs to be, and indeed is, carried out by the LAG.
Seda rolli peavad täitma ja täidavadki kohalikud tegevusrühmad.
In many cases there is a need for the LAG to find complementary local assistance, and use Leader, or other local opportunities, to build such coordinating structures, as they have to develop very specialised tasks.
Paljudel juhtudel peab kohalik tegevusrühm saama selliste koordineerimisstruktuuride loomiseks kohalikult tasandilt täiendavat abi ja kasutama Leaderit või muid kohalikke võimalusi, sest neil tuleb tegelda väga spetsialiseeritud tööülesannetega.
Firstly, they have to develop information and training of local people, which basically takes place through public meetings and thematic workshops.They also have to ensure that local knowledge is not lost, and then package and disseminate it through well targeted training and information activities.
Kõigepealt peavad nad kohalikke inimesi teavitavama ja koolitama, see toimub põhiliselt avalike kohtumiste ja temaatiliste õpikodade kaudu. Samuti peavad nad tagama kohaliku teadmispärandi säilimise, selle pärandi kokku koguma ja seda hästi suunatud koolitus- ja teavitustegevuste kaudu levitama.
Many such structures will have to develop appropriate tools to allow local people to become organised and to cooperate.
Paljud sellised struktuurid peavad välja töötama kohalike inimeste organiseerumise ja koostöö võimaldamiseks sobivad vahendid.
For example, this could be the adoption of commonly agreed quality charters for local products, or the development of a new agreement between producers to market new products or services, etc.
Kirjeldatud tegevus võib näiteks vajalikuks osutuda, kui kohalike toodete jaoks võetakse vastu ühisel kokkuleppel põhinev kvaliteediharta või kui tootjad sõlmivad uue kokkuleppe uute toodete või teenuste turustamiseks jne.
Such a structure may also need to better organise or develop new local chains of production.This would be so in the case of promoting local products, and helping producers to adopt contractual agreements – and ensure that they are respected.
Vajalikuks võib osutuda ka see, et kõnealune struktuur korraldaks paremini või arendaks välja uusi tootmisahelaid. Seda on tarvis kohalike toodete edendamisel ning tootjatele abi osutamisel lepinguliste kohustuste võtmisel ja nende kohustuste täitmisel.
Another key function, which is quite challenging, is for these coordinating structures to network the different private,public and voluntary sectors in a professional and sustainable way.
Kõnealustel koordineerimisstruktuuridel on veel üks oluline ja päris keeruline ülesanne: luua erinevate era-, avalike ja vabatahtlike sektorite vahel professionaalsed ja jätkusuutlikud võrgustikud.
Lastly, these structures can assist the local development process by providing the area with the necessary specialised support.
Peale selle võivad kõnealused struktuurid toetada kohalikku arenguprotsessi, pakkudes piirkonnale vajalikku erialast toetust.
For example by acting as intermediaries for the research and academic community, technical institutions etc., they can channel this expertise into the local development strategy.
Näiteks saavad nad teadus- ja akadeemiliste või tehnikaasutuste jne vahendajana tegutsedes suunata erialateadmised kohalikku arengustrateegiasse.
A good example of such professionally coordinating structures created to promote social competitiveness in rural areas is the so-called ‘rural district’ system in Italy.
Selliste maapiirkondade sotsiaalse konkurentsivõime parandamiseks loodud professionaalsete koordineerimisstruktuuride heaks näiteks on maarajoonide süsteem Itaalias.
According to Italian law, a ‘rural district’ embodies a local productive system composed of agricultural and non-agricultural enterprises acting together towards the implementation of a district policy.
Itaalia seaduste kohaselt moodustab maarajooni kohalik tootmissüsteem, mis koosneb põllumajandus- ja muudest ettevõtetest, mis tegutsevad ühiselt rajooni poliitika rakendamise nimel.
This policy is based upon: diversification; social and economic integration; conservation of natural equilibriums and the ability to promote a total territorial quality; providing a high standard of living for residents, and thereby becoming attractive for other enterprises and people.
Rajooni poliitika põhineb mitmekesistamisel, sotsiaalsel ja majanduslikul integratsioonil, loodusliku tasakaalu säilitamisel ja rajooni üldise elukvaliteedi edendamisel, elanikele kõrge elatustaseme tagamisel ning seeläbi muude ettevõtete ja inimeste jaoks ligitõmbavaks muutumisel.
The core content and objective of a rural district is to develop a quality management approach for the whole rural area, which can reinforce its identity and capacity for endogenous innovation.
Maarajooni põhiline mõte ja eesmärk on töötada kogu maapiirkonna jaoks välja kvaliteedijuhtimispõhimõtted, mis tugevdaksid piirkonna identiteeti ja sisetekkeliste uuenduste võimet.
Few rural districts have been created so far in Italy.
Seni on Itaalias loodud vähe maarajoone.
In 2002, in the Marche region of Italy, the Colli Esini San Vicino LAG decided to use all the Leader+ resources to transform its territory into a rural district, in line with its strategy of improving the quality of the territory and its main theme selected, ‘Adding value to local products’.
2002. aastal otsustas Itaalia Marche piirkonna kohalik tegevusrühm Colli Esini San Vicino kasutada kõiki Leader+ ressursse selleks, et muuta oma territoorium maarajooniks kooskõlas oma strateegiaga, mis seisnes piirkonna kvaliteedi parandamises, ja valitud põhiteemaga „Kohalikele toodetele lisandväärtuse andmine”.
In order to reach these objectives and create a rural district adapted to its specific context, the Colli Esini LAG focused on developing the following instruments: the creation and promotion of a territorial label; an environmental quality policy; an industrial policy geared towards innovation; internationalisation; and a widespread qualification of human resources.
Kohalik tegevusrühm Colli Esini keskendus mainitud eesmärkide saavutamiseks ja konkreetsete oludega kohandatud maarajooni loomiseks järgmiste vahendite väljaarendamisele: piirkonnamärgise loomine ja edendamine, keskkonnakvaliteedi poliitika, uuendustele suunatud tööstuspoliitika, rahvusvahelise haarde väljaarendamine ning elanike kvalifikatsiooni tõstmine.
All these actions were accompanied by campaigns to raise awareness and favour networking between the local actors.
Kõigi loetletud tegevustega kaasnesid kampaaniad, et tõsta teadlikkust ja toetada võrgustike loomist kohalike osalejate vahel.
In 2004, all of the different local stakeholders, including not only professional groupings (hotels, B & B, tourism operators, farmers, craftsmen, shopkeepers, etc.), but also the county, communes, and chambers of commerce, nominated a representative to the board of governors of the future rural district, and to the ‘Concertation Table’.
2004. aastal nimetasid kõik erinevad kohalikud sidusrühmad, sealhulgas nii kutsealade rühmitused (hotellid, kodumajutus- ja turismiettevõtjad, talupidajad, käsitöölised, poemüüjad jne) kui ka maakond, kommuunid, kaubanduskojad, oma esindaja tulevase maarajooni haldurite nõukogusse ja nn kooskõlastuslaua juurde.
The latter is an operational body charged with setting-up the regulation of the territorial label, and to discuss the implementation of the strategy decided by the board.
Viimatinimetatu on täitevorgan, mille ülesanne on piirkonnamärgist käsitlevate normide koostamine ja nõukogu poolt vastuvõetud strateegia rakendamise arutamine.
Compared to the initial objective of having 80 enterprises as members of the rural district, by the end of 2005 there were 90 members, including associations, and public and private bodies, with requests for membership increasing continuously afterwards.
Esialgne eesmärk oli, et maarajooni liikmeks astuks 80 ettevõtet, aga 2005. aasta lõpuks oli liikmeid 90, sealhulgas ühingud ning avalikõiguslikud ja eraasutused; seejärel liitumistaotluste arv muudkui suurenes.
The ‘rural district’ is now in legal existence and is fully operational with all the necessary functioning bodies and instruments in place (internal regulations, board of governors, technical committee, label, quality standards, and dissemination material).
Praeguseks on maarajoon seadusjärgselt asutatud ja täielikult toimiv üksus, millel on olemas kõik vajalikud toimivad asutused ja vahendid (sise-eeskirjad, haldurite nõukogu, tehniline komitee, märgis, kvaliteedistandardid ja teavitusmaterjalid).
Developing competitiveness in a global context
Ülemaailmse konkurentsivõime arendamine
‘Competitiveness is determined by how a territory uses its local strengths and resources.’
„Konkurentsivõime määrab kindlaks see, kuidas piirkond kohalikke tugevaid külgi ja ressursse kasutab.”
(Martin Law, rapporteur.)
(Martin Law, ettekande esitaja).
Thus developing social competitiveness, taking care of human resources and local skills to better network and organise the local system, developing labelling and marketing strategies, and leading projects, will all contribute to increased competitiveness.
Järelikult aitavad konkurentsivõime paranemisele kaasa nii sotsiaalse konkurentsivõime arendamine, inimressursside ja kohalike oskuste eest hoolitsemine (et luua ja edendada võrgustikke ja kohalikku süsteemi), mär-gistamis- ja turustamisstrateegiate väljatöötamine kui ka projektide juhtimine.
In spite of all this, there is also a need to go beyond the areabased approach as it has been implemented so far, and to take a look outside the territory.
Vaatamata kõigele eeltoodule tuleb piirkonnapõhisest lähenemisest, nagu seda on seni rakendatud, kaugemale minna ja heita pilk oma kodukohast väljapoole.
Territories wanting to increase their own competitiveness need also to be aware that solutions (including market oriented ones), are not necessarily local.
Oma konkurentsivõimet suurendada soovivad piirkonnad peavad teadvustama, et lahendused (sealhulgas turule suunatud lahendused) ei pruugi olla kohalikud.
To be successful in the global market, territories have to work together, which also means looking for external support, including sources of funding.
Ülemaailmsel turul edu saavutamiseks peavad piirkonnad tegema koostööd, mis tähendab ka seda, et tuleb otsida välistoetust, sealhulgas rahastamisvahendeid.
This is due not only to a language barrier, but also to conceptual and cultural differences which arise between people coming from very different backgrounds.
Seda mitte üksnes keelebarjääri, vaid ka põhimõtteliste ja kultuuriliste erinevuste tõttu, mida väga erineva taustaga inimeste puhul ette tuleb.
It is therefore possible to speak the same language but not necessarily be understood, as the same word can have a different meaning, and the concepts and experiences are so diverse.
Seega on võimalik, et räägitakse sama keelt, kuid ei saada üksteisest aru, sest sama sõna võib tähendada eri asju ning arusaamad ja kogemused on nii erinevad.
To some extent this has been overcome under Leader.
Leaderi raames on sellest osaliselt üle saadud.
One of the major advantages of Leader is that at the European level a set of common principles, methods and approaches has been adopted, which considerably facilitates communication among partners in cooperation projects.
Üks Leaderi peamisi eeliseid on see, et Euroopa tasandil on kokku lepitud hulk ühiseid põhimõtteid, meetodeid ja lähenemisviise, mis hõlbustavad märkimisväärselt koostööprojektides osalevate partnerite suhtlust.
People may indeed speak different languages, but they have a common one, which is the Leader language.
Inimesed võivad küll rääkida eri keeli, aga neil on ka ühine keel – Leaderi keel.
With this they can understand each other very well, much better than in other areas where the Leader language is not known, as the respective partners have very similar experiences and a common conceptual and methodological framework in which to express them.
Selle abil saavad nad üksteisest väga hästi aru, palju paremini kui need piirkonnad, kus Leaderi keelt ei osata, sest asjaomastel partneritel on väga sarnased kogemused ning ühine mõistete ja meetodite raamistik, mille abil neid väljendada.
This means that Leader territories can learn from each other more easily.
See tähendab, et Leaderi tegevuspiirkondadel on hõlpsam üksteiselt õppida.
In this respect, all LAGs have a valuable opportunity through Leader+ networking and cooperation, to take a look outside their own boundaries, and learn from the experiences of others.
Selles suhtes annab Leader+ raames toimuv võrgustike loomine ja koostöö kõigile kohalikele tegevusrühmadele suurepärase võimaluse vaadata oma piiridest väljapoole ja õppida saadud kogemustest.
In other words, the Leader+ networking and cooperation system is a powerful tool since it helps rural areas develop their competitiveness in a global context.
Kuna konkurentsivõimet on vaja tõsta paljudes maapiirkondades, peavad paljud kohalikud tegevusrühmad sellistest võimalustest kinni haarama.
There are many examples under Leader+ where cooperation has proved to be particularly e cient in bringing innovation and boosting local development.
Teisisõnu, Leader+ võrgustike loomise ja koostöö süsteem on võimas vahend, sest see aitab maapiirkondadel oma ülemaailmset konkurentsivõimet arendada.
Moreover, it must be said that the Leader method provides a very e cient frame for cooperation among rural areas: even for areas involved in such an experience for the first time.
Üks Leadermeetodi oluline ülesanne on muidugi võrgustike loomise ja koostööpotentsiaali senisest veelgi edukam realiseerimine!
To conclude, building the territory is nothing more than writing a new chapter of its history and preparing the next, by developing and implementing a sustainable strategy for future generations.
Kokkuvõttes võib öelda, et tegevuspiirkonna moodustamine ei ole midagi enamat kui selle ajalukku uue peatüki kirjutamine ja järgmiseks ettevalmistuste tegemine, mis seisneb tulevaste põlvede jaoks jätkusuutliku strateegia väljatöötamises ja selle rakendamises.
This overview of the legacy of Leader+ with regard to building the territory has provided evidence of some important lessons for the future at European level.
Käesolev ülevaade piirkonna moodustamisega seotud Leader+ pagasist on näidanud, et Euroopa tuleviku kujundamiseks tuleb mõndagi õppida.
It can indeed be considered that Leader has three major challenges for improving its capacity to contribute to rural development, and serve as a pioneering tool for all European rural areas.
Võib öelda, et Leader peab lahendama kolm suurt ülesannet, et maaelu arengule paremini kaasa aidata ja kõigile Euroopa maapiirkondade eeskuju näidata.
The third challenge is to increase the level of networking and cooperation under Leader.
Kolmas ülesanne on laiendada Leaderi raames toimuvat võrgustikeloomist ja koostööd.