natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, Solange Leclercq insists that the most important factor to consider is "the sheer amount of time and resources required for coordination." is is confirmed by her Flemish counterpart, Sophie Muyllaert, who emphasises the quality of this partnership: "We had an efficient team at crossborder level.
Solange Leclercq rõhutab siiski, et kõige olulisem tegur, mida silmas pidada, on „koordineerimiseks vajaliku aja ja vahendite hulk.” Seda kinnitab tema Flaami ametikaaslane Sophie Muyllaert, kes rõhutab kõnealuse partnerluse kvaliteeti: „Meil oli piiriülesel tasandil tõhus meeskond.
We met every two months and had no real language problems or issues with how to divide up funds.
Kohtusime iga kahe kuu tagant ja meil ei olnud tõelisi keeleprobleeme või rahaliste vahendite jagamise küsimusi.
We’ve always got on very well in that respect."
Selles suhtes oleme alati väga hästi läbi saanud.”
• How would you rate almost two decades of crossborder cooperation between Belgium and France?
• Kuidas te hindaksite peaaegu kahekümneaastast piiriülest koostööd Belgia ja Prantsusmaa vahel?
I’m very pleased with it because it has been very exciting and the different stages of INTERREG in which we’ve taken part since 1990 have always worked very well.
Olen sellega väga rahul, kuna see on olnud väga põnev ja INTERREGi erinevad etapid, millest oleme aastast 1990 osa võtnud, on alati väga hästi töötanud.
From an administrative point of view, we have never had to apply the automatic decommitment rule(1), for instance.
Halduslikust seisukohast ei ole me kunagi pidanud kohaldama näiteks automaatse kohustustest vabastamise reeglit(1).
Most importantly, a huge number of projects have been implemented in all areas.
Mis kõige olulisem, kõikides valdkondades on ellu viidud tohutu hulk projekte.
Many of these emerged from sustainable activities and partnerships.
Paljud neist kerkisid esile jätkusuutlikest tegevustest ja partnerlustest.
Of course, within the crossborder region, some areas are more open to cooperation than others.
Loomulikult on piiriüleses piirkonnas mõned valdkonnad teistest rohkem koostööle avatud.
Everything is changing for 2007-2013: the long-standing Forti-fi ed Towns Network project has borne fruit and the partners involved do not intend to renew it formally.
Aastateks 2007–2013 on kõik teisiti: pikaajaline kindluslinnade võrgustiku projekt on kandnud vilja ning asjassepuutuvad partnerid ei kavatse seda ametlikult uuendada. Selle asemel plaanivad nad eemalduda kindlustest ja laieneda teistesse valdkondadesse.
Rather, they are planning to move away from fortifications and expand into different areas. e member towns may be interested in how other projects have developed, whether they are linked to transnational cooperation (INTERREG III B) like ‘Septentrion: from fortified town to sustainable town’ and ‘Crossing the Lines’ or to interregional cooperation (INTERREG III C).
Liikmeslinnu võib huvitada see, kuidas teised projektid on arenenud, kas need on lülitatud riikidevahelisse koostöösse (INTERREG III B) nagu „Septentrion: kindlustatud linnast säästvaks linnaks” ja „Piiride ületamine” või piirkondadevahelisse koostöösse (INTERREG III C).
• Is cooperation a source of innovation?Innovation is essential for progress: bringing down borders is an innovation in itself!
• Kas koostöö on innovatsiooni allikas?Innovatsioon on edasimineku seisukohalt oluline: juba piiride lammutamine iseenesest on innovatsioon!
Crossborder initiatives such as technology exchanges, joint tourist offices, access to healthcare and crossborder public transport are also innovative ideas.
Piiriülesed algatused, nagu tehnoloogiavahetused, ühised turismibürood, juurdepääs tervishoiuteenustele ja piiriülene ühistransport on samuti uuenduslikud ideed.
• What do you think is the recipe for successful cooperation? First of all, you need a certain state of mind: you must want to succeed together.
• Mis on teie arvates eduka koostöö võti?Esiteks on vaja teatavat meelelaadi: te peate tahtma üheskoos õnnestuda.
Politicians have to be committed to the project.
Poliitikud peavad olema projektile pühendunud.
You must also be very familiar with your partners’ administrative setup.
Samuti peate olema väga tuttav oma partneri haldusliku ülesehitusega.
Finally, you must be transparent and involve the citizens.
Viimaks peate olema läbipaistev ja kaasama kodanikke.
Not because it’s a nice gesture, but to ensure that they take ownership of the projects while showing them that Europe is also active at local level.
Mitte seetõttu, et see on kena žest, vaid selleks, et tagada, et nad võtaksid projektide eest vastutuse, samal ajal neile näidates, et Euroopa on aktiivne ka kohalikul tasandil.
Hornu, in the Belgian province of Hainaut, is not a fortified town, but it is home to an extremely important structure built between 1810 and 1830: Grand-Hornu, a unique example of functional urbanism from the beginning of the industrial age. e site, built in neoclassical style, comprises workshops, offices and residences for both workers and directors.
Belgia Hainaut provintsis asuv Hornu ei ole kindluslinn, kuid see on koduks äärmiselt olulisele ehitisele, mis on rajatud vahemikus 1810–1830: Grand-Hornu, funktsionaalse urbanismi ainulaadne näide tööstusliku ajastu algusest. See neoklassitsistlikus stiilis ehitatud paik hõlmab õpikodasid, kontoreid ja elukohti nii töölistele kui juhatajatele.
With their many arches, pediments and half-moon windows, the old colliery buildings are a magnificent setting for the MAC’s, the Museum of Contemporary Art of the French Community of Belgium, which has been there since 2002. e MAC’s, which aims to contribute to bringing a devastated sub-region up to speed culturally and economically, has a staff of 50 and is visited by 75,000 people each year.
Oma mitmete võlvkaarte, ehisviilude ja poolkuu-akendega on vanad söekaevanduse hooned suurepäraseks keskkonnaks MAC’sile, Belgia Prantsuse kogukonna kaasaegse kunsti muuseumile, mis on seal tegutsenud aastast 2002. MAC’sis, mille eesmärgiks on kaasa aidata laastatud alampiirkonna kultuurilisele ja majanduslikule kaasajastamisele, on 50 töötajat ning seda külastab 75 000 inimest igal aastal.
(1) Obligation to return to the Commission any loan money that has not been used two years after being granted.
(1) Kohustus tagastada komisjonile igasugune laenatud raha, mida ei ole ära kasutatud kahe aasta jooksul pärast selle andmist.
town from an accessibility point of view, forged links between different departments and cooperated with organisations that deal specifically with disabilities."
sidemeid erinevate osakondade vahel ning tegime koostööd konkreetselt puuetega tegelevate organisatsioonidega.”
Ever since it was founded, the museum has focused on cooperation.
Muuseum on asutamisest saadik keskendunud koostööle.
"INTERREG, which was launched at the same time as the museum opened, has been a boon for us," says Julien Foucart, who works on the INTERREG project at MAC’s.
„INTERREG, mis käivitati samal ajal, kui muuseum avati, on olnud meile õnnistuseks,” ütleb Julien Foucart, kes töötab MAC’sis INTERREGi projekti kallal.
"INTERREG gave us the chance to conclude a formal partnership agreement with the MAM, the Greater Lille Museum of Modern Art, which was founded in 1983.
„INTERREG andis meile võimaluse sõlmida ametliku partnerluslepingu MAMiga, Suurema Lille’i modernse kunsti muuseumiga, mis asutati aastal 1983.
We have a lot of things in common: the same regional culture, the same operational structure and the same type of location - we are located on remarkable sites that are relatively close to one another. anks to INTERREG, we immediately benefited from an influx of French visitors and, most importantly, the MAM’s valuable experience."
Meil on palju ühist: samasugune piirkondlik kultuur, samasugune toimimisstruktuur ja sama tüüpi asukoht – me asume tähelepanuväärsetes asupaikades, mis on üksteisele suhtelisel lähedal. Tänu INTERREGile saime me kohe kasu Prantsuse külastajate sissevoolust ning, mis kõige olulisem, MAMi väärtuslikust kogemusest.”
In the final stage, the focus was on developing educational initiatives – the Flemish association ‘Horizon Educatief’ was the driving force in this area. is stage was not without its challenges, which mainly arose from the highly centralised nature of education in France and the fact that it is not the Province but the Region that is responsible for education in Flanders.
Viimases etapis keskendusime haridusalaste algatuste arendamisele – selles valdkonnas oli edasiviivaks jõuks Flaami ühendus „Horizon Educatief”. Ka selles etapis ei puudunud oma väljakutsed, mis sugenesid peamiselt hariduse ülimalt tsentraliseeritud iseloomu tõttu Prantsusmaal, ning asjaolust, et Flandrias ei vastuta hariduse eest mitte provints, vaid piirkond.
However, the high point of this partnership came in 2005 when the MAM, which had to close until 2009 for extension work, sent its collections and o 24 _BAR_
Kõnealuse partnerluse kõrgpunkt saabus aga aastal 2005, mil MAM, mis pidi laiendustööde tõttu 2009. aastani uksed sulgema, saatis oma kogud ja osa reservkogust MAC'si. „Vaid mõne aastaga oleme
INTERREG IV France-Wallonia-Flanders (2007-2013) some of its reserve collection to the MAC’s.
INTERREG IV Prantsusmaa-Valloonia-Flandria (2007-2013) üheskoos teinud märgatavaid edusamme,” ütleb Dominique Cominotto, MAC'si juhataja asetäitja.
"In just a few years, we have made quite a bit of progress together," says Dominique Cominotto, deputy manager of the MAC’s.
„Nüüd oleme me palju enamat kui lihtsalt partnerlus, meie meeskondade vahel on tõeline integratsioon.
We’ve really matured."
Me oleme tõepoolest küpseks saanud.”
With a total budget of around €248.5 million, of which just over €138 million comes from the European Regional Development Fund (ERDF), the INTERREG IV “France-Wallonie-Vlaanderen” programme has four priorities:
Kogueelarvega ligi 248,5 miljonit eurot, millest veidi üle 138 miljoni euro tuleb Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF), on INTERREG IV programmil „France-Wallonie-Vlaanderen” neli prioriteeti:
1) boosting economic development in the area through a coherent and integrated crossborder approach;
1) majandusliku arengu edendamine piirkonnas sidusa ja integreeritud piiriülese lähenemise kaudu;
2) developing and promoting the crossborder region’s identity through cultural activities and tourism;
2) piiriülese piirkonna identiteedi arendamine ja edendamine kultuuriliste tegevuste ja turismi kaudu;
3) increasing the feeling of belonging to a common area by improving the range of crossborder services and people’s access to them; ere is no shortage of projects with INTERREG IV - the two museums are ready to work with new partners, and pretty major ones at that: they are forming links with the Louvre, which will have a branch in Lens starting in 2008, and the Dr Guislain Museum in Ghent, which specialises in art brut.
INTERREG IV raames ei ole projektidest puudu – kaks muuseumi on valmis töötama uute ja sealjuures päris suurte partneritega: nad moodustavad sidemeid Louvre’iga, mis rajab filiaali Lensi alates 2008. aastast, ning Dr Guislaini muuseumiga Gentis, mis on spetsialiseerunud art brut’le.
Ideas in the pipeline include the Navettes de l’Art project (transport by coach between Ghent, Lille, Hornu, Lens, etc), the Musées jardins project (summer activities geared towards families), pooling documents held by the four museums and even an exhibition - in a former customs house.
Ühendusliini ideede hulgas oli ka projekt Navettes de l'Art (bussitransport Genti, Lille’i, Hornu, Lensi jne vahel), projekt Musées jardins (peredele suunatud suvised tegevused), nelja muuseumi ühiskasutuse dokumendid ja isegi näitus – endises tollihoones.
4) making joint management of the area more dynamic with development that is sustainable, coordinated and in step with living conditions.
4) piirkonna ühise juhtimise dünaamilisemaks muutmine arenguga, mis on säästev, koordineeritud ja elamistingimustega kooskõlas.
Technical support for purposes of instruction and project implementation is also provided.
Samuti pakutakse tehnilist toetust juhiste ja projekti elluviimise osas.
With 10.5 million people living across an area covering 61,604 km², the region covered by the cooperation project represents 1.84% and 2.6% of the European Union’s surface area and population respectively.
Arvestades, et 61 604 km² maa-alal elab 10,5 miljonit inimest, esindab koostööprojektiga hõlmatav piirkond vastavalt 1,84% ja 2,6% Euroopa Liidu pindalast ja rahvastikust.
e INTERREG IV France-Wallonia-Flanders programme was approved on 15 November 2007 and is managed by the Walloon Region (Belgium).
INTERREG IV France-Valloonia-Flandria programm kiideti heaks 15. novembril 2007 ning seda juhib Vallooni piirkond (Belgia).
«GoGIS» project: generating a crossborder Geographic Information System.
Projekt „GoGIS”: piiriülese geograafilise infosüsteemi loomine.
Neighbours
Naabrid
"INTERREG cooperation between France and Belgium works just as well as tobacco smuggling did in the old days," jokes Didier Tellier, Head of Information at the Directorate-General for External Relations of the Walloon Region, the managing authority of the INTERREG III A France-Wallonia-Flanders programme (see text in box).
„INTERREGi koostöö Prantsusmaa ja Belgia vahel töötab täpselt sama hästi kui vanasti tubaka salakaubavedu,” naljatab Didier Tellier, teabejuht Vallooni piirkonna välissuhete peadirektoraadis, mis on korraldavaks asutuseks INTERREG III A Prantsusmaa-Vallonia-Flandria programmis (vt tekstikasti).
"Of course, all this is made easier by our culture and geographical proximity.
„Loomulikult muudab kõige selle lihtsamaks meie kultuur ja geograafiline lähedus.
But there is another factor that is especially important: the involvement of the people impacted by the project.
Kuid on olemas veel üks eriti oluline tegur: projekti poolt mõjutatavate inimeste kaasamine.
In this respect, we should probably improve our communication.
Selles suhtes peaksime me tõenäoliselt parandama oma suhtlemist.
With INTERREG IV, we aim to build on the strategies from previous stages – Lisbon, Gothenburg, research, sustainable development, culture, and so on – and to ensure that we communicate more consistently with the citizens and the project promoters." e last word quite rightly goes to one of these project promoters - Jean-Marc Popot, the director of the Regional Centre of Innovation and Technology Transfer (CRITT) at Char-leville-Mézières, which specialises in surface treatment and is involved in two INTERREG projects: "e added value of INTERREG is, quite simply, that it allows us to work with our neighbours.
Viimane sõna läheb üsna õigustatult ühele nendest projekti edendajatest – Jean-Marc Popot, Charleville-Mézières’is asuva innovatsiooni ja tehnoloogiasiirde piirkondlikus keskuse (CRITT) direktor, mis on spetsialiseerunud pinnatöötlusele ja osaleb kahes INTERREGi projektis: „INTERREGi lisaväärtus on lihtsalt öeldes see, et see võimaldab meil töötada oma naabritega.
Before INTERREG, we didn’t have a crossborder mentality.
Enne INTERREGi puudus meil piiriülene mentaliteet.
We would go and look for talent in France, 800 km from Charleville, when we could have found it in Belgium, right on our doorstep."
Meil oli kombeks jahtida talente Prantsusmaalt, 800 km kauguselt Charleville’ist, kuigi oleksime võinud neid leida Belgiast, otse oma ukse eest.”
CORELOG - COordinated REgional LOGistics
CORELOG – koordineeritud piirkondlik logistika
RegEnergy: meeting the rising demand for energy
RegEnergy: kasvava energianõudluse rahuldamine
Total cost: €1 486 600 EU contribution: €957 450
Kogumaksumus: 1 486 600 eurot ELi osalus: 957 450 eurot
Total cost: €1 466 234 EU contribution: €989 443
Kogumaksumus: 1 466 234 eurot ELi osalus: 989 443 eurot
A considerable number of information products, in several languages, were also produced and disseminated.
„Kuut liikmesriiki hõlmav projekt CORELOG keskendub avalike poliitikate arendamisele logistika ja kaubaveo valdkondades.
Another important deliverable of the project was 'QualityCoast', a programme for coastal tourism destinations which aims to inform tourists and visitors and to involve local authorities in the development of sustainable tourism in their areas.
Projekti eesmärgiks on edendada tootmisettevõtete ning logistika- ja veoettevõtjate konkurentsivõimet.
'QualityCoast' was tested in Portugal in cooperation with local authorities."
CORELOG on välja töötanud 8 laboratooriumi logistika haldamise koostöökavade uurimiseks ja katsetamiseks ettevõtete vahel ning avaliku ja erasektori sidusrühmade vahel.
"In almost every city of North-West Europe there are brownfield areas which could be redeveloped in order to improve the quality of the urban environment. e redevelopment of brownfield sites can also contribute to the creation of new employment opportunities and stimulate the local economy, as well as preserving greenfield sites and preventing the consumption of virgin land.
Kõnealused laboratooriumid näitavad, milliseid sääste on nii ettevõtetel kui piirkondlikel avalikel asutustel võimalik saavutada uute logistikalahenduste edendamise ja kasutuselevõtmise kaudu.
Six partners from four different countries were involved in the REVIT project. ey examined common problems with the development of brownfield sites that needed to be tackled more effectively. e teams looked at the following aspects in particular: brownfield regeneration instruments and methods that stimulate community involvement; new financing options; public private partnership models and marketing concepts in the context of brownfield redevelopment; multi-functional development, preservation and intelligent re-use of industrial heritage; and putting an end to environmental damages and protection of natural assets."
Nad on suunatud nii veo- ja logistikateenuste nõudlusele kui pakkumisele, kaasates otseselt tootmisettevõtteid ja logistikaettevõtjaid alusena tulevasele poliitikakujundamisele.
Regions as partners The European Territorial Cooperation Objective
„RegEnergy lõi üleeuroopalise võrgustiku, mis koosneb 18 partnerist kümnest ELi riigist ja Venemaalt.
“Telling the Story” conference explores innovative ways to communicate on cohesion policy
Need partnerid on ühendanud oma jõupingutused teadmiste ja teabe jagamiseks energiasektori reformimise ja juhtimise kohta.
On the 26 and 27 November 2007, more than 450 people from all over Europe came together in Brussels for a conference entitled, "Telling the story: Communicating Cohesion Policy together".
Võrgustiku liikmete hulka kuuluvad siseriiklikud, piirkondlikud ja kohalikud sidusrühmad.
Commissioner Hübner opened the conference by saying: “is conference marks the starting point of a new era in communicating together the good story Cohesion Policy can tell. ere are thousands of engaging stories to tell about the practical impact of Cohesion Policy all over the regions of Europe.
Projekti eesmärgiks on edendada keskkonnasõbralikku ja taskukohast energiatootmist Euroopas, parandada ja struktureerida ümber energiasektorit ning edendada energiatõhusust.
Involving people at local level increases ownership of the policy by generating debate and providing a channel for their concerns. Cohesion Policy is the most visible benefit of EU membership in many regions, and offers tailor-made opportunities for better communication on Europe.”
See annab teavet finantsinstrumentide ja kohalike poliitikate kohta, mis toetavad energia ratsionaalset kasutamist, ning aitab Euroopa piirkondadel ja kogukondadel vastata kasvava energianõudluse väljakutsetele, jagades teadmisi innovatiivse hea tava näidete kohta taastuvate energiaallikate osas.”
Regions as partners The European Territorial Cooperation Objective
CoPraNet: rannikute integreeritud majandamine
Szucs from the National Development Agency in Hungary spoke about their communication strategy for the next seven years.
REVIT: varasema tööstustegevuse käigus saastatud maade taasarendamise soodustamine
Several experts advised on how to help beneficiaries with their communication activities.
Kogumaksumus: 1 855 740 eurot ELi osalus: 1 151 205 eurot
Informing the public about the outcomes of Cohesion Policy is also crucial.
Kogumaksumus: 22 597 609 eurot ELi osalus: 11 005 616 eurot
From left to right: Vladimír Špidla, Commissioner for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities, Danuta Hübner, Commissioner for Regional Policy, and Dirk Ahner, Director-General, DG Regional Policy.
„Programmi CoPraNet eesmärgiks oli luua rannikuäärsete tegutsejate võrgustik ja ületada lõhe planeerijate, juhtide ja teadusringkonna vahel terves Euroopas.
Community level. Sonja Seiser from Burgenland in Austria presented her experience of networking within the informal Structural Funds Information Team, which resulted for her, among other experiences, in transferring an idea for a game for children from Andalusia to the Burgenland region.
Selle saavutamiseks tuli toetada piirkondadevahelist parimate tavade vahetamist rannikuäärsete juhtimisküsimuste kohta ning parandada rannikute integreeritud majandamise (ICZM) rakendamist Euroopas.
A key objective of the conference was to promote networking among the participants. is was encouraged at several points during the programme, at a number of purpose-built networking corners – a new feature, organised for the first time by DG REGIO.
Projekti 21 Euroopa partnerit koostasid kergestikasutatava ja mitmekeelse rannamajandamisjuhise ning veebipõhise ICZM andmebaasi, mis koosneb enam kui 158 uurimisjuhtumist ja 167 projektist.
During one of the workshops several excellent examples were presented and explained.
Samuti loodi ja levitati märkimisväärne hulk teabetooteid mitmes keeles.
Latvia has been publishing all project benefi ciar-ies since 2004, in while some regions in Sweden there are internet-based applications which give access to project and beneficiaries’ data.
Projekti teine oluline tulem oli QualityCoast, programm rannikuturismi sihtkohtade jaoks, mille eesmärk on teavitada turiste ja külastajaid ning kaasata kohalikke asutusi säästva turismi arendamisel nende piirkondades.
“At all the stages it is essential to stress the role of the European Union in the process – in the development of ideas, and in the funding.”
Programmi QualityCoast katsetati Portugalis koostöös kohalike asutustega.“
All speeches and presentations can be downloaded from the website below. e proceedings of the conference will be published early in 2008.
„Peaaegu igas Loode-Euroopa linnas leidub varasema tööstustegevuse käigus saastatud maid, mida võiks taasarendada, et parandada linnakeskkonna kvaliteeti.
Tuesday’s workshops were devoted to the issue of networking at various levels. is included the regional level, presented by Anna Maria Linsalata from Emilia-Romagna in Italy, the national level, where James Ritchie spoke about his experience of networking on the ESF in the UK, and also the o 24 _BAR_
Samuti saab endiste tööstuspiirkondade taasarendamisega kaasa aidata uute tööhõivevõimaluste loomisele ning kohaliku majanduse stimuleerimisele, samuti ka rohealade säilitamisele ja puutumatu maa tarbimise takistamisele.
European Commission priorities for 2008e European Commission recently adopted its work programme for 2008.
Nad uurisid endiste tööstuspiirkondade arendamisega seotud ühiseid probleeme, mida tuli tõhusamalt käsitleda.
Within this, specific priorities for 2008 include: growth and jobs, a sustainable Europe, an integrated approach to immigration, putting the citizen first, and Europe as a world partner. http://ec.europa.eu/atwork/programmes/index_en.htm http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffi c/offi c i al / reports / cohesion4/index_en.htm Fourth Report on Economic and Social Cohesion Available in 22 languages
Meeskonnad vaatlesid eelkõige järgmisi aspekte: endiste tööstusmaade regenereerimise vahendid ja meetodid, mis stimuleerivad kogukonna osalust; uued rahastamisvõimalused; avalikud ja erapartnerlusmudelid ja turustamiskontseptsioonid endise tööstusmaa taasarendamisel; tööstuspärandi multifunktsionaalne arendamine, säilitamine ja intelligentne taaskasutamine; ning keskkonnakahjustuste lõpetamine ja loodusvarade kaitse.”