natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The new regime aims to bring the system into line with reforms in the other agricultural sectors, while ensuring a fair standard of living for EU banana producers and taking account of the particularities of the regions where bananas are grown.
Uue korra eesmärk on viia süsteem vastavusse reformidega muudes põllumajandussektorites, tagades samal ajal ELi banaanitootjatele rahuldava elatustaseme ning võttes arvesse banaanikasvatuse piirkondade eripärasid.
‘The current aid scheme for EU banana producers is a relic from the past and has to change,’ said Mariann Fischer Boel, Commissioner for Agriculture and Rural Development.
Põllumajanduse ja maaelu arengu volinik Mariann Fischer Boel ütles: „Praegune ELi banaanitootjate abikava on mineviku jäänuk ja see peab muutuma.
‘Producers are articially isolated from the market by payments which automatically compensate them for price changes.
Tootjad eraldatakse turust kunstlikult toetustega, mis kompenseerivad neile automaatselt hinnamuutused.
This is inconsistent with our modernised common agricultural policy (CAP) which aims to encourage producers to follow market signals.’ the POSEI programmes specically dedicated to supporting their agriculture.
See on vastuolus meie ajakohastatud ühise põllumajanduspoliitikaga, mis julgustab tootjaid turusignaale järgima.“ lumajanduse toetamiseks suunatud POSEI programmi taustal.
The Commission proposes to abolish the current aid scheme in the common market organisation (CMO), which compensates producers for falls in price.
Komisjon teeb ettepaneku kaotada kehtiv ühise turukorralduse abikava, millega kompenseeritakse tootjatele hindade langus.
It is intended that it will be replaced with a budget transfer to the POSEI scheme that will become the main regulatory instrument for bananas in the outermost regions.
Kõnealuse abikava vahendid kavatsetakse üle kanda POSEI programmi, millest saab peamine banaanide tootmist reguleeriv vahend äärepoolseimates piirkondades.
POSEI provides an envelope of money for agricultural production in the outermost regions and gives the Member States concerned the exibility to decide how to apportion the money.
POSEI programmiga nähakse ette rahasumma põllumajanduslikule tootmisele äärepoolseimates piirkondades ja võimaldatakse asjaomastel liikmesriikidel olla paindlik summade eraldamisel.
For areas where bananas are grown outside the outermost regions (Cyprus, Greece and continental Portugal), aid would be included in the single payment scheme introduced for other sectors by the reforms of 2003, 2004 and 2005.
Äärepoolseimatest piirkondadest väljaspool asuvate banaanikasvatuse alade puhul (Portugali mandriosa, Kreeka ja Küpros) sisalduks abi ühtses otsemaksete kavas, mis kehtestati muude sektorite jaoks 2003.–2005. aasta reformidega.
Bananas grown within the EU account for 16 % of the total EU supply.
16% ELis pakutavatest banaanidest on kasvatatud ELis.
They are produced in the outermost regions (the Canary Islands, the French overseas departments of Guadeloupe and Martinique, the Azores and Madeira) situated in tropical or subtropical areas, as well as certain quantities (less than 2 % of the total) produced in Cyprus, Greece and continental Portugal.
Banaane kasvatatakse troopilistel või subtroopilistel aladel asuvates äärepoolseimates piirkondades (Kanaari saared, Prantsusmaa ülemeredepartemangud Guadeloupe ja Martinique, Assoorid ning Madeira) ning samuti teatavas mahus (vähem kui 2% kogutoodangust) Küprosel, Kreekas ja Portugali mandriosas.
The plan aims to: contribute to ensure a fair standard of living for the agricultural community in regions where bananas are produced, while stabilising public expenditure; align the regime with the main principles of the CAP reform (sustainability, competitiveness, market orientation) and ensure the respect of the EU’s international obligations; take adequately into account the particularities of the producing regions; and simplify the management of the regime.
Kava eesmärk on: aidata kaasa banaanide tootmise piirkondades põllumajandusega tegelevale osale elanikkonnast rahuldava elatustaseme tagamisele, tasakaalustades samal ajal riiklikke kulutusi, viia kord vastavusse ühise põllumajanduspoliitika reformi põhimõtetega (säästev areng, konkurentsivõime, turule orienteeritus) ja tagada ELi rahvusvaheliste kohustuste täitmine, võtta piisavalt arvesse tootmispiirkondade eripärasid ning lihtsustada korra haldamist.
For more background information, please see:
Lisateavet saab aadressil:
The proposal for reform comes against the background of the new EU import arrangements for bananas, global trade negotiations, a new generation of partnership agreements with the ACP (African, Caribbean and Pacic) countries and the renewal of the EU’s policy towards its outermost regions and http://ec.europa.eu/agriculture/capreform/bananas/index_ en.htm
Reformi ettepanek on õigeaegne ELi uue banaanide impordikorra, maailmakaubanduse läbirääkimiste, AKV riikidega (Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riigid) sõlmitud uute partnerluslepingute, ELi äärepoolseimaid piirkondi käsitleva poliitika uuendamise ja eelkõige kõnealuste piirkondade põl- http://ec.europa.eu/agriculture/capreform/bananas/index_ en.htm
Agriculture and Rural Development Commissioner Mariann Fischer Boel´s opinion on the European model of farming, the importance of the 20-point action plan on CAP simplification and her plans to table a proposal in December for a single common market organisation in 2008 would not be a fundamental reform.
Põllumajandusvolinik Mariann Fischer Boeli arvamus Euroopa põllumajandustootmise mudeli ja ühise põllumajanduspoliitika lihtsustamise 20 punktist koosneva tegevuskava tähtsuse kohta ning tema plaan teha detsembris ettepanek ühe ühtse turukorraldussüsteemi loomiseks.
But it would be ‘an ideal opportunity to make sure our agriculture is really in line with society’s needs and expectations’.
ja tõdes, et 2008. aastaks kavandatud ühise põllumajanduspoliitika „tervisekontroll“ ei ole põhjalik reform.
Looking further ahead, Commissioner Fischer Boel underlined the need to set the policy direction for the period after 2013 during the mid-term review of the nancial perspectives which the Commission has been requested to undertake in 2008/09.
Tulevikku vaadates tõstis volinik Fischer Boel esile vajadust määrata kindlaks poliitiline suund 2013. aastale järgnevaks ajavahemikuks nantsperspektiivide vahekokkuvõtte ajal, mille teostamist on komisjonilt palutud aastail 2008/2009.
The last week of September and rst week of October were a decisive period in setting out Commissioner Mariann Fischer Boel’s future vision for the common agricultural policy.
Septembri viimane ja oktoobri esimene nädal olid volinik Mariann Fischer Boeli ühist põllumajanduspoliitikat käsitleva tulevikuvisiooni kujundamisel otsustav aeg.
The informal meeting of EU agriculture ministers in Oulu, Finland, on 26 September had as its topic the future of the European model of farming.
Soomes Oulus 26. septembril toimunud ELi põllumajandusministrite mitteametliku kohtumise teema oli Euroopa põllumajandustootmise mudeli tulevik.
Following a wide-ranging policy speech, the Commissioner set out her motto for the future of the CAP: ‘One vision — Two steps’.
Volinik pidas laiaulatusliku poliitilise kõne ja esitas seejärel ühise põllumajanduspoliitika tulevikumoto – „Üks visioon – kaks etappi“.
Underlining that the reforms begun in 2003 were the appropriate model for the CAP at the start of the 21st century, the Commissioner said that the ‘health check’ of the CAP due
Volinik rõhutas, et 2003. aastal algatatud reformid olid 21. sajandi alguses ühise põllumajanduspoliitika jaoks sobiv mudel,
‘Some seem to believe that this rendezvous could be the moment to dismantle the CAP, or to change it radically whatever that may mean after the wide-ranging reforms of the recent years,’ she said.
Fischer Boel rõhutas ühtlasi, et põllumajanduse eelarvelagi, milles riigi- ja valitsusjuhid leppisid kokku 2002. aasta oktoobris Brüsselis toimunud tippkohtumisel, peaks jääma samaks 2013. aastani.
she told the conference.
„Kuid sellest üritusest on võimalik palju võita.
‘But there is much to gain from the attempt.
Me saame kergendada ametnike koormust.
We can help farmers to be more competitive.
Ning me saame oma raha eest rohkem tulu, võttes igast kulutatud eurost maksimumi.“ ulatuslikke reforme,“ lausus volinik.
We can lighten the load on administrators.
„Ärge oodake, et mina selles paadis oleksin.
And we can get more “bang for the buck” — squeezing the maximum value out of every euro spent.’ issues had to be put on the table in the debate about the CAP’s long-term future.
Vastupidi, meie põllumajandus ja meie maapiirkonnad vajavad tugevat ühist põllumajanduspoliitikat ka pärast 2013. aastat.“ Volinik märkis, et ühise põllumajanduspoliitika tulevikust rääkides on vaja käsitleda kõiki asjaolusid.
She suggested looking into a complete decoupling of aid from production and a strengthening of rural development policy, and called for a serious debate about whether policies such as production quotas and setaside were still appropriate.
Ta tegi ettepaneku kaaluda toetuse ja toodangu vahelise seose täielikku kaotamist ja maaelu arengu poliitikavaldkonna tugevdamist ning kutsus üles pidama tõsist arutelu teemal, kas sellised poliitilised meetmed nagu tootmiskvoodid ja maa tootmisest kõrvaldamine on endiselt asjakohased.
The Commissioner cautioned that simplication was not about ‘scrapping the CAP’, nor about reform by the backdoor.
Volinik hoiatas, et lihtsustamine ei tähenda „ühise põllumajanduspoliitika lammutamist“ ega uuenduste sisseviimist tagaukse kaudu.
Nor must it compromise controls over how the farm budget is spent.
Eesmärk ei ole ka põllumajandusettevõtte eelarve kasutamise kontrolli ohtuseadmine.
She concluded that the simpler the CAP is, the better equipped it will be to continue to play its key role in the EU’s rural economy.
Volinik tõdes lõpetuseks, et mida lihtsam on ühine põllumajanduspoliitika, seda paremini suudab see edaspidigi säilitada oma võtmerolli ELi maapiirkondade majanduse arendamises.
A week after Oulu, experts from across Europe gathered in Brussels for the Agriculture and Rural Development DG’s conference: ‘A simple CAP for Europe — A challenge for all’.
Nädal pärast Oulu kohtumist kogunesid eksperdid kogu Euroopast Brüsselisse põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi konverentsile „Lihtne ühine põllumajanduspoliitika Euroopa jaoks – väljakutse meile kõigile“.
In her speech, the Commissioner developed the ideas she had set out in Oulu, setting out how political changes could render the CAP simpler.
Oma kõnes arendas volinik Fischer Boel edasi Oulus esitatud ideid, osutades, kuidas võiks poliitiliste muudatustega ühist põllumajanduspoliitikat lihtsustada.
She also underlined the importance of the 20-point action plan on CAP simplication, and her plans to table a proposal in December for a single common market organisation.
Ta rõhutas ka ühise põllumajanduspoliitika
News in brief the use of fixed sales descriptions for these meats in the various Member States coupled with an indication of the age of the animals at slaughter.
Lühiuudised liikmesriikides kindla müüginimetuse kasutamist ja loomade tapavanuse märkimist.
Renewable energy: Commission proposes to extend energy crop aid scheme to all Member States
Taastuv energia: komisjon teeb ettepaneku laiendada energeetiliste põllukultuuride toetuskava kõikidele liikmesriikidele
The proposal aims to improve the transparency on the market and to help consumers to recognise precisely what they are buying.
Ettepaneku eesmärk on suurendada turu läbipaistvust ja anda tarbijale täpset teavet ostetava kauba kohta.
It comes in the wake of requests from the trade and from Member States for clearer rules to reflect the different production systems in different Member States.
Ettepaneku tingis kaupmeeste ja liikmesriikide nõudmine selgemate eeskirjade järele, mis kajastaksid eri liikmesriikide erinevaid tootmissüsteeme.
The various sales descriptions in the different languages will be in the annexes of the proposal, which you can find on: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/com/2006/com2006_0487en01.pdf
Müüginimetused on eri keeltes loetletud ettepaneku lisades. Ettepanekuga võib tutvuda aadressil: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/com/2006/com2006_0487en01.pdf
Foreseen events and publications
Eelseisvad sündmused ja väljaanded
The European Commission proposed to extend the aid for energy crops introduced by the 2003 common agricultural policy reform to all Member States (including the new Member States) under the same conditions.
Euroopa Komisjon tegi ettepaneku laiendada 2003. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformiga sisseviidud toetust energeetiliste põllukultuuride jaoks kõikidele liikmesriikidele (sealhulgas uued liikmesriigid) samadel tingimustel.
This would involve increasing the maximum guaranteed area which can benefit from the aid to 2 million hectares from 1.5 million at present.
See peaks tähendama, et praegu toetust saavat 1,5 miljoni hektari suurust tagatud maksimumpindala suurendatakse 2 miljoni hektarini.
‘We need to do all we can to encourage the production of the raw materials for biofuels,’ said Mariann Fischer Boel, Commissioner for Agriculture and Rural Development.
„Me peame tegema kõik võimaliku, et soodustada biokütuste toorainete tootmist,“ ütles põllumajanduse ja maaelu arengu volinik Mariann Fischer Boel.
‘The energy crop scheme has had a good start.
„Energeetiliste põllukultuuride toetuskava on olnud selleks hea lähtepunkt.
Now it’s only fair that we give farmers in all Member States the chance to benefit from this support to encourage the production of feedstocks for renewable energy production.’ The Commission also proposed allowing the Member States to grant national aid of up to 50 % of the costs of establishing permanent and multiannual crops in areas on which an application for the energy crop aid has been made.
Praegu tundub igati õiglane anda kõikide liikmesriikide põllumajandustootjatele võimalus kõnealust toetust saada, et edendada lähteainete tootmist taastuva energia tootmiseks.“ Komisjon tegi ühtlasi ettepaneku lubada liikmesriikidel anda kuni 50% ulatuses riigiabi püsi- ja mitmeaastaste kultuuride kasvatamise alustamiskuludest aladel, mille jaoks on taotletud energeetiliste põllukultuuride toetust.
The Commission will also examine how the implementing rules of the scheme might be simplified.
Komisjon uurib ka toetuskava rakenduseeskirjade lihtsustamisvõimalusi.
The theme of the stand is ‘Quality of European products’.
Komisjon teeb ettepaneku täpsustada müüginimetuse „vasikaliha“ kasutamist
Commission proposes to clarify the use of the sales description‘veal’ ‘veal’
Saadaval on kaks uut väljaannet – „Rural Development Success Stories“ (Maaelu arengu edulood) ja „Genetic Resources in Agriculture“ (Geneetilised ressursid põllumajanduses).
Rural development success stories and Genetic resources in agriculture are two new publications now available from the Info Centre and via Internet on:
Kõnealuste väljaannetega võib tutvuda teabekeskuses ja Internetis aadressil:
The European Commission has tabled a proposal to clarify the marketing conditions for meat from bovine animals aged 12 months or less.
Euroopa Komisjon on esitanud ettepaneku täpsustada kuni 12 kuu vanuste veiste liha turustamise tingimusi.
The proposal would require http://ec.europa.eu/comm/agriculture/contact/index.htm
Ettepaneku kohaselt nõutaks kõnealuse liha puhul eri http://ec.europa.eu/comm/agriculture/contact/index.htm
Text finalised on 13 October 2006
Tekst on koostatud 13. oktoobril 2006
Edited by: Hans-Erwin Barth, European Commission Directorate-General for Agriculture and Rural Development.The text of this publication is for information purposes only and is not legally binding.For further information: European Commission, Agriculture and Rural Development DG, B-1049 Brussels. Tel. (32-2) 29-91111. Telex: COMEU B 21877. Internet: http://europa.eu.int/comm/agriculture/index_en.htm
Toimetaja: Hans-Erwin Barth, Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat.Siin avaldatud tekst on mõeldud vaid teavitamiseks ning ei ole õiguslikult siduv.Lisateave: Euroopa Komisjon, põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat,B-1049 Brüssel.
In a word …
Sissejuhatuseks...
This provided the opportunity for European Commissionnetworking and the exchange of ideas The total investment for the EU was ECU 417 million which represented about 1 % of the total funds for Community support frameworks during this same period.By 1994, Leader II had moved to what
EL investeeris sellesse põllumajanduse ja maaelu arengu ühtekokku 417 miljonit eküüd, mis moodustas ligikaudu peadirektor1% kõigist ühenduse abi raamprogrammide rahalistest va-
M a g a z i n e the ‘generalisation’ phase, with almost 1 000 LAGs within of t h e which follows in the footsteps of the successful Leader
Teie käes on eduka väljaande Leader II järelkäija, ajakirja Leader+ esimene number.
II Objective 1, 5b and 6 regions, the publication. Like its predecessor, it puts you in contact with count the special need of parts of the new Nordic Member the Leader+ initiative by showing
Nagu eelkäijagi, annab käesolev ajakiri ülevaate Leader+ algatusest, näidates Leader+ projektide mõju maapiirkondade inimeste igapäevasele elule.
States. As a much larger programme, Leader II added co- how Leader+ projects are making an impact on the daily lives of people living in operation and innovation as extra programme dimensions rural areas.
Käesolevas numbris on rohkesti teavet selle kohta, mis on toimunud Euroopas Leader+ erinevate strateegiliste teemade lõikes algatuse loomise järel.
This issue contains plenty of information about and, along with networking, the sharing of good practice what has been happening along across territorial and national boundaries was possible.
Lisaks heidame pilgu Leader+ tähtsusele uutes liikmesriikides ning edastame uudised hiljuti avatud Leader+ vaatluskeskuse Contact Point kohta.Ehk võiks nüüd üht-teist meelde tuletada Leader+ programmi ning selle eelkäijate Leader I ja Leader II kohta.Leaderi algatus loodi esimese struktuurifondide reformi raames (1989–1993).
In the differentstrategic themes in Leader+ European territories since the initiative addition, the pilot action of Leader was established in this was launched. We also look at what Leader+ means for the period, which saw new ideas being tried out.
Komisjon nägi ühenduse algatustes vahendit ühendusele erilist huvi pakkuvate meetmete (näiteks riikidevaheline koostöö) edendamiseks ning uute meetodite ja käsituste kasutuselevõtmiseks ja katsetamiseks, eesmärgiga liita need tulevikus põhiprogrammidega.
Leader+ was established in 2000 as one of four initia- recently opened Leader+ Observatory
Sel perioodil pandi alus ka Leaderi pilootmeetmele, mille kaudu üritati uusi ideid ellu viia.Leader+ loodi aastal 2000 kui üks neljast ELi struktuurifondide kaudu rahastatud algatusest, mille hulka kuulusid veel URBAN, Interreg ja EQUAL, ning erinevalt programmidest Leader I ja II on see kõigis maapiirkondades kättesaadav.
The Leader initiative was a strong focus on partnerships and networking in order to born in the context of the f i r s t S t r u c t u r a l F u n d s r ef o r m ( 1 9 8 9 – 9 3 ) .
See on koondatud kolme peamise meetme ja tähtsamate strateegiliste teemade ümber, keskendudes eelkõige partnerlustele ja kogemuste vahetamise koostöövõrkudele.
T h e Cffo m m i s s i o n conceived the Community initiatives as a tool to promote what has been happening in Leader+ and the 892 selected measures of special interest
Käesolev ajakiri annab ülevaate, mis on toimunud Leader+ programmi raames ning 892 valitud kohalikus tegevusrühmas 73 riikliku või piirkondliku programmi rakendamisel.
LAGs by the 73 programmes at national or regional level, to the Community (such as transnational cooperation), which account for around EUR 5 billion which will be spent to introduce and test new methods, new concepts in the perspective of integrating over the lifetime of Leader+ (2000–06), the period of eligi- them into the mainstream programmes.
Kõnealuste programmide kogumaksumus on ligikaudu viis miljardit eurot ning seda summat kasutatakse Leader+ rakendamisaja jooksul (2000–2006), kusjuures kulud on abikõlblikud 2008. aasta lõpuni.
One of the Community initiatives was Leader I (links be- sity of the projects’ approaches found in the different tween actions for the development of the rural economy).
Käesolevas ajakirjas esitatud juhtumite puhul võib täheldada projektide lahenduste mitmekesisust, mis annab tunnistust maaelu arengustrateegiate varieeruvusest ja leidlikkusest, samuti ka õppimis- ja koostöövõimalusest nii piirkondlikul ja riiklikul kui ka Euroopa tasandil.Kümne uue liikmesriigi maaelu areng toob kaasa uusi väljakutseid ning on rõõm näha, et Leader+ tüüpi meetmed on mitmes uues liikmesriigis juba kasutusele võetud.
It was launched in 1991 with and the creativity aim of improving of rural development the development potential of rural the opportunity to learn and cooperate both at a regional areas by calling on local
Samuti on selge, et mis tahes uus maaelu arengupoliitika peaks sisaldama mitte ainult tugevdatud alt-üles lähenemist, vaid Leaderi meetodit, mis jätab kohalikele asutustele ja kogukondadele rohkem sõnaõigust kohalikele vajadustele vastavate programmide väljatöötamisel ja rakendamisel.
, initiative, promoting the acquisition of know-how on local national and European level.
Ühenduse üks algatus oli Leader I (maapiirkondade majanduse arendusmeetmete ühendamine).
development, and disseminating this know-how in other Rural development in the 10 new Member States rep-rural areas.resents new challenges and it is encouraging to see that We should also remember Leader+-type that many national measures rural have already development programmes at this time failed to take into several of these new members. It is account the wider rural interests outside of traditional pri- new rural development policy should embody the Leader mary economic sectors, and were mainly administered in a method, not least the strengthened bottom-up approach, top-down approach.
See algatus käivitus 1991. aastal, eesmärgiga tõsta maapiirkondade arengupotentsiaali kohaliku algatuse kaudu, edendada kohaliku arenguga seonduva oskusteabe omandamist ning levitada seda oskusteavet ka teistes maapiirkondades.Tuleks samuti meeles pidada, et paljud selleaegsed riiklikud maaelu arenguprogrammid ei suutnud arvestada maapiirkondade huve laiemalt, vaid lähtusid peamistest traditsioonilistest majandussektoritest, ning rakendamisel kasutati peamiselt ülalt-alla lähenemist.Seega oli Leaderi algatus esialgu eksperimentaalne, ühendades erinevaid kohaliku tasandi küsimusi, osalejaid ja ressursse (tuntud kui integreeritud areng).
sources (this was known as the integrated development approach). The necessary local focus for development was achieved through local action groups (LAGs) which were created from the public, private and voluntary sec-tors to oversee the implementation of the local Leader programme.
Arenguks vajalik kohalik väljund saavutati kohalike tegevusrühmade (LAGd) kaudu, mis moodustati avaliku, era- ja vabatahtliku sektori liikmetest juhendamaks kohaliku Leaderi programmi rakendamist.1991. aasta oli Leaderi programmi „sissejuhatav” faas, mil vähemarenenud maapiirkondades töötas 217 kohalikku tegevusrühma (eesmärkidega 1 ja 5b hõlmatud piirkondades).
Other public funds:
Leader+ meetme rakendamine
A new activity already in operation is a tourist train trail, the Pays Mellois LAG has planned a rally competition to which connects tourist sites of Parga with interesting sites provide them with a living and open image of their area in the hinterland.
Uue juba käimasoleva tegevuse raames töötab Parga turismipiirkonda ja sisemaa vaatamisväärsusi ühendav turismirong.
The project is now finished, and to involve them in local life.
Praeguseks on projekt lõpetatud ning ekskursioone tehakse iga päev väikese erirongiga (mis mahutab 40 inimest).