natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(c) directives other than those referred toin Article 254(1) and (2) of the ECTreaty, decisions other than thosereferred to in Article 254(1) of the ECTreaty, recommendations and opinions.
Kuue kuu jooksul alates käesoleva määrusejõustumisest uurib komisjon olemasolevatedokumentidele juurdepääsu käsitlevate eeskirjade vastavust käesolevale määrusele.
This regulation shall enter into force on thethird day following that of its publication inthe Official Journal of the European Communities.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetultkohaldatav kõikides liikmesriikides.
For the Council The President B. Lejon
Nõukogu nimel eesistuja B. Lejon
Joint declaration relating to Regulation (EC) No 1049/2001 of the European Parliament and of the Council of 30 May 2001 regardingpublic access to European Parliament, Council and Commission documents (OJ L 145, 31.5.2001, p. 43)
Ühisdeklaratsioon, mis puudutab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni dokumentidele(EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43)
Official Journal L173, 27.6.2001, p. 5 posals concerning the establishment ofsuch agencies and bodies.
EÜT L 173, 27.6.2001, lk 5 sätteid tulevastesse agentuuride ja organiteloomise ettepanekutesse.
They undertaketo adopt the necessary acts rapidly.
Nad kohustuvadvajalikud aktid viivitamata vastu võtma.
The European Parliament, the Council andthe Commission agree that the agenciesand similar bodies created by the legislator should have rules on access to theirdocuments which conform to those of thisregulation.
Euroopa Parlament, nõukogu ja Euroopa Komisjon lepivad kokku, et õiguslooja pooltloodud sarnased agentuurid ja organid peavad rakendama nende dokumentidele juurdepääsu osas korra, mis on kooskõlas käesolevamäärusega.
To this effect, the European Parliament and the Council welcome the Commission’s intention to propose, assoon as possible, amendments to the actsestablishing the existing agencies and bodies and to include provisions in future pro-
Sel eesmärgil tervitavad Euroopa Parlament ja nõukogu Euroopa Komisjonialgatust nii kiiresti kui võimalik teha olemasolevate agentuuride ja organite asutamisdokumentidesse muudatusettepanekuid ning lisada
The European Parliament, the Council andthe Commission call on the institutionsand bodies not covered by paragraph 1 toadopt internal rules on public access todocuments which take account of theprinciples and limits in this regulation.
Euroopa Parlament, nõukogu ja Euroopa Komisjon paluvad institutsioonidel ja organitel,mis ei tulene ülaltoodud lõikest 1, võtta vastusiseeeskirju üldsuse juurdepääsu kohta dokumentidele, mis arvestavad käesolevas määruses defineeritud põhimõtteid ja piiranguid.
Other regulatory texts governing right of access
Muud juurdepääsuõigust reguleerivad tekstid
• European Parliament decisions of 13 November 2001 (Official Journal C 140 E, 13.6.2002, p.116)and of 14 May 2002 amending Parliament’s Rules of Procedure.
Euroopa Parlamendi 13. novembri 2001. aasta (EÜT C 140 E, 13.6.2002, lk 20) ja 14. mai 2002.aasta otsused Euroopa Parlamendi kodukorra muutmise kohta.
• Bureau Decision on public access to European Parliament documents.Official Journal C 374, 29.12.2001, p. 1
Juhatuse otsus üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi dokumentidele. EÜT C 374, 29.12.2001, lk 1.
Council Decision of 29 November 2001 amending the Council’s Rules of Procedure(2001/840/CE).
Nõukogu 29. novembri 2001. aasta otsus nõukogu kodukorra muutmise kohta (2001/840/EÜ). EÜT L 313, 30.11.2001, lk 40.
Commission Decision of 5 December 2001 amending its rules of procedure (notified under document number C(2001)3714) Official Journal L345, 29.12.2001, p. 94
Komisjoni 5. detsembri 2001. aasta otsus oma kodukorra muutmise kohta (teatavaks tehtud numbri K(2001) 3714 all). EÜT L 345, 29.12.2001, lk 94.
Joint Practical Guide of the European Parliament, the Council and the Commission for persons involved in the drafting of legislation within the Community institutions
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühine normitehnika juhend ühenduse institutsioonides õigusloomega tegelejatele
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet.It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saate Internetist „Europa” serverist (http://europa.eu).
Luxembourg:Office for Official Publications of the European Communities,2003
Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, 2008
General principles(Guidelines 1 to 6)
Üldpõhimõtted (suunised nr 1–6)
Different parts of the act(Guidelines 7 to 15)
Õigusakti osad (suunised nr 7–15)
Internal and external references(Guidelines 16 and 17)
Viited õigusakti piires ja viited teistele õigusaktidele (suunised nr 16-17)
Amending acts(Guidelines 18 and 19)
Muutvad õigusaktid (suunised nr 18-19)
Final provisions,repeals and annexes(Guidelines 20,21 and 22)
Lõppsätted, kehtetuks tunnistamine ja lisad (suunised nr 20–22)
Annex — Models of standard acts
Lisa. Õigusaktide näidised
Alphabetical index
Tähestikuline indeks
In order for Community legislation to be better understood andcorrectly implemented,it is essential to ensure that it is welldrafted.Acts adopted by the Community institutions must bedrawn up in an intelligible and consistent manner,in accordancewith uniform principles of presentation and legislative drafting,sothat citizens and economic operators can identify their rights andobligations and the courts can enforce them,and so that,wherenecessary,the Member States can correctly transpose those acts indue time.
Ühenduse õigusaktide paremaks mõistmiseks ning õigeks rakendamiseks tuleb tagada, et need oleksid hästi koostatud. Ühenduse institutsioonide poolt vastu võetud õigusaktid peavad olema koostatud arusaadavalt, järjepidevalt ning vastama esitusviisi ja normitehnika ühtlustatud põhimõtetele nii, et kodanikud ja ettevõtjad saaksid teavet oma õiguste ja kohustuste kohta, kohtud saaksid tagada nende täitmist ning liikmesriigid saaksid vajadusel kõnealused õigusaktid õigesti ja õigeaegselt oma õigusesse üle võtta.
Since the Edinburgh European Council in 1992,the need for betterlawmaking — by clearer,simpler acts complying with principles of good legislative drafting — has been recognised at the highestpolitical level.The Council and the Commission have both taken
Alates Edinburgh’i Euroopa Ülemkogust 1992. aastal on vajadust parema õigusloome ehk selgemate, lihtsamate ja heale õigusloome tavale vastavate õigusaktide järele tunnustatud kõrgeimal poliitilisel tasandil.
1 steps to meet that need (
Nõukogu ja komisjon on astunud samme nende nõuete täitmiseks1.
).It was reaffirmed by Declaration No 39 on the quality of the drafting of Community legislation,annexedto the Final Act of the Amsterdam Treaty.As a result of that Declaration, the three institutions involved in the procedure forthe adoption of Community acts,the European Parliament, the Council and the Commission,adopted common guidelines intendedto improve the quality of drafting of Community legislation by the Interinstitutional Agreement of 22 December 1998 (2).
Selle deklaratsiooni tulemusena võtsid kolm ühenduse õigusloomega seotud institutsiooni – Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon – 22. detsembri 1998. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega2 vastu ühised suunised, et parandada ühenduse õigusloome kvaliteeti.
Council:Resolution of 8 June 1993 on the quality of drafting of Community legislation(OJ C 166,17.6.1993,p.1).Commission:General guidelines for legislative policy,document SEC(1995) 2255/7,18.1.1996.Interinstitutional Agreement of 22 December 1998 on common guidelines for thequality of drafting of Community legislation (OJ C 73,17.3.1999,p.1).
Nõukogu 8. juuni 1993. aasta resolutsioon ühenduse õigusaktide koostamise kvaliteedi kohta (EÜT C 166, 17.6.1993, lk 1).Komisjon: Õigusloome poliitika üldised suunised, dokument SEK(1995) 2255/7, 18.1.1996.22. detsembri 1998. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe ühenduse õigusaktide koostamise üldiste kvaliteedisuuniste kohta (EÜT C 73, 17.3.1999, lk 1).
Joint Practical Guide
Ühine normitehnika juhend
The Joint Practical Guide is to be used in conjunction with othermore specific instruments,such as the Council’s Manual of
Ühenduse ühist normitehnika juhendit tuleb kasutada koos teiste spetsiifilisemate dokumentide, nagu nõukogu õigusaktide
), the Interinstitutional style guide published by the Office for
Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talituse välja antud
Staff of the three institutions are urged to use the Guide and tocontribute to it with their comments.These may be sent at any
6 institutsioonidevahelise stiilijuhise ja LegisWrite’i näidistega
7 time to the Interinstitutional Group on the quality of drafting (
Lisaks on alati kasulik ja sageli vajalik vaadata ka asutamislepingute ning spetsiifilise valdkonna peamiste õigusaktide vastavaid sätteid.
As last updated in July 2002.As last updated in 1997. http://publications.eu.int/code/en/en-000300.htm Models drafted by the Commission in 1999.Comments should be sent by e-mail to the Commission’s Legal Revisers’ Group(juristes-reviseurs@cec.eu.int),which will forward them.
Viimati uuendatud 2005. aasta juulikuus.Viimati uuendatud 1997. aastal. http://publications.europa.eu/code/et/et-000100.htm. Mudelid on koostatud 1999. aastal.Tähelepanekuid võib saata e-kirja teel komisjoni õigustoimetajate grupile (e-posti aadressile juristes-reviseurs@ec.europa.eu), kes saadab need edasi.
The three Legal Services hope that the Guide will assist all thoseinvolved,in any way,in drafting legislative acts within the institu-tions.They will all be able to work towards the common goal ofpresenting to European citizens legislation which makes clear theobjectives of the European Union and the means it deploys toattain them.
Kolm õigustalitust loodavad, et juhend on abiks kõigile neile, kes on institutsioonides mis tahes viisil õigusloomega seotud. Neil kõigil on võimalik töötada ühise eesmärgi nimel: koostada Euroopa kodanikele selliseid õigusakte, milles on selgelt välja toodud Euroopa Liidu eesmärgid ning nende saavutamiseks kasutatavad meetmed.
For the Legal Serviceof the European Parliament
Euroopa Parlamendiõigustalituse nimel
For the Legal Serviceof the Commission J-L.
Komisjoniõigustalituse nimel J-L. DEWOSTPeadirektor
Brussels,16 March 2000
Brüssel, 16. märts 2000
The drafting of a legislative act must be:clear,easy to understand and unambiguous;simple,concise,containing no unnecessary elements;precise,leaving no uncertainty in the mind of the reader.
Õigusakt peab olema koostatud:◗ selgelt, kergesti mõistetavalt ja ühetähenduslikult;◗ lihtsalt, sisutihedalt ja tarbetute üksikasjadeta;◗ täpselt ja lugejale arusaadavalt.
This common-sense principle is also the expression of general principles oflaw,such as:the equality of citizens before the law,in the sense that the law shouldbe accessible and comprehensible for all;legal certainty,in that it should be possible to foresee how the law will be applied.
See tervest mõistusest tulenev põhimõte hõlmab ühtlasi järgmisi õiguse üldpõhimõtteid:◗ kodanike võrdsus seaduse ees: õigusaktid peavad olema kõigile kättesaadavad ja arusaadavad;◗ õiguskindlus, mille kohaselt peab olema võimalik õiguse kohaldamise viisi ette näha.
The principle is particularly important in respect of Communitylegislative acts,which must fit into a system which is not only complex,but also multicultural and multilingual (see Guideline 5).
See põhimõte on eriti oluline ühenduse õigusaktide puhul, mis peavad sobima mitte ainult keerulisse, vaid ka mitmekultuurilisse ja -keelsesse süsteemi (vt suunist nr 5).
The aim in applying this principle is twofold:first,to render Communitylegislation more comprehensible;second,to avoid disputes resultingfrom poor drafting.
Selle põhimõtte rakendamisel on kaks eesmärki: teha ühenduse õigusaktid paremini arusaadavaks ning vältida õigusaktide halvast kvaliteedist tingitud vaidlusi.
Provisions that are not clear may be interpreted restrictively by the Community courts.If that happens,the result will be just the opposite ofwhat was intended by the incorporation into the text of grey areasintended to resolve problems in negotiating the provision (see Case C-6/98 ARD v Pro Sieben[1999] ECR I-7599).
Ühenduse kohtud võivad tõlgendada ebaselgeid sätteid kitsendavalt. Sellisel juhul on tulemus vastupidine sellele, mida sooviti sätete ebaselge sõnastamisega saavutada, kui sätte üle peetud läbirääkimistel ei suudetud kõiki probleeme lahendada (vt 22. oktoobri 1999. aasta otsus kohtuasjas C-6/98: ARD vs. Pro Sieben, EKL 1999, lk I-7599).
There may obviously be a conflict between the requirement of simplicityand that of precision.Simplification is often achieved at the expense ofprecision and vice versa.In practice,a balance must be struck so that theprovision is as precise as possible,without becoming too difficult tounderstand.That balance may vary according to the addressees of theprovision (see Guideline 3).
Praktikas tuleb need nõuded omavahel tasakaalustada nii, et säte oleks võimalikult täpne, muutumata sealjuures liiga raskesti mõistetavaks. Soovitav tasakaal võib varieeruda vastavalt sellele, kellele säte on suunatud (vt suunist 3).
Example of a text which did not achieve this balance:
Näide tekstist, mis ei ole tasakaalustatud:
‘A compulsory [product] labelling system shall be introduced andshall be obligatory in all Member States from 1 January 2000onwards.However,this compulsory system shall not exclude thepossibility for a Member State to decide to apply the systemmerely on an optional basis [in respect of the product] sold inthat same Member State.’
„Kohustuslik [toote] märgistussüsteem tuleb kasutusele võtta ja muuta kohustuslikuks kõikides liikmesriikides alates 1. jaanuarist 2000. See kohustuslik süsteem ei välista siiski võimalust, et liikmesriik otsustab rakendada süsteemi üksnes valikuliselt sellessamas liikmesriigis müüdava [toote] suhtes.”
Drafting which is grammatically correct and respects the rules ofpunctuation makes it easier to understand the text properly in thedrafting language as well as to translate it into the other languages(see Guideline 5).
Grammatiliselt õigesti ning kirjavahemärkide kasutamise reeglitele vastaval viisil õigusaktide koostamine lihtsustab tekstist arusaamist selles keeles, milles õigusakt koostati, aga ka õigusakti tõlkimist teistesse keeltesse (vt suunist nr 5).
The various acts each have their own standard presentation and standardformulas (see Guideline 15).They are set out in detail in the Commission’s Manual on Legislative Drafting,in the Council’s Manual of Precedents andin LegisWrite.
Igal õigusaktil on oma standardne esitusviis ning standardväljendid (vt suunist nr 15). Need on üksikasjalikult esitatud komisjoni normitehnika eeskirjades, nõukogu õigusaktide koostamise käsiraamatus ja LegisWrite’is.
The drafting style should take account of the type of act.
Koostamisstiili valikul tuleb arvestada õigusakti liigiga.
Since regulations have direct application and are binding in theirentirety,their provisions should be drafted in such a way that theaddressees have no doubts as to the rights and obligations resultingfrom them:references to intermediary national authorities shouldtherefore be avoided,except where the act provides for complementaryaction by the Member States.
Kuna määrused on vahetult kohaldatavad ning tervikuna siduvad, tuleks nende sätted sõnastada selliselt, et adressaatidel ei tekiks kahtlust nendest tulenevate õiguste ja kohustuste suhtes. Seepärast tuleks vältida viiteid riigi ametiasutustele, välja arvatud juhtudel, kus õigusakt sätestab liikmesriikide täiendava tegevuse.
Example:‘Every company shall keep a register …’.
Näide:„Ettevõtjad peavad registrit …”.
‘Member States shall ensure that every company keeps a register…’.
Direktiivid peaksid olema koostatud vähem üksikasjalikult, et jätta liikmesriikidele piisav valikuvabadus nende ülevõtmisel.
Furthermore,they should be drafted in a less detailed manner in orderto leave Member States sufficient discretion in their implementation.Ifthe enacting terms are too detailed and do not leave such discretion,the appropriate instrument will be a regulation,rather than a directive.
Kui regulatiivosa on liiga üksikasjalik ja ei jäta sellist valikuvabadust, tuleb õigusakti vormiks valida pigem määrus, mitte direktiiv.
Decisions should be drafted to take account of their addressees,butstill essentially comply with the formal rules of presentation of acts ofgeneral application.
Otsuste koostamisel võetakse arvesse nende adressaate. Samas peavad otsused vastama üldiselt kohaldatavate õigusaktide vorminõuetele.
‘[The Member State] may receive financial assistance from the Community relating to the outbreak of African swine fever whichwas confirmed on …’.
„[Liikmesriik] võib saada ühenduselt finantsabi seoses sigade aafrika katku puhkemisega, mis leidis aset …”.
The language of recommendations must take account of the fact thattheir provisions are not mandatory.
Soovituste keelekasutuse valikul tuleb võtta arvesse, et nende sätted ei ole kohustuslikud.
Example:‘It is recommended that Member States …’.
Näide:„On soovitatav, et liikmesriigid …”.
The manner in which an act is drafted should also take account of whetheror not the act is binding.
Õigusakti koostamisviisi valikul peaks samuti arvestama sellega, kas õigusakt on siduv või mitte.
The choice of verb and tense varies between different types of act andthe different languages,and also between the recitals and the enactingterms (see Guidelines 10 and 12).
Tegusõnade ja ajavormide valik sõltub õigusakti liigist ja keelest ning samuti sellest, kas tegemist on põhjenduste või regulatiivosaga (vt suuniseid nr 10 ja 12).
By contrast,in non-binding acts (such as recommendations andresolutions) (see Guideline 7),imperative forms must not be used,norstructures or presentation too close to those of binding acts.
Soovituslikus õigusaktis (nagu soovitused ja resolutsioonid; vt suunist nr 7) ei kasutata käskivat kõneviisi ega struktuuri või esitusviisi, mis on liiga sarnased siduvates õigusaktides kasutatavaga.
There are different categories of addressees of legislative acts,rangingfrom the population at large to specialists in specific fields.Each categoryis entitled to expect that legislation will use language that they canunderstand.
Õigusaktid on suunatud erinevatele sihtgruppidele, alates kogu elanikkonnast ja lõpetades erialaspetsialistidega. Igal sihtgrupil on õigus eeldada, et õigusaktides kasutatakse talle arusaadavat keelt.
The fact that account is taken of the different categories of person towhom the acts are addressed results in differences in both the statementof reasons and the enacting terms of those acts.
Erinevate sihtgruppide vajaduste arvestamiseks tuleb õigusakti põhjendav ja regulatiivosa vastavalt sõnastada.
Ease of transposition also depends on it.
See lihtsustab ühtlasi õigusakti ülevõtmist.
In addition to the addressees,acts entail intervention by the nationalauthority at different levels,for example,civil servants,scientists andjudges.The language of the act should take account of that;texts mayinclude technical requirements whose implementation falls to specialisedofficials in that field.
Õigusaktid tingivad lisaks sihtgruppidele ka eri tasanditel riigi ametkondade, näiteks ametnike, kohtunike, aga ka teadlaste tegevuse. Õigusakti keelekasutus peaks sellega arvestama; tekstid võivad sisaldada tehnilisi ettekirjutusi, kui selle rakendamisega tegelevad ametnikud, kes on vastava ala asjatundjad.
1.The Counterfeit Analysis Centre (CAC) and the counterfeit currencydatabase (CCD) of the ESCB will be established by and run underthe aegis of the ECB.The establishment of the CAC is intended tocentralise the technical analysis of and data relating to the counterfeiting of euro banknotes issued by the ECB and the NCBs.All relevant technical and statistical data concerning the counterfeiting ofeuro banknotes shall be centrally stored in the CCD.
Arvestades õiguslikke piiranguid, annavad riikide keskpangad võltsingute analüüsi keskusele tehniliseks uurimiseks ja keskseks klassifitseerimiseks nende valduses olevad euro pangatähtede uut liiki
Joint Practical Guide
Ühine normitehnika juhend võltsingute originaalid.
The characteristic of good legislative style is the succinct expression of thekey ideas of the text.Illustrative clauses,intended to make the text clearerfor the reader,may give rise to problems in interpretation.
Hea normitehnilise stiili puhul väljendatakse teksti põhiseisukohad lühidalt. Lugejale teksti arusaadavamaks muutmiseks mõeldud selgitused võivad tekitada probleeme tõlgendamisel.
The text should be internally consistent.
Tekst peab olema järjepidev.
The scope must be respected throughout the act.Rights and obligationsmust not go beyond those stated to be covered by the act in question,nor extend to other fields.
Terve õigusakti ulatuses tuleb arvestada selle reguleerimisalaga. Õigused ja kohustused ei tohi väljuda õigusaktiga määratletud piiridest ega tohi laieneda teistele valdkondadele.
Rights and obligations must be coherent and not contradictory.
Õigused ja kohustused peavad kokku sobima ega tohi omavahel vastuollu minna.
A text that is essentially temporary must not comprise provisions of apermanent nature.
Ajutise iseloomuga õigusakti tekst ei tohi sisaldada alalise iseloomuga sätteid.
A basic act must not contain detailed provisions,which could be placedin an implementing measure.
Põhiõigusakt ei tohi sisaldada üksikasjalikke sätteid, mida saaks sätestada rakendusaktides.
Acts should also be consistent with regard to other acts of Communitylegislation.
Õigusaktid peavad samuti olema kooskõlas teiste ühenduse õigusaktidega.
In particular,it is necessary to avoid overlap and contradictions withrespect to other acts within a given field.
Tuleb vältida kattumist ja vastuolusid teiste sama valdkonna õigusaktidega.
Doubts as to the applicability of other acts must also be avoided (seealso Guideline 21).
Samuti tuleb vältida kahtluse tekkimist teiste õigusaktide kohaldatavuse kohta (vt ka suunist nr 21).
General principles
Tekst tuleb jaotada
Sentences should express just one idea,whilst an article must grouptogether a number of ideas having a logical link between them.The textmust be split into easily assimilated subdivisions (see table in Guideline15) following the progression of the reasoning,since an excessivelycompact block of text is hard for both the eye and the mind to take in.Thismust not,however,result in sentences being artificially and unduly brokenup.
15 omavahel hästi kokkusobivateks alajaotisteks (vt tabelit suunises nr 15) vastavalt sisemisele loogikale, kuna ülemäära kokkusurutud tekstilõiku on raske jälgida ning mõista. Sellegipoolest ei tohi lauseid kunstlikult ja ebasobivalt tükeldada.
Each article should contain a single provision or rule.Its structure must beas simple as possible.
Artikkel peaks sisaldama ainult ühte õigusnormi või eeskirja. Selle struktuur peaks olema võimalikult lihtne.
It is not necessary for interpretation,nor desirable in the interest ofclarity,for a single article to cover an entire aspect of the rules laiddown in an act.It would be far better to deal with that aspect inseveral articles grouped together in a single section (see Guideline 15).
Kogu reguleeritava valdkonna katmine ühe artikliga ei ole tõlgendamise seisukohalt vajalik ega ka selguse huvides soovitatav. Palju mõistlikum oleks käsitleda seda mitmes artiklis, mis on koondatud ühte jakku (vt suunist nr 15).
Particularly in the initial stages of drafting an act,articles should not betoo complex in structure.Drafts and proposals for acts will be subject todeliberations and negotiations throughout the adoption procedurewhich,in most cases,will result in further additions and refinements.Subsequent amendments of the act,which are often numerous,will alsobe difficult to insert if the articles are already overloaded.
Eelkõige õigusakti koostamise algfaasis ei tohiks artiklid olla struktuurilt liiga keerulised. Vastuvõtmismenetluse vältel peetakse õigusaktide eelnõude ja ettepanekute üle nõupidamisi ning läbirääkimisi, mis enamikul juhtudel viivad täienduste ja täpsustuste tegemiseni.