natgillin/translations-raw huggingface dataset:
If we are to meet the challenge of sustainability, it is vital we continue to work together inthe future, even better than we have in the past.
Samuti aitas see tagada seda, et tarbijatele olekskättesaadav piisav kogus kvaliteetset kala mõistliku hinnaga.
Since the signing of the Treaty of Rome, consumption of fish by European citizens hasincreased by around 50%.
Rooma lepingu allkirjastamisest saadik on kala tarbimine Euroopa kodanike poolt kasvanud umbes 50%.
Fish is now much sought after as a healthy, tasty and affordable source not only of proteins, but of many vital nutrients.
Praegu ei soovita kala mitte ainult valkude saamiseks, vaid seda peetakse sageli ka tervislikuks, maitsvaks ja taskukohaseks paljude oluliste toitainete allikaks.
What are we doing now?
Koostöö – riikidelt sidusrühmadele
Building a maritime policy s t
Mida me praegu teeme?
Working together –from nations to stakeholders for the 21century
Merenduspoliitika loomine 21. sajandiks
Cooperation continues to be the core of the Common Fisheries Policy.
Euroopa mered ja ookeanid on hindamatu rikkuse allikas.
The EU's vision of fisheries policy is holistic.
Koostöö on jätkuvalt ühise kalanduspoliitika tuumaks.
Under the Basic Regulation adopted in 2002, we arecommitted to an approach which is sustainable not just in biological terms, but also economicallyand socially.
Viimasel aastakümnel on kalavarudemajandamise viisides toimunud palju olulisi uuendusi ja muutusi, mille mõjud on tunda kakauges tulevikus.
This means not just ensuring that there are enough fish in the sea for the industryto prosper economically and socially, but also ensuring that our policies are legitimate in theeyes of the industry, and that we work together as partners to implement the CFP.
2002. aasta reformiga sätestati üleminek pikaajalisele poliitikale, mispõhineb selgetel kaitse-eesmärkidel, ulatuslikul konsulteerimisel kõikide asjaomaste poolteganing järkjärgulise ja tõhusa rakendamise osas üksmeele saavutamisel.
Europe's seas and oceans are a source of inestimable wealth.The EU's coastal regions accountfor 40% of Europe's GDP.
EL nägemus kalanduspoliitikast on terviklik.
The seas themselves are a major highway for international trade,and an important driver of economic growth.
2002. aastal vastu võetud algmääruse aluseloleme pühendunud lähenemisviisile, mis ei ole säästev üksnes bioloogilisest seisukohast,vaid ka majanduslikult ja sotsiaalselt.
But they also provide something else which isjust as important, even if less tangible – the pleasure they bring to the millions of citizenswho live beside them, or who visit them, whether on business or for holiday.
See tähendab, et ei tagata vaid seda, et meres olekspiisavalt kala tööstuse majanduslikuks ja sotsiaalseks õitsenguks, vaid ka seda, et meiepoliitika oleks tööstuse silmis seaduspärane ning et me töötaks koostööpartneritena ÜKPrakendamisel.
In everything we do, we continue to build on our long tradition of working together.
Kõiges, mida me teeme, toetume me jätkuvalt oma pikaajalisele koostöötraditsioonile.
This collaboration can be seen at work in:
Kõnealust koostööd võib kohata järgmistes tegevustes:
• Dissemination of cutting-edge technology on a scale that goes beyond the capacities of anysingle nation state: the EU is the recognised world leader in satellite Vessel Monitoring Systems (VMS), and over the next few years, we will be pioneering a Europe-wide system ofelectronic log books, to simplify reporting and traceability, and remote sensing systems, to intensify the fight against illegal fishing;
• eesrindliku tehnoloogia levitamine sellises ulatuses, mis ületab iga üksiku rahvusriigi võimed.EL on laevaseiresüsteemide (VMS) maailmas tunnustatud liider ning paaril järgmisel aastaloleme teerajajaks elektrooniliste logiraamatute üleeuroopalise süsteemi vallas, et lihtsustadateatamist ja jälgitavust, ning kaugseiresüsteemide vallas, et tugevdada ebaseaduslikukalapüügi vastast võitlust;
• The commitment made by the EU Member States at the World Summit on Sustainable Development in Johannesburg in 2002 to manage all European fish stocks so theycan produce at Maximum Sustainable Yield by 2015;
• 2002. aastal ülemaailmse säästva arengu tippkohtumisel Johannesburgis võetud ELiliikmesriikide kohustus majandada kõiki Euroopa kalavarusid nii, et saavutadamaksimaalne säästlik saagikus 2015. aastaks;
Building on our long history of promoting cooperation in European fisheries, in June 2006the European Commission launched a major consultation with citizens on the need for anintegrated European maritime policy.
Luues Euroopa kalanduse koostöö edendamise pikaajalist traditsiooni, alustas Euroopa Komisjon 2006. aasta juunis kodanikega nõupidamist vajaduse üle Euroopa integreeritudmerenduspoliitika järele.
Such a policy would extend the same principle ofcollaboration where appropriate, and decentralisation wherever desirable, to the whole rangeof activities which depend upon our seas: shipping, offshore energy, coastal tourism,aquaculture, submarine telecommunications, marine biotechnology, integrated coastal zonemanagement, regional policy, and research and technology, to name but a few.
Selline poliitika laiendaks vajaduse korral sama koostööpõhimõtetning soovi korral detsentraliseerimist kõigile meie meredest sõltuvatele tegevustele:laevandus, avamereenergeetika, rannaturism, akvakultuur, veealune telekommunikatsioon,merebiotehnoloogia, rannikute integreeritud majandamine, regionaalpoliitika ningteadusuuringud ja tehnoloogia on mõned nendest tegevustest.
As new fisheries technologies make the industry ever more complex and far-reaching, werely on close collaboration between managers, scientists and all stakeholders – not only thosewho work in the industry, but all those whose lives and livelihoods are linked with the healthof our seas.
Et uued kalandustehnoloogiad muudavad tööstuse veelgi keerukamaks ja laiaulatuslikumaks,toetume tihedale koostööle juhtide, teadlaste ja kõikide sidusrühmade vahel – mitte ainultnende vahel, kes töötavad tööstuses, vaid ka kõigi nende vahel, kelle elu ja elatusvahendid onseotud meie merede tervisega.
Fisheries policy must not only be based on the best science available: it must alsobe a transparent, democratic process, which takes all relevant points of view into account, sothat the constraints it entails are seen to be both necessary and fair by those who have to liveand work with them.
Kalanduspoliitika ei tohi põhineda üksnes parimalolemasoleval teadusel, vaid see peab olema läbipaistev ja demokraatlik protsess, mille käigusvõetakse arvesse kõiki asjaomaseid seisukohti, et piiranguid, mida kalanduspoliitika endagakaasa toob, peaks nii vajalikuks kui ka õiglaseks need, kes elavad ja töötavad niisugustepiirangute raames.
• The promotion of joint inspection missions, to ensure fair and effective control, both in international waters, and now at home too, through the creation in 2006 of the Community Fisheries Control Agency;
• ühiste inspekteerimiste edendamine õiglase ja tõhusa kontrolli tagamiseks rahvusvahelistesvetes ja nüüd ka kodumaal 2006. aastal loodud Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuurikaudu;
• The introduction of a truly long-term approach to fisheries management, which isincreasingly making time for real collaboration and consultation when settingobjectives and methods for fisheries policy, away from the hustle and bustle of theannual year-end negotiations over short-term fishing opportunities;
• niisuguse kalanduse juhtimist käsitleva tõeliselt pikaajalise lähenemisviisikasutuselevõtmine, mis üha enam kasutab aega väljaspool lühiajalisi püügivõimalusikäsitlevate iga-aastaste aastalõpuläbirääkimiste askeldusi tegelikuks koostööks ningpõhjalikuks konsultatsiooniks kalanduspoliitika eesmärkide ja meetoditekehtestamisel;
The EU is committed to a sustainable future for European fisheries. But conservation is notsimply an end in itself.
Merenduspoliitikat käsitlevas rohelises raamatus püütakse uurida, kuidas kõik need erinevadtegevused võiksid saada kasu terviklikust lähenemisest, mis arendaks nende sünergiat ningsuurendaks nende säästvat majanduskasvu rohkemate ja paremate töökohtade allikana,samas ennetades ja ära hoides nendevahelisi võimalikke konflikte.
Instead it is the foundation for a thriving fishing industry whichcontributes to the lives of dynamic coastal communities, as well as guaranteeing that all European citizens can obtain quality fish products, at an accessible price.
Kõnealuse analüüsiesimene tulemus saab teatavaks 2007. aasta oktoobris ning see peaks tähistama Euroopaookeanide säästva majandamise peamist pöördepunkti.
The Green Paper on Maritime Policy seeks to explore how all these different activities couldbenefit from a holistic approach which would develop their synergies, and maximise theirsustainable growth as a source of more and better jobs, while anticipating and preventingpotential conflicts between them.
EL on pühendunud Euroopa kalanduse säästvale tulevikule, kuid kaitse ei ole lihtsalteesmärk omaette.
The first outcome of this reflection will be known in October2007 and should mark a major turning point for Europe's sustainable stewardship of its oceans.
See on hoopis eduka kalatööstuse alus, mis aitab kaasa dünaamilisterannikukoosluste elule ja mis tagab, et kõik Euroopa kodanikud saavad kvaliteetseidkalasaaduseid kättesaadava hinnaga.
• The creation of the Regional Advisory Councils (RACs) which builds on our longhistory of consultation with the sector to bring stakeholders together in a set ofpermanent forums on a regional basis, putting biological and economic logics beforenational boundaries;
• selliste piirkondlike nõuandekomisjonide (RAC) loomine, mis toetuvad meiepikaajalisele konsultatsioonikogemusele sektoriga, mille eesmärk on viia kokkusidusrühmad piirkondlike alaliste foorumite seerias, pidades bioloogilist jamajanduslikku loogikat riigipiiridest tähtsamaks;
• Redistributing the common wealth to the areas where it is most needed through structuralfunding, not only to the fishing industry, but to all communities which depend upon fishingfor their livelihood: the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG) provided EUR 4.1 billion of funding between 2000 and 2006, and its successor, the European Fisheries Fund, which came into force earlier this year, will provide EUR 3.8 billion over the next 7 years.
• struktuurse rahastamise kaudu ühise rikkuse ümberjaotamine aladele, kus seda kõigerohkem vajatakse, mitte ainult kalatööstusele, vaid ka kõikidele kogukondadele, kelle elatissõltub kalapüügist. Kalanduse Arendusrahastu (FIFG) andis aastatel 2000–2006 4,1 miljardieuro suuruses rahalisi vahendeid ning selle järglane Euroopa Kalandusfond, mis jõustus selleaasta alguses, annab 3,8 miljardit eurot järgmise seitsme aasta jooksul.
Both funds set aside substantial sums for 'underprivileged' regions within the EU.
Mõlemad fondideraldavad olulised summad“halvemas olukorras olevatele”piirkondadele ELis.
Asaquaculture becomes increasingly more important, too, the EFF will continue the FIFG'stradition of promoting the development of a genuinely sustainable industry based on highenvironmental standards and innovative technologies.
Et akvakultuurmuutub samuti üha olulisemaks, jätkab Euroopa Kalandusfond FIFG traditsiooni edendadakõrgetel keskkonnanormidel ja uuenduslikel tehnoloogiatel põhineva tõeliselt säästvatööstuse arengut.
Fishing together at 50: celebratingfifty yearsofcooperation in European fisheries o m m is si on o p e an C
50 aastat ühist kalapüüki:
Freephone number (*): 00 800 6 7 8 9 10 11
Tasuta infotelefon (*): 00 800 6 7 8 9 10 11
© European Communities, 2008
© Euroopa Ühendused, 2008
Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions
Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele
“How inappropriate to call this planet Earth when it is quite clearly Ocean.”Arthur C.Clarke Clarke
„Veider on nimetada seda planeeti Maaks, kui ilmselgelt on tegu ookeaniga.”Arthur C. Clarke
EXECUTIVE SUMMARY sustainably. It has also provided a wealth of ideas as to how Europe can rise to meet this challenge.
KOKKUVÕTE käsitletud ka mitmesuguseid erinevaid ideesid selle kohta, kuidas Euroopa kõnealuse probleemistiku lahendamisega hakkama saaks.
The seas are Europe’s lifeblood.
Meredes peitub Euroopa elujõud.
Europe’s maritime spaces and its coasts are central to its well-being and prosperity – they are Europe’s trade routes, climate regulator, sources of food, energy and resources, and a favoured site for its citizens’ residence and recreation.
Euroopa mere- ja rannikualad on Euroopa heaolu ja jõukuse seisukohast olulise tähtsusega – nad on Euroopa kaubateed, kliimakujundajad, toidu-, energia- ja loodusvarade allikad ning Euroopa kodanike meelispaigad elamiseks ja puhkamiseks.
Building on this valuable input the Commission proposes an Integrated Maritime Policy for the European Union, based on the clear recognition that all matters relating to Europe’s oceans and seas are interlinked, and that searelated policies must develop in a joined-up way if we are to reap the desired results.
Meie vastastikune mõjusuhe merega on intensiivsem ja vaheldusrikkam kui kunagi varem ning selle kaudu luuakse Euroopa jaoks enneolematult palju uusi väärtusi.
Our interactions with the sea are more intense, more varied, and create more value for Europe than ever before.
Kuid pidev pinge hakkab nüüd juba tunda andma.
Yet the strain is showing.
Oleme jõudnud oma suhetes ookeanidega teelahkmele.
We are at a crossroads in our relationship with the oceans.
Tuginedes sellele väga kasulikule teabele, teeb komisjon ettepaneku Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika kohta, mis põhineb kindlal veendumusel, mille kohaselt on kõik Euroopa ookeanide ja meredega seonduvad küsimused omavahel seotud ning kõiki merega seonduvaid poliitikavaldkondi tuleb arendada ühtsel viisil, kui me tahame saavutada soovitud tulemusi.
This integrated, inter-sectoral approach was strongly endorsed by all stakeholders.
Kõik sidusrühmad toetasid tugevalt sellist integ -reeritud, valdkondadevahelist lähenemisviisi.
Applying it will require reinforced cooperation and effective coordination of all searelated policies at the different decisionmaking levels.
Selle rakendamiseks tuleb teha tihedat koos -tööd ja tõhusalt koordineerida kõiki merega seotud tegevusvaldkondi erinevatel otsustamistasanditel.
On the one hand technology and knowhow allow us to extract ever more value from the sea, and more and more people flow to Europe’s coasts to benefit from that value.
Ühest küljest saame tehnoloogia ja oskusteadmiste abil merest üha enam väärtusi ning üha rohkem ja rohkem inimesi koondub Euroopa rannikualadele nendest väärtustest osa saama.
On the other hand, the cumulated effect of all this activity is leading to conflicts of use and to the deterioration of the marine environment that everything else depends on.
Teisest küljest viib kogu selle tegevuse koondmõju ressursside kasutamisega seotud konfliktideni ja merekeskkonna seisundi halvenemiseni. Merekeskkonna heaolu on aga kõige muu alus.
Europe must respond to this challenge; in a context of rapid globalisation and climate change the urgency is great.
Euroopa peab asuma seda probleemi lahendama – kiire üleilmastumise ja kliimamuutuse taustal on tegemist äärmiselt kiireloomulise küsimusega.
An Integrated Maritime Policy will enhance Europe’s capacity to face the challenges of globalisation and competitiveness, climate change, degradation of the marine environment, maritime safety and security, and energy security and sustainability.
Integreeritud merenduspoliitika aitab Euroopal paremini vastu astuda sellistele probleemidele, mis on seotud üleilmastumise ja konkurentsivõimega, kliimamuutusega, merekeskkonna kahjustustega, meresõiduohutuse ja -turvalisusega ning energia varustuskindluse ja säästvusega.
1 See Report on the Con sul-tation process COM (2007) 574.
1 Vt aruanne konsulteerimisprotsessi kohta KOM (2007) 574. Vt ka:
See also: Green Paper on A Future Maritime Policy for the Union: a European Vision of the Oceans and Seas. COM (2006) 275.
Roheline raamat „Euroopa Liidu tulevase merenduspoliitika suunas: Euroopa seisukoht ookeanide ja merede küsimuses”, KOM (2006) 275.
• Change the way we make policy and take decisions – at every level compartmentalised policy development and decisionmaking are no longer adequate. Interac- ac-
Protsessi käigus saadi sidusrühmadelt hulgaliselt vastuseid, mis viitab selgelt merede erakordselt suurele potentsiaalile ning annab ka aimu probleemi ulatusest, kui me kavatseme seda potentsiaali säästvalt realiseerida.
1It has triggered a massive response from stakeholders that reveals clearly the enormous potential of the seas, and the scale of the challenge if we are to realise that potential
• Muuta tegevuspõhimõtete väljatöötamise ja otsuste tegemise viisi – poliitika väljatöötamise ja otsustamise killustatus igal tasandil ei
–A European Strategy for Marine Research tions must be understood and taken into account; common tools developed; synergies identified and exploited; and conflicts avoided or resolved
–Riiklikud integreeritud merenduspoliitilised tegevuspõhimõtted, mille töötavad välja liikmesriigid
–National integrated maritime policies to be developed by Member States
–Mereala ruumilise planeerimise suunised liikmesriikide jaoks
–An European network for maritime surveillance
–Strateegia kliimamuutuse mõju vähendamiseks rannikualadel heitmete ja saas-
–A Roadmap towards maritime spatial planning by Member States
–Laevade tekitatud CO2
• Develop and deliver a programme of work – action under the different sectoral policies must develop in a coherent policy framework.
• Välja töötada ja esitada tööprogramm – eri valdkondade meetmete puhul tuleb järgida ühtset poliitilist raamistikku.
The following projects are of particular importance:
Eriti olulised on järgmised valdkonnad: tatuse vähendamine
–A Strategy to mitigate the effects of Climate Change on coastal regions
–Piirideta Euroopa meretranspordiruum
–A European Maritime Transport Space without barriers emissions and pol-
–Ebaseadusliku kalapüügi ja avamerel hävitavate tagajärgedega põhjatraalimise väljajuurimine
–Reduction of CO2 lution by shipping
–Euroopa mereuuringute strateegia
© European Community, 2007
© Euroopa Ühendus, 2007
–An European network of maritime clusters
–Euroopa merendusklastrite võrgustik
–A review of EU labour law exemptions for the shipping and fishing sectors
–Eli tööõiguses laevandus- ja kalandussektorite suhtes tehtud erandite läbivaatamine
This communication lays the foundation for the governance framework and crosssectoral tools necessary for an EU Integrated Maritime Policy and sets out the main actions that the Commission will pursue during the course of this mandate.
Käesoleva teatisega pannakse alus ELi integreeritud merenduspoliitika jaoks vajalikule juhtimisraamistikule ja valdkonnaülestele vahenditele ning selles esitatakse peamised meetmed, mida komisjon tahab selle mandaadi raames võtta.
CONTEXT the continuous deterioration of the marine environment all call for a stronger focus on our oceas and seas.
TAUST ookeanide ülitähtis osa meie kliimasüsteemis ja merekeskkonna seisundi jätkuv halvenemine tähendavad seda, et peame oma ookeanidele ja meredele rohkem tähelepanu pöörama.
Europe has a 70,000 km coastline along two oceans and four seas: the Atlantic and Arctic Oceans, the Baltic, the North Sea, the Mediterranean, and the Black Sea.
Euroopa rannajoon on 70 000 km pikk ning see piirneb kahe ookeani ja nelja merega: Atlandi ookean ja Põhja-Jäämeri ning Läänemeri, Põhja-meri, Vahemeri ja Must meri.
The EU’s maritime regions account for some 40% of its GDP and population.
ELi mereäärsetest piirkondadest tuleb umbes 40% ELi SKPst ja seal elab sama palju ELi rahvastikust.
Ocean sustainability is today widely recognised as a major global challenge, intimately connected with climate change.
Ookeanide jätkusuutlikkust käsitatakse tänapäeval laialdaselt olulise ülemaailmse probleemina, mis on tihedalt seotud kliimamuutusega.
Increasing competition for marine space and the cumulative impact of human activities on marine ecosystems render the current fragmented decisionmaking in maritime affairs inadequate, and demand a more collaborative and integrated approach.
Tiheneva konkurentsi tõttu merealade kasutamises ja inimtegevuse koondmõju tõttu mere ökosüsteemidele ei ole praegune otsuste tegemise killustatus merendusvaldkonnas enam vastuvõetav ning vaja on koostööaltimat ja ühtsemat lähenemisviisi.
Based on this recognition, the Commission’s vision is for an integrated maritime policy that covers all aspects of our relationship with the oceans and seas.
Eespool kirjeldatust lähtudes on komisjoni eesmärk võtta vastu ühtne merenduspoliitika, mis hõlmaks kõiki aspekte meie suhetes ookeanide ja meredega.
This innovative and holistic approach will provide a coherent policy framework that will allow for the optimal development of all searelated activities in a sustainable manner.
Sellist uuenduslikku ja terviklikku lähenemisviisi kasutades loome ühtse tegevusraamistiku, mis võimaldab arendada kõiki merega seotud tegevusalasid optimaalselt ja säästvalt.
Europe’s well-being is therefore inextricably linked with the sea.
Euroopa heaolu on seetõttu lahutamatult merega seotud.
Seaports and shipping allow Europe to benefit from the rapid growth of international trade and to play a leading role in the global economy, while the exploitation of mineral resources, aquaculture, blue biotech and emerging sub-sea technologies represent increasingly important business opportunities.
Meresadamad ja laevandus võimaldavad Euroopal kasu saada rahvusvahelise kaubanduse kiirest kasvust ja hoida juhtpositsiooni maailma majanduses. Maavarade kaevandamine, vesiviljelus, merebiotehnoloogia ja kujunemisjärgus merealune tehnoloogia kujutavad endast üha olulisemaid võimalusi ettevõtluse arendamiseks.
Equally significant are the recreational, aesthetic and cultural uses we make of the seas and the ecosystem services they provide.
Sama suure tähtsusega on merede kasutamisvõimalused mitmesugustes vaba aja veetmisega seotud esteetilistes ja kultuurilistes tegevusvaldkondades ning nende pakutavad ökosüsteemi teenused.
The growing vulnerability of coastal areas, increasingly crowded coastal waters, the key role of the oceans in the climate system and
Rannikualade kasvav kaitsetus, üha tihenev liiklus rannikuvetes,
An Integrated Maritime Policy requires a governance framework that applies the integrated approach at every level, as well as horizontal and cross-cutting policy tools.
Ühtse merenduspoliitika rakendamiseks on vaja juhtimisraamistikku, millega nähakse ette integreeritud lähenemisviis kõigil tasanditel ning horisontaalsed ja valdkonnaülesed poliitilised vahendid.
Certain Member States have started developing coordination mechanisms in their maritime policy-making.
Mõned liikmesriigid on hakanud merenduspoliitika valdkonnas välja töötama kooskõlastusmehhanisme.
• Invite Member States to draw up national integrated maritime policies, working closely with stakeholders, in particular the coastal regions
• Kutsub liikmesriike üles koostama integreeritud riiklikud merenduspoliitilised tegevuspõhimõtted tihedas koostöös sidusrühmadega, eelkõige rannikualadega
• Propose in 2008 a set of guidelines for these national integrated maritime policies and report annually on EU and Member States’ actions in this regard from 2009
• Esitab 2008. aastal suunised kõnealuste ühtsete riiklike merenduspoliitiliste põhimõtete väljatöötamiseks ja esitab alates 2009. aastast igal aastal aruande ELi ja liikmesriikide tegevuse kohta selles valdkonnas
• Organise a stakeholder consultation structure, feeding into further development of the maritime policy and allowing exchange of best practices
• Loob struktuuri sidusrühmadega konsulteerimiseks, mille kaudu aidatakse kaasa merenduspoliitika edasisele arendamisele ja on võimalik vahetada häid tavasid