natgillin/translations-raw huggingface dataset:
‘This [act] establishes a financial framework for the entire duration ofthe programme which is to be the principal point of reference for thebudgetary authority,within the meaning of point 33 of the Interinstitutional Agreement of 6 May 1999 between the European Parliament,the Council and the Commission on budgetary discipline and improvement of the budgetary procedure.’
„Käesolev [õigusakt] kehtestab rahastamispaketi, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 37 tähenduses.”
Accordingly,these acts contain the following recital:
Sellisel juhul sisaldab õigusakt järgmist põhjendust:
‘A financial reference amount,within the meaning of point 34 of the Interinstitutional Agreement of 6 May 1999 between the European Parliament,the Council and the Commission on budgetary discipline and improvement of the budgetary procedureis inserted in this [act] for the entire duration of the programme,without the powers of the budgetary authority as defined by the Treaty being affected thereby.’
„Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 38 määratletud lähtesumma on lisatud käesolevasse [õigusakti] kogu programmi
‘The financial reference amount for the implementation of [the programme] for theperiod … shall be ....Annual appropriations shall be authorised by the budgetary authority within the limitof the financial perspective.’
ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1.Vastav regulatiivosa säte on sõnastatud järgnevalt:„Lähtesumma [programm] rakendamiseks ajavahemikul … on …Iga-aastaseid assigneeringuid määravad eelarvepädevad institutsioonid finantsperspektiivi piires.”
),it will be treated as a reference amount within the meaning of point 10.18.
Kui lähtesumma osas on 4. märtsi 1975. aasta ühisdeklaratsioonis ette nähtud lepitusmenetluse alusel saavutatud Euroopa Parlamendiga kokkulepe, käsitatakse seda lähtesummana punkti 10.18 tähenduses.
In that event,the recital set out below will be used in place of that inpoint 10.18 but the enacting terms will remain the same:
Sel juhul kasutatakse punktis 10.18 toodud põhjenduse asemel järgmist põhjendust, kusjuures regulatiivosa jääb samaks:
‘The European Parliament and the Council,in accordance with theconciliation procedure provided for in the Joint Declaration of 4March 1975 ...,have reached agreement on an amount which,forthe entire duration of the programme,is to be the prime referencewithin the meaning of point 33 of the Interinstitutional Agreementof 6 May 1999 between the European Parliament,the Council andthe Commission on budgetary discipline and improvement of thebudgetary procedure.’
„Euroopa Parlament ja nõukogu on 4. märtsi 1975. aasta ühisdeklaratsioonis … ette nähtud lepitusmenetluse alusel jõudnud kokkuleppele summas, mis on kogu mitmeaastase programmi kehtivuse ajal lähtekohaks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 37 tähenduses.”
This practice is justified by obvious considerations of clarity of legislationand ease of reference,both before and after adoption of the text.
See tava on õigusaktide selguse ja viitamise lihtsuse huvides ilmselgelt põhjendatud nii enne kui ka pärast teksti vastuvõtmist.
11.2.For the same reasons,this practice is of universal application,that is tosay,it applies not only to legislative acts of general application,but also toall acts of the institutions drafted in solemn form (title,preamble,enactingterms).
Samal põhjusel kehtib see üldine tava mitte üksnes üldaktide, vaid ka institutsioonide kõikide formaalsete õigusaktide kohta (pealkiri, preambul, regulatiivosa).
11.3.The presentation is as follows:
Esitusviis on järgmine:
‘Whereas:
„ning arvestades järgmist:
(1) [Begin with a capital letter] …
(1) [Algab suurtähega] … .
(2) [Begin with a capital letter] …’.
(2) [Algab suurtähega] …,”.
11.4.A sole recital is not numbered.
Ühteainsat põhjendust ei nummerdata.
Provisions of a nonnormative nature in binding acts
Mittenormatiivsed sätted siduvates õigusaktides
Here is an example from a directive of a provision of a nonnormative nature,which should be avoided:
Näide direktiivi mittenormatiivsest sättest, mida tuleks vältida:
‘In order to encourage the use of eco-labelled products, the Commission and other institutions of the Community,as well asother public authorities at national level should,without prejudice to Community law,set an example when specifying theirrequirements for products.’
„Ökomärgisega toodete kasutamise edendamiseks peaksid komisjon ja teised ühenduse institutsioonid ning siseriikliku tasandi ametiasutused näitama eeskuju, sätestades nõuded oma toodetele, ilma et see piiraks ühenduse õiguse kohaldamist.”
This provision clearly expresses a desire which imposes no obligation on its addressees.It therefore belongs not in a binding actbut in a communication or recommendation,to accompany the actin question.
See säte väljendab soovi, mis ei pane adressaatidele kohustusi. Seepärast ei kuulu see mitte siduvasse õigusakti, vaid kõnealuse õigusaktiga seonduvasse teatisse või soovitusse.
Provisions which reproduce or paraphrase passages or articles ofthe Treaties or other acts
Sätted, mis kordavad või sõnastavad ümber asutamislepingu või teiste õigusaktide lõikeid või artikleid
Provisions which merely enunciate the content of other articles
Sätted, mis viitavad ainult teiste artiklite sisule
12.3.Such provisions are commonly worded as follows:
12.3 Need sätted on üldjuhul sõnastatud järgmiselt:
‘With a view to establishing that system,the Council shall adopt themeasures provided for in Articles 3,4 and 5.’
„Selle süsteemi loomiseks võtab nõukogu vastu artiklites 3, 4 ja 5 sätestatud meetmed.”
They add nothing to the legislative text,since the articles in questionthemselves contain all the necessary information concerning theirimplementation.Furthermore,such a structure creates confusion as to thetrue legal basis for a future implementing measure:is it the articlecontaining the reference,or the article to which reference is made?
Need ei lisa midagi õigustekstile, kuna kõnealused artiklid sisaldavad kogu vajaliku informatsiooni nende rakendamise kohta. Lisaks tekitab selline struktuur segadust, jättes selgusetuks, milline on normile vastavate tulevaste rakendusmeetmete õiguslik alus: kas selleks on viidet sisaldav artikkel või artikkel, millele viidatakse.
Provisions which repeat the title of the act
Sätted, mis kordavad õigusakti pealkirja
12.4.Even when it is not possible to avoid using words forming part of the titleof the act (for example,in the article which defines the subject matter andscope of the act),there must be some added value,with a more detaileddefinition of the parameters of the text.Otherwise,such provisions haveno normative content and may,moreover,create confusion as to the rightsand obligations established by the act.
12.4 Isegi kui ei ole võimalik vältida õigusakti pealkirja kordamist muudes teksti osades (näiteks õigusakti sisu ning reguleerimisala määratlevas artiklis), peavad vastavad sätted olema täpsemad ja sisaldama lisaväärtust. Vastasel juhul ei ole sellistel sätetel normatiivset sisu ning need võivad muuhulgas tekitada segadust õigusaktiga kehtestatud õiguste ja kohustuste osas.
The ‘subject matter’ is what the act deals with,whilst ‘scope’ refers to thecategories of situations of fact or of law and the persons to which the actapplies.
„Reguleerimisese”tähistab õigusakti sisu, samal ajal kui„reguleerimisala” viitab õiguslikele või faktilistele asjaoludele ning isikutele, kelle suhtes seda õigusakti kohaldatakse.
13.2.A first article,defining the subject matter and scope,is common ininternational agreements and is also often found in Community acts.Whether or not it is useful should be determined on a case-by-case basis.
13.2 Rahvusvaheliste kokkulepete puhul tavaks olev esimene artikkel, kus määratletakse õigusakti reguleerimisese ja reguleerimisala, esineb
Joint Practical Guide
Ühine normitehnika juhend võrdlemisi sageli ka ühenduse õigusaktides.
For example,if such an article states that the act applies ‘to vehicles having a maximum speed of 25 km/h or more’,the act inquestion may certainly contain some provisions which apply only,for example,to vehicles having a maximum speed of 50 km/h,since such vehicles do in any event fall within the defined scope.By contrast,there must be no provision relating to a vehicle witha maximum speed of,for example,20 km/h,since,having read thearticle on scope,the manufacturer or owner of such a vehiclemight not read the remainder of the enacting terms.
Kui näiteks sellises artiklis on sätestatud, et õigusakt kehtib „sõidukite kohta, mille maksimaalne kiirus on 25 km/h või rohkem”, võib kõnealune õigusakt sisaldada sätteid, mis kehtivad ainult sõidukite kohta, mille maksimaalne kiirus on 50 km/h, sest niisugune sõiduk kuulub igal juhul määratletud reguleerimisalasse. Samas ei tohi seal olla sätteid sõidukite kohta, mille maksimaalne kiirus on näiteks 20 km/h, kuna sellise sõiduki tootja või omanik, kes on lugenud artiklit reguleerimisala kohta, ei pruugi lugeda regulatiivosa ülejäänud sätteid.
13.4.Sometimes the distinction between scope and definition is not clear.In thefollowing example,the definition given also states the scope of the act:
13.4 Mõnikord ei ole erinevus reguleerimisala ja määratluse vahel selge. Järgmises näites sätestab antud määratlus ka õigusakti reguleerimisala:
That article could just as easily read ‘Article 1 — This Directive applies toany motor vehicle intended [remainder unchanged] …’,with the sentenceending with the words ‘hereinafter ‘‘vehicle’’ ’.This solution is normally tobe preferred.It makes it possible to state the scope more clearly and moredirectly.
Selle artikli saaks samahästi sõnastada:„Artikkel 1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse … mootorsõidukite suhtes, mis on mõeldud …”, lause lõpus sõnadega „edaspidi „sõiduk””.
Different parts of the act
See teeb võimalikuks reguleerimisala selgema ja täpsema sätestamise.
The defined term should be used with the specified meaning throughoutthe act.
Määratletud terminit tuleb samas tähenduses kasutada läbivalt terves õigusaktis.
14.2.The second sentence of the guideline describes a common drafting error.
14.2 Suunise teine lause kirjeldab levinud normitehnilist viga.
An example of poor drafting:
Näide normitehnikale mittevastavast sättest:
‘(d) ‘‘complaint’’ means any information or report submitted by...any person with an interest in the safety of the ship ...unless the Member State concerned deems the report orcomplaint to be manifestly unfounded; the identity of theperson lodging the report or the complaint must not berevealed to the master or the owner of the ship concerned.’
„kaebus”tähendab ükskõik millise laeva ohutusest huvitatud isiku poolt … esitatud teavet …, välja arvatud juhul, kui asjaomane liikmesriik peab esitatud teavet või kaebust ilmselgelt alusetuks; teabe või kaebuse esitanud isikut ei tohi asjaomase laeva omanikule avaldada.”
The underlined part of the sentence is not a definition,but constitutes aseparate rule.
Lause allajoonitud osa ei ole määratlus, vaid eraldi õigusnorm.
14.3.The rule must be placed in the normative provisions.In our example,theauthor could insert it in the appropriate place in one of the other articles(‘… If the Member State receives a complaint which it does not consider tobe manifestly unfounded,… ,it …’),adding a second subparagraph withthe sentence ‘The identity of the person…’.
14.3 Norm tuleks paigutada teiste õigusnormide hulka. Toodud näites võiks autor selle paigutada sobivasse kohta mõnes muus artiklis („… Kui liikmesriik saab kaebuse, mida ta peab ilmselgelt alusetuks, …, siis ta …”), lisades teise lõiguna lause„Teabe või kaebuse esitanud isikut …”.
14.4.The requirement that autonomous rules must not be included is not merelya matter of concern for logical rigour.If such elements are included in thedefinition,there is a danger that,since all the normative elements are notin the same place,the reader will overlook some when interpreting them.
14.4 Keeld lisada määratlusse iseseisvaid norme ei tulene ainult jäikadest loogikareeglitest. Juhul kui määratlus sisaldab selliseid elemente, ei asu kõik normatiivsed elemendid ühes kohas ning nii võivad mõned neist jääda lugejal tõlgendamise käigus tähelepanuta.
The following textual components of the standard structure of theenacting terms comply with relatively strict rules of presentation:
Järgnevate regulatiivosa standardstruktuuri osade suhtes kehtivad teatavad vorminõuded:
(1)the subject matter and scope (see Guideline 13);
1) reguleerimisese ja reguleerimisala (vt suunist nr 13);
(2)the definitions (see Guideline 14);
2) mõisted (vt suunist nr 14);
(3)the provisions conferring implementing powers.The provisions relatingto ‘committee procedures’ follow the rules of presentation reflected inthe LegisWrite models;
3) rakendusvolitusi sisaldavad sätted. Komiteemenetlust reguleerivate sätete puhul järgitakse LegisWrite’i näidistes kasutatud vorminõudeid;
(4)implementing measures.The provisions concerning the detailed rulesand dates for transposition of a directive by the Member States followan established format (see LegisWrite).
4) rakendusmeetmed.
Other provisions,for examplethose concerning penalties to be provided for at national level,or legalremedies to be afforded,also have a standard form;
Liikmesriigi poolt direktiivi siseriiklikusse õigusesse ülevõtmise tähtaegu ja detailseid reegleid käsitlevate sätete puhul järgitakse ettenähtud vormi (vt LegisWrite’i).
(5)transitional and final provisions.They cover:
5) ülemineku- ja lõppsätted. Need hõlmavad:
— any repeal of earlier acts (see Guideline 21).If the date of repeal isnot the same as the date of entry into force of the act to beadopted,that date should be clearly stated;
– varasemate õigusaktide kehtetuks tunnistamist (vt suunist nr 21). Kehtetuks tunnistamise kuupäev tuleb selgesõnaliselt sätestada juhul, kui see erineb vastuvõetava õigusakti jõustumise kuupäevast;
— rules for transition from the old system to the new.The languageused and,above all,the dates mentioned must leave no doubt as to
Keelekasutus ja kõik eespoolmainitud kuupäevad ei tohi jätta kahtlust, millise perioodi jooksul pärast uue süsteemi kehtima hakkamist kohaldatakse kõiki varasemaid sätteid või osa nendest;
— provisions amending earlier acts (see Guideline 18);
– varasemaid õigusakte muutvaid sätteid (vt suunist nr 18);
— the period during which the act is to apply (see Guideline 20).
– perioodi, mille jooksul õigusakti kohaldatakse (vt suunist nr 20).
15.2.The other elements — the rights and obligations and procedural provisions— constitute the truly normative part of the act,and their form dependson the objective of the act and the degree of complexity of the systemprovided for.
15.2 Teised elemendid – õigused ja kohustused ning menetlussätted – moodustavad õigusakti normatiivse osa ning nende vorm sõltub õigusakti eesmärgist ja kehtestatava süsteemi keerukuse astmest.
15.3.When an article contains a list,care must be taken to ensure that eachelement of the list is coordinated and directly related to the introductorywords.To that end,it is preferable to avoid inserting autonomoussentences or subparagraphs in a list.
15.3 Kui artikkel sisaldab loetelu, tuleb pöörata tähelepanu sellele, et loetelu iga element oleks kooskõlas ja otseselt seotud sissejuhatavate sõnadega.
‘The competent authorities shall carry out controls in order toensure:
Näide sõnastusest, mida tuleks vältida:„Pädevad asutused peavad teostama kontrolli, et kindlustada:
—consistency between purchases and deliveries;
– üleantava kauba vastavus ostule;
They shall conduct the inspection in particular by reference to Community processing coefficients,where they exist.In allother cases,inspection shall rely on the coefficients generallyaccepted by the industry concerned:
Järelevalvet teostatakse ühenduse töötluskoefitsientidele viidates, kui viimased on olemas. Teistel juhtudel tuginetakse järelevalvet teostades asjaomase tegevusharu üldtunnustatud koefitsientidele:
—the correct end use of the raw materials;
– toormaterjali reeglipärane lõppkasutus;
—compliance with Community provisions.’
– vastavus ühenduse õigusele.”
‘The competent authorities shall carry out controls in order to ensureconsistency between purchases and deliveries.
„Pädevad asutused teostavad kontrolli, et kindlustada üleantava kauba vastavus sooritatud ostule.
They shall conduct the inspection in particular by reference to Community coefficients,where they exist.In all other cases,inspectionshall rely on the coefficients generally accepted by the industry concerned.
Nad teostavad järelevalvet ühenduse töötluskoefitsientidele viidates, kui viimased on olemas. Kõikidel muudel juhtudel tuginetakse järelevalvet teostades asjaomase tegevusharu üldtunnustatud koefitsientidele.
The controls shall also be intended to ensure the correct use of rawmaterials and compliance with Community provisions.’
Kontrolli teostatakse ka toormaterjali nõuetekohase kasutamise ja ühenduse õigusele vastavuse üle.”
Designation
Viitamise viis
I. Higher divisions
Nimetus Tähis I Suuremad alajaotised
These divisions may or may not have a title
Neil alajaotistel võib olla pealkiri.
(in) Part I,II (or Part One,Part Two)
I, II osa (või I, II osa (või Kasutatakse (koos esimene osa, teine esimene osa, teine või eraldi) teatud osa)I, II jaotis osa)I, II jaotises pikkades ja väga struktureeritud tekstides.
(or 1,2)(in) Section 1,2
I, II peatükk või 1., 2. peatükk
— Section
1., 2. jagu
— Article
– jagu II Põhiüksused
(in the) Sole Article
Neil üksustel võib olla pealkiri.
Continuousnumbering (even where there arehigher divisions) or
Läbiv numeratsioon (isegi juhul, kui on suuremaid alajaotisi).
Used in certainrecommendations,resolutions,declarations and or I.(or A.or 1.)
I, II punktis (või punktis A, B) või I. (või A. või 1.)
(in) point I (A or 1) statements
I punktis (punktis A või punktis 1)
Subdivisions do nothave a title
Alajaotistel ei ole pealkirja.
(in) paragraph 1,2
lõikes 1, 2
Independentsubdivisions of anarticle
Artikli iseseisvad alajaotised.
— Paragraph (unnumbered)
– lõige (nummerdatud) puudub esimeses lõigus
— Subparagraph None
Artikli mitteiseseisvad elemendid.
(a), (b) (1), (2) preceded by anintroductory
– taane– lause alapunktis i), ii)esimeses taandesesimeses lauses i), ii), iii), iv)–puudub
(point) (1),(2)(in or at)
Viited õigusakti piires ja viited teistele õigusaktidele
(point) (i),(ii)in the first indent
(suunised nr 16-17)
Internal and external references
Viited õigusakti piires ja teistele õigusaktidele
An internal reference refers to another provision of the same act.Externalreferences refer to another act,either in Community legislation or fromanother source.
Otsene viide viitab sama õigusakti teisele sättele. Kaudne viide viitab teisele õigusaktile – kas ühenduse õigusaktile või mõnele muule allikale.
Example of an internal reference:
Otsese viite näide
‘1.The hazards of a preparation for the environment shall beassessed by one or more of the following procedures:(a) by a conventional method described in Annex III …’.
Valmististe keskkonnariske hinnatakse ühe või mitme järgmise menetluse abil: a) III lisas kirjeldatud tavapärase meetodi abil …”.
Example of an external reference:
Kaudse viite näide:
‘(b) by determining the hazardous properties of the preparation forthe environment necessary for appropriate classification inaccordance with the criteria set out in Annex VI to Directive67/548/EEC.’.
„b) määratakse kindlaks valmististe keskkonnaohtlikud omadused, mis on vajalikud valmististe asjakohaseks klassifitseerimiseks kooskõlas direktiivi 67/548/EMÜ VI lisas esitatud kriteeriumidega”.
16.2.Both internal and external references must be sufficiently precise to enablethe reader easily to consult the act to which reference is made.
16.2 Nii otsesed kui ka kaudsed viited peavad olema piisavalt täpsed, et lugejal oleks hõlpsasti võimalik viidatav õigusakt üles leida.
16.3.External references require extra care.In particular,the act to whichreference is made should be sufficiently clear and accessible to the public.
16.3 Kaudsete viidete tegemisel tuleb olla eriti ettevaatlik. Eelkõige tuleb kontrollida, et õigusakt, millele viidatakse, oleks piisavalt selge ja avalikkusele kättesaadav.
16.4.Reference should be made to another act only if: it makes it possible to simplify the text,by not repeating the content ofthe provision referred to;the comprehensibility of the provision is not affected;and
16.4 Teisele õigusaktile viidatakse ainult juhul, kui:◗ viidatava sätte sisu kordamata jätmine võimaldab teksti lihtsustada;◗ sätte arusaadavus ei kannata; ja◗ õigusakt, millele viidatakse, on avaldatud või avalikkusele piisavalt kättesaadav.
Internal and external references
Viited õigusakti piires ja viited teistele õigusaktidele
16.6.Before deciding whether it is appropriate to make a reference,it may beuseful to consider the consequences of any subsequent amendments to theact to which reference is to be made.
16.6 Otsustades, kas viite tegemine on põhjendatud, oleks kasulik kaaluda tagajärgi, mis kaasnevad viidatavasse õigusakti hilisemate paranduste tegemisega.
Comprehensibility
Mõistetavus
16.7.A reference should be worded in such a way that the central element ofthe provision to which reference is to be made can be understood withoutconsulting that provision.
16.7 Viide tuleb sõnastada viisil, et viidatava sätte keskne element oleks arusaadav ka seda sätet lugemata.
Example:Rather than:‘Article 15 applies to exports to countries … ,’ use:‘The control procedure laid down in Article 15 shall apply toexports to the countries … .’
Selle asemel et kirjutada:„Artiklit 15 kohaldatakse riikidesse eksportimisele …”, kasutage järgmist sõnastust:„Artiklis 15 sätestatud kontrollimenetlust kohaldatakse riikidesse eksportimisele …”.
16.8.The elements of fact in,or legal consequences of,a provision to whichreference is to be made should be specified.
16.8 Viidates tuleb selgelt ära näidata, missugusele faktilisele asjaolule või õiguslikule tagajärjele viidatakse.
References made merely by citing another provision in brackets must beavoided.
Tuleb vältida teisele sättele sulgudes viitamist.
The same is true of references made with a view to analogousapplication (using words such as ‘mutatis mutandis’).It is preferable tostate the purpose for which the reference is made,or not to make thereference at all.
Vältida tuleb ka üldisi viiteid sätete analoogse kohaldamise kohta, milles kasutatakse selliseid sõnu nagu „mutatis mutandis”. Viidet tehes on parem välja tuua viitamise põhjus või üldse viitamata jätta.
Rather than:‘Without prejudice to Directive 91/414/EEC,the articles on classification,packaging,labelling and safety data sheetsof this Directive shall apply to plant protection products’, use:‘The articles of this Directive on … shall apply to plant protection products.’
Ühine normitehnika juhend kasutage järgmist sõnastust:„Käesoleva direktiivi artikleid … kohta kohaldatakse ka taimekaitsevahenditele.”
Citation of the act to which reference is made
Õigusaktile viitamine
16.10.Where one act is to be referred to in another act,the title must be giveneither in full,with the publication source,or in a short form — in particularif the reference is in the title or if the other act has already been cited.
16.10 Kui õigusaktis viidatakse teisele õigusaktile, siis peab viide sisaldama kas viidatava õigusakti täispikka pealkirja koos avaldamismärkega või lühipealkirja. Lühipealkirja kasutatakse juhul, kui teise õigusakti täispikk pealkiri on juba ära näidatud õigusakti pealkirjas või õigusakti tekstis.