natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Finland and Sweden, drivers found with medicines may be exempted from charge if they can provide a medical prescription, though they may still be charged if their driving was judged impaired.
Soomes ja Rootsis võib ravimeid tarbinud juhtide süüdistamisest loobuda, kui nad esitavad ravimi retsepti, kuigi neile võib siiski esitada süüdistuse juhul, kui nende juhtimist peeti ebaadekvaatseks.
Testing for drug driving
Joobes juhtimise kontrollimine
Surveys carried out in some countries have revealed a lack of awareness about the influence of illicit drugs on driving ability.
Narkojoobes juhtimisega seotud ennetuskampaaniaid on korraldatud mitmes ELi liikmesriigis.
They also show that many drivers are unaware of the effects of combining drugs and alcohol. Among older drivers, awareness is often lacking of the effects of psychoactive medicines on driving performance.
Tavaliselt on tegemist massimeediakampaaniatega, mille puhul alkoholiprobleemile keskendunud laiema kampaania raames esitatakse sageli teavet ka uimastite kohta.
After stopping a driver, the police officer may need to perform an initial screening for drug use, by analysing behaviour or biological samples. In February 2002, the European Commission expert working
Pärast juhi kinnipidamist teeb politseinik vajaduse korral esialgse läbivaatuse, et määrata kindlaks, kas juht on tarvitanud uimasteid, analüüsides juhi käitumist või võttes
Oral fluid (saliva) might be acceptable for roadside screening of drivers — urine is not appropriate to indicate impairment.
Juhtide kontrollis võib olla aktsepteeritav süljeproovide kasutamine – uriiniproov ei ole ebaadekvaatse seisundi tuvastamiseks sobilik.
The reliability of devices for roadside saliva testing, however, has yet to be confirmed.
Maanteeäärsete kontrollide käigus süljeproovide võtmiseks kasutatavate seadmete usaldusväärsust ei ole aga veel kinnitatud.
Of the nine on-site saliva-testing devices evaluated by the EU’s Rosita-2 project between 2003 and 2005, not one could be recommended for roadside screening of drivers.
Aastatel 2003–2005 ELi projekti Rosita-2 raames hinnatud üheksast süljeproovide kohapealse kontrollimise seadmest ei saanud ühtegi soovitada juhtide maanteeäärseks kontrolliks.
The limitations of the devices might be compensated to some extent by modifying the testing protocol. Since
Kõnealuste seadmete piiranguid on teataval määral võimalik kompenseerida kontrolliprotokolli muutmisega.
Prevention campaigns targeting drug driving have been carried out in several EU Member States.
Alates 2004. aastast on
Drug driving in EU Member States may be defined as impairment caused by drugs or having any trace of drugs in the blood (‘zero tolerance’), and some countries combine both definitions in a two-tier system
Narkojoobes juhtimist võib ELi liikmesriikides määratleda uimastitest põhjustatud ebaadekvaatse seisundina või mis tahes uimastijääkide sisaldusena veres (nn nulltolerants), kusjuures teatavad riigid on ühendanud mõlemad määratlused kahetasandiliseks süsteemiks
General messages that reach young users of cannabis, however, are unlikely to be listened to, or even noticed, by older users of psychoactive medicines, and vice versa.
Psühhoaktiivseid ravimeid tarvitavad eakamad inimesed tõenäoliselt aga ei kuula või isegi märka noortele kanepitarvitajatele suunatud üldiseid sõnumeid ning vastupidi.
Similarly, both groups may feel that warnings about alcohol do not apply to them.
Samamoodi ei pruugi kumbki rühm arvata, et alkoholiga seotud hoiatus käib just nende kohta.
Prevention programmes are more likely to succeed if they are tailored to their target group.
Ennetuskampaaniad on tõenäoliselt edukamad siis, kui need on sihtrühmale kohandatud.
Providing clear information to patients taking psychoactive medicines may prevent them from driving while adversely affected.
Psühhoaktiivseid ravimeid tarvitavatele patsientidele selge teabe jagamine võib ära hoida olukorra, kus nad kahjuliku mõju all olles sõidukit juhivad.
For this, most countries rely on the patient information leaflet inside the packaging, for example advising caution if the patient feels sleepy.
Siinkohal tugineb enamik riike pakendis olevale patsiendi infolehele, milles näiteks hoiatatakse, et unisuse ilmnemise korral tuleb olla ettevaatlik.
Yet the patient’s subjective senses are not always reliable or accurate.
Patsiendi isiklikud tunded ei pruugi aga sageli usaldusväärsed või õiged olla.
The use of a clear symbol or pictogram on the outer packaging of medicines that may affect driving ability is currently reported by only five countries.
Seni on vaid viis riiki teatanud, et kasutavad ravimite pakendite välisküljel selget sümbolit või piktogrammi, mis viitab juhtimisvõimet mõjutavale toimele.
Source: European Legal Database on Drugs
Allikas: Euroopa õigusalane andmebaas narkootikumide kohta
Drugs in focus is a series of policy briefings published by the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA) in Lisbon.
Narkootikumid on narkopoliitika infoleht, mida annab regulaarselt välja Lissabonis asuv Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA).
The briefings are produced regularly in the 23 official languages of the European Union plus Norwegian and Turkish.
Leht ilmub kolm korda aastas Euroopa Liidu 23 ametlikus keeles ning norra ja türgi keeles.
For free subscriptions, please specify your requirements via e-mail: publications@emcdda.europa.eu
Väljaande tasuta tellimiseks võtke palun ühendust elektronposti aadressil: publications@emcdda.europa.eu.
Responding to drug driving in Europe: Conclusions and policy considerations
Narkojoobes juhtimisele reageerimine Euroopas: järeldused ja ettepanekud
National laws and their enforcement need to strike a balance between concerns about ensuring road safety and the therapeutic needs of individuals.
Riiklike õigusaktide ja nende jõustamisega tuleb saavutada tasakaal maanteeohutuse ja üksikisikute ravivajaduste vahel.
Surveys on the prevalence of drugs in drivers need to be conducted in all EU Member States.
Uuringuid uimastite levimuse kohta sõidukijuhtide hulgas tuleb korraldada kõikides ELi liikmesriikides.
Testing all drivers involved in a fatal accident for drug and alcohol use would provide an important source of information for monitoring the problem.
Oluline teabeallikas probleemi jälgimisel oleks kõikide surmaga lõppenud õnnetustes osalenud sõidukijuhtide puhul uimasti- ja alkoholitarbimise kontrollimine.
Legal frameworks require review, as even with the limitations of existing testing methodology, more effective procedures are possible.
Õiguslikud raamistikud tuleb läbi vaadata, kuna isegi olemasolevate kontrollimeetodite piiratuse juures on võimalik nende tõhusust suurendada.
And, new options are likely to become available.
Peale selle tekivad tõenäoliselt uued kontrollivõimalused.
New guidelines on study design are available that take into account the variety of legal and practical constraints in different countries.
Välja on antud uued suunised uuringute ülesehituse kohta, milles võetakse arvesse mitmesuguseid õiguslikke ja praktilisi piiranguid eri riikides.
They aim to improve comparability among studies and may facilitate exchange of best practice.
Suuniste eesmärk on parandada uuringute võrreldavust ning need võivad hõlbustada parima praktika vahetamist.
Policymakers should consider the latest scientific information available when designing legal responses.
Poliitikakujundajad peaksid õiguslike vastumeetmete kavandamisel kaaluma viimaseid kättesaadavaid teaduslikke andmeid.
The level at which a driver will be deemed in breach of the law should be clear for all stakeholders and the public.
Narkojoobes sõidukijuhtimise süüteo piirid peavad olema selged nii kõikidele asjaosalistele kui ka üldsusele.
EMCDDA (2008), Drug use, impaired driving and traffic accidents, Insights No 8, European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, Lisbon.
Selected issue, Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus, Lissabon.EMCDDA (2008), Drug use, impaired driving and traffic accidents.
Legal approaches to drugs and driving, Topic overview: http://eldd.emcdda.europa.eu/html.cfm/index19034EN.html
Õiguslikud lähenemisviisid uimastitele ja sõidukijuhtimisele. Teema ülevaade: http://eldd.emcdda.europa.eu/html.cfm/index19034EN.html
Parliament of Victoria, Australia — outline of drug testing program: http://www.parliament.vic.gov.au/research/2006DBroadsafety.pdf
Rahvusvaheline alkoholi, uimastite ja liiklusohutuse nõukogu (ICADTS): http://www.icadts.org/
OFFICIAL PUBLISHER: Office for Official Publications of the European Communitiesnull
AMETLIK VÄLJAANDJA: Euroopa Liidu Väljaannete Talitusnull
Risk Assessment Tool
Riskihindamisjuhend
Basic Information/Risk Assessment – General _BAR_ Part I – II http://hwi.osha.europa.eu n u l l
Üldinfo / Riskihindamine – üldine _BAR_ I – II osa http://hwi.osha.europa.eu
ASSESSMENT – GENERAL
/ RISKIHINDAMINE–ÜLDINE
ASSESSMENT – GENERAL
RISKIHINDAMINE–ÜLDINE
PART I: BASIC INFORMATION What is a hazard?
I OSA: ÜLDINFO Mis on ohutegur?
What is a risk?
Mis on risk?
Why/how should I carry out a risk assessment?
Miks peaks riski hindama?
How can I carry out a risk assessment?
Kuidas riski hinnata?
How should I use this tool?
Kuidas käesolevat juhendit kasutada?
PART II: RISK ASSESSMENT – GENERALStep 1: What information should I collect?
II OSA: RISKIHINDAMINE – ÜLDINE1. aste: Missugust teavet tuleks koguda?
CHECKLIST – GENERAL Step 3: How can I assess risk arising from a hazard?
Kuidas sedalaadi teavet koguda? 2. aste: Kuidas tuvastada ohutegureid?
Step 4: How can I plan actions to eliminate or reduce risk arising from that hazard? Step 5: How should I document my risk assessment?
KONTROLL-LOEND – ÜLDINE 3. aste: Kuidas hinnata ohutegurist tulenevat riski? 4. aste: Kuidas kavandada tegevusi ohutegurist tuleneva riski kõrvaldamiseks või vähendamiseks? 5. aste: Kuidas tuleks riskihindamist dokumenteerida?
PART I: Basic Information
I OSA: Üldinfo
Why/how should I carry out
Miks peaks riski
What is a hazard?What is a risk?
Mis on ohutegur? Mis on risk?
The main aim of occupational risk assessment is to protect workers’health and safety.
Tööriski hindamise peaeesmärk on töötajate tervise ja ohutuse kaitsmine.
Risk assessment helps to minimise the possibility of the workers or the environment being harmed due to work-related activities.
Riskihindamine aitab minimeerida võimalust, et töötajad või keskkond saavad tööga seotud tegevuste tõttu kannatada.
It also helps to keep your business competitive and effective.
Samuti aitab see hoida ettevõtte konkurentsivõimet ja tõhusust.
Under health and safety laws, all employers must carry out regular risk assessment.
Vastavalt tööohutuse ja töötervishoiu seadustele peavad kõik tööandjad hindama riski regulaarselt.
A hazard is anything that has the potential to cause harm.
Ohutegur on igasugune tegur, mis võib põhjustada kahju.
Hazards can affect people, property, processes; they can cause accidents and ill-heath, loss of output, damage to machinery, etc.
Ohutegurid võivad olla seotud inimeste, vara ja tööprotsessidega; need võivad põhjustada õnnetusi, kahjustada tervist või töövahendeid, vähendada tootlikkust jne.
Occupational risk refers to the likelihood and the severity of an injury or an illness occurring as a result of exposure to a hazard.
Risk on ohuteguriga kokkupuutumisest tingitud vigastuse või haiguse raskusaste ja selle tõenäosus.
Workplace risk can be assessed in 5 simple steps, as presented below.
Töökohaga seotud riske saab hinnata järgmises viies lihtsas astmes:
THIS TOOL WILL HELP YOU TO GO THROUGH ALL THE STEPS, AND TO CARRY OUT AND DOCUMENT YOUR RISK ASSESSMENT
KÄESOLEV JUHEND ON TOEKS ÜLALTOODUD ASTMETE LÄBIMISEL NING ALUSEKS RISKI HINDAMISEL JA DOKUMENTEERIMISEL
Whatinformation should I collect?
Millist teavet tuleks koguda?
How can I collect thisinformation?
Kuidas sedalaadi teavet koguda?
How can I identify hazards?
Kuidas tuvastada ohutegureid?
How can I assess risk arisingfrom a hazard?
Kuidas hinnata ohutegurist tulenevat riski?
How can I plan actionsto eliminate orreducerisk arisingfrom a hazard?
Kuidas kavandada tegevusi ohutegurist tuleneva riski kõrvaldamiseks või vähendamiseks?
How should I document myrisk assessment?
Kuidas tuleks riskihindamist dokumenteerida?
PART II: Risk Assessment – General
II OSA: Riskihindamine – üldine
What information
Millist teavet
How can I collect should I collect?
Kuidas sedalaadi tuleks koguda?
this information?
teavet koguda?
You can look for information in the following sources:
Selleks et hinnata töökohas esinevaid riske, on vaja teada järgmist:
To assess occupational risk at the workplace you need to know:
Teavet võib leida järgmistest allikatest:
• technical data of the equipment, materials, or substances used at the workplace;• technological procedures and work manuals;• results of measurements of noxious, or hazardous and strenuous factors at the workplace;• records of work accidents and occupational diseases;• specifications of the properties of chemical substances; • legal regulations and technical standards;• scientific and technical literature.
• töökohas kasutatavate seadmete, materjalide või ainete tehnilised andmed;• tehnoloogiamenetluste kirjeldused ja tööjuhendid;• töökohas leiduvate kahjulike või ohtlike ja pingutust nõudvate tegurite mõõtmiste tulemused;• andmed esinenud tööõnnetuste ja kutsehaiguste kohta;• kemikaalide ohutuskaardid; • eeskirjad ja tehnilised standardid; • teadus- ja tehnikakirjandus.
Information can also be obtained by:• observing the work environment;• observing the tasks performed at the workplace;• observing the tasks performed outside the workplace;• interviewing employees;• observing external factors that may have an impact on the workplace (e.g., tasks performed by third parties, weather conditions).
Teavet saab ka: • töökeskkonda jälgides;• töökohas täidetavaid ülesandeid jälgides; • väljaspool töökohta täidetavaid tööülesandeid jälgides; • töötajaid küsitledes;• jälgides väliseid tegureid, mis võivad töökohta mõjutada (näiteks ilmastikutingimusi või kolmandate isikute täidetavaid ülesandeid).
• where the workplace and/or the jobs performed are located;• who works there: pay particular attention to those for whom occupational hazard may be more severe than usual, such as pregnant women, young workers or workers with disabilities.
• kus asub töökoht ja/või kus tööd tehakse;• kes seal töötavad: erilist tähelepanu tuleb pöörata nendele töötajatele, kes on tööohtude suhtes tavalisest tundlikumad, näiteks rasedad, noored töötajad ja puuetega inimesed.
Remember also about part-time workers, subcontractors and visitors, and employees who work o-site (including drivers, those visiting clients’or customers’ homes, etc.); • what work equipment, materials, and processes are used;• what tasks are performed (e.g., in what way and for how long they are performed); • what hazards have already been identified, and what their sources are;• what the potential consequences of existing hazards are;• what protective measures are used;• what accidents, occupational diseases and other occurrences of ill-health have been reported; • what legal and other requirements are related to the workplace.
Unustada ei tohi ka osalise tööajaga töötajaid, alltöövõtjaid, külastajaid ega töötajaid, kes töötavad töökohast eemal (sealhulgas autojuhid, kliente külastavad töötajad jt);• milliseid töövahendeid, -materjale ja -meetodeid kasutatakse;• mida tehakse (näiteks kuidas ja kui kaua midagi tehakse); • millised ohutegurid on juba tuvastatud ja millest need tulenevad;• millised on olemasolevate ohutegurite võimalikud tagajärjed;• milliseid kaitsemeetmeid kasutatakse;• milliseid õnnetusi, kutsehaigusi ja teisi tervisehäireid on esinenud; • millised on töökohaga seotud õiguslikud või muud nõuded.
To identify hazards at the workplace use the GENERAL CHECKLIST and:
Ohutegurite tuvastamiseks töökohas kasutage ÜLDIST KONTROLL-LOENDIT ning:
We have also provided some checklists for the following specific sectors:
Käesolevas juhendis on kontroll-loendid järgmiste spetsiiliste valdkondade kohta:
• o ce work• construction• car repair• food processing• woodworking• agriculture• small-scale surface mining
• kontoritöö• ehitus• autoremont• toiduainetöötlus• puidutöötlus• põllumajandus• väikesed karjäärid
If you are involved in one of these activities, go to the sector-specific checklists in PART IV.
Riski hindamisel mõnes nimetatud valdkonnas kasutage IV OSAS olevat sektorispetsiilist kontroll-loendit.
• if you know that a hazard exists tick “YES”• if you know that a hazard does not exist tick “NO”• if you are not sure if a hazard exists: use the HAZARD-SPECIFIC CHECKLIST indicated in column 5• if there is no hazard-specific checklist indicated in column 5 of the GENERAL CHECKLIST, you can look for further information on the websites of the European Agency (http://hwi.osha.europa.eu) or national authorities, or ask your local occupational safety and health advisors for assistance.
• kui nimetatud ohutegurTeile teadaolevalt esineb tehke märge lahtrisse «JAH»• kui nimetatud ohuteguritTeile teadolevalt ei esine tehke märge lahtrisse «EI»• kui Te pole kindel, kas nimetatud ohutegur esineb või mitte:kasutage OHUSPETSIIFILIST KONTROLL-LOENDIT, millele on viidatud viiendas veerus;• kui ÜLDISE KONTROLL-LOENDI viiendas veerus ei ole osutatud ühelegi ohuspetsiilisele loendile, saab lisateavet kas EuroopaTööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri (http://hwi.osha.europa.eu) või vastavate riiklike ametiasutuste veebilehtedelt, abi saamiseks võib pöörduda ka kohalike tööohutuse ja tervishoiu nõustajate poole.
YOUR RISK ASSESSMENT SHOULD BE CARRIED OUT WITH AN ACTIVE INVOLVEMENT OF ALL THE WORKFORCE.
RISKIHINDAMISES PEAKSID AKTIIVSELT OSALEMA KÕIK TÖÖTAJAD.
Checklist – General
Kontroll-loend – üldine
Do not know: go to this hazard-specific checklist:
Ei oska öelda: kasutage osutatud ohuspetsiilist kontroll-loendit:
How can I assess risk arising from a hazard?
Kuidas hinnata ohutegurist tulenevat riski?
A. For each identified hazard:Decide if risk is small, medium, or high taking into account the probability and severity of harm which can be caused by a hazard.
A. Iga tuvastatud ohuteguri puhul::Määrake kindlaks, kas risk on madal, keskmine või kõrge, võttes arvesse ohutegurist tuleneva võimaliku kahju tõenäosust ja raskusastet.
Use the table below to make the decision.
Otsustamisel kasutage järgmist tabelit.
Extreme harm Medium (2)High (3)High (3)
Väga kahjulik Keskmine (2)Kõrge (3)Kõrge (3)
Severity of consequences Medium harm Small (1)Medium (2)High (3)
Tõenäosus Väga ebatõenäoline Tõenäoline Väga tõenäoline
Moderate harm Small (1)Small (1)Medium (2)
Mõõdukalt kahjulik Madal (1)Madal (1)Keskmine (2)
Probability Highly improbable Probable Highly probable
Tagajärgede raskusaste Keskmiselt kahjulik Madal (1)Keskmine (2)Kõrge (3)
• Medium harmful: accidents and illnesses causing moderate, but prolonged or periodically recurring distress (such as wounds, simple fractures, second-degree burns on a limited body surface, dermal allergy, etc.).• Extremely harmful: accidents and illnesses causing grave and permanent distress and/or death (e.g., amputations, complex fractures leading to disability, cancer, second- or third-degree burns on a large body surface, etc.).
• Keskmiselt kahjulik: õnnetused ja haigused, mis põhjustavad küll kergeid, aga pikaajalisi või reeglipäraselt korduvaid kahjustusi (näiteks haavad, kerged luumurrud, teise astme põletushaavad piiratud osal kehapinnast, nahaallergia jms).• Väga kahjulik: õnnetused ja haigused, mis põhjustavad raskeid ja püsivaid kahjustusi ja/või surma (näiteks amputatsioon, puuet põhjustavad rasked luumurrud, teise ja kolmanda astme põletushaavad suurel osal kehapinnast jms).
• Highly improbable: should not materialise during the entire occupational career of an employee.• Probable: may materialise only a few times during the occupational career of an employee.• Highly probable: may materialise repeatedly during the occupational career of an employee.• Moderately harmful: accidents and illnesses not causing prolonged distress (such as small nicks, eye irritations, headaches, etc.).
• Väga ebatõenäoline: ei tohiks ilmneda töötaja kogu töötamise aja jooksul kordagi.• Tõenäoline: võib ilmneda töötaja kogu töötamise aja jooksul ainult paar korda. • Väga tõenäoline: võib ilmneda töötaja kogu töötamise aja jooksul korduvalt.• Mõõdukalt kahjulik: õnnetused ja haigused, mis ei põhjusta pikaajalisi kahjustusi (näiteks kerged haavad, silmaärritus, peavalu jms).
B. Decide whether risk arising from a hazard is acceptable or unacceptable.
B. Otsustage, kas ohutegurist tulenev risk on lubatav või mitte.
In general:• high risk is unacceptable,• small and medium risk is acceptable.
Üldiselt:• kõrge risk ei ole lubatav,• madal ja keskmine risk on lubatav.
If legal requirements are not complied with, risk is not acceptable!
Juhul kui õigusnõuded ei ole täidetud, ei ole risk lubatav!
How can I plan actions to eliminate or
Kuidas kavandada tegevusi
How should I document reduce risk arising from that hazard?
Kuidas tuleks riskihindamist dokumenteerida?
my risk assessment?
ohutegurist tuleneva riski kõrvaldamiseks või vähendamiseks?
You can document risk assessment for each workplace using the RISK ASSESSMENT SHEET below.
Riskihindamise dokumenteerimiseks igas töökohas võib kasutada järgmist RISKIHINDAMISE ANKEETI.
• If risk is high and assessed as unacceptable, actions to reduce it need to be taken at once. • If risk is medium and assessed as acceptable, it is recommended to plan actions to reduce its level.• If risk is small and assessed as acceptable, it is necessary to ensure that it will remain at the same level.
• Kui risk on kõrge ja hinnatud lubamatuks, tuleb otsekohe astuda samme riski vähendamiseks. • Kui risk on keskmine ja hinnatud lubatavaks, on soovitav kavandada tegevusi riskitaseme alandamiseks.• Kui risk on madal ja hinnatud lubatavaks, on vaja tagada, et see nii ka püsiks.
Preventive and protective measures should be implemented in the following order of priority:• eliminate hazard/risk,• minimise hazard/risk, through organisational measures,• minimise hazard/risk, through collective protective measures • reduce risk, through appropriate personal protective equipment.
Ennetus- ja kaitsemeetmeid tuleks rakendada järgmises tähtsusjärjekorras:• ohuteguri/riski kõrvaldamine,• ohuteguri/riski minimeerimine korralduslike meetmete abil, • ohuteguri/riski minimeerimine ühiskaitsemeetmete abil, • riski vähendamine sobivate isikukaitsevahendite abil.
To nd examples of measures which can be used to reduce risk, go to hazard-specific checklists in PART III or PART IV.
Näiteid riski vähendamiseks sobivate meetmete kohta leiab III ja IV osas esitatud ohuspetsiilistest kontroll-loenditest.
Company name and address
Ettevõtte nimi ja aadress
Workplace: (name of the workplace)
Töökoht: (töökoha nimetus)
Name of employee: (name of person working at the workplace)
Töötaja nimi: (selle töökoha töötaja nimi)
PREVENTIVE/PROTECTIVE MEASURES USED
RISKI VÄHENDAMISEKS KAVANDATUDTEGEVUSED TEGEVUSED
RISK ESTIMATION/EVALUATION
KASUTUSEL OLEVAD ENNETUS- JA/VÕI KAITSEMEETMED
Signature[s] of people carrying out risk assessment
Riski hinnanud inimeste allkirjad
Signature[s] of people working at the workplace
Töökoha töötajate allkirjad
An initiative of: http://hwi.osha.europa.eu
Programmi algataja:
Risk AssessmentTool Tool
Riskihindamisjuhend
Checklists for hazards and sectors _BAR_ Part III – IV http://hwi.osha.europa.eu n u l l
Ohutegurite tuvastamine ja ennetusmeetmete valimine _BAR_ III – IV osa http://hwi.osha.europa.eu
AS S E S S M E N T
RISKIHINDAMISJUHEND
MEASURES
VALIMINE