natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The European Union's financial contribution will be€ 900.000 a year, which Mozambique will use in full to finance a multiannual programme for the development of sustainablefisheries.
Euroopa Liidu hüvitis on 900 000 eurotaastas – summa, mille Mosambiik kasutab täielikult mitmeaastasesäästva kalanduse arengu kava rahastamiseks.
Programme implementation will be supervised by a joint Mozambique-EU Committee. Lastly, vessel owners will be takingon a larger share of the financial contribution: their part has beenraised from € 25 to 35/tonne, while the European Union's sharedrops from € 75 to 65.
Selle programmielluviimist kontrollib Mosambiigi-Euroopa Liidu segakomitee.Lõpuks suurendati reederite panust sellesse hüvitisse, see tõuseb25 eurolt 35 eurole tonni kohta, samal ajal kui Euroopa Liidu omaväheneb 75 eurolt 65 eurole.
The agreement still has to be ratified byboth parties to take effect.
Selle lepingu peavad ratifitseerimamõlemad pooled, et see jõustuks.
The five regional fisheries organisations (RFOs)(1)charged withmanaging tuna stocks in the Atlantic, Indian and Pacific Oceanshave decided to coordinate their efforts to improve managementof this intensively exploited resource, such as Atlantic bluefin tuna(see article p. 9).
Viis piirkondlikku kalandusorganisatsiooni (ORP)(1), kelleülesandeks on majandada tuunide varusid Atlandi, India ja Vaikses ookeanis, otsustasid kooskõlastada oma jõupingutused,et parandada niisuguse väga nõutud varu majandamist nagu Atlandi harilik tuun (vt artikli punkti 9).
They met in January 2007 in Kobe, Japan, to present their strategies to one another and to identify areas ofaction where coordination could help improve management oftuna fisheries.
Nad kogunesid jaanuaris2007 Jaapanis Kobes, et tutvustada üksteisele oma strateegiaid ja selgitada välja tegevusvaldkondi, kus nad võiksid oma tegevustkooskõlastada, et parandada tuunipüügi majandamist.
This extraordinary meeting concluded with theadoption of an action plan whereby the five tuna RFOs agreed to coordinate their efforts in various areas, including thestandardisation of statistics, allocation of fishing possibilities, the relevance and proportionality of penalties, development ofecosystem-based management, reducing bycatches and the fightagainst illegal fishing, which is considered the leading cause ofoverfishing of tuna worldwide.
Seeerakorraline koosolek lõppes tegevuskava vastuvõtmisega,millega viis piirkondlikku tuunipüügiorganisatsiooni kohustuvadkooskõlastama oma jõupingutused erinevates valdkondades,näiteks muuhulgas statistiliste andmete standardimine,püügivõimaluste andmine, karistuste asjakohasus japroportsionaalsus, ökosüsteemil põhineva majandamisearendamine, juhusliku püügi vähendamine ja võitlusebaseadusliku kalapüügiga, mida peetakse tuunide ülepüügipõhiliseks põhjuseks kõikjal maailmas.
In this context, the RFOs alsoagreed to coordinate the development of certain means to fightthis illegal trade, such as joint lists of registered vessels and vesselsknown for illegal practices, development of a catch monitoringsystem, strengthening of regulations on transhipment at sea, etc.Members of the RFOs will be monitoring the coordination nextyear, together with independent experts.
Selles raamistikuskohustusid piirkondlikud kalandusorganisatsioonidkooskõlastama mõningate võitluses ebaseadusliku kalapüügigakasutatavate vahendite arendamist, näiteks registreeritud laevadeja teadaolevalt ebaseadusliku kalapüügiga tegelevate laevadeühised loetelud, püügi järelevalve süsteemi loomine, merelümberlaadimist käsitlevate õigusnormide tugevdamine jne.Piirkondlike kalandusorganisatsioonide liikmed, samutisõltumatud eksperdid kontrollivad järgmisel aastal sedakooskõlastamist.
Another meeting isscheduled for January 2009 in Spain.
Jaanuaris 2009 peaks Hispaanias aset leidma uuskoosolek.
As a member of most ofthese RFOs, the European Union is committed to promoting earlyimplementation of the different measures.For more information, see: http://www.tuna-org.org
Enamike nende piirkondlike organisatsioonide liikmenakohustus Euroopa Liit julgustama nende meetmete kiiretelluviimist.Põhjalikumat teavet saab leheküljelt http://www.tuna-org.org.
(1)The International Commission for the Conservation of Atlantic Tunas, the Inter-American Tropical Tuna Commission, the Indian Ocean Tuna Commission, the Western and Central Pacific Fisheries Commission and the Commission for the Conservation of Southern Bluefin Tuna.
(1)Atlandi Tuunide Säilitamise Rahvusvaheline Komisjon, Troopiliste Tuunide Üleameerikaline Komisjon, India Ookeani Tuunide Komisjon, Vaikse Ookeani Lääne- ja Keskosa Kalanduskomisjon ja Lõunapoolkera Hariliku Tuuni Säilitamise Komisjon.
Climate change: what impact on fisheries?
Kliimamuutus – milline on selle mõju kalandusele?
Turbot:the future lies in farming
Harilik kammeljas: püügist ja kasvatamisest
Romania:a sector in the making
Rumeenia: tulevikukalandus
Shows and exhibitions•Interpescas, Aveiro (Portugal), 20-23 September 2007
Messid ja näitused•Interpescas, Aveiro (Portugal), 20.–23. september 2007
Climate change:what impact on fisheries?
Artikkel Kliimamuutus – milline on selle mõju kalandusele?
The organizers of Portugal's first large-scale national fisheries andseafood exhibition hope to make it an annual event drawing inoperators from throughout the sector. > For more information:Tel: +351 916 63 87 57E-mail: comercial@exposan.pt Website: http://www.interpescas.com
Esimest korda on suur rahvusvaheline mess pühendatud Portugalikalandus- ja vesiviljelussektorile. Korraldajad loodavad sellemuuta suureks aastasündmuseks, mis on mõeldud soodustamakohtumisi kalandus- ja vesiviljelussektoris tegutsejate vahel. > Lisateave:Tel: +3519 1663 8757E-post: comercial@exposan.pt Kodulehekülg: http://www.interpescas.com
Europe's commitment: cutting greenhouse gas emissions by 20%
Euroopa võtab endale kohustuse vähendada kasvuhoonegaaside koguseid 20% võrra
Profile Romania: a sector on ice
Profiil Rumeenia – hooletusse jäetud sektor
24-28 September 2007This meeting will draw up stock management guidelines forspecies exploited in the North- West Atlantic, based on therecommendations of the association's Scientific Council. > For more information:Tel: +1 902 468 55 90E-mail: info@nafo.int Website: www.nafo.int
24.–28. september 2007Sellel koosolekul pannakse teadusnõukogu soovituste põhjalpaika Loode-Atlandi varude haldamise üldsuunised. > Lisateave:Tel: +190 2468 5590E-post: info@nafo.int Kodulehekülg: www.nafo.int
Turbot farming: a luxury product nurtures a growing industry
Harilik kammeljas – delikatess, mille kasvatamine laieneb
25-27 September 2007Ireland is hosting the annual travelling event this year.
25.–27. september 2007See iga-aastane rändav üritus toimub sel aastal Iirimaal.
The exhibitions and conferences will focus on innovation,particularly new technologies, new products, new methods,quality assurance and ecological labelling. > For more information:Website: www.worldseafoodcongress07.com
Kongressi näitused ja kava on pühendatud uuendustele, eriti tehnoloogia, toodete, meetodite, kvaliteeditagamise ja ökoloogia alal. > Lisateave:Kodulehekülg: www.worldseafoodcongress07.com
Windhoek (Namibia), 8-12 October 2007This annual meeting brings together the states involved inmanagement of deep-sea resources in the South-East Atlantic (off the coast of Southern Africa).
8.–12. oktoober 2007Sellele iga-aastasele koosolekule kogunevad liikmesriigid, kes osalevad Kagu-Atlandi süvamerevarude (Aafrikalõunapoolkeraosa süvamere) varude haldamises.
Fisheries and aquaculture in Europeis published five times a year and it is also available on the Fisheries and Maritime Affairs DGweb site: http://ec.europa.eu/fisheries/publications/magazine_en.htm Editor: European Commission, Directorate-General for Fisheries and Maritime Affairs, Director-General.Disclaimer: Whilst the Fisheries and Maritime Affairs DG is responsible for the overall production of this magazine, it is not responsible for the accuracy, content or viewsexpressed within particular articles.
Euroopa kalandus ja akvakultuurilmub viis korda aastas ning seda avaldatakse ka kalandus- ja merendusasjade PD koduleheküljel (http://ec.europa.eu/fisheries/publications/magazine_en.htm).Vastutav väljaandja: Euroopa Komisjon, kalandus- ja merendusasjade peadirektoraat, peadirektor.Vastutust piirav tingimus: kalandus- ja merendusasjade PD vastutab vaid väljaande avaldamise üldküsimuste eest ega ole mingil viisil heaks kiitnud või kinnitanud selles avaldatavaid seisukohti.
The Commission has not, save where otherwise stated, adopted or in any way approved any view appearing in this publication and statements should not be relied upon asstatements of the Commission’s or the Fisheries and Maritime Affairs DG’s views.The Commission does not guarantee the accuracy of the data included in this publication, nor does the Commission or any person acting on its behalf accept responsibilityfor any use made thereof.© European Communities, 2007.Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.Photo: © Lionel Flageul
Ajakirjas avaldatud arvamusi ei saa tõlgendada Euroopa Komisjoni kalandus- ja merendusasjade PD ametliku seisukohana.Komisjon ei vastuta väljaandes avaldatud andmete õigsuse eest.Komisjon ega tema nimel tegutsevad isikud ei vastuta ajakirja kasutusviisi eest.© Euroopa Ühendus, 2007.Väljaannet võib kopeerida vaid juhul, kui esitatakse viide allikmaterjalile.Kaanefoto: © Lionel Flageul
Climate change and fisheries: the need to combat global warming and strengthen stocks
Kliimamuutus ja kalandus – võitlus soojenemisega ja varude suurendamine
Scientistshave all recognised the reality of the climate change we are now experiencing.
Kõikteadlased tunnistavad, et me elame praegu kliimamuutuse olukorras.
The earth's atmosphere haswarmed by 0.74 °C in the past century.
Maakera atmosfäär on viimase sajandi jooksulsoojenenud 0,74 °C võrra.
This may not seem like much, but the impacts of this "slight" warming onecosystems are already significant and they suggest what might lie ahead if the climate changes further, as projected in or i a l E d it all the expert scenarios.
See võib tunduda tühine näitaja, kuid selle „väikese” soojenemise tagajärjed ökosüsteemidele on k ir it J u h tähelepanu väärivad ja lasevad aimata, mis võib veel tulla, kui maakera soojeneb edasi, nagu ennustavad kõik teaduslikudstsenaariumid.
The impact on the marine environment is already apparent: the sea level is rising, currents are changing course, the oceansare becoming more acidic, species' natural ranges are shifting, and so on.
Tagajärjed merekeskkonnale on juba tunda – meretase tõuseb, hoovused muutuvad, ookeanid muutuvad happelisemaks,liikide areaalid nihkuvad paigast…
The scientists of the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) have confirmed the reality of climate change andits consequences.
Rahvusvahelise kliimamuutuse töörühma teadlased kinnitavad kliima muutumist ja selle tagajärgi.
There are signs that the trend is accelerating.
Mõned märgid näitavad,et see areng üha kiireneb.
The 10 warmest years on record have all occurred since1990.
Kümme kõige soojemat aastat on registreeritud pärast 1990. aastat.
Concentrations of methane and CO2in the air have reached levels never equalled over 650 000 years…
Metaani ja CO2kogusedatmosfääris on praegu tasemel, millist ei ole olnud 650 000 aasta jooksul…
For these experts, global warming is inevitable.
Nende ekspertide arvates on soojenemine vältimatu.
The goal now is to limit its scope.
Nüüd jääb üle veel vaid püüda vähendada selle ulatust.
A rise of more than 1.5-2.5 °C in the earth'saverage temperature would bring changes that would obviously be disastrous for biodiversity, but for human civilisationas well.
Kui maakerakeskmine temperatuur soojeneb rohkem kui 1,5–2,5 °C võrra, on vaputused sellised, et need kujutavad endast kindlastikatastroofi bioloogilisele mitmekesisusele, sealhulgas ka inimtsivilisatsioonile.
Hence the need to limit the temperature increase: an objective of 2 °C was set by the 27 European Union countriesearly this year.
Siit ka vajadus piirata temperatuuride tõusu– see on eesmärk, mille 27 Euroopa Liidu liikmesriiki kehtestasid selle aasta algul 2% tasemel.
Ambitious target figures, going well beyond the EU's current international commitments, have thereforebeen set: cutting greenhouse gas emissions by 20% by 2020 and increasing the share of renewable energy to 20%.
Püstitati suured arvulisedeesmärgid, mis ületavad ELi praegused rahvusvahelised kohustused – vähendada aastaks 2020 meie kasvuhoonegaasideheiteid ja tõsta taastuva energia osakaalu meie energiatarbimises 20%-le.
Achieving those targets means that combating climate change must become a priority in all European Union policies.
Selle saavutamiseks peab võitlusest kliimamuutusega saama kõikide ELi poliitikavaldkondade prioriteet.
The fisheries sector is no exception.
See puudutab kakalandust.
Like all energy-consuming economic activities, it has a negative impact on the climate.If the sector already starts analysing the energy performances of its fishing methods and gears, it can help reduceconsumption of fossil fuels, which produce greenhouse gases.
Nagu kõikidel majandustegevuse valdkondadel, mille käigus tarbitakse energiat, on ka kalandusel negatiivnemõju kliimale. Hakates juba täna mõtlema meetodite ja püügivahendite energiasäästlikkusele, on võimalik vähendadakasvuhoonegaase tekitava fossiilse energia tarbimist.
So it is essential to strengthen stocks to cope withthese changes.
Seega on väga oluline suurendada varusid, et selle muutusega toimetulla.
Now more than ever it is more important to stop weakening resources through overfishing… e ro p u
Rohkem kui kunagi varem on tarvis lõpetada nende kahjustamine ja seega ülekalastamine…
E in e is h e ri es and a q u a cu lt u r F
Toimetus k u lt u u r a ja a k v and u s la k ro o p au E
Climate change What impact on fisheries?
Kliimamuutus Milline on selle mõju kalandusele?
Climate change is already affectingmarine ecosystems.
Kliimamuutusel on juba mõju mereökosüsteemidele.
Its impact can be seen in theacidification of the oceans, rising sea levels, an increase instorms and higher water temperatures.
See väljendub praegu ookeanidehappelisuse suurenemises, merepinna tõusus, tormidesagenemises ja veetemperatuuri soojenemises.
The earth's climate is heating up, primarily as a result of human activity.
Planeedi kliima soojeneb ja inimtegevus on selle peamine põhjustaja.
This realityis today widely recognised by the scientific community and most politicalauthorities.
Teadlased ja enamik poliitilisi võime on seda tegelikkust praeguseks väga laialdaselttunnustanud.
The facts are unequivocal: ecosystems are already being affected byglobal warming. If we fail to react rapidly now, we open the door to major upheavalswhich will have serious consequences both for the environment and for all humanactivities.
Pole võimalik kahelda, et see soojenemine on ökosüsteeme jubakahjustanud ning kui me ei reageeri kiiresti, toimuvad suured vapustused, millel on olulisi tagajärgi keskkonnale ja kogu inimtegevusele.
Sectors which depend on the exploitation of natural resources, such asfisheries, are particularly at risk.
Eriti sellistele tegevustele,mis sõltuvad loodusvarade kasutamisest nagu kalandus.
The Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), madeup of scientists throughout the world, has assessed the current predict temperature increases of 1.5 °C or more by the end of thecentury.
Rahvusvaheline kliimamuutuste töörühm, kuhu kuulub ökosüsteeme, millele kliimamuutus avaldab juba praegu teatavatmõju1.
The following are some of the most important: per o u in E e
Nimetame mõned peamised:
• and future impact of climate change. The experts have released asynthesis report on their work.
• k u lt u u r a teadlasi kogu maailmast, on hinnanud kliimamuutuse praegust jatulevast mõju ning avaldanud oma tööde lühikese aruande.
Although this paper does not givedetails on marine ecosystems or fisheries the full report, to bepublished later this year, is expected to confirm the many studiesshowing that climate change has already had repercussions onmarine ecosystems, fish stocks and fisheries.
Sellesei kõnelda üksikasjalikult ei mere ökosüsteemist ega kalandusest,vaid oodatakse, kuni aruande täielik versioon, mis avaldataksesellel aastal hiljem, kinnitaks neid paljusid uurimusi, mis näitavad,et kliimamuutus on juba avaldanud mõju mere ökosüsteemidele,kalavarudele ja kalandusele.
Marine warming – The increase in atmospheric temperaturehas repercussions on bodies of water.
Merevee soojenemine.Atmosfääri temperatuuri tõuspeegeldub veemassis.
The temperature ofsurface waters has risen by around 1.5 °C since the 1960s.Recent research shows a warming of the seas up to a depth of 3 000 metres.
Pealmiste veekihtide temperatuur ontõusnud 1,5 °C võrra alates 1960ndatest aastatest. Hiljutiseduuringud on võimaldanud teha kindlaks merevee soojenemisekuni 3000 meetri sügavuseni.
The temperature of the North Sea, for example,has risen by 1.1 °C over the last 30 years.
Näiteks Põhjamere temperatuuron tõusnud viimase 30 aasta jooksul 1,1 °C võrra.
(1)See SEC(2007) 8, impact study of Communication COM(2007) 2 “Limiting global climate change to 2 degrees Celsius – The way ahead for 2020 and beyond.” (2) pH is a measure of acidity, with neutral solutions having a pH of 7.
(1)Vt SEC 8/2007 teatise KOM 2/2007 mõju-uuring „Ülemaailmse kliimamuutuse piiramine 2 Celsiuse kraadiga – Edasine tegevuskäik aastaks 2020 ja järgnevateks aastateks”.(2)Näitaja pH on happelisuse parameeter, kusjuures neutraalne pH-tase on 7.
Sea level has risen by 19.5 cm since 1870, withserious impacts on coastal regions.
Alates 1870. aastast on see tõusnud 19,5 cm, mis kutsub esilevapustusi rannikualadel.
•An increasing number of extreme weather events – Climate change is being seen in increasingly frequent periods of drought, heavy precipitation and storms.
•Äärmuslike ilmastikunähtuste sagenemine.Kliimamuutusväljendub praegu põuaperioodide, hoovihmade ja tormidesagenemises.
In the northwest Atlantic, events of extreme winds and high waves are on therise.
Kirde-Atlandil sagenevad tugevad tuulehood jakõrged lained.
Weakened resources in jeopardy
Niisugust nähtust võib täheldada ka rohkem lõuna pool.
A similar phenomenon can be seen to the south.
Liigid,kes tavaliselt elavad Aafrika rannikul, liiguvad põhja poole.
Species thathabitually live along the African coasts are moving northwards.Tropical species of black codling (Physiculus dalwigki),rockling(Gaidropsarus granti)and snake eel (Pisodonophis semicinctus)arenow being spotted in Galician waters.
Tursa,gaidropsarus grantija pisodonophis semicinctus’e troopiliste liikideasuala on praegu täheldatud kuni Galiitsiani.
The CIESM3Atlas of exoticspecies is continually adding to its list of tropical fish that havemoved into the Mediterranean via the Suez Canal or the Straits of Gibraltar, including sharks and sole from Senegal, two specieswith considerable commercial potential.
Lisaks pikendab Vahemere Teaduskomisjon3oma eksootiliste liikide atlasespidevalt troopiliste kalade loetelu, kes on tulnud Suessi kanali või Gibraltari väina kaudu Vahemerre, et sinna jäädagi. Nende hulgason ka siidhallhai ja senegali merikeel – kaks liiki, kellel on suurkaubanduslik potentsiaal.
These impacts, which have already been widely established, have observable consequences on certain species.
Nendel laialdaselt täheldatud mõjudel on märkimisväärseidtagajärgi mõningatele liikidele.
Climatechange plays a role, for example, in the decline in North Sea and Baltic cod stocks.
Soojenemine võib näiteksetendada olulist rolli Põhjamere ja Läänemere tursavarudevähenemises.
And this occurs for different reasons, given theextreme complexity of the climate's interaction with ecosystems.
Ning seda erinevatel põhjustel, võttes arvesse kliima ja ökosüsteemide koostoime äärmist keerukust.
These changes are not negative as such, since they sometimescreate new fishing activities.
Need muutused ei ole iseenesest negatiivsed, sest nendetulemuseks on mõnikord uued kalapüügivõimalused.
However, their indirect effects on thefragile balance of marine ecosystems and on the species currentlymaking up part of such ecosystems are not yet well known.Permanent vigilance thus remains vital.
Nendekaudsed mõjud mere ökosüsteemide õrnale tasakaalule japraegustele seal elavatele liikidele ei ole veel hästi teada ningseetõttu on tarvis pidevat valvsust.
Multiple effects
Eripalgeline mõju
In addition to species displacement, climate change puts othertypes of pressure on aquatic ecosystems.
Peale liikide ümberpaiknemise avaldab kliimamuutus veeökosüsteemidele ka teist laadi mõju. Mõned näited.
In the North Sea, this decline seems to be caused by shifts in thegeographical ranges of plankton.
Põhjameres näib see vähenemine olevat põhjustatudplanktonipopulatsioonide ümberpaiknemisest.
The dominant species, Calanusfinmarchicus,on which cod larvae feed, have shifted from the North Sea to the Arctic Ocean in search of colder waters.
Calanusfinmarchicus,peamine liik, millest toituvad tursamaimud, on liikunud külmema vee otsingul Põhjamerest Põhja-Jäämerepoole.
Itsbiomass in the North Sea has dropped by 70% since the 1960s.Species of plankton from the south, which are replacing it, are lessabundant and do not seem suited to the larval stage of cod.
Tema biomass Põhjameres on langenud 70% võrra alates1960ndatest aastatest. Lõunast tulnud planktoniliigid, mis sedaasendavad, on vähem rikkalikud ega näi tursa maimustaadiumissobivat.
So the decline in the favourite prey of cod larvae partially explainsthe problems of cod stocks in the North Sea.
Nende maimude lemmiksaagi vähenemine selgitab niisiisosaliselt tursaprobleeme Põhjamerel.
Feeding on agricultural pollution and untreated wastewater,aquatic vegetation develops excessively, depleting water of itsoxygen.
Veetaimestik, mida toidavad põllumajanduslik reostus jatöötlemata reoveed, areneb liigselt ning kutsub esile vee hapnikuhõrenemise.
This phenomenon, known as eutrophication, is a type ofpollution that has long been present in all European coastalwaters.
Seda nimetatakse ka eutrofeerumiseks ja see onreostuse liik, mis on haaranud kõik Euroopa rannikuveed jubaammu.
For the last 30 years or so, however, eutrophication hasbecome more intense because of higher water temperatures andthe release into aquatic environments of eroded earth due torising sea levels.
Kuid juba umbes kolmkümmend aastat laienebeutrofeerumine veetemperatuuri ja meretaseme tõusust tingitudmaismaa erosiooni tagajärjel tekkinud materjali tõttu.
The phenomenon results in an increasingnumber of green, red and brown tides and excessive growth ofplankton on European coasts.
See nähtuson paljude roheliste, punaste ja pruunide loodete ning vetikateõitsemise sagenemise põhjus Euroopa rannikualadel.
These imperil marine life bydepleting the water of oxygen and occasionally by releasing toxicsubstances.
Neednähtused seavad ohtu veealuse elu, võttes sellelt ära hapniku ningvabastades mõnikord mürgiseid aineid.
In addition to the problems they create foraquaculture, they lead to high mortality among young marineorganisms living in coastal waters.
Peale probleemide, midasee põhjustab vesiviljelusele, kutsuvad need esile rannikuäärsetenoorte veeorganismide suure suremuse.
In the Baltic, mild winters, a reduced inflow of water from the Skagerrak and higher rainfall and river flows have resulted ingradual desalination.
Läänemerel on pehmed talved, Skagerraki merevee juurdevooluvähenemine ning suuremad vihmad ja rohkem jõevett toonudkaasa järk-järgulise magedaks muutumise.
Salt water, which is heavier than fresh water,is now found at deeper levels.
Soolast vett, mis onmagedast raskem, tuleb niisiis otsida sügavamalt.
Cod eggs sink before reaching acertain salt density, which enables them to remain in suspension.Therefore they now sink further towards the sea bed, to depthswhere the lack of oxygen makes their survival much moredifficult.
Tursamari, misvõimaldab jääda tursal hõljuma, vajab teatavat soolatihedust jaseetõttu laskuvad kalad rohkem põhja, sügavustesse, kus hapnikupuudus muudab nende ellujäämise raskemaks.