natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some earlier ESF projects in Estonia, 2000-2006
ESFi mõned varasemad projektid Eestis 2000-2006
Call centre training for the unemployed This project trained 390 people to acquire English, Russian, computer and communication skills.
Kõnekeskuse koolitus töötutele Projekti käigus õpetati 390 inimesele inglise ja vene keele, arvuti- ning suhtlemisoskust.
Training took place in four-week cycles, with 30 people studying in each course.
Koolitus toimus neljanädalaste tsüklite kaupa, igal kursusel õppis 30 inimest.
Around 95% of the people taking part in the course subsequently found jobs.
Ligikaudu 95% kursusel osalenud inimestest leidis hiljem töökoha.
A follow-up project is now being planned, with ESF support, which will train the unemployed in service and sales skills in order to increase their opportunities in the labour market.
Praegu kavandatakse ESFi toetusega jätkuprojekti, õpetamaks töötutele teenindus- ja müügioskust, et parandada nende võimalusi tööturul.
The European Social Fund in Estonia, 2007-2013
Euroopa Sotsiaalfond Eestis 2007-2013
Human resources development system in Estonia To deal with Estonia’s lack of skilled workers, such as welders and machine tool operators, this project established a training system for the machinery, appliances and metal industry sector.
Inimressursside arendamise süsteem Eestis Et tegeleda Eesti kvalifitseeritud tööliste, nagu keevitajate ja tööpingioperaatorite puudusega, loodi antud projekti käigus koolitussüsteem masinate, seadmete ja metallitööstuse sektori jaoks.
It brought together employers and educational institutions specialising in metalworking and engineering.
Projekt koondas töövõtjaid ning metallitööle ja tehnilisele haridusele spetsialiseerunud haridusasutusi.
Using the internet, the availability of opportunities and courses was published on-line, leading to free, joint-training pilot schemes.
Vabade õppekohtade ja pakutavate kursuste nimekirjad avaldati jooksvalt internetis, mis viis tasuta ühiskoolituse pilootsüsteemini.
and knowledge-based industries, ESF funding is being used to help the workforce adapt to the new needs of businesses. It will help in creating new opportunities for existing workers through training and lifelong learning, bringing excluded groups into employment, and educating the
Nii käivitati süsteem, mida järgmistel aastatel laiendati, et hõlmata ka ehitussektorit, puidutööstust, infotehnoloogiat ja elektroonikat ning autotööstust.
In-service training for the over 50s In 2004, 30% of the unemployed in Saare County were 50 years old or over.
Üle 50-aastaste täiendõpe 2004. aastal oli 30% Saare maakonna töötutest 50-aastased või vanemad.
Thirty unemployed people in this age bracket were selected to participate in a course designed to get them to re-evaluate their career goals.
Antud vanuserühmast valiti kolmkümmend töötut, et nad osaleksid kursusel, mis oli mõeldud nende suunamiseks oma karjäärieesmärkide ümberhindamisele.
They started with a three-week course on job seeking and then received specific training.
Nad alustasid kolmenädalase tööotsingukursusega, peale mida osalesid erialakoolitusel.
Subsequently, 90% succeeded in nding work, some setting up in business for themselves in elds including handicraft and sewing, beekeeping, bed-and-breakfast for tourists, electrical work and sheep breeding.
Kursuse järel õnnestus 90%-l neist tööd leida, mõned alustasid ettevõtlusega valdkondades, mille hulka kuulusid käsitöö ja õmblemine, mesindus, turistide kodumajutus, elektritööd ja lambakasvatus.
young to meet the needs of the economy as it evolves.
Nende abil luuakse olemasolevatele töötajatele koolituse ja elukestva õppe abil uusi võimalusi, tuuakse tööturult tõrjutud elanikkonna gruppe tööhõivesse ja õpetatakse noori, et areneva majanduse vajadustega sammu pidada.
Eligible regions 2007-2013
Abikõlblikud piirkonnad 2007-2013
The European Social Fund in brief
Lühidalt Euroopa Sotsiaalfondist
The European Social Fund, created in 1957, is the European Union’s main financial instrument for investing in people.
1957. aastal loodud Euroopa Sotsiaalfond on Euroopa Liidu peamine rahastamisvahend inimestesse investeerimiseks.
It supports employment and helps people enhance their education and skills.
Fond toetab tööhõivet ja aitab inimestel täiendada oma haridust ja kutseoskusi.
This improves their job prospects.
Tänu sellele paranevad tööväljavaated.
Member States and regions devise their own ESF Operational Programmes, in order to respond to the real needs‘on the ground’.
Liikmesriigid ja piirkonnad koostavad oma ESFi tegevuskava, et lahendada antud piirkonna tegelikke probleeme.
Over the period 2007-2013, the ESF will spend over 10 billion euro per year across all Member States.
Ajavahemikul 2007–2013 kulutab ESF aastas kõigi liikmesriikide peale kokku üle 10 miljardi euro.
This represents more than 10% of the European Union’s total budget.
See moodustab üle 10% kogu Euroopa Liidu eelarvest.
These are the ve priorities of ESF funding at EU level:
ESFi rahastamisel on ELi tasandil viis prioriteeti: :
Helping workers and enterprises adapt to changing circumstances in the economy
Aidata töötajatel ja ettevõtetel kohaneda muutuva majandusolukorraga
Improving training and skills, both for individuals, and through better education and training systems
Muuta tööhõives ja tööturul osalemine inimestele kättesaadavamaks
Promoting partnerships between actors such as employers, trade unions and non-governmental organisations, for reform in the elds of employment and inclusion in the labour market
Täiendada haridust ja kutseoskusi nii üksikisiku tasandil kui ka läbi paremate haridus- ja koolitussüsteemide
Reinforcing the social inclusion of disadvantaged people and combating discrimination in the labour market
Partnerluse edendamine tööandjate, ametiühingute ja valitsusväliste organisatsioonidega reformide läbiviimiseks tööturul ning tööhõive ja kaasatuse suurendamiseks
The level of ESF funding differs from one region to another depending on the relative wealth.
Sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevate inimeste sotsiaalse kaasatuse tugevdamine ja diskrimineerimisega võitlemine tööturul
In some Member States and regions, the ESF can also support actions to improve the capacity and effectiveness of public administrations and public services.
ESF rahastamise tase on eri piirkondades erinev, olenevalt nende suhtelisest jõukusest.
With a GDP per head of less than 75% of the EU-25 average,
Eesti SKT inimese kohta on alla 75% EL 25 keskmisest , seega on
%UROPEAN฀#OMMISSION
Euroopa Komisjon
Priority 5: Enhancing administrative capacity
5. prioriteet: Suurem haldusvõimekus
The socio-economic and employment situation in Estonia f l flexible forms of work are encouraged, such as
Eesti sotsiaalmajanduslik ja tööhõivealane olukord tööotsijate ja töötajate tõhusama nõustamissüsteemi abil.
Although progress is being made, Estonia remains a largely low-technology economy, with productivity and wealth creation lagging behind other EU Member States.
Lisaks soodustatakse paindlikke töövorme, nagu kaugtöö ja osaajaline töö ning parandatakse lastehoiu- ja ülalpeetavate pereliikmete hooldusteenuseid.
Shifting the economy to more high-technology manufacturing and knowledge-based services will help ensure the country’s long-term sustainability, but this means making more education and training available to improve the qualifications of the young and support lifelong learning amongst Estonia’s rapidly ageing population.
Oluline on ka inimeste teadlikkuse tõstmine ohutute töötingimuste ja terviseküsimuste alal.
This will contribute to the successful design and implementation of public sector policies.
Vaatamata toimuvale arengule jääb Eesti suuresti madaltehnoloogiliseks majanduseks, mille tootlikkus ja jõukuse loomine jääb teistele ELi liikmesriikidele alla.
More coordinated and analytical strategic planning and regulation will improve policy-making, planning and management in public administrations.
Majanduse ümberkorraldamine kõrgtehnoloogilisema tootmise ja teadmuspõhisemate teenuste tagamiseks aitab kindlustada riigi pikaajalist jätkusuutlikkust, kuid see tähendab hariduse ja koolituse kättesaadavamaks muutmist noorte kvalifikatsiooni tõstmiseks ja elukestva õppe toetamiseks Eesti kiiresti vananeva elanikkonna hulgas.
distance working and part-time working; as are improved childminding provision and care services for dependent family members.
Antud suund aitab kaasa avaliku sektori poliitikate edukale väljatöötamisele ja rakendamisele.
Raising people’s awareness about safe working conditions and health issues is also important.
Koordineeritum ja analüütilisem strateegiline planeerimine parandab valitsusasutustes poliitikakujundust, planeerimist ja juhtimist.
Priority 6: Horizontal technical assistance
6. prioriteet: Horisontaalne tehniline abi
Priority 4: Knowledge and skills for innovative entrepreneurship
4. prioriteet: Teadmised ja oskused uuendusmeelseks ettevõtluseks
Helped by strong economic growth, employment in Estonia is steadily rising, reaching 68.1% in 2006.
Tugeva majanduskasvu toel tõuseb Eesti tööhõive pidevalt, olles 2006. aastal jõudnud 68,1%-ni.
Moreover, Estonia already meets the EU employment targets for women and older people.
Lisaks on Eestis juba täidetud ELi naiste ja vanemaealiste tööhõive eesmärgid.
However, as Estonia moves more towards a technology- and knowledge-based economy, the gap between employers’needs and the skills of the workforce could become an obstacle to achieving this.
Ent kui Eesti rohkem tehnoloogia- ja teadmuspõhise majanduse suunas liigub, võib lõhe tööandjate vajaduste ja tööjõu kutseoskuste vahel takistuseks osutuda.
Already the country faces structural employment problems – higher unemployment rates among risk groups (people with disabilities, young people, long-term unemployed, non-ethnic Estonians), coupled with the lack of a skilled labour force.
Riik seisab juba silmitsi struktuursete tööhõiveprobleemidega – kõrgemad töötusemäärad riskigruppides (puuetega inimesed, noored, pikaajalised töötud, mitte-eestlased), millele lisandub kvalifitseeritud tööjõu puudus.
The longer-term threat is that structural unemployment will grow, even though jobs are available.
Pikemas perspektiivis ähvardab oht, et struktuurne tööpuudus kasvab, kuigi vabu töökohti on.
During the 2007-2013 programming period, EU allocations to Estonia will increase considerably.
Programmiperioodi 2007–2013 jooksul suurenevad ELi eraldised Eestile oluliselt.
Hiring qualified workers, as well as the continuous training and development of existing personnel, will underpin the effective and efficient implementation of the Operational Programme.
Tegevuskava tõhusa ja tulemusliku rakendamise aluseks on kvalifitseeritud töötajate töölevõtmine, samuti olemasoleva töötajaskonna pidev õppimine ja areng.
A further problem is poor health and lower life expectancy in some groups of the working-age population, which is coupled with insuficient health awareness, prevention and rehabilitation services.
Samuti on probleemiks mõnede tööealiste elanikkonnarühmade halb tervis ja madalam eluiga, millele lisanduvad ebapiisav terviseteadlikkus ning mitterahuldavad ennetus- ja rehabilitatsiooniteenused.
In 2005, 23.8% of unemployed 25-to 49-year-olds were out of work due to illness or injury.
2005. aastal ei käinud 23,8% töötutest 25–49-aastastest tööl haiguse või vigastuse tõttu.
Men with higher education on average live 13.5 years longer than men with elementary education.
Kõrgharidusega mehed elavad keskmiselt 13,5 aastat kauem kui algharidusega mehed.
The consequences of poor health are not only the suffering of individuals and their families but also the wider economic costs linked to their economic inactivity.
Halva tervise tagajärjeks ei ole ainult üksikisikute ja nende perekondade kannatused, vaid ka nende majandusliku mitteaktiivsusega seonduvad üldisemad majanduslikud tagajärjed.
This will support Operational Programme evaluations, publicity and the monitoring of committee meetings.
Toetab tegevuskava hindamist, tutvustamist ja komisjonide koosolekute vaatlemist.
Education, lifelong learning and research and development are therefore of vital importance.
Paljud Eesti ettevõtted on saavutanud edu madalate tootmiskulude abil, kuid nüüd peavad nad ellujäämise ja tulevase arengu kindlustamiseks tootma rohkem lisandväärtust.
Although Estonia has the highest number of adults in the 25-64 age group with secondary education, in the 20-24 age group the country falls behind some of its neighbours, even though it still exceeds the EU average.
Stimuleeritakse loovust, innovatsiooni ja ettevõtlikkust, samuti kvalifikatsiooni tõstmist ja kutseoskuste kooskõla tagamist kiirelt muutuvate turutingimustega .
If the problem is not addressed, the number of low-skilled workers will grow, putting a damper on the competitiveness and productivity of Estonian industry.
Koolituse kättesaadavamaks muutmiseks antakse kulude katmiseks toetust.
This problem is compounded by the predicted fall in the population of young people, from 26.7% in 2006 to an estimated 15.8% in 2013.
Toetust saavad peamiselt ettevõtted, kuid ka maakondade arenduskeskused ja ettevõtluskonsultandid, samuti rahastatakse teabekampaaniaid.
Many Estonian enterprises have built success on lowcost production, but they must now add more value to ensure their survival and future development.
Seetõttu on haridus, elukestev õpe ning teadus- ja arendustegevus eluliselt tähtsad.
Creativity, innovation and enterprise will be encouraged as well as improving qualifications and ensuring that skills match the rapidly changing market requirements.
Ehkki Eestil on vanuserühmas 25–64 suurim keskharidusega täiskasvanute arv, jääb riik vanuserühmas 20–24 mõnedele oma naabritele alla, kuigi tulemus ületab ikka veel ELi keskmist.
To make training accessible, support will be provided to cover costs.
Kui selle probleemiga ei tegeleta, kasvab madala kvalifikatsiooniga töötajate hulk, pärssides Eesti tööstuse konkurentsivõimet ja tootlikkust.
This will go mainly to businesses, but also to County Development Centres, enterprise consultants and information campaigns.
Probleemile lisandub ennustatav noorte osakaalu vähenemine elanikkonnas, 26,7%-lt 2006. aastal prognoositavale 15,8%-le aastal 2013.
Given this expected decline in the number of people who will be of working age in Estonia, the country’s future economic development will depend on the development of every child and young person, in as varied and comprehensive way as possible via education, training and lifelong learning.
Arvestades eeldatavat tööikka jõudvate inimeste arvu langust Eestis, sõltub riigi tulevane majanduslik areng iga lapse ja noore võimalikult mitmekülgsest ja kõikehõlmavast arengust hariduse, koolituse ja elukestva õppe kaudu.
But this alone will not be suficient to modernise the Estonian economy.
Ent ainult sellest Eesti majanduse kaasajastamiseks ei piisa.
The existing workforce also needs to upgrade its skills by continuous training and lifelong learning, for which participation rates are low in Estonia compared to the rest of the EU, often due to poor support.
Ka olemasoleval tööjõul tuleb täiendada oma oskusi pideva ja elukestva õppe abil, milles osaluse määrad on Eestis võrreldes ülejäänud ELiga madalad, sageli toetuse nappimise tõttu.
National counterpart
Ühenduse toetus
Financial plan for the European Social Fund in Estonia, 2007-2013 (euro)
Euroopa Sotsiaalfondi Eesti rahastamiskava aastatel 2007-2013 (eurodes)
Priority 2: Developing human resources for R & D
2. prioriteet: Teadus- ja arendustegevuse inimressursi arendamine
Estonia has developed seven priorities for ESF funding, with the emphasis firmly on improving educational standards, qualifications, access to lifelong learning and skills development.
Eesti on ESFi vahendite kasutamiseks välja töötanud seitse prioriteeti, mille rõhk on kindlalt haridusstandardite parandamisel, kvalifikatsioonide tõstmisel, elukestva õppe kättesaadavusel ja kutseoskuste arendamisel.
Priority 1: Lifelong learning
1. prioriteet: Elukestev õpe
Knowledge and skills for innovative entrepreneurship
Teadmised ja oskused uuendusmeelseks ettevõtluseks
Enhancing administrative capacity
Suurem haldusvõimekus
Horizontal technical assistance
Horisontaalne tehniline abi
Participation in lifelong learning must be increased.
Elukestvas õppes osalemist tuleb suurendada.
To achieve this, modern, flexible learning opportunities will be designed to meet adult needs and reduce drop-out rates.
Selle saavutamiseks töötatakse välja paindlikud õppimise võimalused, mis vastaksid täiskasvanute vajadustele ja vähendaksid koolituselt väljalangevuse määra.
Youth services will be developed, including creating informal learning environments and encouraging the acquisition of skills for the labour market.
Töötatakse välja noorsooteenused, sealhulgas luuakse mitteametlikke õpikeskkondi ja innustatakse omandama tööturul vajalikke kutseoskusi.
Training for non-ethnic Estonians is targeted and schemes will be extended to those without basic education and with special needs.
Töötakse välja elukestva õppe tugistruktuurid, nagu sobivad õppematerjalid ja akrediteerimissüsteemid.
Unemployment and inactivity reduce the quality of life, which is why people must be brought back into the labour market by creating more jobs, a higher quality of working life and an effective counselling
Siht on ka mitte-eestlastele mitmekesisemate koolitusvõimaluste loomine, koolitussüsteemid laienevad ka põhihariduseta ja erivajadustega isikutele.
Publications for sale:
Euroopa Liidu vänull
A new focus to EU assistance for enlargement
Laienemisse suunatud ELi abi uus siht
Neither the European Commission nor any person acting on behalf of the Commission is responsible for the use which might be made of the following information.
2uroopa Komisjon ega üksi tema nimel tegutsev isik ei vastuta käesolevas väljaandes esitatud teabe kasutamise eest.
More information on the European Union is available on the Internet (http://europa.eu).
Lisateavet 2uroopa Liidu kohta saate Internetist „2uropa” serverist (http://europa.eu).
Information about the enlargement of the European Union can be found on the web siteof the Directorate General for Enlargement (http://europa.eu.int/comm/enlargement/).
2uroopa Liidu laienemise kohta võib leida teavet laienemise peadirektoraadi veebisaidilt (http://ec.europa.eu/enlargement/).
Cataloguing data can be found at the end of this publication.European Commission, Directorate General for Enlargement, 2009.
Kataloogimisandmed on esitatud väljaande lõpus.2uroopa Komisjoni laienemise peadirektoraat, 2009.
Introduction road to accession.
kidele lühiajalisi probleeme.
In response, the EU has provided many different forms of assistance – in money and in expertise – to coun -tries taqing on the tasq.
Vastutasuks osutab 2L sellise ülesande täitmise ette võtnud riikidele mitmesugust abi, nii rahavliste toetuste kui ka teadmiste vormis.
European Union enlargement has always been a two-way process.
2uroopa Liidu laienemine on alati olnud kahesuunaline protsess.
New Member States benefit from belonging to this unique organisation – the world’s largest trading bloc and most advanced exercise in shared government.
Uued liikmesvriigid saavad kasu kuulumisest sellesvse unikaalsesse organisatsiooni, mis on maailma suurim kaubandusblokk ja savmas ühise valitsemisega kõige kaugemale läinud kooslus.
And the EU gains from extending itself into wider territories, welcoming new cultures, and linqing in to new marqets.
2L saab kasu laienemisest uutele territooriumidele, uute kultuurivkontaktide loomisest ja ühinemisest uute turgudega.
Since 2007, all the EU assistance to the countries now with a prospect of EU membership – Turqey and the Western Bal -qans – has been brought under a single heading, the Instrument for +re-Accession Assistance (I+A).
Alates 2007. aastast koondati kogu 2Li abi ühinemisperspektiiviga riikidele s. o Türgile ja L ä ä ne v Balkani riikidele ühe nivmetaja alla, milleks on ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA).
This brings a new focus
See annab laievnemisse suunatud 2Li abile uue sihi.
Over recent years this two-way process has taqen on an additional dimension as to EU assistance for enlargement.
Viimastel aastatel on sellele kahesuunalivsele protsessile lisandunud veel üks mõõvde, sest 2L on hakanud integreerima kiivresti muutuvaid riike oma idapiiril.
This booqlet offers a snapshot of what I+A is, why it was created, how it operates, and how it benefits both the EU and the countries currently seeqing to join it.
Paljud kandidaatriigid on pidanud ette võtma suuvri majanduslikke, poliitilisi ja sotsiaalseid reforme, et kvalifitseeruda 2Li liikmeks.
the EU has begun to integrate countries from the rapidly-changing world on its eastern borders. Many candidate states have had to introduce major reforms – economic, political and social – to qualify for EU membership.
Käesolevas brošüüris esitatakse lühiülevvaade sellest, mida ühinemiseelse abi rahastamisvahend tähendab, miks see loodi, kuidas see toimib ja millist kasu saavad sellest 2L ja sellega praegu ühinevda soovivad riigid.
Reforms bring domestic benefits, but often require costly investments and pose short-term challenges for countries on the
Reformid on riikidele kasulikud, kuid sagevli nõuavad need kulukaid investeeringuid ning tekitavad ühinemisteel olevatele riiv
“The crux of the matter in the EU’s enlargement process is that the political, economic and institutional reforms lead to results on the ground, in each and every country.
„ELi laienemisprotsessi tuum seisneb selles, et poliitilised, majanduslikud ja institutsionaalsed reformid peavad andma igas riigis tulemusi.
They have to deliver in this challenging process.
Riigid peavad selles keerulises protsessis ennast tõestama.
But they are not alone.
Kuid nad ei ole jäetud üksi.
The EU stands by their side with political support, technical advice and substantial financial assistance to help them carry out these reforms.”
EL seisab nende kõrval oma poliitilise toetuse, tehniliste nõuannete ja märkimisväärse finantsabiga, et aidata neil reforme ellu viia.”
Allocations potential candidates – Albania, Bosnia and per country, decided so far for the period
hinemiseelse abi rahastamisvahend on tõhus mehhanism, mille 2L on loonud
, Montenegro, and
efektiivseks abi andmiseks L ä ä ne v B a l ka v ni riikidele ja Türgile.
It is targeted to directly benefiting the citizens.
Praegu on ajavahemikul 2007–20o2 tehtavad eralvdised riikide lõikes järgmised:
EU financial assistance under IPA in –, in € million
Ühinemiseelse abi rahastamisvahend on loodud selleks, et neid vajadusi oleks võimalik ühe paindliku vahendi raames täpselt rahuldada.
Under United Nations Security Council Resolution E244/99
Vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile o2jj/99.
Council Regulation (EC) No E08g/200b of E7 July 200b establishing an Instrument for +re-Accession Assistance
Nõukogu määrus (2Ü) nr o0ä5/200ü, o7. juuli 200ü, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend.
+A provides assistance in different forms to countries undertaqing political and eco-
hinemiseelse abi rahastamisvahendi raames antakse poliitilisi ja majanv
I nomic reforms on their path to EU membership: assistance. A multi-country programme also supports joint projects in regional cooperation, infrastructure, justice and home affairs, internal marqet and trade, marqet economy, supporting civil society, education, youth and research.
Ü duslikke reforme tegevatele 2Li liikmesust taotlevatele riikidele abi erinevas vormis: se ka ühisprojekte piirkondliku koostöö, infrastruktuuri, justiitsv ja siseküsimuste, siseturu ja kaubanduse, turumajanduse, kodanikuühiskonna toetamise, hariduse, noorte ning teadusuuringute valdkonnas.
The strategic planning is updated each year.
Strateegilist kava uuendatakse igal aastal.
investment, procurement contracts or sub- sidies; Member State experts to build administrative cooperation; action to support the beneficiary countries; aid in implementing and managing programmes; in exceptional cases, budget support.
investeeringud, hankelepingud ja toetused; liikmesriikide ekspertide abi halduskoosvtöö tugevdamiseks; abisaajaid riike toetav tegevus; abi programmide rakendamiseks ja haldavmiseks; erandjuhtudel eelarvetoetus.