natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These can add considerable complications to application procedures and project selection and implementation because of national or regional variations and fundamentally different fund management systems, depending on whether they operate inside or outside the EU.
Kõik need kriteeriumid kombineeruvad erinevate piirkondlike või riiklike reeglitega ja fundamentaalselt erinevate finantsjuhtimise süsteemidega (sõltuvalt sellest, kas tegutsetakse liidu sees või liidust väljaspool) ning muudavad seetõttu kandideerimisdokumentide läbivaatamise, projektide valiku ja rakendamise oluliselt keerukamaks.
The inevitable compromises at the planning stage then complicate matters further and make it difficult for the project applicants to meet all the conditions.
Lisaks teevad kavandamise käigus paratamatud kompromissid olukorda veelgi raskemaks ja esitavad tingimusi, mida projektihoidjal on väga raske täita.
It is essential to simplify application criteria in order to be able to include the widest possible range of partners in the pro-
Liidu sise- ja välispiirid on mõnes mõttes ideaalne territoorium selleks, et anda võimalus eksperimenteerida muutustega toimetulekut ja näidata, et läbirääkimiste teel on väga mitmesugustes, sageli väga rasketeski olukordades võimalik leida ühiseid lahendusi.
The EU’s internal and external borders are in a way the prefect territories for experimenting with change management and showing that it is possible to find common solutions through negotiation, under very different and often complicated circumstances.
Et kaasata programmidesse võimalikult palju partnereid ja tagada projektikavandite õiglane valik, tuleb kandideerimistingimusi kindlasti lihtsamaks muuta.
Benefit must be drawn from these experiences — not only between countries but also within them — by learning the lessons from the specific ‘cross-regional’ management instruments developed for the purposes of this cooperation.
Selleks tuleb Euroopa ja siseriiklikus õiguslikus raamistikus arvesse
Midterm evaluation of Interreg III
Interreg III vahehindamine
The INTERACT programme secretariat has carried out, for its managing authority, the Austrian Federal Chancellery,
Programmi Interact sekretariaat teostas haldusasutuse, Austria riigikantselei tellimusel uuringu ühenduse initsiatiivi Interreg vahehindamiste kohta (1
The European Policies Research Centre (EPRC) at Glasgow’s Strathclyde University was commissioned to carry out a ‘meta-evaluation’ to synthesise the findings of the 2003 Interreg midterm evaluations.
Glasgow´ Strathclyde´i ülikooli Euroopa poliitikate uurimiskeskusele (European Policies Research Centre – EPRC) anti ülesandeks teha „metahindamine“, milles tehtaks süntees 2003. aastal teostatud Interregi vahehindamisest.
The purpose was to provide the Interact programme with recommendations on the future development of Interreg and to ensure that its services are relevant to the needs of participants in cooperation programmes.
Eesmärgiks oli anda Interact’iga seotud inimestele soovitusi Interregi arendamise ja koostööprogrammis osalejatele vajalike teenuste osutamise kohta.
• Despite the many difficulties to be overcome, the programme management mechanisms seem effective. There is a range of ‘best practice’ under Interreg IIIA, IIIB and IIIC, even if many managers clearly have a very heavy workload that leaves them little time to devote to strategic planning.
Täpsemalt seati tööle kolm eesmärki: koostada kokkuvõte praeguse seisuga saavutatud edust, selgitades välja Interreg III strateegilised, struktuurilised ja tegevuslikud tugevad ja nõrgad kohad; aidata kindlaks määrata programmi Interact prioriteedid; teha vajalikud järeldused territoriaalkoostöö tarvis, kui hakatakse planeerima struktuurifondide tööd pärast aastat 2006.
The research had three specific objectives: to take stock of progress to date while highlighting the strategic, structural and operational strengths and weaknesses of Interreg III; to help define the priorities of the Interact programme; and to identify any lessons for territorial cooperation in the post2006 Structural Fund’s programming period.
2005. aasta alguses avaldatud uurimuses määratletakse kolm prioriteetset tegevusvaldkonda: aidata Interregi programmidel teha 2003. aasta hindamiste põhjal vajalikke järeldusi; vahetada Interregi hindamispraktikaga seotud kogemusi; anda Interregi programmide käsutusse teavet ja ühisteenuseid pakkuv keskus.
• Many Interreg programmes communicate, mobilise and select projects effectively. However, they need to pay more attention to the strategic challenges to come.
• Ehkki järelevalvenäitajate ja andmete kogumise vallas on selgelt tehtud edusamme, ei anna paljud järelevalvesüsteemid siiski piisavalt teavet haldamise kohta ning raske on saada üldpilti Interregi edusammudest kogu Euroopas, mis on ometi 2006. aastale järgneva reformi arutelude juures väga oluline. • Vaatamata mitmetele raskustele, mis tuleb veel ületada, tunduvad programmide haldussüsteemid hästi toimivat.
An urgent question for many of them is how to increase demand for programme resources from certain areas, sectors or types of organisation.
Interreg IIIA, IIIB ja IIIC raames võib täheldada palju „häid tavasid“, ehkki samas on ilmne, et paljud haldajad on ülekoormatud ega saa pühendada piisavalt aega strateegilisele planeerimisele. • Mitmetel Interregi programmidel on tugev kommunikatsioonipool, projekte mobiliseeritakse ja valitakse edukalt.
Some innovative techniques warrant wider application.
Siiski tuleks ka nende puhul pöörata tähelepanu saabuvatele strateegilistele probleemidele.
• A poll carried out among project promoters shows a need for more exchange of experience of practical aspects of Interreg project design and management.
Paljude programmide ees seisab tähtis küsimus: kuidas saada rohkem taotlusi teatavatest piirkondadest, sektoritest või teatud tüüpi organisatsioonidelt?
Published at the beginning of 2005, the study identifies three priority fields for action: to help the Interreg programmes to learn the lessons from the 2003 evaluations; to pool Interreg evaluation practices; and to provide the Interreg programmes with a resource centre and common services.
Laialdasemalt tuleks kasutada uuenduslikke meetodeid.• Projektihoidjate seas läbi viidud küsitlusest selgub, et üha enam vajatakse Interregi projektide väljatöötamise ja haldamise praktiliste aspektide alast kogemustevahetust.
These priorities stem largely from the following observations.
Nimetatud valdkonnad tulenevad suures osas järgmistest tähelepanekutest:
The most urgent priority is to support the development of programmes in the new Member States and to remove the threat of automatic decommitment.
Kõige tähtsam on abistada programmide haldajaid uutes liikmesriikides ning vältida vahendite automaatset tagasinõudmist.
In the medium term, there is a need to facilitate the acquisition of skills and to ensure that lessons are learned from the current period for the benefit of the design of the new EU territorial cooperation objective and the next generation of programmes.
Keskmises perspektiivis tuleb soodustada kogemuste omandamist ning teha praeguse perioodi põhjal vajalikud järeldused ühenduse uue territoriaalkoostöö eesmärgi ning uue põlvkonna programmide tarvis.
Finally, it is important to take better account of external changes, whether socioeconomic, strategic or institutional.
Samuti on oluline võtta senisest enam arvesse sotsiaalmajandusliku, geopoliitilise, strateegilise ja institutsioonilise konteksti muutusi.
• At the time the study was carried out, in 2003, many programmes had made little progress in financial terms.
• Kui uurimus 2003. aastal läbi viidi, olid vähesed programmid rahaliselt hästi edasi jõudnud.
Just 10 % of programmes showed acceptable commitment and disbursement levels; others showed a high level of commitments but little disbursement; and still others had scarcely even started up.
Ainult 10% puhul programmidest oli assigneeringute ja maksete tase rahuldav, ülejäänute puhul oli assigneeringute tase rahuldav, kuid makseid oli tehtud vähe; mõningad programmid olid alles algstaadiumis.
Hence, there was real danger of a decommitment of funds under the ‘n + 2’ rule (2).
See aga tähendab tõelist ohtu, et vahendid tuleb reegli „n + 2“ alusel tagasi maksta (2).
Interact has a secretariat based in Vienna (Austria) and a network of five ‘Interact points’ that provide the following services:
Interact’il on sekretariaat, mis tegutseb Viinis (Austrias), ning viiest „Interact’i punktist“ koosnev võrgustik.
INTERACT: promoting and building on cooperation
Nimetatud viis punkti pakuvad järgmisi teenuseid:
— IIIC coordination (support for cooperation between the four Interreg IIIC programme zones and sharing experience with Interact stakeholders);
Interact: koostöö soodustamine ja väärtustamine
— managing transition and external cooperation (promoting the transfer of Interreg know-how in the areas affected by the EU enlargement process);
Programm Interact (Interreg Animation, Cooperation and Transfer) võtab kokku ühenduse algatuse Interreg sisu, mille osa on ka Interact ise.
The INTERACT programme (Interreg Animation, Cooperation and Transfer) harnesses and coordinates information on activities under the Interreg Community initiative of which it is a part.
• Teave ja selle levitamine (muuta Interregi teave ja kogemused nähtavaks ja kättesaadavaks).• Kvalifikatsioon ja kogemustevahetus (koolitus, töö võrgustikes ja uued ideed Interregi uutele partneritele). • IIIC koordineerimine (programmi Interreg IIIC nelja piirkonna vahelise koostöö toetamine ja kogemustevahetus Interact’is osalejatega). • Ülemineku haldamine ja väliskoostöö (soodustada Interregi oskusteabe levitamist ELi laienemisega seotud piirkondades).• Tööriistakast (heade tavade kindlakstegemine ja Interregi programmide haldamiseks vajalike konkreetsete lahenduste väljatöötamine).
The implementation of 22 specific projects completes the work of the INTERACT points and secretariat.
Sekretariaadi ja Interact’i punktide tegevust täiendab 22 spetsiifilise projekti rakendamine.
The aim is to build on the experience and lessons of Interreg I (1990–94) and II (1994–99)in order to maximise the effectiveness of Interreg III (2000–06) in the EU Member States and neighbouring countries.
Programmi ülesandeks on väärtustada Interreg I (1990–94) ja II (1994–99) kogemusi ja eeskuju, et Interreg III (2000–06) oleks nii liikmesriikides kui ka liidu naaberriikides võimalikult tõhus.
Interact sets up communication networks, disseminates information and stimulates the exchange of experiences, through training for example.
Interact loob kommunikatsioonivõrgustikke, levitab teavet ja soodustab kogemustevahetust eelkõige koolituste kaudu.
Under this rule, the annual financial instalment of a programme co-financed by the funds must be disbursed before the end of the second year that follows the year of commitment (‘n’ being the year of commitment); credits not used are automatically decommitted, except in special cases.
) Selle reegli kohaselt tuleb struktuurifondide kaasrahastatava programmi aastased rahaeraldised kulutada enne assigneeringu tegemisele järgneva teise aasta lõppu („n“ on siin assigneeringu tegemise aasta); kui mõni erand välja arvata, nõutakse kasutamata vahendid automaatselt tagasi.
Interreg IIIA: crossborder cooperation
Interreg IIIA: piiriülene koostöö
ITALY–SWITZERLANDPromoting Alpine cereals
ITAALIAŠVEITSAlpides kasvatatava teravilja väärtustamine
‘PAMINA’The ‘Pamina youth network’
PAMINA Pamina noortevõrgustik
Total cost: EUR 422 933EU contribution: EUR 93 745
Kogumaksumus: 422 933 EURELi osalus: 93 745 EUR
Total cost: EUR 240 000EU contribution: EUR 120 000
Kogumaksumus: 240 000 EURELi osalus: 120 000 EUR
‘A network has been set up to encourage closer contacts and crossborder partnerships between young people and youth organisations within the Pamina (South Palatinate, Middle and Upper Rhine and North Alsace) Franco-Ger-man cooperation area.
„Saksa-Prantsuse koostööruumi Pamina (Lõuna-Pfalz, Reini kesk- ja ülemjooks ning Põhja-Alsace) noorte ja noorteühenduste vaheliste kontaktide ja partnerlussuhete intensiivistamiseks loodi võrgustik.
The Pamina youth network has a central headquarters plus three local centres that implement cooperation projects between young people, organise joint activities, and facilitate exchanges and access to fi -nancing, etc.
Pamina noortevõrgustiku keskmeks on üks peamine kohtumispaik, selle kõrval aga tegutseb veel kolm kohalikku keskust, mis viivad ellu konkreetseid noorte koostööprojekte, korraldavad ühistegevusi, soodustavad noortevahetust, rahastamisvõimaluste leidmist, jne.
In addition to these contacts between young people, the more general aim is to strengthen and deepen relationships between citizens on both sides of the border.’
Võrgustiku eesmärgiks on tugevdada ja süvendada mitte ainult ühel ja teisel pool piiri elavate noorte, vaid kõigi kodanike vahelisi suhteid.“
‘The aim of this cooperation between the Autonomous Province of Bolzano and the Canton of Grisons is to make an inventory of the growing areas for local cereal varieties and to take stock of the related knowledge and know-how.
„Bolzano autonoomse provintsi ja Grisonsi kantoni vahelise koostöö eesmärgiks on selgitada välja kohalikud teadmised, oskusteave ja kohalike teraviljakultuuride kasvupiirkonnad.
The project also includes a comparison of cereal crops in the two regions, a qualitative analysis and the production of endogenous varieties with agricultural crop potential with a view to reintroducing them to local agriculture and conserving this biological heritage of our Alpine valleys.
Projektis on ette nähtud mõlemas piirkonnas kasvatatavate teraviljakultuuride võrdlus, kvalitatiivne analüüs ja põllumajanduslikult kasulike endogeensete teraviljasortide tootmine eesmärgiga võtta need kohalikus põllumajanduses uuesti kasutusele ja säilitada nõndaviisi meie orgude bioloogiline pärand.
Information campaigns, conferences and a travelling exhibition will inform the population of the benefits of these local varieties.’
Kohalikele elanikele teadvustatakse nende kohalike teraviljasortide tähtsust ja kasulikkust teavituskampaaniate, loengute ja rändnäituse kaudu.“
Josef Dalla Via, Director of the Agricultural and Forestry Experimentation Centre of the Autonomous Province of Bolzanojosef.dallavia@provinz.bz.it
Josef Dalla Via, Bolzano autonoomse provintsi Põllumajanduse ja Metsanduse Eksperimenteerimiskeskuse direktorjosef.dallavia@provinz.bz.it
AUSTRIA–CZECH REPUBLICNational park information centre
AUSTRIA  TŠEHHI VABARIIKLooduspargi külastuskeskus
IRELAND–WALESHelp for people with learning disabilities
IIRIMAAWALESÕpiraskustega inimeste abistamine
Total cost: EUR 2 797 904EU contribution: EUR 1 398 951
Kogumaksumus: 911 000 EURELi osalus: 683 250 EUR
Total cost: EUR 911 000EU contribution: EUR 683 250
Kogumaksumus: 2 797 904 EURELi osalus: 1 398 951 EUR
‘Founded in 2000, the Thaya Valley National Park is the Austrian extension of the Podyji National Park in the Czech Republic, which opened in 1991.
„2000. aastal loodud Thaya oru looduspark on 1991. aastal Tšehhis asutatud Podyji looduspargi jätk Austrias.
This is both a nature conservation project and an instrument to foster local development through the tourism it generates.
Tegemist pole mitte üksnes looduskaitseprojektiga, vaid ka kohaliku arengu edendamisega tänu kasvavale turismile.
A central feature is the construction of an information centre.
Projekti keskmes on külastuskeskuse loomine.
The interpretation and educational facilities enable visitors to discover the evolution of the park and natural processes, the park ecology and our crossborder action to protect the environment.
Tänu keskusesse üles seatud atraktiivsetele pedagoogilistele materjalidele saavad külastajad tutvuda maastiku arengu ja looduslike protsessidega, pargi ökoloogilise keskkonnaga ning meie piiriülese keskkonnakaitse alase koostööga.
The project is aimed in particular at children and young people as well as nature lovers and scientists.’
Sihtgrupiks on nii lapsed ja noored kui ka loodussõbrad ja teadlased.“
‘The main aim of the PACTS (Partners collaborating in training for individuals with specific learning disabilities) project is to increase public awareness and to find ways of identifying and helping people with learning disabilities in Wales and eastern Ireland.
„Projekti PACTS (Partners Collaborating in Training for individuals with Specific learning disabilities – „Partnerlus spetsiifiliste õpiraskustega inimeste koolitamiseks“) peamine eesmärk on teadvustada avalikkusele probleemi ning leida vahendeid Walesi ja Ida-Iirimaa õpiraskustega inimeste leidmiseks ja abistamiseks.
Specifically, it seeks to develop teaching methods to aid these people in gaining access to higher education and thereby improve their prospects of finding quality employment.
Eelkõige püütakse välja töötada pedagoogilisi meetodeid, mille abil need inimesed saaksid omandada kõrghariduse ja suurendada seeläbi oma võimalusi leida hea töökoht.
The project has now been running for more than a year and has organised residential courses at which representatives from schools, associations and employment agencies have been able to exchange good practice.
Projekt algas rohkem kui aasta tagasi ning juba on korraldatud ööbimisega koolituskursusi, mille käigus Iiri mere mõlemalt kaldalt pärit õppeasutuste ja kodanikeühenduste juhid ning tööhõiveametnikud tutvustasid osalejatele häid tavasid.
The PACTS team has also launched a distance teaching programme using CD- ROMs and web-based information.
PACTSi meeskond on algatanud ka kaugõppeprogrammi, mis põhineb veebilehel ja CD-ROMil.
There have also been joint training courses.’
Samuti korraldatakse ühiskoolitusi.“
Finland–Russia
Soome-Venemaa
‘Euregio Karelia: EU–Russia cooperation on the ground’
„Euregio Karjala: ELi-Venemaa koostöö kohapeal“
Marko Ruokangas, Head of the Secretariat, ‘Euregio Karelia’ neighbourhood programme to be known as ‘Euregio Karelia’ in order to benefit from the renown accorded to the name.
Marko Ruokangas, naabrusprogrammi „Euregio Karjala“ sekretariaadi juhataja mist tulenevatel põhjustel eraldi, pandi ka sellele siiski hea mainega „Euregio Karelia“ nimi.
The ‘Euregio Karelia’ cooperation area covers 700 km on both sides of the Finno-Russian border. It includes three Finnish regions (Kainuu, Northern Karelia and Oulu) plus the Russian Republic of Karelia.
Koostööruumi „Euregio Karjala“, mis hõlmab Soo-me-Vene piirialasid 700 km ulatuses, kuulub kolm Soome piirkonda (Kainuu, Põhja-Karjala ja Oulu) ning Venemaa poolelt Karjala Vabariik.
Cooperation has had a major impact on development and jobs at regional and local levels.
Koostöö avaldab suurt mõju piirkondliku ja kohaliku tasandi arengule ja tööhõivele.
Successive programmes have made it possible to implement no fewer than 350 projects thus far, ranging from the simple modernisation of a border post to more ambitious actions to protect cultural heritage.
Üksteisele järgnenud programmid on võimaldanud viia ellu juba 350 projekti alates lihtsast piiripunkti moderniseerimisest kuni keerukamate kultuuripärandi kaitse projektideni.
A good example is the twinning of the Oulanka (Finland) and Paanajärvi (Russia) national parks.
Heaks näiteks on Oulanka (Soome) ja Paanajärvi (Venemaa) rahvusparkide partnerlus.
In addition to creating jobs, all of these projects have had significant indirect effects and have encouraged other cooperation.
Peale konkreetsete töökohtade loomise on kõik need projektid toonud kaasa teisi, veelgi olulisemaid tulemusi, mis avavad omakorda uusi koostöövõimalusi.
It was only after Finland joined the EU in 1995 that its regions were able to cooperate with their Russian neighbours.
Soome piirkonnad said hakata oma Vene naabritega koostööd tegema alles 1995. aastal, kui Soome ühines Euroopa Liiduga.
The border had been closed until around 1991 and even after the fall of the Soviet regime contacts between the inhabitants remained infrequent.
Umbes 1991. aastani oli piir suletud ning isegi pärast Nõukogude korra kadumist oli elanikevahelist suhtlemist vähe.
Against this background, the Interreg IIIA Karelia programme (1995–99) provided new opportunities.
Selles kontekstis tegi otsa lahti programm „Interreg IIIA Karjala“ (1995–99).
The establishment of contacts at all levels was the most tangible result of this first phase of Interreg.
Selle Interregi esimese etapi kõige käegakatsutavam tulemus oli kontaktide loomine mitmel tasandil.
The regions concerned decided to strengthen links in the late 1990s by setting up a new forum for cooperation, named ‘Euregio Karelia’.
Koostöö on aidanud luua häid suhteid meie Vene naabritega, samuti aga süvendada kolme Soome piirkonna omavahelisi suhteid.
This made it possible to define the main lines of crossborder cooperation.
Igal neist on ju oma eripära ja oma arusaam koostööst Venemaaga, kuid erineva lähenemise kaudu jõutakse siiski ühise nägemuseni.
This initiative has made it possible to establish good relations with our Russian neighbours as well as between the three participating Finnish regions. Each has its own special features and concept of cooperation with Russia, but with a common vision behind their individual approaches.
1990ndate aastate lõpus otsustasid sealsed piirkonnad oma suhteid süvendada, luues koostööfoorumi nimetusega „Euregio Karjala“, tänu millele pandi alus piiriülesele koostööle.
Preparations for Interreg IIIA Karelia (2000–06), which covers activities on the Finnish side, began at the same time as the Russian Republic of Karelia’s crossborder cooperation programme.
Programmiga „Interreg IIIA Karjala“ (2000–06), mis katab Soome-poolse tegevuse, hakati samaaegselt ette valmistama Venemaa Karjala Vabariigi piiriülese koostöö programmi.
It was a synthesis of the two — the ‘Our common border’ programme — that created an initial basis for Euregio Karelia’s activities.
Nende põhjal töötati välja programm „Meie ühine piir“, mis oligi „Euregio Karjala“ töö aluseks.
A concrete basis has thus been created for cooperation between the EU and Russia in these northern areas.
Nõnda pandi alus koostööle Euroopa Liidu ja Venemaa põhjapoolsete alade vahel, programmid aga andsid sellele konkreetse sisu.
The major challenge for the future is to bring these activities closer together at the political level.
Tulevikus on suureks ülesandeks lähendada need tegevused poliitilisele tasandile.
In this respect, the EU–Russia strategic partnership, with its four common areas, as well as the ‘northern dimension’ initiative, is creating a political context for cooperation.
Selles suhtes on ELi-Venemaa strateegiline partnerlus oma nelja ühise koostööruumiga ning „Põhjadimensiooni“ algatus koostööle sobivaks poliitiliseks kontekstiks.
This should in turn create a strategic framework for future crossborder programmes at the EU’s external borders.
Nende põhjal tuleks omakorda välja töötada strateegiline raamistik tulevaste liidu välispiiridel ellu viidavate piiriüleste programmide tarvis.
A ‘cooperation culture’ has gradually become a daytoday reality for many people.
Paljude inimeste igapäevaellu on vähehaaval tulnud „koostöökultuuri“ mõiste.
Crossborder cooperation is today an inherent part of regional development, even if the untapped potential remains considerable.
Piiriülesest koostööst on saanud regionaalarengu lahutamatu osa, ehkki kõiki selle võimalusi pole veel ära kasutatud.
The major challenge now is to involve young people in cooperation, and many promising initiatives have been started in this respect.
Praegu on suureks väljakutseks noorte kaasamine koostöösse ning mitmeid paljutõotavaid algatusi on selles vallas juba ka tehtud.
Euregio Karelia proposed that the European Commission should launch a pilot project to include internal and external funding within a single programme.
Seejärel tegi foorum Euroopa Komisjonile ettepaneku teostada pilootprojekt, mille puhul ühe ja sama programmi kaudu rahastataks nii liidusiseseid kui ka -väliseid meetmeid.