natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Health surveillance should be instituted for workers who are at risk from vibration injury, where:
Tervisekontroll tuleks ette näha töötajatele, kellel on oht saada vibratsioonist tulenevaid kahjustusi, juhul kui:
4.3 WHAT TO DO IF INJURY IS IDENTIFIED?
MIDA TEHA SIIS, KUI ON TUVASTATUD
฀•฀฀the exposure of workers to vibration is such that a link can be established between that exposure and an identifiable illness or harmful effects on health,
• töötajate kokkupuude vibratsiooniga on selline, et seda saab seostada teatud kindla haiguse või tervisekahjustusega;
฀•฀฀it is probable that the illness or the effects occur in a worker’s particular working conditions, and
• haigus või toime on tõenäoliselt tekkinud töötajate konkreetsete töötingimuste tõttu;
Where, as a result of health surveillance, a worker is found to have an identifiable disease or adverse health effect that is considered by a doctor or occupational healthcare professional to be the result of exposure to mechanical vibration at work:
Kui tervisekontrollis tuvastatakse, et töötajal on haigus või tervisehäire, mis on arsti või töötervishoiuspetsialisti arvates tingitud mehaanilise vibratsiooniga kokkupuutest töökohal, on vaja teha järgmist:
฀•฀฀there are tested techniques for the detection of the illness or the harmful effects on health.
Töötaja teavitamine on olemas katsetatud tehnikad haiguse või tervisekahjustuse avastamiseks.
฀•฀฀In any event, workers whose daily vibration exposure exceeds the daily exposure action value are entitled to appropriate health surveillance.
Töötajat teavitab tema tervisekontrolli tulemusest arst või mõni muu vastava kvalifikatsiooniga isik. Eeskätt saab töötaja teavet ja nõuandeid tervisekontrolli kohta, mille ta peaks läbima pärast kokkupuute lõppu.
The worker shall be informed, by the doctor or other suitably qualified person, of the results of their own
Tööandjale teatatakse arstisaladust hoides kõigist tervisekontrolli olulistest leidudest.
or k) personal health surveillance. In particular, workers shall be given information and advice regarding any health surveillance that they should undergo following the end of exposure.
Tööandja võetavad meetmed ole kokkupuudet vibratsiooniga, võttes seejuures arvesse töötervishoiuspetsialisti või muu vastava kvalifikatsiooniga isiku või pädeva asutuse soovitusi, ja
Information for the employer ib ra tio ns at W V
Üldvibratsiooni riskihindamise läbivaatamine
฀•฀฀Review the measures provided to eliminate or reduce risks from wholebody vibration exposure,
• • üldvibratsioonist tulenevate riskide vähendamiseks või vältimiseks kasutatud meetmete läbivaatamine;
฀•฀฀Arrange continued health surveillance and provide for a review of the health status of any other worker who has been similarly exposed.
• üldvibratsioonist tuleneva riski kõrvaldamiseks või vähendamiseks vajalike meetmete võtmine, kaasa arvatud võimalus viia töötaja üle teisele tööle, kus ei süstemaatilise tervisekontrolli korraldamine ja teiste samasuguses kokkupuutes olnud töötajate tervisliku seisundi kontrollimine.
In such cases, the competent doctor or occupational health care professional or the competent authority may propose that exposed persons undergo a medical examination.
Sellistel juhtudel võib pädev arst või töötervishoiuspetsialist või pädev asutus teha ettepaneku, et vibratsiooniga kokku puutunud isikud läbiksid arstliku kontrolli.
ANNEX A Summary of responsibilities defined by
A LISA
Directive 2002/44/EC
Kokkuvõte Direktiivis 2002/44/EÜ määratletud kohustustest
Determination and assessment of risk:
Riski kindlaksmääramine ja hindamine
Potential risk from wholebody vibrationn ib ra tion – V
Võimalik üldvibratsioonist tingitud risk
3 Use someone who is competent to assess the wholebody vibration risk.
3 Kasutab üldvibratsioonist tuleneva riski kindlamääramiseks pädevat isikut.
3Identify measures required for control of exposure and worker information and training.
3 Selgitab välja kokkupuute ohjamiseks ja töötajate teavitamiseks ning koolitamiseks vajalikud meetmed.
3Keep the risk assessment up to date.Removing or reducing exposure:
3 Ajakohastab riskihindamist.Kokkupuute vältimine või vähendamine:
3Take general actions to eliminate risks or reduce them to a minimum
3AVõtab üldiseid meetmeid riskide kõrvaldamiseks või nende vähendamiseks miinimumini.
3 Establish and implement programme of measures to eliminate, or reduce to a minimum, exposures to wholebody vibration
3 Võtab koheselt meetmeid piirväärtust ületava kokkupuute vältimiseks.
3Take immediate action to prevent exposure above the limit value
Kokkupuute piirväärtust ületav
Exposures above the exposure limit value
kokkupuude Eriti ohustatud
Workers at risk from wholebody vibration
Üldvibratsioonist ohustatud töötajad
Worker consultation and participation:
Üldvibratsioonist Töötajatega konsulteerimine ning nende osalemine:
Article 7
Artikkel 7: ohustatud töötajad
3To consult, in a balanced way and in good time, workers and their representatives on risk assessment, control measures, health surveillance and training.
3Tasakaalustatud ja õigeaegne konsulteerimine töötajate ja nende esindajatega riskihindamist, ohjamismeetodeid, tervisekontrolli ja koolitust käsitlevates küsimustes.
Article 8 is identified
Kui tervisehäire on tuvastatud
Doctor or suitably qualified person
Arst või muu vastava kvalifikatsiooniga isik
3Provide information and advice to worker on health surveillance necessary when exposure to wholebody vibration has finished.
3 Teavitab töötajaid ja annab neile nõu vajaliku tervisekontrolli kohta, mille töötaja peaks läbima pärast kokkupuute lõppu.
3Provide significant findings of health surveillance to employer Where ill-health 3Review risk assessment
3 Teavitab tööandjat tervisekontrolli olulistest leidudest.3 Vaatab riskihinnangu läbi.
Employer is identified
Tööandja
3Workers entitled to appropriate health surveillance
3 Töötajatel on õigus asjakohasele tervisekontrollile.
ANNEX B What is vibration?
B LISA Mis on vibratsioon?
B.1 WHAT IS
MIS ON
WHAT IS FREQUENCY AND FREQUENCY ib ra tio ns at W V
MIS ON VIBROSAGEDUS JA SAGEDUS-
VIBRATION?
KORRIGEERIMINE?
WEIGHTING?
VIBRATSIOON?
Frequency represents the number of times per second the vibrating body moves back and forth.
Vibrosagedus näitab, mitu korda liigub vibreeriv keha sekundi jooksul edasi-tagasi.
It is expressed as a value in cycles per second, more usually known as hertz (abbreviated to Hz).
Seda väljendav väärtus näitab tsüklite arvu sekundis, ühikut nimetatakse tavaliselt hertsiks (Hz).
Vibrations arise when a body moves back and forth due to external and internal forces, Figure B.1.
Vibratsioon tekib keha edasitagasi võnkumisel sisemiste ja väliste jõudude toimel, vt joonis B.1.
In the case of wholebody vibration, it may be the seat of a vehicle or the platform on which a worker is standing that vibrates, and this motion is transmitted into the body of the driver.
Üldvibratsiooni puhul võib vibratsiooni tekitada sõiduki iste või platvorm, millel töötaja seisab, ja see võnkumine kandub üle juhi kehale.
B.2 WHAT IS MEASURED?
MIDA MÕÕDETAKSE?
For wholebody vibration, the frequencies thought to be important range from 0.5Hz to 80Hz.
Üldvibratsiooni jaoks olulised sagedused jäävad vahemikku 0,5 Hz–80 Hz.
However, because the risk of damage is not equal at all frequencies a frequency-weighting is used to represent the likelihood of damage from the different frequencies.
Kuna kahjustuste tekkimise oht ei ole kõikide sageduste puhul ühesugune, kasutatakse kahjustuste tekitamise tõenäosuse väljendamiseks erinevatel sagedustel sagedus-korrigeerimist.
As a result, the weighted acceleration decreases when the frequency increases.
Sellest tulenevalt väheneb korrigeeritud vibrokiirendus sageduse suurenemisel.
For wholebody vibration, two different frequency weightings are used.
Üldvibratsiooni puhul kasutatakse kahte erinevat sagedus-korrigeerimist.
One weighting (the Wd weighting) applies to the two lateral axes: x and y, and another (the Wk weighting) applies to the vertical, z-axis vibration.
Ühte neist (Wdkorrigeerimine) rakendatakse kahe horisontaalse risttelje – x- ja y-telje suunalisele – ja teist (Wk-korrigeerimist) vertikaalse z-telje suunalise vibratsiooni puhul.
When considering the risks to health from wholebody vibration an additional multiplying factor must be applied to the frequency weighted vibration values.
Üldvibratsioonist tulenevate terviseriskide kaalumisel tuleb sageduskorrigeeritud vibratsiooniväärtuste puhul kohaldada täiendavat korrutustegurit.
For the two lateral axes (x and y) the acceleration values are multiplied by 1.4. For the vertical, z-axis vibration the factor is 1.0.
Kahe horisontaaltelje (x ja y) vibrokiirendusväärtusi korrutatakse arvuga 1,4 ning vertikaalse z-telje vibratsiooni korrutustegur on 1,0.
WHAT VIBRATION PARAMETERS ARE USED
MILLISEID PARAMEETREID KASUTATAKSE
FOR EXPOSURE ASSESSMENT?
KOKKUPUUTE HINDAMISEKS?
The vibration transducer measures acceleration in one direction only, so to get a more complete picture of the vibration on a surface, three transducers are needed: one in each axis as illustrated in Figure B.2.
Vastavalt vibratsioonidirektiivile võib kasutada kahte vibratsiooni määramise meetodit:
The vibration directive allows for two vibration assessment methods:
Vibratsiooniandur mõõdab kiirendust üksnes ühes suunas, seepärast on teatava pinna vibratsioonist põhjalikuma ülevaate saamiseks vaja kolme andurit: üks igal joonisel B.2 näidatud teljel.
฀•฀฀the daily exposure, A(8) - the continuous equivalent acceleration, normalised to an 8 hour day, the A(8) value is based on root-mean-square averaging of the acceleration signal and has units of m/s²; and
• päevane kokkupuude A(8) ehk 8-tunnisele päevale normaliseeritud püsiv ekvivalentne kiirendus. A(8) väärtus põhineb kiirendussignaali ruutkeskmisel ning selle ühik on m/s²; ja
฀•฀฀the vibration dose value (VDV) is a cumulative dose, based on the 4th root-mean-quad of the acceleration signal with units of m/s1.75.
• vibratsiooni doosi väärtus (VDV) on kumuleeruv doos, mis põhineb kiirendussignaali neljanda astme keskmisel ja mille ühik on m/s1,75
Both parameters A(8) and VDV are defined in ISO 2631-1:1997.
Mõlemad parameetrid A(8) ja VDV on määratletud standardis ISO 2631-1:1997.
Some examples of vibration magnitudes for common hand-held power tools are shown in Figure B.3.
Joonisel B.3 on esitatud mõned näited tavaliste käeshoitavate mootortööriistade kohta.
Figure B.2 Vibration measurement axes
Joonis B.2 Vibratsiooni mõõteteljed.
FIGURE B.3 EXAMPLES OF VIBRATION MAGNITUDES FOR COMMON MACHINES
JOONIS B.3 NÄITED ÜLDKASUTATAVATE MASINATE VIBRATSIOONI SUURUSJÄRKUDE KOHTA
Sample data based on workplace vibration measurements of highest axis vibration values by INRS INRS (with the assistance of CRAM and Prevencem), HSL and RMS Vibration Test Laboratory between 1997 and 2005.
Andmed on kogunud INRS (Institut national de la recherche scientifique) (koostöös CRAMi ja Prevencem’iga), HSL (Health and Safety Laboratory) ja RMS Vibration Test Laboratory (vibratsiooni katselaboratoorium ruutkeskmiste määramiseks) aastatel 1997–2005.
These data are for illustration only and may not be representative of machine use in all circumstances
Andmed on esitatud üksnes illustreerimiseks ega ole representatiivsed masinate kõigi kasutamisviiside suhtes.
The 25th and 75th percentile points show the vibration magnitude that 25% or 75% of samples are equal to or below
25. ja 75. protsentiil näitavad vibratsiooni suurusjärke, millest 25% või 75% mõõtmistulemustest on madalamad või nendega võrdsed.
Acceleration (m/s2
Kiirendus (m/s²)
Compactor- tandem
Ühe rulligapinnaserull
Pallet-truck- ride-on
Juhikohaga kahvelkäru
Pallet-truck- ride-on vertical
Juhikohaga vertikaalne kahvelkäru
Sample data th and 75 th percentile
Näidiste andmed
WHAT INSTRUMENTATION SHOULD
MILLISEID MÕÕTEVAHENDEID TULEKS
BE USED?
KASUTADA?
Wholebody vibration measuring equipment should comply with the ISO 8041:2005 specifications for wholebody vibration measuring instruments.
Üldvibratsiooni mõõteseadmed peavad vastama standardis ISO 8041:2005 üldvibratsiooni mõõtevahenditele kehtestatud tehnilistele näitajatele.
ANNEX C Health risks, signs and symptoms
C LISA Terviseriskid, märgid ja nähud
The most important being:
Kokkupuude üldvibratsiooniga tekitab liikumist ja jõude inimkehas, mis võivad:
฀•฀฀prolonged sitting in constrained postures,
• põhjustada ebamugavust,
The transmission of vibration to the body is dependent on body posture.
Liikurmasinate juhid ei puutu kokku üksnes üldvibratsiooniga, vaid ka mitmesuguste muude selga, õlgu või kaela pingestavate teguritega.
The effects of vibration are therefore complex.
Neist kõige olulisemad on:
฀•฀฀frequent twisting of the spine
• süvendada olemasolevaid seljavigastusi,
฀•฀฀adversely affect performance.
• pikka aega halvas asendis istumine,
฀•฀฀needing to adopt twisted head postures,
• olla ohtlikud tervisele ja vähendada tööohutust.
฀•฀฀aggravate pre-existing back injuries and
• sage lülisamba pööramine,
฀•฀฀frequent lifting and material handling (e. g. drivers of delivery trucks),
• vajadus püsida asendis, kus pea on kõrvale pööratud,
฀•฀฀present a health and safety risk.
Keha madalsageduslik vibratsioon võib põhjustada peapööritust ja iiveldust.
฀•฀฀traumatic injuries,
• sage raskuste tõstmine ja materjalide käsitamine (nt kaubaautode juhid),
฀•฀฀unexpected movements,
Heade tavade juhend üldvibratsiooni kohta
฀•฀฀unfavourable climatic conditions and
• ootamatud liigutused,
Epidemiological studies of long-term exposure to wholebody vibration have shown evidence for an elevated risk to health, mainly in the lumbar spine but also in the neck and shoulder.
Pikaaegse üldvibratsiooniga kokkupuutumise epidemioloogilised uuringud on tõestanud, et vibratsioon suurendab terviseriske. Kõige rohkem on ohustatud lülisamba nimmepiirkond, aga ka kaela ja õlgade piirkond.
Some studies have reported evidence of effects on the digestive system, the female reproductive organs and the peripheral veins.
Mõned uuringud on tõestanud ka vibratsiooni mõju seedesüsteemile, naiste suguelunditele ja perifeersetele veenidele.
In some countries and under certain conditions, lumbar disorders occurring in workers exposed to wholebody vibration are considered to be an occupational disease.
Mõnes riigis ja teatavate tingimuste esinemisel peetakse üldvibratsiooniga kokkupuutuvate töötajate valusid lülisamba nimmepiirkonnas kutsehaiguseks.
C.2 LOWER-BACK PAIN AND BACK, SHOULDER
C.2 SELJA ALAOSA VALU NING
OR NECK DISORDERS
TERVISEHÄIRED SELJA, ÕLGADE VÕI KAELA PIIRKONNAS
OTHER DISORDERS
MUUD TERVISEHÄIRED
The results of epidemiological studies show a higher prevalence rate of low-back pain, herniated disc and early degeneration of the spine in wholebody vibration exposed groups.
Epidemioloogiliste uuringute tulemused tõestavad, et üldvibratsiooniga kokku puutunud inimestel esineb sagedamini selja alaosa valu, selgroolülide vaheliste ketaste paigast nihkumist ning lülisamba varast taandarengut.
Increased duration of vibration exposure and increased intensity are assumed to increase the risk, while periods of rest reduce the risk.
Hinnangute kohaselt suurendab riski vibratsiooniga kokkupuute kestuse pikenemine ja kokkupuute suurem intensiivsus, puhkeperioodid aga vähendavad seda.
Many drivers complain also about disorders in the neck-shoulder although epidemiological researches are inconclusive on this effect.
Paljud sõidukijuhid on kurtnud häireid kaelas ja õlgades, kuid epidemioloogilised uuringud ei ole sellise toime esinemist selgelt kinnitanud.
The question of whether wholebody vibration exposure might lead to digestive or circulatory disorders or adverse affects on the reproductive system remains open.
Selja alaosa valu ning häireid selja, õlgade või kaela piirkonnas ei põhjusta üksnes vibratsiooniga kokkupuutumine.
In some cases an increased prevalence of gastro-intestinal complaints, peptic ulcer and gastritis have been reported in drivers of vibrating vehicles.
On ka palju muid mõju avaldavaid tegureid, näiteks tööasend,
Wholebody vibration seems to be a factor that in combination with the long-term sitting posture of drivers contributes to the occurrence of varicose veins and haemorrhoids.
Lahtiseks jääb küsimus, kas kokkupuude üldvibratsiooniga võib tekitada seede- või vereringehäireid või mõjuda kahjulikult suguelunditele.
Some studies have reported evidence of effects on the digestive system, the female reproductive organs and the peripheral veins.
Mõnedel juhtudel on vibreerivate sõidukite juhtidel täheldatud seedesüsteemiga seotud kaebuste ning haavandtõve ja gastriidi suuremat esinemissagedust.
One study showed a greater than expected incidence of stillbirth among women exposed to vibration in the transport sector.
Üldvibratsioon näib olevat tegur, mis koos juhi pikka aega istuvas asendis olekuga soodustab veenilaiendite ja hemorroidide teket.
Low-back pain and back, shoulder or neck disorders are not specific to vibration exposures.
Mõningad uuringud on tõestanud, et üldvibratsioon avaldab mõju seedesüsteemile, naiste suguelunditele ja perifeersetele veenidele.
There are many confounding factors such as working posture, anthropometric characteristics, muscle tone, physical workload, and individual susceptibility (age, pre-existing disorders, muscle force, etc.).
Üks uuring näitas, et transpordisektoris vibratsiooniga kokku puutunud naiste hulgas oli surnultsündimiste arv prognoositust suurem.
Page 86
D LISA
ANNEX D Tools for calculating daily exposures or k)
Abivahendid päevase vibratsiooniga kokkupuute arvutamiseks
D.1 WEB-BASED TOOLS ib ra tio ns at W V must not be assumed to be “safe”.
D.1 VEEBIPÕHISED ABIVAHENDID
Some web-based calculators are available that simplify the process of doing daily vibration exposure calculations, e.g.: www.hse.gov.uk/vibration/calculator.htm
Internetis on kättesaadavad mõned kalkulaatorid, mis lihtsustavad päevase vibratsiooniga kokkupuute arvutamist, nt: www.hse.gov.uk/vibration/wbv/wholebodycalc.htm madalamale.
The nomogram in Figure D.2 provides a simple alternative method of obtaining daily vibration exposures, without using the equations:
D.3 PÄEVASE KOKKUPUUTE NOMOGRAMM
The graph in Figure D.1 gives a simple alternative method for looking up daily exposures or partial vibration exposures without the need for a calculator.
Joonisel D.1 esitatud graafik on lihtne alternatiivne meetod päevase vibratsiooniga kokkupuute või osavibratsiooniga kokkupuudete määramiseks ilma arvutit kasutamata.
On the left hand line find the point corresponding to the vibration magnitude (use the left scale for x- and y-axis values; the right scale for z-axis values).
a) vasakpoolsel skaalal tuleb leida vibratsiooni suurusjärgule vastav punkt (kasutada vasakpoolset skaalat x- ja y-telje väärtuste jaoks, parempoolset skaalat z-telje väärtuste jaoks);
Simply look on the graph for the A(8) line at or just above where your vibration magnitude value (kaw)max and exposure time lines meet (the factor k is either 1.4 for the x- and y-axes or 1.0 for the z-axis i.e. vertical direction).
Selleks tuleb lihtsalt vaadata graafiku A(8)-joone väärtust vibratsiooni suurusjärgu väärtuse (ka
Draw a line from the point on the left hand line (representing the vibration magnitude) to a point on the right hand line (representing the exposure time);
) ja kokkupuuteaja w ma x väärtuse juurest tõmmatud joonte ristumiskohas või sellest
N on b in d in g guide to good practice for implementing Directive 2002/44/EC (
Mittesiduvheadetavadejuhenddirektiivi2002/44/EÜ(vibratsioontöökohal)rakendamiseks b) tõmmata joon vasakpoolsel skaalal valitud punktist (näitab vibratsiooni suurusjärku) parempoolsel skaalal oleva punktini (näitab kokkupuute kestust).
The green area in Figure D.1 indicates exposures likely to below the exposure action value. These exposures
veidi ülevalpool (tegur k on kas 1,4 telgedel x ja y või 1,0 teljel z, s.t vertikaalsuunas).
Read off the partial exposures where the line crosses the central scale.
Osavibratsiooniga kokkupuute väärtuse saab kätte kohas, kus joon ristub keskmise skaalaga.
1.m/s2 for 4 hours 30minsgive A(8)=0.9m/s2
Näide:1m/s² 4 t 30min jooksul annab A(8)=0,9m/s²
Exposure time (hh:mm)
Kokkupuuteaeg (tt:mm)
FIGURE D.2 NOMOGRAM FOR A(8) VALUES or k)
JOONIS D.2 A(8) VÄÄRTUSTE NOMOGRAMM
Partial Vibration Exposure a w
Kokkupuude osavibratsiooniga a w
Use this scale for the z axis
Skaalax- ja y-teljejaoks
Instructions:For each exposure, draw a line between the weighted acceleration (using the scale appropriate to the axis of vibration) and the exposure
Juhis:Iga kokkupuute jaoks tõmmata joon korrigeeritudkiirenduse (kasutades vastava vibratsioonitelje skaalat) ja kokkupuute aja
0.2 time.
0,2 vahele.
Read off the partial vibration exposure A(8)
Osavibratsiooniga kokkupuute A(8) väärtuse leiab i punktis, kus joon lõikub keskmise skaalaga.
Wholebody vibration exposure management can be simplified by using an exposure “points” system.
Üldvibratsiooniga kokkupuute juhtimist lihtsustab kokkupuutepunktide süsteemi kasutamine.
For any vehicle or machine operated, the number of exposure points accumulated in an hour (P in points per hour)
Iga masina või seadme ühetunnise kasutamise jooksul kogutud vastava punktide arvu (P
-H for the z-axis) using:
= punktid tunni kohta) saab
Alternatively Figure D.3 gives a simple method for looking up the exposure points ib ra tion – V
Joonisel D.3 on esitatud alternatiivne lihtne meetod kokkupuutepunktide leidmiseks.
Exposure points are simply added together, so you can set a maximum number of exposure points for any person in one day.
Töötaja maksimaalse päevase kokkupuutepunktide arvu saamiseks liidetakse töötaja kokkupuutepunktid lihtsalt kokku.
The daily exposure A(8), can be calculated from the exposure point using:
Päevase kokkupuute A(8) võib välja arvutada kokkupuutepunktide põhjal, kasutades järgmist valemit
The exposure scores corresponding to the exposure action and limit values are:
Kokkupuute rakendusväärtusele ja kokkupuute piirväärtusele vastavad järgmised kokkupuutepunktide summad:
฀•฀฀exposure action value (0.5 m/s²) = 100 points;
• kokkupuute rakendusväärtus (0,5 m/s²) = 100 punkti;
฀•฀฀exposure limit value (1.15 m/s²) = 529 points.
• kokkupuute piirväärtus (1,15 m/s²) = 529 punkti.
Acceleration x
Kiirendusxk(m/s²)
Daily Exposure time
Päevane kokkupuuteaeg
ANNEX E Daily exposure Worked examples or k)
E LISA Praktilised näited päevase kokkupuute kohta
DAILY EXPOSURE: A(8), WHERE THERE IS JUST ONE TASK ib ra tio ns at W V
PÄEVANE KOKKUPUUDE: A(8) ARVUTAMINE ÜHE TÖÖÜLESANDE PÕHJAL
A tree harvester driver operates the vehicle for 6½ hours a day.
Harvesteri juht töötab masinal 6,5 tundi päevas.
The vibration values on the seat are:
2. samm: Päevane kokkupuude kolmes (x, y ja z) suunas leitakse järgmiselt:
Find the daily exposures in the three directions, x, y and z from:
1. samm: Vibratsiooniväärtused istme pinnal on järgmised:
The x, y and z axis daily exposures are then:
2. samm: Seega on x, y- ja z-telje suunaline päevane kokkupuude järgmine:
3 T is the daily duration of exposure exp to the vibration and
3 T on päevane vibratsiooniga kokkup kokkupuute kestus ja on 8-tunnine võrdlusperiood.
The highest value of A
3. samm: Päevane vibratsiooniga kokkupuude on A x(8),
Step 3: z(8) x y is the daily vibration exposure.
(8) kõrgeim väärtus.
Daily vibration exposure, A(8) is the highest of these values.
3. samm: Päevane vibratsiooniga kokkupuude A(8) on kolmest saadud väärtusest kõrgeim.
In this case it is the y-axis: 0.5m/s² (i.e. at the exposure action value)
Käesoleval juhul on see y-telje suunaline väärtus: 0,5m/s² (s.t sama suur kui kokkupuute rakendusväärtus).
DAILY EXPOSURE: A(8), WHERE THERE IS MORE THAN ONE TASK
PÄEVANE KOKKUPUUDE: A(8) ARVUTAMINE ROHKEM KUI ÜHE TÖÖÜLESANDE PÕHJAL
(8), A y(8) and A z(8) is x the daily vibration exposure.
4. samm: Päevane vibratsiooniga kokkupuude on A x(8),
A delivery driver spends 1 hour loading his lorry using a small forklift truck, followed by 6 hours driving the delivery lorry each day.
Veoauto juhil kulub päevas 1 tund kauba laadimiseks veoautole väikese kahveltõstuki abil ja 6 tundi selle laialivedamiseks.