natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Olives contain oil which can be squeezed out of the fruit and used in preparing food.
Oliivides sisalduv õli pressitakse viljadest välja ning seda kasutatakse toidu valmistamisel.
Grapes are squeezed to get the juice, which can be turned into wine.
Viinamarjadest pressitakse mahla, millest saab teha veini.
Europe is famous for its very good wines, which are sold all over the world.
Euroopa on kuulus oma väga heade veinide poolest, mida müüakse kogu maailmas.
Mediterranean farmers also grow lots of other fruit and vegetables.
Vahemere ääres kasvatatakse ka teisi puu- ja köögivilju.
Tomatoes, for example, ripen well in the southern sunshine.
Näiteks tomatid kasvavad lõunamaises päikeses hästi.
But vegetables need plenty of water, so farmers in hot, dry regions will often have to irrigate their crops.
Samas vajavad köögiviljad palju niiskust ning kuuma ja kuiva kliimaga piirkondades peavad talupidajad põlde niisutama.
That means giving them water from rivers or from under the ground.
Kastmiseks kasutatakse jõgede ja järvede või põhjavett.
Crops in dry regions need irrigating.
Põuastes piirkondades tuleb põlde niisutada.
Chickens provide eggs, which contain lots of protein and help us stay healthy.
Kanadelt saame mune, mis sisaldavad tervisele kasulikke valke.
Grass grows easily where there is enough rain, even if the soil is shallow or not very fertile.
Seal, kus on piisavalt vihma, kasvab rohi hästi, isegi kui pinnasekiht on õhuke või väheviljakas.
Many European farmers keep animals that eat grass – such as cows, sheep or goats.
Paljud Euroopa talunikud peavad rohusööjaid loomi, näiteks lehmi, lambaid ja kitsi.
They provide milk, meat and other useful products like wool and leather.
Loomadelt saadakse piima, liha ning muud kasulikku, näiteks villa ja nahka.
Pigs can be kept indoors.
Sigu saab pidada laudas.
Many farmers also keep pigs or chickens.
Paljud talunikud kasvatavad ka sigu ja kanu.
These animals can be raised almost anywhere because they can be kept indoors and given specially prepared feed.
Sigu ja kanu saab pidada peaaegu igal pool, sest neid hoitakse laudas ja neile antakse spetsiaalset sööta.
Farms in Europe range from very big to very small.
Euroopas on igas suuruses talumajapidamisi – väga suurtest kuni väga väikesteni.
Some have large fields – which makes it easy to harvest crops using big machines.
Mõnel pool on põllud suured, seal on lihtne suurte masinatega saaki koristada.
Others, for example in hilly areas, may have small fields.
Mujal, näiteks mägistes piirkondades, võivad põllud olla väikesed.
Walls or hedgerows between fields help stop the wind and rain from carrying away soil, and they can be good for wildlife too.
Aiad ja hekid põldude vahel kaitsevad pinnast, et tuul ja vihm seda ära ei kannaks, ning võivad pakkuda varju ka metsloomadele.
Many city people like to spend weekends and holidays in the European countryside, enjoying the scenery, the peace and quiet and the fresh air.
Paljudele inimestele meeldib veeta nädalavahetusi ja puhkust Euroopa maakohtades, nautida loodust, rahu ja vaikust ning värsket õhku.
We all need to do what we can to look after the countryside and keep it beautiful.
Me peame tegema kõik meist oleneva, et hoolitseda looduse eest ja hoida maakohad kaunina.
A patchwork of  fields in Europe.
Euroopa põldude „lapitekk”.
The countryside is for everyone to enjoy.
Kaunist maastikku saavad nautida kõik.
Europe has thousands and thousands of kilometres of coastline, which nature has shaped in various ways.
Euroopas on tuhandeid kilomeetreid rannikut, mida loodus on mitmel moel vorminud.
There are tall rocky cli s and beaches of sand or colourful pebbles formed by the sea as it pounds away at the rocks, century after century.
Siin on kõrgeid kiviseid kaljusid ja randu, mis on kaetud liiva või värvilise kiviklibuga, mida meri on sajandite jooksul kaljude küljest lahti kangutanud.
The sea shaped these chalk cli§s.
Need kriidikaljud on lihvinud meri.
In Norway, glaciers have carved the coast into steep-sided valleys called ¾ ords.
Norras on liustikud uuristanud rannikusse kõrgete seintega orud, mida kutsutakse ¼ ordideks.
In some other countries, the sea and wind pile up the sand into dunes.
Mõnes riigis on meri ja tuul kuhjanud liiva luideteks.
The highest dune in Europe (117 metres tall) is the Dune du Pyla, near Arcachon in France.
Euroopa kõrgeim luide on Pyla düün (117 meetrit kõrge) Prantsusmaal Arcachoni linna lähistel.
The pu© n nests on cli§s, and dives to catch  sh.
Lunn pesitseb kaljudel ja püüab kala sukeldudes.
Many kinds of sh and other animals live in the sea around Europe’s coasts.
Euroopa rannavetes elab mitut liiki kalu ja loomi.
They provide food for sea birds, and for marine mammals such as seals.
Nendest toituvad merelinnud ja meres elavad imetajad, näiteks hülged.
Where rivers ± flow into the sea, ± flocks of waders come to feed, at low tide, on creatures that live in the mud.
Mõõna ajal tulevad jõesuudmetesse toitu otsima mudas elavatest molluskitest toituvate rannikulindude parved.
A glacier carved this ¨ ord.
Selle ¨ ordi on uuristanud liustik.
One of Europe’s rarest animals – the monk seal – lives in the Mediterranean.
Vahemeres elab Euroopa haruldasim loom munkhüljes.
The Pyla sand dune – Europe’s tallest.
Pyla düün on Euroopa kõrgeim.
Flocks of waders  nd food in river estuaries.
Rannikulindude parved otsivad jõesuudmes toitu.
People and the sea
Inimesed ja meri
The sea is important for people too.
Meri on ka inimeste jaoks oluline.
The Mediterranean was so important to the Romans that they called it Mare nostrum: ‘our sea’.
Roomlastele oli Vahemeri nii oluline, et nad kutsusid seda Mare nostrum – meie meri.
Down through the centuries, Europeans have sailed the world’s oceans, discovered the other continents, explored them, traded with them and made their homes there.
Sajandeid on eurooplased purjetanud maailmameredel, avastanud teisi maailmajagusid, uurinud neid, vahetanud nendega kaupu, sinna elama asunud.
In the chapter‘A journey through time’you can nd out more about these great voyages of discovery.
Rohkem teavet suurte reiside ja avastuste kohta leiad peatükist„Läbi ajaloo”.
Cargo boats from around the world bring all kinds of goods (often packed in containers) to Europe’s busy ports.
Kaubalaevad toovad kogu maailmast igasugust kaupa (mis on sageli pakitud konteineritesse) Euroopa sadamatesse, kus keeb vilgas elu.
Here they are unloaded on to trains, lorries and barges.
Kaubad laaditakse rongidele, veoautodele ja pargastele.
Then the ships load up with goods that have been produced here and which are going to be sold on other continents.
Seejärel laaditakse laevadele siin toodetud kaubad, mis viiakse müügiks teistele mandritele.
Container ships carry goods to and from Europe.
Konteinerlaevaga veetakse kaupa Euroopasse ja sealt väljapoole.
Some of the world’s finest ships have been built in Europe. They include Queen Mary 2 – one of the biggest passenger liners in the world.
Mõned maailma ilusaimad laevad on ehitatud Euroopas, näiteks Queen Mary 2, mis on üks maailma suurimatest reisilaevadest.
She made her rst transatlantic voyage in January 2004.
See laev tegi oma esimese reisi üle Atlandi ookeani 2004. aasta jaanuaris.
One of the world’s biggest passenger ships – Queen Mary 2.
Maailma suurimaid reisilaevu Queen Mary 2.
Scuba diving in the Mediterranean.
Akvalangiga sukeldumine Vahemeres.
Or you can just relax – sunbathing on the beach and cooling o in the sea.
Võib ka lihtsalt puhata, võttes rannal päikest ja end meres jahutades.
You don’t always need a boat to go
Mõnikord pole kalapüügiks paati vaja!
Europeans eat many kinds of  sh.
Eurooplased söövad mitmesugust kala.
Tuna is one of the biggest!
Tuunikala on üks suuremaid!
Fishing has always been important for people in Europe.
Kalapüük on Euroopa rahvastele alati tähtis olnud.
Whole towns have grown up around shing harbours, and thousands of people earn their living by catching and selling sh or doing things for the shermen and their families.
Kalasadamate ümbrusesse on kerkinud linnad ning tuhanded inimesed elatuvad kalapüügist ja -müügist või valmistavad kaluritele ja nende peredele vajalikke kaupu.
Modern shing boats, such as factory trawlers, can catch huge numbers of sh.
Nüüdisaegsed kalalaevad, näiteks kala töötlevad traalerid, võivad püüda kala väga suurtes kogustes.
To make sure that enough are left in the sea, European countries have agreed rules about how many sh can be caught and about using nets that let young sh escape.
Selleks, et tagada meres piisav kalavaru, on Euroopa riigid kokku leppinud, kui palju kala tohib püüda ning milliseid võrke kasutada, et väikesed kalamaimud nendesse kinni ei jääks.
Another way to make sure we have enough sh is to farm them.
Teine võimalus kalavarude tagamiseks on kalu kasvatada.
On the coasts of northern Europe, salmon are reared in large cages in the sea.
Euroopa põhjarannikul kasvatatakse lõhet meres suurtes sumpades.
Shellfish such as mussels, oysters and clams can be farmed in the same way.
Samamoodi kasvatatakse molluskeid, näiteks rannakarpe, austreid ja veenuskarpe.
Protecting Europe’s coasts
Euroopa ranniku kaitse
Europe’s coasts and the sea are important to wildlife and to people. So we need to look after them.
Euroopa rannik on tähtis nii loomadele kui ka inimestele, seepärast tuleb seda hoida.
We have to prevent them from becoming polluted by waste from factories and towns.
Rannikut peab kaitsma, et seda ei saastaks tehaste ja linnade jäätmed.
Oil tankers sometimes have accidents, spilling huge amounts of oil into the sea.
Mõnikord juhtub naftatankeritega õnnetusi ning merre lekib suur kogus naftat.
This can turn beaches black and kill thousands of seabirds.
Naftareostus saastab randu ja hukutab tuhandeid veelinde.
European countries are working together to try to prevent these things from happening again and to make sure that our coastline will remain beautiful for future generations to enjoy.
Euroopa riigid teevad koostööd, et hoida ära selliste õnnetuste kordumine ja tagada ranniku ilu ka edaspidiseks, et tulevased põlvkonnad saaksid sellest rõõmu tunda.
Over thousands of years, Europe has changed enormously.It’s a fascinating story!
Tuhandete aastate jooksul on Euroopa tohutult muutunud.See on põnev lugu!
But it’s a long one, so here are just some of the highlights.
Samas on see ka väga pikk lugu, seepärast on allpool toodud vaid mõned olulisemad sündmused.
Prehistoric cave paintings at Lascaux, France.
Lascaux’ eelajaloolised koopamaalingud (Prantsusmaa).
The earliest Europeans were hunters and gatherers.
Esimesed eurooplased elatusid jahipidamisest ja korilusest.
On the walls of some caves they made wonderful paintings of hunting scenes.
Mõnede koobaste seinu kaunistasid nad jahistseene kujutavate imepäraste maalingutega.
Eventually, they learnt farming and began breeding animals, growing crops and living in villages.
Hiljem õppisid inimesed põldu harima, hakkasid loomi pidama ja vilja kasvatama ning asusid elama küladesse.
They made their weapons and tools from stone – by sharpening pieces of ± flint, for example.
Nad valmistasid oma relvad ja tööriistad kivist, näiteks lihvides ränikivikildude servad teravaks.
A ¡int tool from the Stone Age.
Kiviaegne ränikivist relv.
The Bronze and Iron Ages – Learning to use metal
Pronksiaeg ja rauaaeg, mil võeti kasutusele metallid
Several thousand years BC (before the birth of Christ), people discovered how to get di erent metals by heating di erent kinds of rock in a very hot fire.
Mitu tuhat aastat enne meie ajaarvamist (e.m.a ehk enne Kristuse sündi) avastasid inimesed, kuidas kivimitest väga suurel kuumusel metalle sulatada.
Bronze – a mixture of copper and tin – was hard enough for making tools and weapons.
Pronks – vase ja tina sulam – oli piisavalt kõva tööriistade ja relvade valmistamiseks.
Gold and silver were soft but very beautiful and could be shaped into ornaments.
Kuld ja hõbe olid pehmed, kuid väga ilusad ning neid sai eheteks vormida.
Later, an even harder metal was discovered: iron.
Hiljem avastati veelgi tugevam metall – raud.
The best kind of metal was steel, which was strong and didn’t easily break, so it made good swords.
Parim rauasulam oli teras, mis oli tugev ja vastupidav, seetõttu sai terasest häid mõõku.
But making steel was very tricky, so good swords were rare and valuable!
Terase valmistamine oli aga keeruline, seepärast oli hea mõõk väga haruldane ja väärtuslik.
Ancient Greece roughly 2000 to 200 BC – BC means before the birth of Christ
Vana-Kreeka umbes 2000–200 aastat e.m.a
In Greece about 4 000 years ago, people began to build cities.
Umbes 4000 aastat tagasi hakati Kreekas ehitama linnu.
At rst they were ruled by kings.
Alguses valitsesid nende üle kuningad.
Later, around 500 BC, the city of Athens introduced ‘democracy’ – which means ‘government by the people’.
Hiljem, umbes 500 aastat e.m.a seati Ateenas sisse demokraatia, see tähendab rahva võim.
(Instead of having a king, the men of Athens took decisions by voting.)
(Kuninga asemel tegid otsuseid Ateena linna mehed hääletamise teel.)
Democracy is an important European invention that has spread around the world.
Demokraatia on oluline Euroopa leiutis, mis on levinud üle maailma.
This Greek vase with red- gure painting dates back to around 530 BC.
See punaste  figuuridega Kreeka vaas pärineb umbes aastast 530 e.m.a.
Some of the other things the ancient Greeks gave us include: ime dia ik en / W an N gu y-L
Vanad kreeklased jätsid meile palju muudki: ime dia ik en / W an N gu y-L
> wonderful stories about gods and heroes, wars and adventures; > elegant temples, marble statues and beautiful pottery; > the Olympic Games; > well-designed theatres, and great writers whose plays are still performed today; > teachers like Socrates and Plato, who taught people how to think logically; > mathematicians like Euclid and Pythagoras, who worked out the patterns and rules in maths; > scientists like Aristotle (who studied plants and animals) and Eratosthenes (who proved that the Earth is a sphere and worked out how big it is). Plato, one of the world’s great thinkers.
> põnevad jutustused jumalatest ja kangelastest, sõdadest ja seiklustest; > suurepärased templid, marmorskulptuurid ja kaunid savinõud; > olümpiamängud; > hästi kavandatud teatrid ja suured kirjanikud, kelle näidendeid mängitakse veel tänapäevalgi; > õpetlased, näiteks Sokrates ja Platon, kes õpetasid inimestele loogilist mõtlemist; > matemaatikud, näiteks Eukleides ja Pythagoras, kes töötasid välja matemaatikareeglid; > teadlased, näiteks Aristoteles, kes uuris taimi ja loomi, ning Eratosthenes, kes tõestas, et Maa on kerakujuline, ning arvutas välja selle ümbermöödu. Platon oli üks maailma suurimatest mõtlejatest.
The Roman Empire roughly 500 BC to 500 AD – AD means after the birth of Christ
Rooma impeerium umbes 500 aastat e.m.a–aasta 500 m.a.j – „m.a.j” tähendab meie ajaarvamise järgi ehk pärast Kristuse sündi
Rome started out as just a village in Italy.
Rooma oli alguses lihtsalt üks külake Itaalias.
But the Romans were very well organised, their army was very good at fighting and they gradually conquered all the lands around the Mediterranean.
Kuid roomlased olid väga hästi organiseerunud, nende sõjavägi oli tugev ning järk-järgult alistasid nad endale Vahemere-äärsed alad.
Eventually the Roman empire stretched all the way from northern England to the Sahara Desert and from the Atlantic to Asia.
Lõpuks ulatus Rooma impeerium Põhja-Inglismaalt kuni Sahara kõrbeni ja Atlandi ookeanist kuni Aasiani.
Here are some of the things the Romans gave us: elio ix ti/ P and er Bar
Roomlased pärandasid meile: elio ix ti/ P and er Bar
A Roman aqueduct still standing today: the Pont du Gard in France.
Rooma-aegne akvedukt on vastu pidanud tänaseni – Pont du Gard Prantsusmaal.
> good, straight roads connecting all parts of the empire; > beautiful houses with courtyards and mosaic tiled ±oors; > strong bridges and aqueducts (for carrying water long distances); > round-topped arches – which made their buildings solid and long-lasting; > new building materials, such as cement and concrete; > new weapons such as catapults; > great writers like Cicero and Virgil; > the Roman system of law, which many European countries still use today. Mosaics are made using tiny pieces of stone, enamel, glass or ceramic and are used to decorate buildings.
> hästi ehitatud sirged teed, mis ühendasid impeeriumi kõiki alasid; > kaunid siseõuede ja mosaiikpõrandatega majad; > tugevad sillad ja akveduktid (vee juhtimiseks kaugete vahemaade taha); > ümarkaared, mis muutsid nende ehitised tugevaks ja vastupidavaks; > uued ehitusmaterjalid (tsement ja betoon); > uued relvad (näiteks katapult); > suured kirjanikud (näiteks Cicero ja Vergilius); > Rooma õigussüsteemi, mida Euroopa riigid kasutavad tänapäevalgi Mosaiigi valmistamiseks kasutati väikeseid kivitükikesi, emaili, klaasi või keraamikat ja sellega kaunistati sageli hooneid.
The Middle Ages roughly 500 to 1500 AD
Keskaeg umbes aastad 500–1500
When the Roman empire collapsed, di¦ erent parts of Europe were taken over by di¦ erent peoples.
Kui Rooma impeerium lagunes, võtsid Euroopa eri piirkondades võimu üle erinevad hõimud.
For example…
Näiteks …
The Celts
Keldid
Before Roman times, Celtic peoples lived in many parts of Europe.
Enne Rooma aega elasid keldid mitmel pool Euroopas.
Their descendants today live mainly in Brittany (France), Cornwall (England), Galicia (Spain), Ireland, Scotland and Wales.
Tänapäeval elavad nende järeltulijad peamiselt Bretagne’is (Prantsusmaa), Cornwallis (Inglismaa), Galicias (Hispaania), Iirimaal, Šotimaal ja Walesis.
In these parts of Europe, Celtic languages and culture are very much alive.
Neis Euroopa piirkondades on keldi keeled ja kultuur vägagi elujõulised.
The Germanic peoples
Germaani hõimud
Not all of them settled in Germany:
Nad asusid elama ka mujale kui Saksamaale:
> The Angles and Saxons moved to England and ruled it until 1066. > The Franks conquered a large part of Europe, including France, between about 500 and 800 AD. Their most famous king was Charlemagne. > The Goths (Visigoths and Ostrogoths) set up kingdoms in Spain and Italy. > The Vikings lived in Scandinavia. In the 800s and 900s they sailed to other countries, stealing treasure, trading and settling where there was good farmland. The Vikings were such good sailors they even reached America (but didn’t tell anyone!)
> anglid ja saksid rändasid Inglismaale ja valitsesid seal kuni 1066. aastani; > frangid vallutasid aastatel 500–800 m.a.j suure osa Euroopast, kaasa arvatud Prantsusmaa. Nende kõige kuulsam kuningas oli Karl Suur; > goodid (läänegoodid ja idagoodid) rajasid kuningriigid Hispaanias ja Itaalias; > viikingid elasid Skandinaavias. Aastatel 800–900 m.a.j purjetasid nad teistesse maadesse, röövisid, kauplesid ja asustasid põlluharimiseks sobivaid paiku. Viikingid olid tublid meremehed, kes jõudsid isegi Ameerika rannikule (kuid nad ei öelnud seda kellelegi!).
The Normans or‘Northmen’, were Vikings who settled in France (in the area we call Normandy) and then conquered England in 1066.
Normannid ehk põhjala rahvas olid viikingid, kes asusid elama Prantsusmaale (tänapäeval Normandia) ja vallutasid 1066. aastal Inglismaa.
A famous Norman tapestry shows scenes from this conquest.
Kuulsal Bayeux’gobeläänil on kujutatud stseene sellest vallutusest.
It is kept in a museum in the town of Bayeux.
Gobelääni hoitakse muuseumis Bayeux’linnas. linnas.
The Slavs settled in many parts of eastern Europe and became the ancestors of today’s Slavic-speaking peoples, including Belorussians, Bulgarians, Croatians, Czechs, Poles, Russians, Serbs, Slovaks, Slovenes and Ukrainians.
Slaavlased asusid Euroopas elama mitmesse piirkonda, nad on tänapäeval slaavi keeli kõnelevate rahvaste – bulgaarlaste, horvaatide, poolakate, serblaste, slovakkide, sloveenide, tšehhide, ukrainlaste, valgevenelaste ja venelaste – esiisad.
After the Magyars settled in the Carpathian Basin in the 9th and 10th´centuries, they founded the Kingdom of Hungary in the year 1000.
Madjarid asusid Pannooniasse elama 9. ja 10. sajandil ning lõid seal 1000. aastal Ungari kuningriigi.
Their descendants today live in Hungary and other neighbouring countries.
Nende järeltulijad elavad tänapäeval Ungaris ja selle naabermaades.
During the Middle Ages, kings and nobles in Europe often quarrelled and there were many wars.
Keskajal tülitsesid Euroopa kuningad ja ülikud omavahel sageli ja peeti palju sõdu.
(This was the time when knights in armour fought on horseback).
(See oli aeg, mil raudrüütlid võitlesid hobustel.)
To defend themselves from attack, kings and nobles often lived in strong castles, with thick stone walls.
Selleks, et end rünnakute eest kaitsta, elasid kuningad ja ülikud sageli tugevates, paksude kivimüüridega kindlustes.
Some castles were so strong they have lasted until today.
Mõned kindlused olid nii tugevad, et on säilinud tänapäevani.
Medieval castles were built to keep out enemies.
Keskaja lossid pidid kaitsma vaenlase eest.
‘Gothic’ architecture was a great invention of the Middle Ages.
Gooti arhitektuur oli keskaja oluline leiutis. See on Milano katedraali veesüliti.
Christianity became the main religion in Europe during the Middle Ages, and churches were built almost everywhere.
Keskajal sai Euroopa peamiseks religiooniks kristlus ning ehitati palju kirikuid.
Some of them are very impressive – especially the great cathedrals, with their tall towers and colourful stained-glass windows.
Mõned neist on tõeliselt muljetavaldavad, eriti suured katedraalid, millel on sageli kõrged tornid ja värvilised vitraažaknad.
Monks were involved in farming and helped develop agriculture all over Europe.
Kloostrites elavad mungad tegelesid põlluharimisega ning aitasid kaasa põllumajanduse arengule Euroopas.
They also set up schools and wrote books.
Nad asutasid ka koole ja kirjutasid raamatuid.
Their monasteries often had libraries where important books from ancient times were preserved.
Sageli olid kloostrites suured raamatukogud, kus hoiti vanadest aegadest pärit raamatuid.
In southern Spain, where Islam was the main religion, the rulers built beautiful mosques and minarets.
Lõuna-Hispaanias, kus peamiseks religiooniks oli islam, ehitasid valitsejad kauneid mošeesid ja minarette.
The most famous ones left today are the mosque in Cordoba and the Giralda minaret in Seville.
Kõige kuulsamad on Córdoba mošee ja Giralda minarett Sevillas.
View of the huge medieval mosque in Cordoba (Spain).
Vaade keskaegsele hiigelsuurele Córdoba mošeele (Hispaania).
The Renaissance roughly 1300 to 1600 AD ime dia ik a/ W
Renessanss umbes aastad 1300–1600 ime dia ik a/ W
During the Middle Ages, most people could not read or write and they knew only what they learnt in church.
Keskajal ei osanud enamik rahvast lugeda ega kirjutada ning teati vaid seda, mida kirikus oli õpetatud.
Only monasteries and universities had copies of the books the ancient Greeks and Romans had written.
Ainult kloostritel ja ülikoolidel olid koopiad Vana-Kreeka ja Vana-Rooma autorite raamatutest.
But in the 1300s and 1400s, students began rediscovering the ancient books.
Ent 14. ja 15. sajandil hakkasid üliõpilased antiikseid raamatuid taasavastama.
They were amazed at the great ideas and knowledge they found there and the news began to spread.
Nad olid hämmastunud sealt leitud üllastest ideedest ja suurtest teadmistest ning see teave hakkas tasapisi levima.
One of the world’s most famous statues: David by Michelangelo.
Üks maailma kuulsamaid skulptuure Michelangelo „Taavet”.
Wealthy and educated people, for example in Florence (Italy), became very interested.
Näiteks Firenze (Itaalia) jõukad ja haritud elanikud olid nendest ideedest ja teadmistest väga huvitatud.
They could a ord to buy books – especially once printing was invented in Europe (1445) – and they fell in love with ancient Greece and Rome.
Nad olid piisavalt rikkad, et raamatuid osta, eriti pärast seda, kui Euroopas leiutati trükipress (1445), ning vaimustusid Vana-Kreekast ja Vana-Roomast.