natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To obtain a snapshot, Internet searches were conducted in January 2008 using multilingual keywords and the search engine Google (http://www.google.com).
Kiire ülevaate saamiseks tehti 2008. aasta jaanuaris Interneti-otsinguid, kasutades mitmekeelseid otsingusõnu ja otsingumootorit Google (http://www.google.com).
A total of 68 EU-based online shops were identified selling various types of ‘legal highs’.
Kokku tuvastati 68 ELis asuvat veebipoodi, mis müüsid mitmesuguseid n-ö seaduslikke uimasteid.
They were stratified according to their country of origin.
Poed rühmitati riikide kaupa.
EU country code domains (e.g. ES, FR, DE) or other indications of being EU-based (e.g. contact address) were used for the identification of the country of origin.
Päritoluriigi tuvastamiseks kasutati ELi riigitähistega domeeninimesid (nt ES, FR, DE) või muid viiteid sellele, et veebipood asub ELis (nt kontaktaadress).
More than half of the shops (52%) were located in the United Kingdom, 37% in the Netherlands, 6% in Germany, 4% in Austria and 1% in other countries (e.g. Ireland, Poland).
Enam kui pooled poodidest (52%) asusid Ühendkuningriigis, 37% Madalmaades, 6% Saksamaal, 4% Austrias ja 1% muudes riikides (nt Iirimaal, Poolas).
A random sample of 25 online shops was selected for detailed analysis.
Täpsema analüüsi jaoks tehti juhuvalik 25-st veebipoest.
Sampling fractions in each stratum (country of origin) were proportional to those of the total sample of online shops.
Iga rühma (päritoluriigi) valimi osakaal vastas kõigi veebipoodide koguvalimile.
Online shops that sold exclusively to the trade, rather than to the consumer, were excluded as were those that sold only hallucinogenic mushrooms.
Välja jäeti veebipoed, mis müüsid ainult hulgi, mitte tarbijale, ja need, mis müüsid ainult hallutsinogeenseid seeni.
The Internet offers a window on the world of the drug user through online forums and chat rooms as well as the sites of online shops selling psychoactive alternatives to controlled substances.
Internet oma veebifoorumite ja jututubadega ning veebipoodidega, mis müüvad kontrollitavate psühhoaktiivsete ainete alternatiive, on aken uimastitarbijate maailma.
Information available can give insights in to different aspects of the online marketplace in drugs, for
Olemasolev teave võimaldab heita pilku narkootikumide veebituru eri aspektidele, näiteks veebipoodide töömeetoditele, viisidele, kuidas need reageerivad tarbijate nõudlusele, ja noorte seas levivatele uutele trendidele.
See ‘New substances under control’.
Järgnevas on esitatud selle uuringu tulemused.
Annual report 2008: the state of the drugs problem in Europe in the body, and there is currently no readily available toxicological test to determine which of the two substances has been consumed.
2008.aastaaruanne:uimastiprobleemideolukordEuroopas ka uimastikaubitsejate ja -tarbijateni ning seda hinna- ja riskitasandil, mis on palju madalam kui Euroopa Liidus ebaseaduslikul uimastiturul üldiselt tavaks.
For example, the average price of a 1 gram dose of GBL purchased in bulk on the Internet varies from EUR 0.09 to EUR 2.
Näiteks Interneti teel suures koguses ostetud GBLi 1grammise annuse keskmine hind varieerub 0,09 eurost kuni 2 euroni.
The ‘party pills’ on offer may contain plant material or semi-synthetic or synthetic substances.
Müügil olevad klubinarkootikumid võivad sisaldada taimseid, poolsünteetilisi või sünteetilisi aineid.
The main ingredient of synthetic ‘party pills’ is often benzylpiperazine (BZP), though the online shops appear to have replacement substances ready for when BZP becomes subject to control measures in the EU Member States.
Sünteetiliste klubinarkootikumide peamine koostisaine on sageli bensüülpiperasiin (BZP), kuigi näib, et veebipoodidel on juba olemas asendusained selleks puhuks, kui BZP osas hakatakse ELi liikmesriikides kohaldama kontrollimeetmeid.
The advertised prices of substances on offer vary from EUR 1 to EUR 11 for the equivalent of one dose.
Pakkumisel olevate ainete ühe annuse hind varieerub 1 eurost 11 euroni.
GHB and its precursor GBL: follow-up
Taas GHB ja selle lähteaine GBL
In Europe, gamma-hydroxybutyric acid (GHB) has been under surveillance since 2000, when a risk assessment of the substance was conducted under the terms of the 1997 joint action on new synthetic drugs (EMCDDA, 2002).
Euroopas on gamma-hüdroksübutüraat (GHB) jälgimise all alates 2000. aastast, kui 1997. aasta uute sünteetiliste ainete ühismeetme alusel viidi läbi nimetatud aine riskihindamine (EMCDDA, 2002).
The addition of GHB to Schedule IV of the 1971 UN Convention on Psychotropic Substances, in March 2001, obliged all EU Member States to control the drug under their legislation addressing psychotropic substances, and new controls rapidly curtailed the previously open sale of GHB.
GHB kandmine ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni IV nimekirja 2001. aasta märtsis kohustas kõiki ELi liikmesriike kontrollima nimetatud uimastit psühhotroopseid aineid käsitlevate õigusaktide raames ning see vähendas kiiresti varem avalikult toimunud GHB müüki.
Both GHB and GBL have a steep dose–response curve, with rapid onset of symptoms, which greatly increases the risks associated with illicit use.
Nii GHB-l kui GBLil on järsk doosi tundlikkuse kõver koos kiiresti ilmnevate sümptomitega, mis suurendab tohutult nende ebaseadusliku tarbimisega seotud riske.
Nausea, vomiting and various degrees of impaired consciousness are the main adverse affects in most reported cases of GHB intoxication.
Iiveldus, oksendamine ja erineva tõsidusega teadvusekaotus on GHB-mürgistuse peamised ning sagedamini täheldatud kõrvaltoimed.
However, the frequent presence of other drugs may complicate the clinical presentation.
Kliinilisi nähte võib aga komplitseerida sagedane muude uimastite samaaegne tarbimine.
A Dutch study of 72 GHB users reported that the majority had passed out at least once while on GHB and some had done so frequently (Korf et al., 2002).
Hollandi 72 GHB-tarbijaga korraldatud uurimusest selgus, et enamik oli GHBd tarbides vähemalt ühe korra teadvuse kaotanud ja mõned sageli (Korf et al., 2002).
In a survey of GHB and GBL users in the United Kingdom, adverse reactions were reported to be more common in club settings than in private homes (Sumnall et al., 2008).
Ühendkuningriigis läbiviidud GHB- ja GBL-tarbijate uuringust nähtus, et kõrvaltoimed olid tavalisemad klubikeskkonnas kui kodustes tingimustes (Sumnall et al., 2008).
In London and Barcelona, the patient profile for GHB intoxications has been described as mainly young and male, with the majority presenting at weekends, usually with concomitant consumption of alcohol or illicit drugs (Miro et al., 2002; Wood et al., 2008).
Londonis ja Barcelonas olid GHB-mürgistuse patsiendid peamiselt noored ja meessoost, enamasti tekkis mürgistus nädalavahetusel ja tavaliselt koos samaaegselt tarbitud alkoholi või muude ebaseaduslike uimastitega (Miro et al., 2002; Wood et al., 2008).
GHB occurs naturally in the human body, but is also used as a medicine and as a recreational drug.
GHBd leidub inimorganismis, kuid seda kasutatakse ka ravimina ning nn meelelahutusliku uimastina.
Non-medical use of GHB surfaced on the recreational nightlife scene in some parts of Europe, the USA and Australia during the 1990s, specifically in nightclubs where many other drugs were being commonly used.
GHB mittemeditsiiniline tarvitamine hakkas mitme Euroopa pürkonna, USA ja Austraalia meelelahutuskeskkonnas levima 1990. aastatel, seda eelkõige ööklubides, kus tavaliselt tarbiti ka mitmeid muid uimasteid.
Concerns quickly arose about the health risks associated with its use.
Üsna ruttu kerkisid küsimused seoses tarbimisega seotud terviseriskidega.
In particular, anxieties arose about the potential for surreptitiously adding GHB to drinks (commonly referred to as ‘drink spiking’) to facilitate sexual assault.
Eelkõige valmistas muret vägistamise lihtsustamiseks GHB salaja joogi sisse segamine.
However, there is a lack of forensic evidence for this, and establishing it is difficult due to the narrow time window for detecting GHB in body fluids.
Selle kinnituseks on siiski vähe kohtulikke tõendeid ning nende saamine on raskendatud piiratud ajavahemiku tõttu, mille jooksul kehavedelikes leiduvat GHBd on võimalik kindlaks teha.
However, the association of GHB with drug-facilitated sexual assault may have contributed to a relatively ‘negative image’ of the substance (EMCDDA, 2008c).
GHB seostamine uimastite toel toimunud vägistamistega on sellele ainele andnud küllaltki halva kuulsuse (EMCDDA, 2008c).
Intoxications and emergencies associated with GHB have been reported in the scientific literature and to the EMCDDA since the late 1990s, albeit not systematically, in Belgium, Denmark, Spain, Luxembourg, the Netherlands, Finland, Sweden, the UnitedKingdom and Norway.
Teaduskirjanduses ja EMCDDA-le esitatud aruannetes on GHBga seotud mürgistustest ja hädaabijuhtumitest teatatud 1990. aastate lõpust alates (seda küll mitte süstemaatiliselt) Belgias, Taanis, Hispaanias, Luksemburgis, Madalmaades, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis ja Norras.
Although GHB is associated with only a very small proportion of all drug intoxication emergencies requiring hospital or ambulance emergency services, numbers appear to have increased since 2000.
Kuigi GHBd seostatakse vaid väga väikse osaga kõigist uimastimürgistuste hädaabijuhtudest, mille puhul on vaja läinud haigla- või ambulatoorseid hädaabiteenuseid, on nende arv alates 2000. aastast kasvanud.
In Amsterdam, in 2005, the proportion of requests for emergency assistance that required transportation to hospital was higher for cases related to GHB/GBL than to those involving other drugs.
Amsterdamis oli 2005. aastal hädaabiväljakutsete hulgas, mille puhul oli vaja patsient haiglasse toimetada, rohkem GHB/GBLi-mürgistusega kui teiste uimastitega seotud juhte.
Concerns are now arising about reports of consumption of gamma-butyrolactone (GBL), a precursor of GHB, which is not a scheduled substance in any of the UN drug control conventions.
Viimasel ajal tekitavad muret teated gamma-butürolaktooni (GBL), GHB lähteaine tarbimisest, mida pole lisatud ühessegi ÜRO kontrollitavate uimastite konventsiooni nimestikku.
In the United Kingdom, one London hospital emergency department — with a catchment area that includes local club venues which typically, but not exclusively, cater for the gay club scene — recorded a total of 158 GHB and
Ühendkuningriigis loeti ühe Londoni haigla hädaabiosakonnas – mille teeninduspiirkonda kuulub mitu kohalikku klubi, millest enamik, ehkki mitte kõik, on geiklubid – 2006. aastal kokku 158 GHB- ja GBLi-juhtu.
Chapter 8: New drugs and emerging trends
8. peatükk: uued uimastid ja uimastitarbimise suundumused seiremeetmed, et tõkestada nende kõrvalesuunamist seaduslikust tööstuslikust kasutusest.
This suggests that GBL use may be more common than was previously thought (Wood et al., 2008).
ja selle lähteainete tarbimisega seotud surmajuhtumite ja surmaga mitte lõppenud hädaabijuhtumite arvu kindlakstegemiseks.
Due to its rapid elimination from the body, it is difficult to establish GHB/GBL as a cause of intoxication or death.
Mõned liikmesriigid (Itaalia, Läti, Rootsi) on otsustanud kohaldada GBLi (või GBLi ja teise lähteaine 1,4-BD) suhtes uimastikontrolli või samaväärseid õigusakte.
Furthermore, there is an absence of an accurate and comparable system for recording the number of deaths and non-fatal emergencies related to the use of GHB and its precursors.
Ühendkuningriigis toimuvad arutelud selle võimalikust kontrollimisest.
Some Member States (Italy, Latvia, Sweden) have chosen to control GBL (or GBL and the other precursor
Vastavalt ühenduse õigusaktidele lähteainete kontrollimise kohta on GBL ja 1,4-BD kantud mittekontrollitavate ainete nimekirja, mille osas kehtivad kõigis liikmesriikides vabatahtlikud
Interventions for prevention and harmreduction in response to the use of GHB/GBL are commonly provided by national and community drugs projects that target nightlife settings.
GHB/GBLi-tarbimise ennetamise ning sellega seotud kahjude vähendamise meetmeid rakendatakse üldjuhul riiklike ja kogukondlike, meelelahutusasutustele suunatud uimastiprojektide vahendusel.
These interventions usually consist of training club staff and disseminating information about the risks of using GHB and other drugs.
Need hõlmavad tavaliselt klubipersonali väljaõpet ning teabe levitamist GHB ja muude uimastite tarbimisega kaasnevate riskide kohta.
Such interventions often take place in conjunction with other interventions related to ‘club drugs’ and use of alcohol and drug combinations (EMCDDA, 2008e).
Niisugused üritused toimuvad sageli koos klubinarkootikumide ning alkoholija uimastite koostarbimise teemaliste sekkumistega (EMCDDA, 2008e).
EMCDDA (2007a), Annual report 2007: the state of the drugs problem in Europe, European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, Lisbon.
Daly, M. (2007), „Plant warfare“, Druglink 22(2), märts-aprill.
European Commission (2007a), ‘Report from the Commission to the European Parliament and the Council on the implementation of the Council recommendation of 18 June 2003 on the prevention and reduction of health-related harm associated with drug dependence’, COM(2007) 199 final.
Euroopa Komisjon (2007a), „Komisjoni aruannne Euroopa Parlamendile ja nõukogule seoses nõukogu 18. juuni 2003. aasta soovituse (uimastisõltuvusega seotud tervisekahjude ennetamise ja vähendamise kohta) rakendamisega”, KOM(2007) 199 (lõplik).
Annual report 2008: the state of the drugs problem in Europe increased supervision of methadone in UK’, International Journal of Epidemiology 35, pp. 1586–7.
2008.aastaaruanne:uimastiprobleemideolukordEuroopas
Our priced publications are available from EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu), where you can place an order with the sales agent of your choice.
Väljaannete talituse trükiseid saab tellida veebipõhisest raamatupoest EU Bookshop http://bookshop.europa.eu.Trükised väljastatakse Teie valitud müügiesindusest.
The Publications Office has a worldwide network of sales agents. You can obtain their contact details by sending a fax to (352) 29 29-42758.
Kõikide müügiesinduste nimekirja tellimiseks saatke kiri faksinumbril (+352) 2929 42758.
About the EMCDDA
Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse kohta
Established in 1993 and based in Lisbon, it is the central source of comprehensive information on drugs and drug addiction in Europe.
Asutus on rajatud 1993. aastal, asub Lissabonis ning on keskseks igakülgse teabeallikaks uimastite ja uimastisõltuvuse kohta.
In doing so, it provides its audiences with an evidencebased picture of the drug phenomenon at European level.
Sellega annab Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus avalikkusele tõenditel põhineva pildi narkoprobleemist Euroopas.
The Centre’s publications area prime source of information for a wide range of audiences including policymakers and their advisers; professionals and researchers working in the field of drugs; and, more broadly, the media and general public.
Keskuse trükised on esmaseks teabeallikaks mitmekesisele huviliste ringile, kaasa arvatud poliitikutele ja nende nõustajatele, uimastivastase võitluse valdkonnas töötavatele spetsialistidele ja teadlastele ning üldisemalt kogu meediale ja avalikkusele.
The annual report presents the EMCDDA’s yearly overview of the drug phenomenon in the EU and is an essential reference book for those seeking the latest findings on drugs in Europe.
Aastaaruandes esitatakse Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse iga-aastane ülevaade narkomaania kui nähtuse kohta Euroopa Liidu riikides ja Norras ning see on heaks käsiraamatuks neile, kes otsivad uusimat teavet uimastiprobleemist Euroopas.
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2009
Kataloogimisandmed on väljaande lõpus.Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2009ISBN 978-92-9168-382-6null
Commentary: Hitting a moving target — the challenge of developing a pragmatic policy response to a changing drug problem
Ülevaade. Pidevalt muutuva uimastiprobleemi lahendamiseks pragmaatilise poliitika väljatöötamine on muutuva eesmärgi poole püüdlemine
International and EU policy developments • National strategies • Public expenditure • National legislation • Research
Arengud rahvusvahelises ja ELi poliitikas • Riiklikud strateegiad • Riiklikud kulutused • Riiklikud õigusaktid • Teadusuuringud
Prevention • Treatment • Harm reduction • Social reintegration • Drug law enforcement and offences • Health and social responses in prison
Ennetamine • Ravi • Kahjude vähendamine • Ühiskonda taasintegreerimine • Narkootikumidega seotud õiguskaitse ja narkoseaduste rikkumised • Tervishoiualane ja sotsiaaltegevus vanglas
Chapter 4: Amphetamines, ecstasy and hallucinogenic substances
4. peatükk. Amfetamiinid, ecstasy ja hallutsinogeenid
Supply and availability • Prevalence and patterns of use • Recreational settings • Treatment
Pakkumine ja kättesaadavus • Tarbimise levimus ja harjumused • Meelelahutusasutused • Ravi
Supply and availability • Prevalence and patterns of use • Health consequences • Problem use and treatment demand • Treatment and harm reduction
Pakkumine ja kättesaadavus • Tarbimise levimus ja harjumused • Tervisehäired • Probleemne kokaiinitarbimine ja ravinõudlus • Ravi ja kahjude vähendamine
Supply and availability • Problem opioid use • Injecting drug use • Treatment
Pakkumine ja kättesaadavus • Probleemne opioiditarbimine • Narkootikumide süstimine • Ravi
Chapter 7: Drugrelated infectious diseases and drugrelated deaths
7. peatükk. Uimastitega seotud nakkushaigused ja surmad
Infectious diseases • Responding to infectious diseases • Deaths and mortality • Reducing deaths
Nakkushaigused • Ülevaade nakkushaigustest • Surmad ja suremus • Surmade vähendamine
EU action on new drugs • ‘Spice’ and related synthetic cannabinoids • Internet shops • Follow-up on substances
ELi meetmed uute narkootikumide suhtes • Spice ja sellega seotud sünteetilised kannabinoidid • Veebipoed • Ainete järelkontroll
Furthermore, we make a commitment that the identification of what constitutes effective practice in the drugs field will form an increasingly important part of the EMCDDA’s future activities.
Lisaks sellele lubame, et EMCDDA hakkab oma edaspidises tegevuses pöörama üha suuremat tähelepanu tõhusalt toimivate tavade väljaselgitamisele uimastivaldkonnas.
This report provides a timely and detailed assessment of Europe’s drug situation, and we are grateful to our staff who have worked so hard to produce it.
Käesolevas aruandes antakse põhjalik hinnang uimastitega seotud hetkeolukorrale Euroopas. Sellega seoses tahame tänada oma töötajaid, kes selle koostamise nimel nii palju vaeva nägid.
However, we must acknowledge that the strength of this document comes not just from our work here in Lisbon but, more fundamentally, from the efforts within the Member States to develop a sound and comprehensive information system.
Samas peame tunnistama, et dokumendi sisukus ei tulene ainuüksi meie tööst siin Lissabonis, vaid palju olulisemal määral neist jõupingutustest, mida tehti liikmesriikides tõrgeteta toimiva tervikliku infosüsteemi loomiseks.
As well as making an important contribution to a mature and informed debate on the drug problem, the existence of this monitoring system, we believe, results in better and more effective policies.
Oleme veendunud, et lisaks narkoprobleemi üle peetava põhjaliku informeeritud arutelu edendamisele on sellisest infosüsteemist kasu ka paremate ja tõhusamate poliitikate väljatöötamisel.
Such policies are increasingly necessary, as the challenges in this area grow ever more complex.
Vajadus selliste poliitikate järele üha kasvab, sest probleemid asjaomases valdkonnas muutuvad üha keerukamaks.
A common theme running through this report is the dynamic nature of the drug problem, and we need to ensure that our vision keeps pace with the changing conditions with which we are confronted.
Narkoprobleemi dünaamiline olemus on käesolevat aruannet läbiv üldine teema – on ju meie kohus tagada, et meie nägemus suudaks sammu pidada kõigi nende muutuvate tingimustega, millega meil tuleb silmitsi seista.
The conference also identified a number of important issues that are echoed in the analysis presented here.
Konverentsil toodi välja mitu olulist teemat, mis leiavad kajastamist ka käesolevas analüüsis.
Our information systems need to perform better in identifying, tracking and reporting on new trends.
Meie teabesüsteem peab suutma tõhusamalt tuvastada ja jälgida uusi suundumusi ning neist teavitama.
In achieving this, however, it is essential that our reporting remains accurate, grounded and non-alarmist.
Samas peab aga meie aruandlus jääma täpseks, põhjendatuks ja mitte tekitama ärevust.
Also highlighted was the need to unite in our analysis both supply-side and demand-side issues.
Ühtlasi tõsteti esile vajadust ühendada meie analüüsides pakkumise ja nõudluse teemad.
In this year’s report, we give greater prominence to an analysis of supply-side indicators and the drug market.
Käesoleva aasta aruandes oleme pööranud suuremat tähelepanu pakkumisvaldkonna näitajatele ja uimastiturule.
We do this cautiously, as insufficient efforts have yet been made to improve the quality, reliability and comparability of the European data set in this area.
Oleme teinud seda ettevaatlikult, sest Euroopas ei ole siiani tehtud veel piisavalt jõupingutusi selle valdkonna andmekogumi kvaliteedi, usaldusväärsuse ja võrreldavuse parandamiseks.
This is now widely recognised, and we are committed to working with our national and European partners to address this issue.
Nüüdseks on probleemi olemasolu siiski laialdaselt tunnistatud ja me oleme võtnud endale kohustuse teha selle lahendamiseks koostööd oma riiklike ning Euroopa partneritega.
This year, the EMCDDA celebrated 15 years of collecting information and reporting on the European drug problem. To mark this event we held a conference entitled ‘Identifying Europe’s information needs for effective drug policy’.
Käesoleva aasta aruandes on jõutud muu hulgas järeldusele, et Euroopa uimastiolukorra hindamiseks on vaja mõista riikidele omaseid jooni, piirkondlikke eripärasid ja üha suuremal määral ka üleeuroopalisi ja isegi ülemaailmseid suundumusi.
This provided an opportunity for scientists, professionals and policymakers from across Europe, and beyond, to come to Lisbon to help us map and evaluate the existing knowledge base in the drug field and to identify current and future information needs.
Et me lisaks narkoprobleemide kasvu edendavate või pärssivate tegurite mõistmisele oskaksime välja töötada ka asjakohaseid sekkumisi, tuleks meil edaspidi seda keerukat koostoimet paremini kirjeldada.
One of the findings of this year’s report is that assessing Europe’s drug situation needs a simultaneous understanding of national features, of subregional specificities and, increasingly, of common European, or even global, trends.
Käesoleval aastal tähistas EMCDDA Euroopa narkoprobleemi kohta teabe kogumise ja aruannete esitamise 15. aastapäeva. Selle sündmuse äramärkimiseks korraldasime konverentsi nimetusega „Teabevajaduste väljaselgitamine tõhusa narkopoliitika rakendamiseks Euroopas”.
For the future, we need to better describe this complex relationship, as this will help us not only to understand those factors that can promote or inhibit the growth of drug problems, but will also guide us in the development of appropriate interventions.
See sündmus andis teadlastele, erialaspetsialistidele ja poliitikakujundajatele Euroopas ja väljastpoolt Euroopat võimaluse koguneda Lissaboni, et aidata meil hinnata olemasolevat teadmistebaasi narkovaldkonna kohta ning selgitada välja praegune ja tulevane teabevajadus.
Finally, it should be noted that the European Union and the United Nations have renewed their drug policy documents almost in parallel in late 2008 and early 2009.
Lõpuks tuleks märkida, et Euroopa Liit ja Ühinenud Rahvaste Organisatsioon on 2008. aasta lõpul ja 2009. aasta alguses peaaegu paralleelselt uuendanud oma narkopoliitikaalaseid dokumente.