natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It consists of almost 5 400 people — a quarter of whom are translators and interpreters — who work in Brussels, Luxembourg and Strasbourg and in the information offices in the Member States.
Kokku töötab parlamendi sekretariaadis Brüsselis, Luxembourgis, Strasbourgis ning liikmesriikides asuvates infobüroodes ligi 5400 inimest, kellest veerand on tõlkijad ja tõlgid.
Including the staff of the political groups and the MEPs’ assistants, a total of about 7 000 people keep Parliament’s wheels turning.
Kui lisada eelnimetatuile ka fraktsioonide ametnikud ja parlamendiliikmete assistendid, saame kogu Euroopa Parlamendi masinavärgi suuruseks umbes 7000 töötajat.
Brussels, Luxembourg and Strasbourg are the European Parliament’s ‘places of work’, but you can keep an eye on its activities wherever you are.
Euroopa Parlamendi töökohad on Brüssel, Luxembourg ja Strasbourg, kuid parlamendi tööd saab jälgida ka kodust lahkumata.
From your computer you can follow a plenary session, consult documents and press releases and ask Europe-related questions on line.
Mugavalt arvuti ees istudes on Teil võimalik jälgida täiskogu istungit, uurida dokumente ja pressiteateid või esitada internetis küsimusi Euroopat puudutavatel teemadel.
Not only that, but there are information offices at your service in all the EU’s capital cities.
Lisaks asub iga liikmesriigi pealinnas Euroopa Parlamendi infobüroo.
The website: a window on the European Parliament
Veebileht – aken parlamenti
Parliament’s website — the address is easy to remember: www.europarl.europa.eu — is a mine of interesting information in all the official languages.
Veebilehelt www.europarl.europa.eu võib igaüks leida oma emakeeles suure hulga huvitavat ja teda puudutavat teavet.
Whether you want to know about Parliament’s most recent work, follow committee and plenary debates and votes as they happen, get to know who the MEPs are and find out what they do, submit a petition or simply discover how the institution works, it’s all on the website.
Kui soovite infot parlamendi viimaste tööde kohta, tahate jälgida otseülekandes komisjonide ja täiskogu arutelusid ja hääletusi, õppida paremini tundma Euroopa Parlamendi liikmeid ja nende rolli, esitada petitsiooni või saada teavet institutsiooni toimimise kohta – siis annab veebileht nendele küsimustele vastused.
To ensure that its work is known and understood by the public, Parliament provides access to its documents via an online register.
Et teavitada avalikkust oma tegevusest ja muuta see mõistetavaks, pakub parlament võimalust tutvuda on-line-registri abil mitmesuguste dokumentidega.
Historical archives are also available.
Kättesaadavad on ka parlamendi arhiivid.
Europarltv: Parliament’s web television
EuroparlTV: Euroopa Parlamendi veebitelevisioon
NEAR
TEIE
Follow EU news, see the MEPs in action, go ‘behind the scenes’ at Parliament or watch a live transmission of its work — it’s all possible at www.europarltv.eu.
Aadressil www.europarltv.eu saab jälgida Euroopa uudiseid ning parlamendiliikmete tegevust, tutvuda Euroopa Parlamendi telgitagustega ning vaadata otseülekandeid parlamendi igapäevatööst.
Parliament’s web television offers a package of four channels each aimed at a different audience, from schoolchildren to professionals, as well as anyone interested in European politics.
Euroopa Parlamendi veebitelevisioonil on neli kanalit, mis on mõeldud eri vaatajarühmadele kooliealistest noortest erialaspetsialistideni, samuti kõigile Euroopa poliitikast huvitatutele.
Drop a line to Parliament’s mailbox
Teil on küsimus?Kasutage parlamendi elektroonilist kirjakasti
Parliament’s website is certainly comprehensive, but it is sometimes difficult to find your way through the EU labyrinth.
Kuigi veebileht on väga ülevaatlik, on mõnikord Euroopa Liidu labürindis keeruline orienteeruda.
So the European Parliament provides a mailbox to which anyone can send questions, requests for information or suggestions concerning areas of EU activity.
Euroopa Parlamendil on olemas elektrooniline kirjakast, kuhu igaüks võib saata küsimusi, teabenõudeid või ettepanekuid Euroopa Liidu tegevusvaldkondade kohta.
Each year Parliament replies to tens of thousands of messages from the public.
Igal aastal vastab parlament sel viisil kümnetele tuhandetele kodanike kirjadele.
As well informed as the journalists
Ajakirjanike teavitamine
The media plays an important role in bringing citizens closer to the institutions representing them.
Meedia on oluline vahend, mis aitab tuua parlamendi kodanikele lähemale.
Parliament has a Press Service which informs journalists about the day’s parliamentary debates and the outcome of votes.
Euroopa Parlamendi pressiteenistus teavitab ajakirjanikke parlamendi aktuaalsete arutelude ja hääletuste tulemustest.
This information is available to the general public in real time on Parliament’s multilingual website.
Kõnealune teave on avalikkusele reaalajas kättesaadav mitmekeelsel veebilehel.
Journalists can also make use of logistical and technical support and audiovisual material (photos, videos, audio archives, etc.).
Ajakirjanikud saavad kasutada ka logistilist ja tehnilist tuge ning audiovisuaalset materjali (fotod, videod, audioarhiivid jne).
In addition, the Press Service organises press conferences and seminars on topical European issues.
Lisaks korraldab pressiteenistus pressikonverentse ja seminare Euroopa Liidu aktuaalsetel teemadel.
Visiting Parliament
Parlamendi külastamine
Perhaps you have found a lot of information on the website and now you’d like to see in practice how the European Parliament works and what it does for you.
Te leidsite internetist palju teavet, kuid tahaksite siiski oma silmaga näha, kuidas Euroopa Parlament töötab ja mida ta Teie heaks teeb?
Nearly 300 000 people visit Parliament’s places of work in Strasbourg, Brussels and Luxembourg each year, either individually or in groups, to attend plenary sessions and meet their MEPs.
Nagu ligikaudu 300 000 inimesel igal aastal, on ka Teil võimalik külastada grupiga või individuaalselt parlamendi töökohti Strasbourgis, Brüsselis või Luxembourgis, et jälgida täiskogu istungeid ja kohtuda parlamendiliikmetega.
If you would like to gain a deeper insight into the workings and role of the European Parliament and have your questions answered, all you have to do is contact the Visits and Seminars Unit, which organises guided tours in all the EU’s official languages.
Piisab, kui võtate ühendust külastuste ja seminaride üksusega, mis korraldab giididega külastusi kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes, et pakkuda ülevaadet parlamendi tegevusest ja rollist ning vastata Teie küsimustele.
Europe Day (9 May) is ‘open day’ at the European Parliament, when its chambers in Strasbourg and Brussels are open to the general public.
Euroopa päeval, 9. mail, võivad kõik huvilised avatud uste päevade raames külastada parlamendi istungisaale Strasbourgis ja Brüsselis.
Every year around 60 000 people take advantage of the occasion to visit Parliament and learn about its activities.
Euroopa Parlamendi töökohtade külastamise ja tegevusega tutvumise võimalust kasutab igal aastal ligikaudu 60 000 inimest.
A new Visitors’ Centre in Brussels will soon open an interactive exhibition on the workings of Parliament and the impact its decisions have on the daily life of Europe’s citizens.
Peatselt avatakse Brüsselis asuvas uues külastajate keskuses interaktiivne näitus Euroopa Parlamendi tööst ja tema otsuste mõjust igapäevaelule.
A multimedia role-play game will even let visitors be‘MEPs for a day’.
Eri meediavahendeid kombineerivas rollimängus osaledes saavad külastajad olla ühe päeva jooksul parlamendiliikmete rollis.
Information offices providing a service to European citizens
Infobürood kodanike teenistuses
The European Parliament has an information office in all EU capitals, as well as regional offices in certain Member States.
Euroopa Parlamendi infobürood asuvad kõigis Euroopa Liidu pealinnades ja mõnede liikmesriikide piirkonnakeskustes.
They serve as a point of contact between European citizens and the institution which represents them.
Infobürood on mõeldud kodanike ja neid esindava institutsiooni vahetute kontaktide lihtsustamiseks.
The information offices run information campaigns on various European issues. They organise seminars and conferences, in particular for students, opinion multipliers and the media.
Infobürood viivad läbi teabekampaaniaid Euroopa Liitu puudutavatel teemadel ning korraldavad seminare ja konverentse, eelkõige tudengitele, arvamusliidritele ja ajakirjanikele.
The information offices also organise decentralised forums at which MEPs, local authorities, individual citizens and representatives of various occupations debate the most important issues in the regions concerned.They also organise meetings between MEPs and national and local representatives, the press and the public.
Samuti viivad infobürood läbi piirkondlikke foorumeid, kus Euroopa Parlamendi liikmed, kohalike omavalitsuste esindajad, kodanikud ning erinevate ühiskonnarühmade ja elualade esindajad arutavad piirkonna jaoks olulisi küsimusi. Lisaks korraldavad infobürood kohtumisi parlamendiliikmete ning riikliku või kohaliku tasandi esindajate, ajakirjanike ja avalikkuse vahel.
Contacting your MEP
Võtke parlamendiliikmetega ühendust
Parliament, above all else, is the MEPs.
Parlament – need on ennekõike parlamendiliikmed, kes on saanud kodanikelt Euroopa Parlamendi valimistel mandaadi.
Backed by the mandate given to them in European elections, it is MEPs who pass laws and take political initiatives which have an impact on our daily lives and provide the inspiration for a European approach to the major international issues.
Euroopa Parlamendi liikmed hääletavad õigusaktide üle ja võtavad vastu poliitilisi algatusi, mis kajastuvad meie igapäevaelus ja määravad Euroopa ühise lähenemisviisi olulistele rahvusvahelistele küsimustele.
The names, addresses, telephone numbers and e-mail addresses of every MEP can be found under their MEP profile in the ‘Your MEPs’menu on Parliament’s website.
Euroopa Parlamendi kõigi liikmete nimed, aadressid, telefoninumbrid ja e-posti aadressid on kättesaadavad veebilehe rubriigis „Parlamendiliikmed”.
There are also details of their curriculum vitae, constituency and political affiliation, as well as the positions they hold and the work they have performed in Parliament.
Samast leiate ka iga parlamendiliikme elulookirjelduse, valimisringkonna ja poliitilise kuuluvuse ning saate tutvuda tema ülesannete ja tööga parlamendis.
See pages 56–59 for contact details.
Kontaktandmed on toodud lk 56–59.
Co-decision, which puts the European Parliament on an equal footing with the Council, has become the ‘ordinary legislative procedure’ for the adoption of EU laws.
Kaasotsustamismenetlusest, mis muudab Euroopa Parlamendi õigusloomes nõukoguga võrdseks partneriks, on saanud seadusandlik tavamenetlus Euroopa Liidu õigusaktide vastuvõtmiseks.
In principle, the Council acts by qualified majority, including in areas where unanimity was required before the Lisbon Treaty was adopted.
Üldiselt teeb nõukogu otsuseid kvalifitseeritud häälteenamusega, sealhulgas valdkondades, mille puhul enne Lissaboni lepingu jõustumist oli nõutav ühehäälne otsus.
In addition to policy areas traditionally subject to co-decision — such as the environment, transport, consumer protection and the free movement of goods and workers — the procedure has been extended to a further 50 legal bases, bringing the total to 86.
Lisaks valdkondadele, mille suhtes ka varem kõnealust menetlust kohaldati – nagu keskkond, transport, tarbijakaitse ning kaupade ja töötajate vaba liikumine –, kasutatakse kaasotsustamismenetlust nüüd veel ligikaudu 50 valdkonna puhul, mis teeb selliste valdkondade koguarvuks 86.
It is now also applied in areas that previously were almost exclusively the Council’s responsibility (such as agriculture, fisheries, and justice and home affairs initiatives) as well as the EU’s new areas of action, such as tourism, youth and sport.
Seda menetlust kohaldatakse nüüd ka poliitikavaldkondade suhtes, mis varem olid peaaegu täielikult nõukogu pädevuses, nagu põllumajandus, kalandus ning justiits- ja siseküsimused, aga ka liidu uute tegevusvaldkondade suhtes, nagu turism, noored ja sport.
The Commission submits a legislative proposal to the European Parliament and the Council.
Euroopa Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule õigusakti ettepaneku.
At first reading (the first stage of deliberation of the text) Parliament adopts or does not adopt amendments (changes) to the Commission proposal.
Esimesel lugemisel (esimene etapp, kus analüüsitakse komisjoni ettepanekut) võib parlament teha muudatusettepanekuid (muudatusi).
If Parliament does not adopt amendments and if the Council also accepts the Commission proposal, the legislative proposal is adopted.
Kui parlament muudatusettepanekuid ei tee ja nõukogu kiidab komisjoni ettepaneku samuti heaks, võetakse õigusakti ettepanek vastu.
It is also adopted if the Council accepts Parliament’s amendments.
Sama juhtub ka siis, kui nõukogu kiidab parlamendi muudatused heaks.
The new law can then enter into force.
Seejärel võib uus õigusakt jõustuda.
If the Council does not approve all the MEPs’ amendments, it submits an alternative text to Parliament setting out the Member States’ position in first reading.
Kui nõukogu ei kiida heaks kõiki parlamendiliikmete muudatusettepanekuid, esitab ta parlamendile alternatiivse ettepaneku – liikmesriikide seisukoha esimesel lugemisel.
A second reading then begins.
Seejärel algab teine lugemine.
The legislative process is completed if, within three months, the MEPs approve the Council’s position, reject it or do not take a decision.
Õigusloomemenetlus lõpeb, kui parlamendiliikmed kiidavad nõukogu seisukoha heaks, lükkavad selle tagasi või kui nad ei avalda arvamust kolme kuu jooksul.
If, however, the MEPs propose amendments to the Council’s position, the Council is required to examine those amendments in a second reading.
Kui parlamendiliikmed teevad nõukogu seisukoha kohta muudatusettepanekuid, peab nõukogu need teisel lugemisel läbi vaatama.
The legislative text is adopted if the Council approves all the amendments.
Õigusakt võetakse vastu, kui nõukogu kiidab heaks kõik muudatusettepanekud.
If it does not approve all the amendments, a consensus must be reached: this is the stage known as conciliation.This task is given to a conciliation committee, composed of representatives of the two institutions.
Vastasel juhul püütakse jõuda kokkuleppele lepitamise teel. Lepitamine on nõukogu ja parlamendi esindajatest koosneva lepituskomitee ülesanne.
The Commission is also involved throughout the procedure.
Lepituskomitee menetlusest võtab osa ka Euroopa Komisjon.
If, within six weeks, the conciliation committee does not approve a joint text, the proposal falls.
Kui lepituskomitee kuue nädala jooksul ühist teksti heaks ei kiida, siis õigusakti vastu ei võeta.
If, however, the representatives of the two institutions reach an agreement on a joint text, that text is submitted, in a third and final reading, to a plenary session of Parliament and to the Council.
Kui aga kahe institutsiooni esindajad jõuavad ühises tekstis kokkuleppele, esitatakse see kolmandal ja viimasel lugemisel parlamendi täiskogule ja nõukogule.
If the text is then approved it becomes law.
Kui tekst heaks kiidetakse, saab sellest õigusakt.
If no decision is taken, the proposed act is deemed not to have been adopted.
Kui otsust ei tehta, loetakse õigusakt vastuvõtmata jäetuks.
DOES W
ÕIGUS A KA
At the very beginning of the legislative procedure the proposal is also sent to the national parliaments, who have eight weeks to assess its compatibility with the principles of subsidiarity and proportionality.
Õigusloomemenetluse alguses esitatakse õigusakti eelnõu ka liikmesriikide parlamentidele, et nad saaksid kaheksa nädala jooksul hinnata selle vastavust subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele.
If a sufficient number of parliaments raise objections on those grounds, the EU institutions are required to re-examine the proposal and, if necessary, substantiate their decision to pursue the procedure.
Kui piisav arv liikmesriikide parlamente on arvamusel, et õigusakti eelnõu neile põhimõtetele ei vasta, peavad Euroopa institutsioonid eelnõu üle vaatama ja kui nad otsustavad menetlust jätkata, tuleb seda põhjendada.
EUROPEAN
KUID
Special legislative procedures
Seadusandlikud erimenetlused
All procedures other than that described above are known as ‘special’ procedures, including the ad hoc procedure required for adopting the budget, which is described in detail in the following chapter.
Kõik ülalkirjeldatust erinevad menetlused, sealhulgas järgmises peatükis käsitletav eelarve vastuvõtmiseks vajalik ajutine menetlus, on seadusandlikud erimenetlused.
Some acts must be adopted unanimously by the Council, with Parliament’s prior approval.
Näiteks peab nõukogu teatavad õigusaktid vastu võtma ühehäälselt pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist.
MEPs thus have a kind of veto, allowing them to reject or accept a proposal as a whole, without the possibility of proposing amendments.
Parlamendiliikmetel on seega omalaadne vetoõigus, mis võimaldab neil tekste tervikuna vastu võtta või tagasi lükata, ilma et oleks võimalik muudatusettepanekuid esitada.
This is the case with the multiannual financial framework and measures to combat discrimination or extend the rights associated with citizenship (which also require national ratification). cation).
Nii tehakse otsuseid mitmeaastase finantsraamistiku, diskrimineerimisvastaste meetmete ja kodanikuõiguste laiendamise kohta (viimane eeldab ka ratifitseerimist liikmesriikides).
W DOES
A ÕIGUS AK
Other acts are adopted by the Council unanimously or by qualified majority after Parliament has been ‘consulted’.
Mõned õigusaktid võtab nõukogu vastu ühehäälselt või kvalifitseeritud häälteenamusega pärast parlamendiga konsulteerimist.
In such cases the MEPs’ opinion is not binding and it is the governments that have the final word.
Sellisel juhul ei ole parlamendiliikmete arvamus siduv ja viimase sõna ütlevad valitsused.
This procedure applies, for example, to social security and protection acts, tax-related provisions in the area of energy and harmonisation of turnover taxes and indirect taxation.
Niisugust menetlust kasutatakse näiteks julgeoleku- ja sotsiaalkaitsemeetmete, energia valdkonna maksualaste meetmete ning käibemaksude ja kaudsete maksude ühtlustamise üle otsustamisel.
It also applies to operational police cooperation and to measures governing intervention by a Member State’s authorities in the territory of another EU country.
Samuti kohaldatakse seda politsei operatiivkoostöö suhtes ning selliste meetmete suhtes, mis puudutavad ühe liikmesriigi ametivõimude tegevust teise liikmesriigi territooriumil.
The rules on the right to vote and to stand as a candidate in municipal and European elections in the Member State of residence are also subject to this procedure, although the Council may choose — by unanimous decision taken after consulting Parliament — to apply the ordinary legislative procedure.
Lisaks kasutatakse konsultatsioonimenetlust eeskirjade puhul, mis käsitlevad ELi kodanike õigust hääletada ja kandideerida kohalikel ja Euroopa Parlamendi valimistel elukohajärgses liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole. Selles küsimuses võib nõukogu siiski pärast parlamendiga konsulteerimist otsustada ühehäälselt seadusandliku tavamenetluse kasuks.
Parliament and the Council, using a special legislative procedure, establish the EU’s annual budget on the basis of the five-year multiannual financial framework, which is established by a regulation adopted by the two arms of the budgetary authority — Parliament and the Council.
Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitavad seadusandliku erimenetluse kohaselt liidu aastaeel- arve viis aastat kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku alusel, mis määratakse kindlaks kahe eelarvepädeva institutsiooni poolt vastuvõetava määrusega.
With the exception of the European Central Bank, each institution draws up, before 1 July, estimates of its expenditure for the following financial year.
Iga ELi institutsioon, välja arvatud Euroopa Keskpank, koostab enne 1. juulit oma järgmise eel- arveaasta kulude kalkulatsiooni.
The Commission consolidates these estimates in a draft budget, which contains an estimate of revenue and an estimate of expenditure.
Komisjon koondab need kalkulatsioonid eelarveprojekti, mis sisal- dab tulude kalkulatsiooni ja kulude kalkulatsiooni.
It submits this draft to the European Parliament and the Council not later than 1 September.
Komisjon esitab eelarveprojekti Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 1. septembril.
The Council is required to adopt its position on the draft budget and forward it to Parliament, with explanations, not later than 1 October.
Nõukogu võtab eelarveprojekti kohta vastu oma seisukoha ja edastab selle koos põhjendustega Euroopa Parlamendile hiljemalt 1. oktoobril.
The budget is adopted if, within 42 days of such communication, Parliament approves the Council’s position or has not taken a decision.
Eelarve loetakse vastuvõetuks, kui Euroopa Parlament kiidab nõukogu seisukoha heaks 42 päeva jooksul pärast selle edastamist või kui Euroopa Parlament otsust ei tee.
If, however, Parliament adopts amendments, its draft budget is forwarded to the Council and the Commission.
Kui parlament võtab vastu muudatusettepanekuid, edastatakse parlamendi eelarveprojekt nõukogule ja komisjonile.
The budget is adopted if, within 10 days, the Council approves all the amendments.
Kui nõukogu kiidab 10 päeva jooksul kõik muudatused heaks, loetakse eelarve vastuvõetuks.
If the Council does not approve all the amendments, the President of the European Parliament, in agreement with the President of the Council, convenes a meeting of the conciliation committee — composed of representatives of the two arms of the budgetary authority — with the task of reaching agreement on a joint draft.
Vastasel juhul kutsub Euroopa Parlamendi president kokkuleppel nõukogu eesistujaga kokku kahe eelarvepädeva institutsiooni esindajatest koosneva lepituskomitee, mille ülesanne on jõuda kokkuleppele ühises tekstis.
The Commission takes part in proceedings and tries to reconcile the positions of Parliament and the Council.
Komisjon võtab lepituskomitee menetlusest osa ning püüab seisukohti lähendada.
If, within 21 days, the conciliation committee does not agree on a joint text, a new draft budget must be submitted by the Commission.
Kui lepituskomitee ühise teksti osas 21 päeva jooksul kokkuleppele ei jõua, esitab komisjon uue eelarveprojekti.
However, if the committee reaches an agreement, Parliament and the Council each have a period of 14 days in which to approve the joint text.
Kui aga lepituskomitee jõuab kokkuleppele, on nii Euroopa Parlamendil kui ka nõukogul 14 päeva aega ühine tekst heaks kiita.
The budget is definitively adopted if, within that 14-day period, Parliament and the Council both approve the joint text or fail to take a decision, or if one of these institutions approves the joint text while the other one fails to take a decision.
Eelarve loetakse lõplikult vastuvõetuks, kui selle tähtaja jooksul nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu kiidavad ühise teksti heaks või ei võta otsust vastu või kui üks neist institutsioonidest kiidab ühise teksti heaks, samas kui teine otsust vastu ei võta.
Conversely, a new draft budget is submitted by the Commission if Parliament and the Council both reject the joint text, or if one of these institutions rejects the joint text while the other one fails to take a decision.
Kui juhtub nii, et Euroopa Parlament kiidab ühise teksti heaks, samas kui nõukogu lükkab selle tagasi, võib Euroopa Parlament otsustada oma liikmete enamusega ning antud häälte kolmeviiendikulise enamusega kinnitada kõik või mõned muudatused.
The same applies if Parliament rejects the joint text while the Council approves it.
Kui mõnda Euroopa Parlamendi muudatust ei kinnitata, jääb kehtima lepituskomitees kokkulepitud seisukoht eelarvejao kohta, mille suhtes muudatusettepanek esitati.
AL BUDGET
A LIIDU
IS ADOPTED
A EEL