natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nevertheless, despite these difficulties, these evaluations conclude that thevarious measuresdohavea positiveimpact,chieflyintermsof image or the development of professional contacts for third countries.
Vaatamata nimetatud raskustele järeldatakse neis hindamistes siiski, et erinevatel meetmetelonpositiivne mõju,peamiseltseoses maine või kolmandates riikides tööalaste kontaktide arendamisega.
In general, the cost-effectiveness ratio of the various measures is even favourably viewed in comparison withthestandardsofthe sector,in particular asregardstheinternal market.
Üldiselt hinnatakseerinevate meetmete kulutasuvuse suhet isegi soodsaks võrreldessektoristandarditega, eritiseosessiseturuga.
THE DEGREE OF RIGOUR AND SELECTIVITY IN THE APPROVAL OF PROPOSALS FOR PROGRAMMES HAS BEENIMPROVED BUT STILL NEEDS TO BE CONSOLIDATED
PROGRAMMIDE ETTEPANEKUTE HEAKSKIITMISE RANGUSE JA SELEKTIIVSUSE TASE ON PARANENUD, KUID VAJAB VEEL KINNITAMIST
Where there are no objectives and indicators enabling the impact of the policytobeascertainedand measured, the scheme’s effectiveness depends to a large extent on relevant programmes being selected for co-financing.
Kui puuduvad eesmärgid ja näitajad, mis võimaldavad poliitika mõju kindlaks määrata,sõltub kava mõjusussuures osassellest, kas kaasrahastamiseks valitaksesobivad programmid.
PRESELECTION BY MEMBER STATES OF PROPOSALS FOR PROGRAMMES
PROGRAMMIDE ETTEPANEKUTE EELVALIK LIIKMESRIIKIDE POOLT
Undertheregulation,the Member States evaluatethe proposalsfor programmes for their conformity with the rules, their suitability and their‘value for money’ and forward to the Commission the proposals thatthey agreeto co-finance.
Vastavalt määrusele hindavad liikmesriigid programmidega seotud ettepanekuidseoses nõuetejärgimise,sobivuseja kuludele vastava tuluga, ning saadavad komisjonile need ettepanekud, midanadon nõustunud kaasrahastama.
PROPORTION OF PROPOSALS VALIDATED BY THE MEMBER STATES THAT WERE CONSIDEREDINELIGIBLE BY THE COMMISSION
LIIKMESRIIKIDE POOLT KINNITATUD ETTEPANEKUTE OSA, MILLE KOMISJON LUGES ABIKÕLBMATUKS
Out of the sample of 30 proposals forwarded by the Member States in 2007 examined at the Commission, 10 had been rejected by the Commission on the grounds of ineligibility.
2007. aastal liikmesriikide poolt edastatud ja komisjonis kontrollitud 30 ettepanekust koosnevast valimist lükkas komisjon abikõlbmatuse tõttu tagasi 10 ettepanekut.
Until recently, however, many Member States were forwarding the bulk of the proposals they had received after having carried out only limited preselection work.
Kuni viimase ajani edastasid paljud liikmesriigid pärast ebapiisava eelvaliku tegemist siiski enamuse saadud ettepanekutest.
This lack of selectivity was reflected, for example, in very few proposals not being forwarded to the Commission, or again in the large number of proposals forwarded by the Member States that were in the end rejected by the Commission because they wereineligible(see Box 7).Furthermore,in makingtheirappraisal, the Member States sometimes use the data supplied by the proposing organisations withoutthese data having been adequately verified.
Selektiivsuse puudumist ilmestas näiteks asjaolu, et komisjonile jäid edastamata vaid väga vähesed ettepanekud või taaskord see, et liikmesriigid edastasidarvukaltettepanekuid, mille komisjon lõpuks nende abikõlbmatuse tõttu tagasilükkas (vt 7. selgitus). Lisaks kasutavadliik-mesriigid hindamisel mõnikord ettepaneku teinud organisatsioonide poolt esitatud andmeid, mida pole piisavalt kontrollitud.
To encourage the Member States to be more selective, the Commission has gradually been laying down criteria to be applied when evaluating proposals for programmes.
Julgustamaks liikmesriike suurendama selektiivsust on komisjon järk-jär-guliselt koostanud kriteeriume, mida kasutada programmidega seotud ettepanekute hindamisel.
These specify the level of detail expected inthe proposalsandthetype ofchecksto becarried out,andindi-cate a number of successfactorsthat have been culledin particular fromthe conclusions ofthe various evaluation exercises mentioned above.Thisprocessisstillunder way,however,andthereforeonly time willtell how effectiveit actuallyis.
Kriteeriumides täpsustatakse ettepanekute puhul eeldatava üksikasjalikkuse astet ja läbiviidavate kontrollide liikening märgitakseära mitmededusaavutamisetegurid, mison välja valitud eelkõige eespool mainitud erinevate hindamistegevuste järeldustest. Nimetatud protsessiei oleagalõpuleviidud ningsee-tõttu näitab ainult aeg, kui mõjus onseetegelikkuses.
APPROVED PROGRAMMES THAT COULD NOT BEIMPLEMENTED
HEAKSKIIDETUD PROGRAMMID, MIDA EI OLNUD VÕIMALIK ELLU VIIA
Of the 81 programmes closed during the 2006–07 period (approved between 2003 and 2006), there were 17 for which the rate of implementation was less than 70 % of the original budget, including 11 where the rate was less than 40 %.
Perioodil 2006-2007 suletud 81 programmist (heakskiidetud aastatel 2003–2006) 17 puhul oli rakendamismäär alla 70% esialgsest eelarvest, sh 11 programmi puhul oli rakendamismäär alla 40%.
In Italy one programme had been discontinued after one year, with less than 20 % of the budget having been spent, because from the very outset the planned measures had come up against legal problems in the target third countries.
Itaalias lõpetati üks programm pärast esimest aastat, kui eelarvest oli kulutatud alla 20%, kuna kavandatud meetmete puhul oli sihtrühma kuulunud kolmandates riikides olnud juriidilisi probleeme juba algusest peale.
In Spain, the implementation rate for the largest programme ever approved had been only 34 % of theinitial budget becausethe association,forlack ofthe necessaryresources,suffered afinancing problem.
Hispaanias oli kõigesuurema heakskiidetud programmirakendamismäär olnud vaid 34% esialgsest eelarvest, kuna vajalike vahendite puudumise tõttu olid äriühingul rahastamisprobleemid.
INCREASED STRICTNESS ON THE PART OF THE COMMISSION
KOMISJON SUURENDAS RANGUST
An ex post review by the auditors shows that a significant number of the programmes approved by the Commission during the period 2003–05 were not carried through to the end, calling into question whether it was appropriate to have selected them.
Audiitorite poolt läbiviidud järelkontroll näitab, et oluliselt palju komisjoni poolt perioodil 2003–2005 heakskiidetud programme olid lõpetamata, mis seab kahtluse alla nende valiku asjakohasuse.
The audit in the Member Statesbroughttolightseveralcases wherethereasonsforthese failures could most probably have been anticipatedfromthe outset if the Member States or the Commission had been more thoroughin theirscrutiny ofthe proposals(see Box 8).
Liikmesriikides läbiviidud audititulemusel saadi selgust mitmejuhtumi puhul, kus nimetatud ebaõnnestumiste põhjuseid olekstõenäoliselt olnud võimalik juba algusest peale ette näha, kui liikmesriigid või komisjon oleksid ettepanekute läbivaatamisel teinud põhjalikumat tööd(vt 8. selgitus).
The Court nevertheless finds that the Commission’s level of selectivity inapproving proposals hasimproved markedlysincetheearly days of this scheme: the rate of approval has thus fallen from 100 %in 2001–02tolessthan 50 %inthe period 2006–08, whilstthe number of proposalsreceived hasincreased(see Graph 3).
Sellele vaatamata leiab kontrollikoda, et komisjoni selektiivsuse tase ettepanekute heakskiitmisel on võrreldes kava algusaastatega märkimisväärselt paranenud: heakskiitmise määr on 100 protsendilt aastatel 2001–2002 langenud 50 protsendile aastatel 2006–2008, kuigi saadud ettepanekute arv on kasvanud(vtjoonis 3).
NUMBER OF PROGRAMMES APPROVED/REJECTED BY THE COMMISSION
KOMISJONI POOLT HEAKS KIIDETUD/ TAGASI LÜKATUD PROGRAMMIDE ARV
Approved
Heaks kiidetud
One or the other of these two points was thus found in three cases in the sample that was examined.
Uuritud valimis leiti kolm juhtumit, kus esines üks või teine nimetatud probleemidest.
Further to this analysis, the Court’s auditors selected a sample of 30 proposals approved (15) or rejected (15) over the period 2006–07 in order to review the available documentation on the choices that were made.
Lisaks nimetatud analüüsile valisid kontrollikoja audiitorid 30st perioodil 2006-2007 saadud ettepanekust (15 heakskiidetud ja 15 tagasi lükatud) koosneva valimi, et kontrollida tehtud valikute kohta kättesaadavaid dokumente.
The auditors’ examination of this sample first of all showed that, since 2006, the selection process had been carried out by means of a proper, formalprocedurethatonthe whole was welldocumented.Certain improvementsstill needto be made, however:
Valimi uurimisel selgus kõigepealt, et alates 2006. aastast toimus valikuprotsess ametliku nõuetekohase menetluse alusel ning see oli üldiselt hästi dokumenteeritud. Tulekstehasiiskiteatavaid parandusi: a)
(a) The procedure being used does not enable all the proposals receivedto be compared one with another onthe basis of a uniform set of objective criteria.
Kasutatav menetlus ei võimalda kõiki saadud ettepanekuid üksteisega ühtlustatud objektiivsete kriteeriumide kogumi alusel võrrelda.
The Commission thus does not itself applyaprinciple whichitrequiresthe Member States to follow when makingtheir preselection.
Seega eikasutakomisjon põhimõtet, millejärgimistta nõuabliikmesriikidelt, kui needteevad oma eelvalikut.
(b) The examination also showed that, when case files are being appraised, there is not always a sufficiently formal approach to following up the problems that are identified and any replies that are received.
Uurimise käigus selgus samuti, et toimikute hindamisel ei kasutata alati piisavalt ametlikku lähenemisviisi leitud probleemide ja saadud vastuste järelkontrolli tegemiseks.
Some proposals may thus be rejected without a suf-ficientlyformalrecordbeing madeoftheunsatisfactorynature of the replies received, and other proposals maybeapproved without the replies received being documented9, thuslaying the final choice open to risk.
Seega võidakse osa ettepanekuid tagasi lükata, ilma et koostataks piisavalt ametlik protokoll saadud vastuste puudulikkuse kohta, ning muudette-panekud heaks kiita ilma vastuseid dokumenteerimata9, mis seab omakorda ohtulõpliku valiku.
New instructions directly addressing this point were, however,issuedinthe course ofthe audit.
Sedaküsimust otseseltkäsitlevad uuedjuhised väljastatisiiski audititoimumise ajal.
EXTRACTS OF OBJECTIVES FROM THE PROGRAMMES EXAMINED
VÄLJAVÕTTED UURITUD PROGRAMMIDE EESMÄRKIDEST
An ‘Organic farming’ programme set out the following general objectives:
Ühes mahepõllunduse programmis sätestati järgmised üldised eesmärgid:
‘[…] to inform and interest the general public and, above all, the casual consumer.
„[…] anda teavet ja suurendada huvi laiemas üldsuses ning ennekõike tavalises tarbijas.
The main objectives are: to increase the level of knowledge about the specific characteristics and benefits; to help increase consumption of organic products; to make the logos better known.’
Põhieesmärgid on: suurendada teadmisi seoses eritunnuste ja eelistega; aidata kaasa mahepõllundustoodete kasutamise suurendamisele; tutvustada logosid paremini”.
A ‘Dairy products’ programme set objectives such as ‘to change eating habits’ and ‘to introduce more dairy products into young people’s diets’.
Ühes piimatoodete programmis oli sätestatud eesmärkideks „toitumisharjumuste muutmine” ja „piimatoodete osakaalu suurendamine noorte inimeste toitumises”.
In both cases, no quantitative objectives were specified nor was there any stocktaking of the situation at the outset.
Kummalgi juhul ei täpsustatud kvantitatiivseid eesmärke ega tehtud alguses seisundi hindamist.
At the same time, the Commission became considerably more demanding concerningthe detailsthat hadto be providedinthe proposals for programmes.
Samal ajal hakkas komisjon oluliselt rohkem nõudma seoses programmide ettepanekutes kohustuslikus korras esitatavate üksikasjadega.
Nevertheless,there are still weaknesses asregards theinformationthatisrequired onthe expectedimpact ofthe programmes and the mannerin whichit will be measured.Indeed, most of the approved proposals that were examined did not lay down satisfactory objectives and/or indicators for measuringprogramme impact (see Box 9).
Sellele vaatamata esineb puudusi teabe puhul, mida nõutakse seoses programmide eeldatava mõju ja selle mõõtmisviisiga. Enamikus heakskiidetud ettepanekutes ei sätestatud rahuldavaid eesmärke ja/või näitajaid programmi mõju mõõtmiseks (vt 9. selgitus).
This observation on the programmes is closely akintotheobservationalready madeasregardspolicy,for which it was found (see paragraphs 16 to 18) that there werenospecific objectives orsuitableindicators.
See programmide kohta tehtud tähelepanek onvägasarnanejubavaremtehtud tähelepanekuga poliitika kohta, mille puhul leiti (vt punktid 16–18), et konkreetsed eesmärgidja asjakohased näitajad olid kehtestamata.
The fact is that, just as for the policy as a whole, the effectiveness of each oftheprogrammesisdifficultto measureifpreciseobjectivesand indicators have not been definedin advanceinthelight of a clearly establishedinitialsituation.
Fakt on see, et poliitikaga tervikuna on iga programmi mõjusust raske mõõta, kui täpseid eesmärke ja näitajaid ei ole eelnevalt kindlaks määratud esialgse olukorra alusel.
Moreover, some of the evaluation reports mentioned above have already pointed out shortcomings relating to the lack of a strategy and specific, measurable objectives for the various programmes (see Box 10).
Lisaks on mõnes eelnevalt mainitud hindamisaruandes juba välja toodud puudused, mis erinevate programmide puhul on seotud strateegia ningkonkreetseteja mõõdetavateeesmärkide puudumisega(vt 10. selgitus).
EXTRACTS FROM EVALUATION REPORTS CONCERNING SHORTCOMINGS IN PROGRAMMESIN TERMS OF DEFINING A STRATEGY AND SPECIFIC, MEASURABLE OBJECTIVES
VÄLJAVÕTTED HINDAMISARUANNETEST, MIS KÄSITLEVAD PROGRAMMIDE PUUDUSI SEOSES STRATEEGIA NING KONKREETSETEJA MÕÕDETAVATE EESMÄRKIDE MÄÄRATLEMISEGA
• ‘The programmes of the sample are in line with the regulations. […] They have however some design shortcomings in the sense that objectives are rarely quantified and are not structured hierarchically; furthermore the underlying strategies are poorly described.’
• „Valimissisalduvad programmid on määrustega kooskõlas.[…] Programmide puhul esinebsiiski teatavaid kavandamispuudusi, misseisnevadselles, et eesmärgid onsageli kvantifitseerimataja hierarhiliselt struktureerimata; lisaks on aluseks olevad strateegiad halvasti kirjeldatud”.
• ‘[…] formulation of the programmes’ objectives by the proposing organisation appears in many cases like a formal exercise rather than a real attempt to design an appropriate strategy.’
• „[…] programmide eesmärkide vormistamine ettepaneku teinud organisatsioonide poolt näib mitmel juhul olevat pigem formaalsus kui tõeline püüe luua asjakohane strateegia”.
THE CHECKSIN PLACE CONCERNING THEIMPLEMENTATION OF THE PROGRAMMES STILL NEEDIMPROVING
PROGRAMMIDE RAKENDAMISE PUHUL KEHTESTATUD KONTROLLID VAJAVAD VEEL TÄIUSTAMIST
SELECTION OF THEIMPLEMENTING BODIES
RAKENDUSASUTUSTE VALIK
Itis basically uptothe Member Stateto checkthe wayin whichthe proposing organisation selects the implementing body.
Põhimõtteliselt on jäetud iga liikmesriigi kontrollida, kuidas ettepaneku teinud organisatsioon valib rakendusasutuse.
The checking procedures in use in the three Member States visited, and especially in Spain and Italy, however, were not sufficiently formal and systematic to make it possible to ascertain whether the choice did indeed result from actually‘inviting competitive offers by all appropriate means’.
Kolmes külastatud liikmesriigis, eriti Hispaanias ja Itaalias kasutatavad kontrollimenetlused ei olnud aga piisavalt ametlikud ja süstemaatilised, et oleks võimalik kindlaks määrata, kas valik oli tõepoolest tehtud pärast „asjakohasel viisil konkursi korraldamist”.
Forafourth Member State, the Court also found a case wherethe information available showed that the proposing organisation had not complied withtheterms of selectionto whichit had committed itself and raised questions as to the transparency of the final choice.
Neljandaliikmesriigipuhulleidis kontrollikoda juhtumi, kus olemasolev teave näitas, et ettepaneku teinud organisatsioon ei olnud järginud valikutingimusi, millega ta oli nõustunud, ningtekitas küsimusilõpliku valikuläbipaistvuse kohta.
Not one ofthese points had, however, been previously detected.
Nimetatud probleeme ei oldud aga varemtäheldatud.
ILLUSTRATION OF THE CONDITIONS FOR SELECTING SOMEIMPLEMENTING BODIES
NÄIDE OSA RAKENDUSASUTUSTE VALIMISE TINGIMUSTE KOHTA
In Italy, the average period of time noted by the auditors between the call for proposals being sent to possible service providers and the final selection of the implementing body was less than 10 working days.
Audiitorid leidsid, et Itaalias oli võimalikele teenusepakkujatele pakkumiskutsete saatmise ja rakendusasutuste lõpliku valiku vaheline ajavahemik keskmiselt alla 10 tööpäeva.
Spanish legislation lays down a standard time limit of 15 days for the receipt of tenders from service providers as part of a public call for tenders.
Hispaania õigusaktides sätestatakse avaliku pakkumismenetluse osana standardne 15-päevane tähtaeg teenusepakkujatelt pakkumiste saamiseks.
For several ofthe programmes examinedinthe various Member States,theimplementing body had been selected on the basis of examining one single service tender.
Mitme erinevates liikmesriikides kontrollitud programmi puhul oli rakendusasutus valitud üheainukese teenusepakkumise uurimise põhjal.
As regards the procedures for selecting the service provider, very tight deadlinesforinvitationstotender wereinsome cases noted, which could hinder the presentation of tenders under proper conditions.
Teenusepakkuja valikumenetlustega seoses täheldati osadel juhtudel väga rangeid pakkumiskutsete tähtaegasid, mis võib takistada pakkumiste esitamist nõuetekohastel tingimustel.
In certain cases, the service provider may even be selected on the basis of asingletenderreceived(see Box 11).
Teatud juhtudel võidakse teenusepakkuja valida isegi üheainsa saadud pakkumise põhjal (vt 11. selgitus).
10For example, a two-year programme starting on 17 April of year N will have its expenditure approved for the two periods running from 17 April N to 16 April N + 1 (Year 1) and from 17 April N + 1 to 16 April N + 2 (Year 2); these are periods which coincide neither with the EAGF financial years nor with those of the other programmes.
KOMISJON ON TÕHUSTANUD KULUDE JÄRELEVALVET käivitatud kaheaastase programmi kulud kiidetakse heaks kahe perioodi puhul: 17. aprill N – 16. aprill N+1 (esimene aasta) ja 17. aprill N+1 – 16. aprill N+2 (teine aasta); need perioodid ei kattu ühegi Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi ega teiste programmide eelarveaastatega.
For the last two years the Commission has been introducing or strengthening procedures and tools for its day-to-day monitoring of Member States’ programmes and payment claims.
Komisjon on viimase kahe aasta jooksul võtnud kasutusele või lisanud liikmesriikideprogrammideja maksetaotluste igapäevasesse järelevalvesse menetlusi ja vahendeid.
This has enabled it to detect andstartrectifyinga number ofadministrativeanomaliesthat pre-viouslyexisted: moresystematicacquisition ofthecase documents required by the regulations, administrative closure of programmes completed several years ago, detection of errors that haveled some Member States to charge to certain programmes payment claims higherthanthe amounts approved.
See on võimaldanud komisjonil tuvastadajahakataparandama mitmeidvarasemaidhaldusalaseid kõrvalekaldeid. Selle tulemusel edastatakse määrustesnõutavad dokumendid varasemaga võrreldes süstemaatilisemalt, programmide haldustoimingudlõpetati mitu aastat tagasijalisaksleiti vigu, mille tõttu osadliikmesriigid kirjendasid teatud programmide puhul maksetaotlused heakskiidetud summadest suurematena.
Despitethe progressthat has been made,thetoolsin place are still undergoingimprovement, whichis whysomeresidualproblemsof the type described in the previous paragraph were still being uncovered during the audit.
Vaatamata saavutatud edenemisele jätkatakse olemasolevate vahendite täiustamist ning pooleliolevatest parandustegevusest tulenevalt kerkisid auditi ajal pidevalt esile eelmises punktis kirjeldatuga sarnased probleemid.
Furthermore, the principle of approving annual budgets on the basis of the anniversary date specific to each programme10 hampers effective(budgetary) year-by-year checks onthe booked expenditure.
Iga-aastaste eelarvete heakskiitmise põhimõttena kasutatakse iga programmi konkreetset aastapäeva10 , mistakistab kirjendatud kulude(eelarve)tõhusat aastakaupa kontrollimist.
EXAMPLES OF SUBJECTIVE ELEMENTS TO BE TAKENINTO ACCOUNT IN THE NATURE OF THE MESSAGES
NÄITED SUBJEKTIIVSETE TEGURITE KOHTA, MIS TULEB SÕNUMITEISELOOMU PUHUL ARVESSE VÕTTA
One‘Poultry’ programme used promotion materialthat providedtheinformationstipulated bythe regulations, but most of the expenditure incurred had been devoted to radio or television advertising spots which bore no relation to ‘the intrinsic qualities of the product concerned or its characteristics’ or to the objectives and main messages of the ‘poultrymeat’ guidelines.
Ühes kodulinnuliha programmis kasutati müügiedendusmaterjali, milles esitati määrustes nõutud teave, kuid enamus kulutustest tehti raadio- või televisioonireklaamidele, millel ei olnud mingit seost „asjaomase toote omaduste ja/või sisemiste väärtustega” või kodulinnuliha suunistes sisalduvate eesmärkide ja peamiste sõnumitega.
Twosuccessive‘Wine’ programmes presentedslogans and visual advertisements which had highly commercial connotations and had nothing to do with ‘the intrinsic qualities of the product concerned or its characteristics’.
Kahes järjestikuses veiniga seotud programmis esitati väga suure kaubandusliku varjundiga loosungeid ja visuaalseidreklaame, millel puudus igasugune seos „asjaomase toote omadusteja/võisisemiste väärtustega”.
Article 4 of Regulations (EC)
Määruse (EÜ) nr 1071/2005 artikkel 4 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1346/2005 artikkel 4.
As regards the actual content of the programmes, the eligibility conditions specifiedin the regulations are sometimes subject tointerpre-tation.In particular,theregulations11 stipulatethat‘allinformation and/or promotion messages […] shall be based on the intrinsic qualities of the product concerned or its characteristics’ and this criterion leaves great scope for interpretation.
Määrustes11 sätestatakse eelkõige, et „kõik teavitamis- ja/või müügiedendussõnumid […] põhinevad asjaomase toote omadustel ja/või sisemistel väärtustel”; seda kriteeriumi on võimalik tõlgendada mitmel viisil.
It is therefore sometimes difficult to strike an acceptable balance between messages that directly satisfy the criteria of the regulation and more commercial promotion techniques(see Box 12).
Seetõttu on mõnikord raske luua sobiv tasakaal määruse kriteeriume otseselt täitvate sõnumite ja kaubanduslikemate müügiedendustehnikate vahel(vt 12. selgitus).
PERSISTENT WEAKNESSESIN THE CHECKS BY SOME MEMBER STATES
MÕNES LIIKMESRIIGIS ESINEB KONTROLLIMISEL JÄTKUVALT PUUDUSI
The audits performed in Spain and Italy enabled the Court to follow up the managementandcontrolproblems whichhadbeenidentified by the Commission for several years and had alreadyled to financial corrections being made as a result of procedures initiated in 2005.
Hispaanias ja Itaalias läbi viidud auditid võimaldasid kontrollikojal teha komisjonipoolt mitmetel varasematel aastatel leitud juhtimis- ja kontrolliprobleemide järelkontrolli, mille tulemusel tehti finantskorrektsioone tänu 2005. aastal alustatud menetlustele.
In both Member States it was apparent that the administrative practices still did not suffice to ensure that the management and control of the programmes met the regulatory requirements.
Mõlemas liikmesriigis selgus, et haldusalane praktika ei ole ikka veel piisav, et tagada programmide juhtimise ja kontrolli vastavus määrustest tulenevatele nõuetele.