natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Participates in ERM II with a ±15% fluctuation bandaround central rate of EEK 15.6466 per euro. Estoniacontinues with its currency board arrangement as aunilateral commitment.
Taani osaleb ERM2-s kõikumisvahemikus ±15%keskkursist, milleks on 15,6466 Eesti krooni euro kohta.Eesti säilitab ühepoolse kohustusena valuutakomiteesüsteemi.
Exchange rate target
Vahetuskursiga seotud sihtmärk Küprose nael
Peg to the euro at CYP 0.5853 per euro, with ±15%fluctuation bands.
Seotud euroga kursil 0,5853 Küprose naela euro kohta,kõikumisvahemikuga ±15%.
The Cyprus pound has de factofluctuated within a narrow range.
Küprose nael on de factokõikunud kitsas vahemikus.
Exchange rate target
Vahetuskursiga seotud sihtmärk Läti latt
From February 1994 peg to the SDR (euro weight36.4%) with a ±1% fluctuation band.
Alates 1994. aasta veebruarist oli Läti latt seotud Rahvusvahelise Valuutafondi arvestusühikuga (SDR-ühikuga) (euro osakaal 36,4%) kõikumisvahemikus±1%.
Since 1 January2005 peg to the euro at LVL 0.702804 per euro with a±1% fluctuation band.
Alates 1. jaanuarist 2005 on Läti latt seotud euroga kursil 0,702804 Läti latti euro kohta, kõikumisvahemikus ±1%.
Exchange rate target
Vahetuskursiga seotud sihtmärk Leedu litt
Participates in ERM II with a ±15% fluctuation bandaround central rate of LTL 3.4528 per euro. Lithuaniacontinues with its currency board arrangement as aunilateral commitment.
Leedu osaleb ERM2-s kõikumisvahemikus ±15%keskkursist, milleks on 3,4528 Leedu litti euro kohta.Leedu säilitab ühepoolse kohustusena valuutakomiteesüsteemi.
Inflation target with anexchange rate constraint
Inflatsiooniga seotud sihtmärk, Ungari forintvahetuskursi piiranguga.
Exchange rate target: peg to the euro at HUF 282.36 pereuro, with ±15% fluctuation band.
Vahetuskursiga seotud sihtmärk: Seotud euroga kursil 282,36 Ungari forintit euro kohta, kõikumisvahemikus ±15%.
Inflation target:3.5% (±1 p.p.) by end-2004, 4% (±1 p.p.) by end-2005and 3.5% (±1 p.p.) by end-2006.
Inflatsiooniga seotud sihtmärk: 2004. aastalõpuks 3,5% (±1 protsendipunkt), 2005. aasta lõpuks 4% (±1 protsendipunkt) ja 2006. aasta lõpuks 3,5% (±1 protsendipunkt).
Exchange rate target
Vahetuskursiga seotud sihtmärk Malta liir
Poland
Seotud valuutakorviga (euro (70%), naelsterling (20%)ja USAdollar (10%)).
Inflation target: 2.5% ±1 p.p. (year-on-year change in CPI) as from 2004.
Inflatsiooniga seotud sihtmärk: alates 2004. aastast 2,5% ±1 protsendipunkt (THI muutus eelmise aastagavõrreldes).
Free floating exchange rate.
Vaba ujuvkurss.
Participates in ERM II with a ±15% fluctuation bandaround central rate of SIT 239.640 per euro.
Sloveenia osaleb ERM2-s kõikumisvahemikus ±15% keskkursist, milleks on 239,640 Sloveenia tolarit euro kohta.
Two-pillar strategymonitoring monetary,real, external and financialindicators of macroeconomicconditions
Kahe samba strateegia, millega kontrollitakse rahaagregaatide makromajanduslike tingimuste reaal-, välis- ja finantsnäitajaid
Combined inflationtargeting and managed float 1)
Kombineeritud inflatsiooni juhtimine ja juhitav ujuvkurss
Inflation objective: shortterm inflation target set at3.5% (±0.5 p.p.) at end-2005.
Inflatsiooniga seotud eesmärk: lühiajaliseks inflatsiooniga seotud sihtmärgiks on seatud 3,5% (±0,5 protsendipunkti) [SK] 2005. aasta lõpus.
The inflation target forthe period 2006-2008 is set below 2.5% for end-2006and below 2% at end-2007 and thereafter.
Inflatsiooniga seotud sihtmärk ajavahemikuks 2006–2008 onseatud 2006. aasta lõpuks alla 2,5% taset ning 2007.aasta lõpuks ja pärast seda alla 2% taset.
Exchangerate strategy: managed float.
Vahetuskursistrateegia: juhitav ujuvkurss.
Inflation target: 2% increase in the CPI with a tolerancemargin of ±1 p.p.
Inflatsiooniga seotud sihtmärk: 2% THI kasv lubatudkõikumisega ±1 protsendipunkt.
In the event of a deviation of more than 1 p.p., the Governor of the Bank of Englandis expected to write an open letter to the Chancellor ofthe Exchequer.
Kui kõrvalekalle on suurem kui 1 prot- sendipunkt, eeldatakse Bank of Englandi presidendiltavaliku kirja kirjutamist rahandusministrile.
Source: ESCB.1) Národná banka Slovenska’s official wording is “inflation targeting in the conditions of ERM II”.2) The CPI is identical to the HICP.
Allikas: EKPS.1) Národná banka Slovenska ametlik sõnastus on “infaltsiooni juhtimine ERM2 tingimustes”.2) THI on ÜTHIga identne.
requirement of 2% for deposits in foreigncurrency was introduced.
inflatsioonisurve tõttu intressimäärasid 75 baaspunkti (2%le).
FINANCIAL DEVELOPMENTSIn 2004 longterm bond yield developmentswere mixed in noneuro area EU Member States. Longterm interest rates, as measuredby the ten-year benchmark government bondyield, increased in Cyprus, the Czech Republicand Poland, but towards the end of 2004 startedto decline again.
FINANTSARENG2004. aastal oli pikaajaliste võlakirjade tootluseareng euroalavälistes liikmesriikides erinev.Kümneaastaste riigivõlakirjade tootluse põhjalmõõdetud pikaajalised intressimäärad kerkisid Küprosel, Tšehhis ja Poolas, kuid 2004. aastalõpus hakkasid need taas langema.
As a result, bond yield spreadsvis-à-vis the euro area increased in thesecountries.
Seetõttusuurenesid neis riikides võlakirjade tootluseerinevused euroala suhtes.
In Hungary longterm bond yieldswere relatively volatile, with a downward trendin the second half of 2004, while in Latvia,Lithuania, Slovenia and Slovakia, long-terminterest rates continued to decline in the courseof 2004, narrowing the spread vis-à-vis theeuro area, in particular in the countriesparticipating in ERM II.
Ungaris olid pikaajaliste võlakirjade intressimäärad üsna volatiilsed, näidates 2004. aasta teisel poolel langustrendi.
In Malta long-terminterest rates were stable, while in Denmark,Sweden and the United Kingdom they moved inparallel with the rates in the euro area asindicated by stable bond yield spreads.5
Lätis, Leedus, Sloveenias ja Slovakkiasjätkus pikaajaliste intressimäärade vähenemine2004. aasta jooksul, mis vähendas erinevusteuroala suhtes, eriti ERM2s osalevates riikides.Maltal olid pikaajalised intressimäärad stabiilsed, Taanis, Rootsis ja Ühendkuningriigisliikusid need aga paralleelselt euroalamääradega, nagu nähtub püsivast võlakirjade tootluse vahest.5
Stock markets in the noneuro area EU Member States continued to perform favourably in2004, with some of the stock market indices,especially those of most of the new Member States, reaching all-time highs and recordingannual increases in a range between 20% and80%. Stock markets in all the new Member States, with the exception of Cyprus,significantly outperformed euro area stockprices, as measured by the Dow Jones EUROSTOXX index.
Euroalaväliste liikmesriikide aktsiaturgude tulemused olid 2004. aastal head, mõned aktsiaturuindeksid (eriti enamikus uutes liikmesriikides) saavutasid rekordtasemeid ja aktsiateltteenitud aastatulu kõikus vahemikus 20–80%.Peale Küprose ületas kõigi uute liikmesriikidekeskmise aktsiahinna areng oluliselt euroalakeskmise, mida näitab Dow Jonesi Euro Stoxxindeks.
Stock markets in Denmark,Sweden and the United Kingdom continued tofollow broadly the development of the Dow Jones EURO STOXX index, with the first twocountries slightly outperforming and the lastone slightly underperforming the euro areabenchmark.
Taani, Rootsi ja Ühendkuningriigi aktsiaturud järgisid põhimõtteliselt Dow Jonesi Euro Stoxx indeksi arengut, kusjuures kaheesimese riigi tulemused olid euroala võrdlusindeksist pisut paremad ja viimase tulemusedpisut halvemad.
In the United Kingdom, the repo rate was raised by100 basis points to 4.75%, mainly due to aworsened outlook for CPI inflation.
Eestis puudub omavääringus nomineeritud pikaajaliste võlakirjade väljakujunenud turg.
The reversal was madepossible by the easing of shortterm riskperceptions, an improvement in the inflationoutlook and relatively subdued developmentsin private sector wage growth. In Slovakiaappreciation pressures on the koruna were themain motivation for a reduction in the keyinterest rate by a total of 200 basis points to4%.
Eesti pikaajaliste intressimäärade näitaja, mis on töötatud välja koos Euroopa Komisjoni, EKPja Eesti Pangaga ning mille aluseks on omavääringus nomineeritud, üleviieaastase tähtajaga uute ettevõtluslaenude kaalutud keskmineintressimäär, näitas 2004. aastal langustrendi.
Artist Is a Dahl Title “eben still”, 2004 Material Oil on canvas Format ø 190 cm© VGBild-Kunst, Bonn 2005
Autor Isa Dahl Pealkiri “eben still”, 2004 Materjal Õli, lõuend Läbimõõt ø 190 cm© VGBild-Kunst, Bonn 2005
1MONETARYPOLICYOPERATIONS, FOREIGNEXCHANGEOPERATIONSANDINVESTMENTACTIVITIES
1RAHAPOLIITILISED OPERATSIOONID, VALUUTATEHINGUD JA INVESTEERIMISTEGEVUS
The key operational task of the Eurosystem isthe implementation of monetary policy.
Eurosüsteemi põhiülesanne on rahapoliitika elluviimine.
Theoperational framework which the Eurosystemhas set up for this purpose consists of threecategories of instruments: open marketoperations, standing facilities and theminimum reserve system.
Eurosüsteemi poolt selleks otstarbeks loodud rahapoliitiline tegevusraamistikkoosneb kolmest instrumentide kategooriast:avaturutehingutest, püsivõimalustest ja kohustusliku reservi süsteemist.
All credit operationscarried out by the Eurosystem have to becovered by adequate collateral provided by counterparties.1
Kõik eurosüsteemilaenutehingud peavad olema garanteeritudosapoolte piisava tagatisega1.
The Eurosystem took major steps in 2004 towards the establishment of asingle list of collateral.
2004. aastal astuseurosüsteem olulisi samme ühtse tagatiste nimekirja kehtestamiseks.
These changes were designed to align thereserve maintenance period with the cyclefor interest rate decision-making, ensuringthat, as a rule, changes in key ECB interestrates only take effect at the beginning of thesubsequent reserve maintenance period.
järgneva hoidmisperioodi alguses. Nii püüab EKP vältida olukorda, kus kohustusliku reservi hoidmisperioodi jooksul oodatakse EKP baasintressimäärade muudatusi, ning seega stabiliseerida turuosaliste pakkumiskäitumist seoses põhiliste refinantseerimisoperatsioonidega.
The ECB thereby aims to eliminate expectationsof changes in the key ECB interest rateswithin a maintenance period and thus stabilisemarket participants’ bidding behaviour inthe MRO.
Varemon sellised ootused aeg-ajalt destabiliseerinudosapoolte käitumist põhiliste refinantseerimisoperatsioonide osas.
Previously, such expectationshave occasionally destabilised counterparties’bidding in the MROs.
Eriti siis, kui oodati intressimäärade alandamist, pakkusid osapooled madalamat likviidsust, kui EKPsoovis tehingugaanda.
In particular, whenthere were expectations of imminent interestrate reductions, counterparties bid for lessliquidity than the ECB intended to allot.This phenomenon, known as underbidding,reflected counterparties’ attempts to fulfiltheir reserve requirements at the lowestpossible cost, i.e. after a potential interest ratereduction.
See nähtus, mida nimetatakse alapakkumiseks, näitas osapoolte püüet täita oma kohustusliku reservi nõuded madalaima võimalikukuluga, s.t pärast võimalikku intressimääradealandamist.
INITIAL EXPERIENCE WITH THE NEWFRAMEWORK FOR MONETARY POLICYIMPLEMENTATIONThe operational framework continued to workwell in 2004, delivering stable short-termmoney market rates and clearly signalling themonetary policy stance.
ESMASED KOGEMUSED SEOSES UUE RAHAPOLIITILISERAAMISTIKU RAKENDAMISEGA2004. a sujus tegevusraamistiku töö hästi, seekindlustas lühiajaliste rahaturuintressimääradestabiilsuse ja väljendas selgelt rahapoliitilisthoiakut.
In order to furtherimprove the implementation of monetarypolicy, two important changes to theframework were introduced on 9 March 2004.
Et rahapoliitika rakendamist veelgi parandada, tehti 9. mail 2004 raamistikku kaksolulist muudatust.
Moreover, communication to counterpartieswas enhanced.
Varem algasid reservihoidmisperioodid kalendrikuu 24. kuupäeval ja lõppesid järgmise kalendrikuu 23. kuupäeval, olenemata nõukogu koosolekute toimumisgraafikust.
On MRO announcement days,the ECB continues to publish the forecast of theautonomous liquidity factors which are notunder the direct control of the ECB’s liquiditymanagement, such as banknotes in circulation,government deposits and net foreign assets.
Lisaks täiustus teabe edastamine osapooltele.EKPjätkab enda otsese likviidsusjuhtimise allmitteolevate autonoomsete likviidsustegurite,sh ringluses olevate pangatähtede, valitsuse hoiuste ja netovälisvarade prognoosi avaldamist põhiliste refinantseerimisoperatsioonide teatamispäevadel.
Inaddition, the ECB has started to publish anupdated forecast on the allotment day.
Lisaks on EKPhakanud avaldamauuendatud prognoosi operatsiooni toimumisepäeval.
The ECB now also communicates the benchmarkamount on both the announcement and theallotment day.
Nüüd teeb EKPnii teatamispäeval kuika operatsiooni toimumise päeval teatavaks kapakkumise baasmahu.
The benchmark amount is theallotment amount that allows the euro areabanking system as a whole to smoothly fulfil itsreserve requirements, given the Eurosystem’scomplete liquidity forecast, i.e. includingautonomous factors and excess reserves.
Pakkumise baasmaht onpõhiliste refinantseerimisoperatsioonide kogumaht, mis võimaldab euroala pangandussüsteemil tervikuna täita sujuvalt oma kohustuslikureservi nõuded, arvestades eurosüsteemi täielikku likviidsusprognoosi, sh autonoomseid likviidsustegureid ja ülereserve.
Thisimproved communication makes explicitlyclear to the market whether the ECB’s
Tänu paranenudteabeedastusele valitseb turul selgus selles osas,kas EKPpõhiliste refinantseerimisoperatsioonide kogumahu otsuse eesmärgiks on tasakaalustada likviidsustingimusi või mitte.
–The timing of the reserve maintenanceperiods was adjusted so that these periodsalways start on the settlement day ofthe main refinancing operation (MRO)following the Governing Council meeting atwhich the monthly decision on the monetarypolicy stance is scheduled.
Teiseks lühendati põhiliste refinantseerimisoperatsioonide tähtaega kahelt nädalalt ühele.
Previously,reserve maintenance periods started onthe 24th calendar day of one month andended on the 23rd calendar day of thesubsequent month, irrespective of the Governing Council’s meeting schedule.
Koos eelmise muudatustega tähendab seeseda, et ühe hoidmisperioodi jooksul arveldatud põhilised refinantseerimisoperatsioonid ei kandu enam järgmisse hoidmisperioodi.
Asa complement, changes in the standingfacility rates are now implemented, as a rule,on the first day of the new maintenanceperiod.
Raamistiku muutmine toimus tõrgeteta.
Chart33Bidandallotmentamountsinweekly MROsin2004 allotment decisions in MROs aim to balanceliquidity conditions or not.
Joonis33 Pakutud ja jaotatud summad iganädalastes põhilistes refinantseerimisoperatsioonides 2004. aastal
(EUR billions) allotment bid
(mld EUR) pakutudvälja jagatud
The shortening of the MRO maturity from two weeks to one week andthe elimination of the overlap betweenoperations led to an immediate doubling in sizeof each MRO. Counterparties’ biddingbehaviour adapted quickly to the strongincrease in the average allotment amount,although in the third MRO with a maturity ofone week, the total amount of bids fell short ofthe benchmark amount by 5 billion.
põhiliste refinantseerimisoperatsioonide keskmise kogumahu olulise suurenemisega, kuigikolmandas põhilises refinantseerimisoperatsioonis, mille tähtaeg oli üks nädal, jäi pakkumiste kogusumma 5 miljardi euro suurusest pakkumise baasmahust väiksemaks.
The total MRO bid amount quickly increased thereafterto levels steadily above the allotment amount,standing in November 2004 at an all-time highof around 384 billion (see Chart 33).
Seejärel suurenespõhiliste refinantseerimisoperatsioonide kogusumma ja jäigi suuremaks kui pakkumise kogumaht, saavutades 2004. aasta novembris kõigiaegade kõrgeima taseme – ligikaudu 384 miljardit eurot (vt joonist 33).
Overall,the bid-cover ratio, which is the ratio ofsubmitted bids to satisfied bids, has beensound, ranging almost consistently between1.20 and 1.50 since March 2004.
Pakkumiste kattesuhtarv, s.t esitatud ja rahuldatud pakkumistesuhe on olnud kokkuvõttes hea, püsides peaaegu alates 2004. aasta märtsist pidevalt 1,20 ja1,50 vahel.
The smoothadaptation of market participants’ bid volumesalso indicates that the larger turnover ofcollateral implied by the shortening of the MRO maturity was managed well by creditinstitutions.
Turuosaliste pakkumismahtude sujuv kohanemine näitab ka seda, et krediidiasutused said tagatise suurema käibega edukalthakkama, millele viitab põhiliste refinantseerimisoperatsioonide tähtaja lühenemine.
2004, thus reversing the declining trendobserved since 1999. In the period from Marchto December 2004, i.e. after the changes to theframework were implemented, the averagenumber of bidders reached 351.
ratsioonide tähtaeg lühenes kahelt nädalalt ühele, s.t pangad peavad oma likviidsusvajadusterahuldamiseks tegema pakkumise mitte iga kahe nädala tagant, vaid igal nädalal.
However, it is possible that theincreased transparency and simplicity of thenew framework have made it easier forcounterparties to prepare their bids and havetherefore also facilitated increasedparticipation in tenders.
Ent on võimalik, et uue raamistiku suurem läbipaistvus jalihtsus on muutnud pakkumiste ettevalmistamise osapoolte jaoks lihtsamaks ja suurendanud kapakkumistes osalemise aktiivsust.
Since the changes to the framework came intoeffect, the shortterm fluctuations in theallotment amount have decreased.
Pärast raamistiku muudatuste jõustumist on põhiliste refinantseerimisoperatsioonidekeskmise kogumahu lühiajaline kõikumine vähenenud.
Approximately 2,100 credit institutions in theeuro area are eligible to participate in the MROs.
Euroalal on põhilistes refinantseerimisoperatsioonides õigus osaleda ligikaudu 2100 krediidiasutusel.
The average number of bidders in MROs increased from 266 in 2003 to 339 in
Kasv tuleneb tõenäoliselt peamiselt sellest, et põhiliste refinantseerimisope-
Overall, the volatility of the EONIA declinedin 2004.
2004. aastal vähenes euroala pankadevaheliseüleööturu keskmine aastaintressimäära (EONIA)volatiilsus.
The standard deviation of the spreadbetween the EONIA and the minimum bid rateof the MRO was 9 basis points in 2004, against16 basis points in 2003 and 13 basis points in2002.
EONIAja põhiliste refinantseerimisoperatsioonide pakkumisintressi alammäära vaheline standardhälve oli 2004. aastal 9 baaspunkti, võrrelduna 16 baaspunktiga 2003.aastal ja 13 baaspunktiga 2002. aastal.
However, significant volatility has beenobserved in the spread after the settlement ofthe last MRO of some maintenance periods.This is a result of the fact that the allotment ofthe last MRO now usually takes place eightdays before the end of the reserve maintenanceperiod, while previously the timing of the lastallotment varied from month to month betweeneight and two days before the end of the reservemaintenance period.
Pärastmõningate hoidmisperioodide viimast põhilistrefinantseerimisoperatsiooni on see vahe olnudäärmiselt volatiilne. See tuleneb asjaolust, etviimane põhiline refinantseerimisoperatsioontoimub nüüdsest tavaliselt kaheksa päeva ennereservi hoidmisperioodi lõppu, kuid varem oliviimase operatsiooni toimumisaeg kuude lõikeserinev, kõikudes kaheksast kuni kahe päevanienne reservi hoidmisperioodi lõppu.
The closer the underlying
Mida lähemal on aluseks võetud prognoos reservi hoidmisperioodi lõpule, seda täpsem see on.
Chart 34 Liquidity factors and the development of banknotes in the euro area in 2004
Joonis 34 Likviidsustegurid ja pangatähtedega seotud muutusedeuroalal2004.aastal
Liquidity factors
Likviidsustegurid
The changes to the operational framework alsohad implications for the conduct of longer-termrefinancing operations (LTROs).
Tegevusraamistiku muudatused mõjutasid kapikemaajalisi refinantseerimisoperatsioone.
In order tominimise disruption to the timetable of LTROs,the technical link between the maintenanceperiods and the allotment days of LTROs hasbeen discontinued.
Etpikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonideajakava võimalikult vähe häirida, kõrvaldatihoidmisperioodide ja pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide jaotuspäevade vahelineteh-niline side.
As of 26 February 2004LTROs are normally allotted on the last Wednesday of the month (instead of the first Wednesday of the maintenance period).
Alates 26. veebruarist 2004 jaotatakse pikemaajalisi refinantseerimisoperatsioonekuu viimasel kolmapäeval (mitte hoidmisperioodi esimesel kolmapäeval).
Incontrast to the MROs, LTROs – which have amonthly frequency and a maturity of normally
Euroalapangandussüsteemi oodatud suuremate likviid-
During 2004 net autonomous factors continuedto grow strongly, averaging 174.2 billion ascompared with 109.3 billion in 2003.
oli 2004. aastal ligikaudu 15% ja saavutas kõigi aegade kõrgeima taseme 24. detsembril 2004,mil see oli 505 miljardit eurot (vt joonise 34alumist osa).
Thissteep rise was almost exclusively due to thecontinued strong growth in banknotes, whichincreased at an annual rate of almost 15% in2004, reaching an all-time high of 505 billionon 24 December 2004 (see lower part of Chart 34).
susvajaduste valguses suurendati pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide mahtu 2004.aasta jaanuaris 20 miljardist eurost 25 miljardieuroni ja 2005. aasta jaanuaris 25 miljardist eurost 30 miljardi euroni.
three months – are not used for signalling the Governing Council’s monetary policy stanceand are conducted as pure variable rate tenderswith a pre-announced allotment volume. Onaverage, LTROs accounted for around 23% ofthe total net liquidity provided through openmarket operations in 2004.
LIKVIIDSUSVAJADUSE ARENGNädalaste pakkumiste ettevalmistamiseks jälgib EKP iga päev euroala pangandussüsteemi likviidsusvajadusi, mida nimetatakse pankadelekehtestatud kohustusliku reservi nõude, ülereservide (krediidiasutuste poolt hoitavad varad, misületavad kohustusliku reservi) ja autonoomsetenetotegurite summaks.
In view of thehigher liquidity needs anticipated for the euroarea banking system, the LTRO allotmentvolume was increased from 20 to 25 billionin January 2004 and from 25 to 30 billion in January 2005.
Euroala pangandussüsteemi keskmine päevane likviidsusvajadus oli 2004.aastal 311,8 miljardit eurot, mis on 30% enamvõrreldes 2003. aastaga, mil likviidsusvajadus oli241,5 miljardit eurot (vt joonise 34 ülaosa).
The minimum reserves that euro area creditinstitutions must hold with the Eurosystem arecalculated by applying the 2% reserve ratio tothe credit institutions’ reserve base.
Euroala krediidiasutuste poolt eurosüsteemishoitava kohustusliku reservi nõude arvutamiselkohaldatakse krediidiasutuste reservibaasi suhtes 2%list reservimäära.
In 2004reserve requirements represented 44% of thetotal liquidity needs of the euro area bankingsystem.
2004. aastal moodustas reservinõue 44% euroala pangandussüsteemi likviidsusvajadusest.
The average level of aggregaterequired reserves held by credit institutionsin the euro area increased from 130.9 billionin 2003 to 136.5 billion in 2004 in linewith the expansion of the reserve base.
Kooskõlas euroalareservibaasi suurenemisega kasvas krediidiasutuste reservi keskmine koondnõue 2003. aasta130,9 miljardist eurost 2004. aastal 136,5 miljardi euroni.
Creditinstitutions’ average current account holdingsin excess of their average reserve requirementsstood at 0.6 billion in 2004, compared with0.7 billion in 2003.
Krediidiasutuste arvelduskontodelhoitavad vahendid, mis ületasid nende keskmise reservinõude, moodustasid 2004. aastal 0,6 miljardit eurot, võrrelduna 0,7 miljardi euroga 2003. aastal.
DEVELOPMENT OF LIQUIDITY NEEDSIn order to prepare its weekly tenders, the ECBmonitors on a daily basis the liquidity needs ofthe euro area banking system, which aredefined as the sum of reserve requirementsimposed on banks, excess reserves (funds heldby credit institutions in excess of the reserverequirements) and net autonomous factors.
2004. aasta jooksul jätkus autonoomsete likviidsustegurite kiire kasv, mis moodustas keskmiselt 174,2 miljardit eurot, võrrelduna 109,3 miljardiga 2003. aastal. Selle järsu kasvu põhjuseksoli peamiselt pangatähtede arvu kiire kasv, mis