natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the accession countries, the picture is similar, though population density in such areas is almost twice that in the EU15 and only slightly below the average elsewhere.
Käesoleval ajal on teedevõrk EL-i keskosas üldiselt palju rohkem arenenud kui äärealadel, ning kuigi kiirteede ehitamine on viimasel ajal elavnenud, on maanteid, mis viivad äärealadelt keskossa, kuhu on koondunud turud, palju vähem kui mujal. Eriti halb on olukord Eesmärk 1
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
1.osa — Ühtekuuluvus,konkurentsivõime,tööhõivejakasv–olukordjasuunad riigi majandusnäitajad sellest hoolimata vältimatult nii SKP-d inimese kohta kui tööhõivet.
Cohesion, competitiveness, employment and growth
aladel Portugalis, Kreekas, Iirimaa lääneosas ja Balti riikides (kaart A1.5)
0 0 The same is evenmore the case as regards rail since the network in general has not even kept pace with road improvements in most peripheral regions.
Sama kehtib isegi suuremal määral raudtee kohta, kuna enamikel äärealadel ei ole raudteevõrgu ehitamine maanteede rajamisega sammu pidanud.
Romania, Bulgaria, south and central Italy and the north of Denmark aswell as Greece and parts of Spain away from the Madrid-Seville TGV have especially poor accessibility to more central areas of the EU by rail (Map A1.6).
Rumeenia, Bulgaaria, Lõuna- ja Kesk-Itaalia ning Põhja-Taani, samuti Kreeka ja Hispaania Madridi-Sevilla kiirraudteest kaugemal asuvate piirkondade raudteeühendus EL-i tuumikaladega on väga halb (kaart A1.6).
Geographical handicaps do not always mean unfavourable economic circumstances.
Geograafiliselt ebasoodsad asjaolud ei tähenda alati ebasoodsaid majandustingimusi.
Indeed, as a number of examples demonstrate, they can potentially be transformed into positive assets whichcan open up new paths of development.
Tegelikult on elu korduvalt näidanud, et neist võivad kujuneda hoopis eelised, mis avavad sootuks uusi arenguperspektiive.
Additionally, many of these regions form an important part of the EU’s natural heritage and are the location for many leisure, cultural and other activities.
Lisaks sellele kuuluvad paljud nendest piirkondadest EL-i looduspärandi hulka ning seal asub palju kohti, kus puhata, nautida kultuurilisi või muid väärtusi.
For this reason alone, it is important that they are preserved and remain populated, whichmeans that it is important in turn to improve their accessibility and to maintain or develop essential services.
Ainuüksi see võiks olla põhjuseks need alles jätta ning seal asustus säilitada, mis omakorda tähendab, et on tähtis parandada ühendusi ning säilitada või arendada hädavajalikke teenuseid.
Accessibility to central regions by air is significantly better because of the presence of international airports even in the most remote areas, though the improvement in connectivity through this means needs to be put into perspective given the small amount of goods which are generally transported by air (Map A1.7).
Õhu kaudu on ühendus tuumikaladega oluliselt parem, sest isegi kõige kaugematel äärealadel on olemas rahvusvahelised lennuväljad, kuigi lennuühenduse parandamist tuleb vaadelda seoses üldiselt õhuteed mööda transporditavate kaupade väikese hulgaga (kaart A1.7).
Although the construction of the transEuropean networks will improve accessibility, particularly in the accession countries — Bulgaria and Romania, most especially— the effect will vary considerably between different regions on the periphery depending on how well they are connected to the main routes, which depends in turn on the state of secondary networks.
Ehkki üleeuroopalise võrgu loomine parandab ühendust, eriti liituvates riikides — kõige rohkem Bulgaarias ja Rumeenias—, on selle mõju erinevates piirkondades ja ääremaadel väga erinev — olenevalt sellest, kui hea on nende ühendus peateedega, mis omakorda sõltub riigisiseste teise astme teede seisundist.
It is equally important that the economic development path they follow respects their natural heritage and does not endanger the very geographical features which are, or can be, a key aspect of their comparative advantage as locations not only for people to live but also for businesses to operate.
Samavõrra tähtis on, et valitud majandusarengu suund järgiks looduspärandi hoidmist ega ohustaks neidsamu geograafilisi iseärasusi, mis on või võivad olla nende kui asukoha suhteliste eeliste võtmeaspektiks, olgu tegemist inimeste elukoha või firmade asukohaga.
As the knowledgebased economy develops, therefore, proximity to raw materials or even to large markets is becoming a less significant determinant of location and the attractiveness of natural and physical surroundings of increasing importance—allied, of course, to the availability of the essential services and facilities described above.
Seega kaotab koos teadmusmajanduse arenguga tähtsust toormaterjalide või isegi suurte turgude lähedus asukohale ning hoopis suuremat tähtsust hakkab omandama atraktiivne looduslik ja füüsiline keskkond – kuid loomulikult peab olema tagatud hädavajalike teenuste ja eelpoolkirjeldatud asutuste kättesaadavus.
Access to new technologies, especially ICT, is particularly important for peripheral regions and thosewith geographical handicaps.
Juurdepääs uutele tehnoloogiatele, eeskätt info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale, on eriti tähtis äärealade ja geograafiliselt ebasoodsate piirkondade jaoks.
This is not only because they serve to reduce the significance of distance and the time required to reach central areas of the EU, but, more critically, because any limitation on their availability is almost certain to damage their development prospects anddeter businesses from locating there .
Mitte ainult sellepärast, et need vähendavad vahemaade tähtsust või EL-i tuumikalasse jõudmise aega, vaid olulisem on asjaolu, et nende halb kättesaadavus või selle puudumine kahjustab peaaegu kindlasti asjaomaste regioonide arenguväljavaateid ning on põhjuseks, miks sinna ei asutata ettevõtteid.
Development priorities
Arengu prioriteedid
The economic development of these sensitive areas, therefore, evenmore than elsewhere, must take account of the need to safeguard the environment, whichmeans not only integrating this priority into the investment decision-making process, but also, wherever possible, searching for options which both improve the environment and strengthen regional competitiveness.
Seega tuleks taoliste tundlike alade majandusarengut planeerides isegi rohkem kui mujal silmas pidada looduskeskkonna säilitamise ja kaitsmise vajadust, kuid see ei tähenda mitte ainult nimetatud prioriteedi integreerimist investeerimisotsuste tegemise protsessi — vaid kus iganes võimalik — tuleks otsida valikuid, mis parandaksid looduskeskkonda, tugevdades samas ka piirkonna konkurentsivõimet.
Examples of such ‘win-win’ options are the clean-up of areas previously damaged by industrial activity and their reconversion as sites for new business development, the modernisation of rail links to improve accessibility instead of the construction of new motorways, or the development of clean, renewable energy sources to replace coal or oil-fired electricity generating plants which both deplete scarce resources and pollute the atmosphere.
Taolisteks näideteks, kus võidavad mõlemad osapooled, on varem kasutusel olnud tööstuspiirkondade puhastamine ja nende kasutamine muuks äritegevuseks, raudteeühenduse moderniseerimine ühenduse parandamiseks (uute kiirteede ehitamise asemel) või puhaste ja uuenevate energiaallikate kasutuselevõtt, et asendada kivisöel või naftal töötavaid elektrijaamu, mis kasutavad mitteuuenevaid loodusvarasid ja saastavad atmosfääri.
Nevertheless, the latter regions apart, both GDPper head and employment are inevitably influenced by the economic performance of the national economy of which they form part .
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
1.7 Territorial diversity – degree of fragmentation of natural areas less than 20% of natural areas between 20% and 50% of natural areas; highly fragmented between 20% and 50% of natural areas; moderatelyly fragmented between 20% and 50% of natural areas; low fragmentation
20% kuni 50% maastikust; väga killustatud 20% kuni 50% maastikust; mõõdukalt killustatud 20% kuni 50% maastikust; vähe killustatud
Natural areas = all areas (NUTS3 level) excluding built-up areas and agricultural areas.
Maastik = kõik maa-alad (NUTS3 tasand) välja arvatud täisehitatud maa-alad ja põllumajandusmaa.
Source: CORINE Landcover more than 50% of natural areas built-up areas
Allikas: CORINE Landcover rohkem kui 50% maastikust täisehitatud maa-alad andmedpuuduvad
• both sensitive areas and elsewhere should, nevertheless, be to follow strategies which minimise any damage to the environment in order to ensure that they are sustainable over the longterm and do not simply representa shortterm means of stimulating growth.
Ehkki valikuid, kus võidavad mõlemad osapooled, ei ole alati võimalik leida, peaks arengupoliitika keskseks elemendiks nii tundlikel aladel kui kõikjal mujal siiski olema selliste strateegiate järgimine, mis vähendavad miinimumini looduskeskkonna kahjustamist, et seda saaks pikka aega kasutada, vältides strateegiaid, mille puhul oleks tegemist lihtsalt lühiajaliselt kiiret kasvu tagava vahendiga.
Environmental problems are particularly acute across the EU both in areas where there is a high concentration of population, and therefore economic activity of various kinds, and in areas where there is pressure on natural resources from agriculture especially but also from mining and similar activities.
Keskkonnaprobleemid on teravad kogu EL-is, nii aladel, kuhu on koondunud enamus elanikkonnast ja seetõttu ka mitmesugune majandustegevus, kui ka aladel, kus on tegemist eeskätt põllumajanduse, kuid ka kaevandamise ja muude taoliste majandusharude survega loodusressurssidele.
These areas are by no means evenly distributed across the EU but are concentrated in particular places (Map 1.7).
Need piirkonnad ei ole EL-i territooriumil võrdselt jaotunud, vaid on koondunud teatud kohtadesse (kaart 1.7).
The need in these areas is to clean up the environment and to prevent any further damage.
Nende piirkondade esmaseks vajaduseks on looduskeskkonna puhastamine ning edasiste kahjustuste vältimine.
But it is no less important to prevent any further deterioration of the environment in natural or semi-natural areas, where human activity is progressively encroaching or which are being abandoned and, becoming either increasingly fragmented or lacking protection for their natural resources.
Kuid mitte väiksema tähtsusega ei ole looduskeskkonna jätkuva halvenemise takistamine looduslikes või pool-looduslikes piirkondades, kus on tegemist inimtegevuse jätkuva pealetungiga, või mis on maha jäetud ning killustuvad üha enam või kus puudub loodusressursside kasutamise kaitse.
These aims, in consequence, need to be an integral part of economic development strategy across the EU to ensure that development is sustainable.
Seetõttu peavad need eesmärgid olema majandusarengu strateegia integreeritud osaks kogu EL-is, et oleks tagatud püsiv areng.
Factors determining growth, employment and competitiveness
Kasvu, tööhõivet ja konkurentsivõimet määravad faktorid
In March 2000, at the LisbonSummit, the European Union set itself the goal of becoming the most competitive and dynamic knowledgebased economy in the world, capable of sustained and sustainable economic growth with more and better jobs and closer social cohesion.
Märtsis 2000 Lissaboni tippkohtumisel seadis Euroopa Liit endale eesmärgiks saada kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmusmajandusega piirkonnaks maailmas, mis on võimeline pidevaks ja jätkusuutlikuks majanduskasvuks rohkemate ja paremate töökohtadega ning tihedama sotsiaalse ühtekuuluvusega.
In so doing, it has identified a number of priorities:
Sellega määrati kindlaks mitmed põhieesmärgid: nu ll
At the regional level, two complimentary sets of conditions need to be satisfied.
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
1.osa– Ühtekuuluvus,konkurentsivõime,tööhõivejakasv–olukordjasuunad tegevusega kaasnevat tulu, on kalduvus seda valdkonda alainvesteerida.
0 0 A vital role of EU cohesion policy is to help regions, specially the less favoured, to consolidate and develop their economic and employment potential, in linewith their inherent comparative advantages.
EL-i ühtekuuluvuspoliitika ülitähtsaks osaks on aidata piirkondadel, eriti vähemsoodsatel, kindlustada ja arendada oma majanduslikku ja tööhõive potentsiaali kooskõlas neile omaste suhteliste eelistega.
In this sense, developing regional competitiveness depends on modernising and diversifying the productive structure once a sufficient endowment of physical infrastructure and human capital is attained.
Selles mõttes sõltub piirkondliku konkurentsivõime arendamine tootmisstruktuuri moderniseerimisest ja mitmekesistamisest, niipea kui on saavutatud füüsilise infrastruktuuri ja inimkapitali olemasolu.
This means, inter alia, encouraging the development of knowledgebased economic activities and innovation.
See tähendab muu hulgas teadmuspõhise majanduse ja uuendustegevuse toetamist.
important in the knowledgebased economy, is that innovation should be accorded high priority, that information and communication technologies (ICT) should be widely accessible and used effectively and that development should be sustainable in environmental terms.
panu osutamist uuendustegevusele, laialdast juurdepääsu info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale ja selle efektiivset kasutamist ning seda, et areng peab olema keskkonnaalaselt jätkusuutlik.
This set of conditions largely relates to ‘intangible’ factorswhich are more directly related to business competitiveness than the first set.
See tingimuste kogum on seotud “immateriaalsete” faktoritega, mille seos äritegevuse konkurentsivõimega on vahetum kui esimese tingimuste kogumi puhul.
They include, inter alia, the capacity of a regional economy to generate, diffuse and utilise knowledge and so maintain an effective regional innovation system; a business culture which encourages entrepreneurship; and the existence of cooperation networks and clusters of particular activities.
Nende hulka kuuluvad muu hulgas piirkondlik majandusvõimsus, et genereerida, levitada ja kasutada teadmisi ning sel viisil säilitada efektiivset piirkondlikku innovatsioonisüsteemi; ärikultuur, mis soodustab ettevõtlust ja koostöövõrgustike olemasolu ning üksikute tegevusalade kogumeid.
There are two final points to emphasise.
Lõpuks tuleb rõhutada kahte punkti.
The first is the critical importance for regional development of human capital and the institutional and administrative capacity of regions, since this determines the support for business and the nature and extent of both publicprivate partnership and cooperation between all those involved in the development process.
Esimene neist on regionaalarengu seisukohalt äärmiselt tähtis inimkapital ning regioonide institutsiooniline ja halduspädevus, kuna see määrab ära toetused äritegevusele ning avalik-eraõigusliku partnerluse ja koostöö laadi ja ulatuse kõigi arenguprotsessis osalevate poolte vahel.
This point is expanded below.
Seda punkti vaadeldakse lähemalt allpool.
These two sets of conditions are interrelated.
Need kaks tingimuste kogumit on tihedalt seotud.
Both need to be integrated to varying degrees into a longterm development strategy with clearly defined and agreed goals and with a political commitment to sustaining its implementation.
Mõlemad tuleb erinevas mahus integreerida pikaajalisse arengustrateegiasse, millel on selgelt määratletud ja kooskõlastatud eesmärgid ning poliitiline kohustus nende rakendamist toetada.
The precise focus and the mix of factorswhich are targeted will depend on the starting position, the characteristics of the region concerned, the prevailing circumstances, the development path being followed and soon .
Täpne fokuseerimine ning eesmärgiks seatud faktorite struktuur sõltuvad stardipositsioonist, antud piirkonnale iseloomulikest joontest, valitsevatest asjaoludest, senisest arenguteest jne.
These will necessarily need to change over time as development takes place and circumstances alter.
Neid tuleb aja jooksul kindlasti muuta, kuna toimub areng ja asjaolud muutuvad.
There is, therefore, neither a unique nor fixed recipe for successful regional development.
Seetõttu ei ole olemas unikaalset ega muutumatut eduka regionaalarengu retsepti.
Each region has to find the right policy mix for its own development path given its particular economic, social, cultural and institutional features.
Olemasolevate majanduslike, sotsiaalsete, kultuuriliste ja institutsiooniliste iseärasuste juures peab iga piirkond leidma arenguks endale sobiva poliitikameetmestiku.
The second, as emphasised above, is the equally critical importance of taking explicit account of the need to protect the environment if the development path being followed is to be sustainable.
Teine, nagu eelpool rõhutatud, on samaväärselt tähtis nõue igati arvestada keskkonnakaitse vajadustega, et valitud arengutee oleks jätkusuutlik.
This need cuts across all of the measures implemented to further development, but it applies, in particular, to investment in physical infrastructure where the potential conflict between improving endowment, especially of transport networks, and safeguarding the environment is most acute.
See vajadus lõikub kõigi edasise arengu käigus rakendatavate abinõudega, kuid ta puudutab eriti investeeringuid füüsilisse infrastruktuuri, kus potentsiaalne konflikt eriti transpordivõrkude varustatuse parandamise ja keskkonnakaitse vahel on kõige teravam.
The concern in the rest of this part of the report is to examine the extent of disparities in both sets of conditions described above across an enlarged EU.
Aruande selle peatüki ülejäänud osas vaadeldakse ülalkirjeldatud tingimustekogumite erinevuste ulatust laienenud EL-is.
For both sets of conditions, public intervention can be justified by market failure.
Mõlema tingimuste kogumi jaoks on õigustatud riiklik sekkumine, kui turg ei toimi.
This is clear in the case of human capital or transport and other infrastructure, which are in the nature of public goods, where investment has social aswell as financial effects and where the returns cannot all be easily, or economically, captured by thosemaking the investment (such as by employers investing in the training of their employees).
See on selge inimkapitali või transpordi ning muu infrastruktuuri puhul, mis on olemuselt üldkasutatavad hüved, kuhu investeerimisel on niihästi sotsiaalne kui finantsaspekt, kust investorid (nagu näiteks tööandjad, kes investeerivad oma töötajate väljaõppesse) ei saa kogu kasumit kergelt või ökonoomselt välja võtta.
But it also applies to technological know-how, which equally has some of the features of a public good, insofar as the costs of making it available to many users are low compared to the cost of its development.
Kuid see puudutab ka tehnoloogilist oskusteavet, millele on samuti omased mõned üldkasutatavatele hüvedele iseloomulikud jooned, kuivõrd kulutused selle kättesaadavaks tegemisel paljudele kasutajatele on madalad võrreldes selle arenduskuludega.
Accordingly, since producers of knowledge (of new
Niisiis, kuna teadmiste loojad (uus tehnika jne) ei saa endale haarata kogu uuendus-
An efficient transport system is a necessary condition for regional economic development, though improvements in transport alone are unlikely to be sufficient to ensure growth, in part because the increased access they provide to othermarkets ismirrored in the greater
Efektiivne transpordisüsteem on regionaalse majandusarengu vajalik tingimus, kuigi ainult transpordialal tehtud uuendused ei ole tõenäoliselt piisavad, et tagada majanduskasvu, osalt seetõttu, et parem juurdepääs turgudele, mida nad võimaldavad, annab ka väljaspool asuvatel tootjatele võimaluse kergemini kohalikule turule tulla.
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
1.osa — Ühtekuuluvus,konkurentsivõime,tööhõivejakasv–olukordjasuunad dustegevuse ümberstruktureerimist eemale rasketööstusest; samuti ka Slovakkias ja Sloveenias, kuigi vähemal määral.
75 ease which producers elsewhere are able tomeet local demand.
Enamuses teistes riikides on need tõusnud, eriti Lätis ja Eestis.
0 0 Across theEU15asawhole, both freight andpassenger transport increased significantly over the past decade, freight (measured by ton-kilometres) by almost a third, aroundhalfas highagainas thegrowthofGDP,passen- ger (passengers kilometres) by around 16%.
Üle kogu EL15 tervikuna suurenesid viimase aastakümne jooksul märkimisväärselt nii kauba- kui reisijatevedu — kaubavedu (mõõdetud tonnkilomeetrites) peaaegu kolmandiku võrra, moodustades umbes poole SKP kasvust; reisijatevedu (reisijakilomeetrites) 16% ümber.
Nevertheless, the overall amount of freight transported in the accession countries is only half the level in the EU15 in relation to GDP.
Sellest hoolimata on liituvates riikides transporditavate kaupade koguarv SKP suhtes vaid pool EL-i tasemest.
In 2000, almost half of all freight transported in the accession countries went by road, while 38% went by rail, considerably more than in the present EU.
Aastal 2000 teostati liituvates riikides peaaegu pool kaubavedudest maanteel, ning 38% raudteel, mis on tunduvalt rohkem kui praeguses EL-is.
In Bulgaria and the CzechRepublic, however, the proportion of goods transported by road is close to theEUaverage, whereas in the Baltic States and Slovakia, it is only around a third or less .
Siiski on Bulgaarias ja Tšehhi Vabariigis maanteel transporditud kauba hulk lähedane EL-i keskmisele, kuid Balti riikides ja Slovakkias moodustab see ainult umbes kolmandiku või vähem.
The car is the predominant means of passenger travel.
Sõiduauto on prioriteetne reisijateveo vahend.
In 2000, 78% of all journeys made (in terms of total kilometres travelled) in the EU15 were by car.
2000. a. tehti EL-is 78% kõigist reisidest (läbitud kilomeetrite koguarvu põhjal) autoga.
However, while this is up on 1970, when the figure was 74%, it is slightly down on the 1990 figure, as is the proportion of journeys made by bus and coach, which fell to under 9% of this total .
Ent kuigi seda on rohkem kui 1970. a., mil vastav näitaja oli 74%, on see veidi väiksem 1990. a. näitajast, nagu ka bussidega sooritatud reiside hulk, mis langes alla 9% koguarvust.
The counterpart is an increase in air travel, though this still accounts for only 6% of total passenger travel.
Seevastu lennureiside arv tõusis, kuigi see moodustab ikkagi ainult 6% kogu reisijateveost.
Travel by rail accounts for much the same proportion, only just over 6% of the total, almost unchanged since 1990, but down from over 10% in 1970.
Raudteetransport moodustab peaaegu sama suure osa — ainult veidi üle 6% kogumahust. See on püsinud peaaegu muutumatuna alates 1990. a., kuid on langenud rohkem kui 10% näitajalt aastal 1970.
But the relative shares are changing rapidly, freight shifting from rail to road.
Kuid suhtelised osakaalud muutuvad kiiresti ning kaubaveod suunduvad raudteelt maanteele.
Indeed, only four years before 2000, the proportion of freight going by rail wasmuch the same as that going by road.
Tõepoolest — kõigest neli aastat enne aastat 2000 oli kaubaveo maht raudteel peaaegu sama kui maanteel.
Howfar this continues to be the case in the future is dependent not only on the pace of economic growth, but also on its composition— the extent to which the demand for services increases relative to that for goods—and on the availability of effective alternative means of transport — rail or waterways.
Milline on olukord tulevikus, ei sõltu ainult majanduskasvu tempost, vaid ka selle struktuurist — millise ulatuseni kasvab nõudlus teenuste järele võrreldes kaubanõudlusega — ja efektiivsete alternatiivsete transporditeede (raudtee või meretee) kättesaadavusest.
The large increase in freight transport (excluding by sea) over the 1990s, of 32%, was predominantly due to road, which registered an increase of 38%.
Suur 32%-ne tõus kaubavedudes (v.a. meretransport) 1990ndatel aastatel langes enamjaolt maanteevedude arvele, mis registreerisid 38%-se tõusu.