natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Energy efficiency and energy saving are the most cost-effective means to meet the targets adopted in the EU climate change and energy package, i.e. a 20% reduction of greenhouse gas emissions (1990 levels) by 2020 and the non-binding target to achieve a 20% saving of the European Union’s energy consumption (compared to projected 2020 levels) by 2020.
Energiatõhusus ja energiasääst on kõige tasuvamad viisid, mille abil saavutada ELi kliimamuutuste ja energiapaketi raames vastu võetud eesmärgid, st eesmärk vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid 20 % (võrreldes 1990. aastate tasemega) ning mittesiduv eesmärk vähendada 2020. aastaks Euroopa Liidu energiatarbimist 20 % (võrreldes 2020. aasta prognoosiga).
Support energy efficiency through nondiscriminatory incentives and subsidies: reduced VAT or tax relief for the purchase of energy-efficient and environmentally sound technologies or for the installation of better heat insulation in existing buildings.
Toetada energiatõhusust mittediskrimineerivate stiimulite ja toetustega: käibemaksu vähendamise või maksusoodustustega, mida rakendatakse energiatõhusate ja keskkonnasäästlike tehnoloogiate ostmise või olemasolevatesse hoonetesse parema soojusisolatsiooni paigaldamise korral.
Initiate an energy-labelling scheme for food to give the European consumer the possibility to make informed choices in this area.
Võtta kasutusele energiamärgistuse süsteem toidule, et anda Euroopa tarbijatele võimalus teha teadlikke valikuid selles valdkonnas.
Provide for energysaving programmes and support for the less well-off, who meet the costs of rising energy prices but do not have the means to invest in new domestic equipment.
Kavandada energiasäästukavad ja toetus väiksema eelarvega inimestele, kes peavad maksma kõrgemat energiahinda, ent ei saa investeerida uutesse vahenditesse kodus, et kulutusi vähendada.
In order to tap the full potential of energy efficiency, the Committee recommends the following measures:
Energiatõhususe potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks teeb Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee järgmised soovitused.
Promote dissemination of new techno -logies, making the most of the opportunities provided by the 7th Framework Programme for Research and Technological Development of the European Union, the Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP), the LIFE+ programme and the Structural and Cohesion Funds.
Soodustada uute tehnoloogiate levikut, kasutades maksimaalselt Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013), konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi, programmi LIFE+ ning struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide pakutavaid võimalusi.
Ensure that the initiatives in the field of energy efficiency are specific and feasible and monitor how far the practical results fall short of the objectives, as was the case with
Tagada, et energiatõhususe valdkonna algatused oleksid konkreetsed ja rakendatavad ning et kontrollitaks, millised on konkreetsed tulemused eesmärkide täitmisel, nagu seda
Provide clear, effective and ongoing information at European, national, regional and local level on the various energysaving technologies, the energy impact assessments of the various forms of consumption and the incentive measures put in place by the authorities.
Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil selgelt, tõhusalt ja järjepidevalt teavitada erinevatest energiasäästu tehnoloogiatest, eri tarbimisvormide energiaalastest mõjuhinnangutest ja ametivõimude poolt kasutusele võetud stiimulitest.
In order to help improve governance in international organisations, the Committee feels that the European Union should take the following suggestions into account:
Selleks, et suurendada õiguspärasust ja vastutust, peavad need organisatsioonid arenguriike suuremal määral otsustusprotsessi kaasama ja pidama selleks struktureeritud dialoogi kodanikuühiskonnaga.
The civil society representatives to be involved in the running of international organisations should be selected by democratic means, in line with their representativeness, independence and expertise, and their organisations’resources must be shown to be managed in a transparent fashion.
Valida demokraatlikult kodanikuühiskonna esindajad, kes kaasatakse rahvusvaheliste organisatsioonide toimimisse vastavalt nende esindatusele, sõltumatusele ja eksperditeadmistele, ning tagada, et nende organisatsiooni vahendeid kasutatakse läbipaistvalt.
The basic principles which should underpin relations between civil society and international organisations should be reiterated by means of a clear declaration promoting mutual dialogue and rejecting any form of violence; a commitment to transparency; commitments on information and access to documents, consultation, evaluations and internet forums.
Kinnitada peamisi põhimõtteid, mis peavad juhtima kodanikuühiskonna ja rahvusvaheliste organisatsioonide suhteid, sh selge kinnitus vastastikuse dialoogi edendamise kohta, igasuguse vägivalla taunimine, läbipaistvusega seotud kohustused, kohustused seoses teabe, dokumentidele juurdepääsu, konsulteerimise, hindamise ja Interneti-foorumitega.
Promoting economic, social and cultural rights throughout the world economic, social and cultural rights, which is in the process of being adopted.
Majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste ülemaailmne edendamine
Include the issue of respect for economic, social and cultural rights in the negotiating mandates for the EU’s new international agreements.
Lisada majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste küsimus ELi uute kokkulepete läbirääkimisvolitustesse.
The Committee considers that neither profound change nor urgent economic problems must cause us to relax our vigilance with regard to the protection of internationally established economic, social and cultural rights, and it recommends that account be taken of the following proposals:
Komitee leiab, et rahvusvaheliselt tunnustatud majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste kaitse ei tohiks nõrgeneda põhjapanevate muutuste või pakiliste majandusprobleemide tõttu. Komitee soovitab arvesse võtta järgmisi ettepanekuid.
Take account of the importance of the right of association for socio-occupational organisations, which contribute to the constructive dialogue that is so needed.
Võtta arvesse ühinemisõiguse olulisust ühiskondlik-ametialaste organisatsioonide jaoks, kuna need annavad panuse konstruktiivsesse dialoogi.
Give thought to creating “focal points” to support those working to defend human rights, thereby enabling the European Union institutions and bodies to operate as part of a network, each within its own area of expertise.
Kaaluda inimõiguste kaitsjate toetuseks kontaktpunktide (focal points) loomist, mis võimaldaksid Euroopa institutsioonidel ja organitel töötada osana võrgustikust vastavalt oma pädevusvaldkonnale.
Given their role in social dialogue, consider the social partners as key players and partners for the EU, fully involved in the process of political dialogue and provide EU support in countries where the social partners and other civil society organisations work in difficult conditions.
Tunnustada sotsiaalpartnereid kui sotsiaaldialoogi põhitoetajaid Euroopa Liidu oluliste arutelupartneritena, kaasata nad täiel määral poliitilisse dialoogi ning tagada Euroopa Liidu toetus riikidele, kus sotsiaalpartnerid ja teised kodanikuühiskonna organisatsioonid töötavad keerulistes tingimustes.
The international promotion of the European model make it possible to construct common policies while respecting diversity.
Euroopa mudeli rahvusvaheline edendamine
Passing on the experience of European economic and social cohesion in international partnerships and in the European Union’s development policy.
Tutvustada Euroopa majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kogemust rahvusvaheliste partnerluste ja Euroopa Liidu arengupoliitika raames.
In today’s world, the model developed by the European Union in respect of political and economic integration with the single market, social standards and protection of fundamental rights interacts with other social models, indeed they are interdependent.
Euroopa Liidu loodud poliitilise ja majandusliku integratsiooni (ühisturg), sotsiaalsete normide ja põhiõiguste kaitse mudel on praeguses maailmas seotud teiste ühiskonnamudelitega või isegi neist sõltuvuses.
Through EU policies with an external impact, this model affects the social situation of third countries and their sustainable development.
Euroopa Liidu väljapoole suunatud poliitika kaudu mõjutab see sotsiaalmudel kolmandate riikide sotsiaalset olukorda ja säästvat arengut.
In line with the European concept of corporate social responsibility, calling on European multinational companies to promote social dialogue within the sectors and the third countries where they operate.
Kutsuda Euroopa rahvusvahelisi ettevõtteid üles edendama sotsiaaldialoogi kooskõlas Euroopa lähenemisviisiga ettevõtete sotsiaalsele vastutusele neis sektorites ja kolmandates riikides, kus need ettevõtted tegutsevad.
Framing proactive and integrated migration policies that facilitate co-development between migrants’ countries of origin and host countries.
Töötada rände valdkonnas välja ennetavad ja terviklikud poliitikameetmed, mis lihtsustavad sisserändajate päritoluriikide ja vastuvõtvate riikide vahelist ühist arengut.
Taking account, among the essential components of EU external policy, of the need to consolidate civil society organisations, creating mechanisms through which these can be involved in and communicate with institutions working for regional and global integration, recognition in trade and association agreements of consultative bodies that represent organised civil society, and promotion of structured dialogue between social interlocutors and organisations of the European Union and third countries and regions.
Võtta Euroopa Liidu välistegevuses arvesse järgmisi olulisi aspekte: organiseeritud kodanikuühiskonna organisatsioonide tugevdamine, osalusmehhanismide ja dialoogi loomine piirkondlikku ja globaalset integratsiooni edendavate asutustega, kodanikuühiskonda esindavate organisatsioonide tunnustamine kaubandus- ja assotsiatsioonilepingutes, struktureeritud dialoogi edendamine Euroopa Liidu ning kolmandate piirkondade või riikide sotsiaalpartnerite ja -organisatsioonide vahel.
The global food challenge and European development policy equality and the promotion of regional development.
Ülemaailmne toidunappus ja Euroopa arengupoliitika
Better strategies should be drawn up for the distribution of life essentials (water, food, shelter, energy, income) and for investments that are not solely economic in nature.
Toiduga kindlustatus on keeruline küsimus, kuna see sõltub mitmetest erinevatest teguritest, mille koostoime põhjustas 2008. aastal tõelise ülemaailmse toidukriisi.
Food security is complex as it depends on a number of factors which, in 2008, combined to produce a real food crisis across the world.
Tuleb välja töötada paremad strateegiad eluks vajalike põhielementide (vesi, toit, eluase, energia, sissetulek) jaotamiseks ja selliste investeeringute edendamiseks, mis ei oleks vaid majanduslikud.
Developing countries which are dependent on imported food should be accorded trade advantages that support the strengthening of national production.
Riikliku toodangu stimuleerimiseks tuleks anda turueelised toiduainete impordist sõltuvatele arengumaadele.
Beyond the notion of food security, there is the question of food sovereignty, namely the rights of people to define their own food and agriculture production, and the promotion of ecologically sustainable trade policies and practices.
Lisaks toiduga kindlustatuse küsimusele tõstatub ka küsimus toidusõltumatusest, mis tähendab rahvaste õigust määratleda ise oma toiduainete- ja põllumajandustoodang, samuti keskkonnasäästlike kaubanduspoliitikate ja -tavade edendamise teema.
This is very important in developing countries where at least 70% of the population lives in rural areas.
Neil aspektidel on oluline tähtsus arengumaades, kus vähemalt 70 % elanikkonnast elab maapiirkondades.
In order to reinforce food security at international level, the Committee recommends that the following measures be adopted as part of the European Union’s development policy:
Toiduga kindlustatuse parandamiseks rahvusvahelisel tasandil soovitab komitee võtta Euroopa Liidu arengupoliitika raames järgmisi meetmeid.
The short-, medium- and long-term planning of agricultural policy in collaboration with local farmers’ organisations should contribute to self-sufficiency in food, the development of processing industries, and to halting the rural exodus.
Lühiajalise, keskpika ja pikaajalise põllumajanduspoliitika kavandamine koostöös kohalike põllumajandustootjate ühendustega peaks aitama kaasa toiduainetesektori isemajandamisele ja töötleva tööstuse arengule ning piirama elanike maapiirkonnast lahkumist.
Only 1% of the 9th European Development Fund has been earmarked for agriculture.
Üheksandast Euroopa Arengufondist on põllumajandusele eraldatud vaid 1 %.
Considering the importance of the agricultural sector in developing countries, it is important that this percentage be increased and farmers’ associations be involved in drawing up the National Indicative Programmes.
Arvestades põllumajandussektori olulisust arengumaades, on oluline, et kõnealust protsenti suurendataks ja et põllumajandustootjate ühendused kaasataks näidisprogrammide koostamisse.
Participatory democracy and citizen initiatives in the European Union constitutional treaty, the term “civil dialogue” has entered official language.
Osalusdemokraatia ja kodanikualgatused Euroopa Liidus
A basic precondition and legitimising basis for participation is adequate representativeness of those speaking for organised civil society.
Osalemisõiguse põhitingimus ja õiguspärasuse alus on organiseeritud kodanikuühiskonna esindajate nii kvalitatiivne kui ka kvantitatiivne esindatus.
Representativeness must be qualitative as well as quantitative.
Ehkki Euroopa demokraatlik mudel põhineb esindusdemokraatial, on selles juba ka osalusdemokraatia tunnusjooni.
Drawing on its experience as a representative of the dynamic forces of European civil society, the Committee has on several occasions stated its willingness to play an active role in strengthening the participatory aspect of the European democratic model.
Alates 1970. aastatest toimunud sotsiaaldialoogi areng, millesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on olnud tihedalt kaasatud, on tõestanud konkreetsete tulemuste kaudu osalusel põhinevate valitsemistavade olulisust kaasaegses demokraatlikus süsteemis.
With its White Paper on European Governance, the European Commission has given a clear signal for more public participation and set in motion a comprehensive process of reflection on all dimensions of such participation.
Euroopa kodanikuühiskonna kandvate jõudude esindajana saadud kogemuste põhjal on komitee juba korduvalt välja öelnud, et on valmis võtma aktiivse rolli Euroopa demokraatliku mudeli osalusaspekti tugevdamisel.
environment of Europe is an asset for the implementation of citizens’ initiatives, as provided for by the Lisbon Treaty.
Valges raamatus Euroopa avaliku halduse kohta kutsus Euroopa Komisjon selgelt üles suurendama kodanike osalusvõimalusi ja alustas üldist arutelu kõikide kodanikuosalust puudutavate aspektide üle.
This is why the Committee is ready to use this innovative democratic tool.
Kodanikuühiskonna dialoogi mõiste võeti ametlikus sõnavaras kasutusele pärast põhiseaduse lepingu koostamise eest vastutanud Euroopa Liidu tulevikukonvendi tööd.
The presence of Committee members in national civil society organisations and in the real-life economic and social
Osalusdemokraatia tõelise mehhanismi loomiseks soovitab komitee arvestada järgmiste põhimõtetega ja vastu võtta järgmised meetmed.
THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE — A BRIDGE BETWEEN EUROPE AND ORGANISED CIVIL SOCIETY
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE – SILD EUROOPA JA ORGANISEERITUD KODANIKUÜHISKONNA VAHEL
Euro-Mediterranean Summit of Economic and Social Councils and Similar Institutions
Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide majandus- ja sotsiaalnõukogude ja samalaadsete institutsioonide tippkohtumine
Relaunching the Barcelona process
Lugupeetud lugeja,
A general relaunch of the Barcelona process, promotion of the consultative function and greater involvement of civil society by the political authorities were the main themes at the Euro-Mediterranean Summit of Economic and Social Councils and Similar Institutions, which took place in Amman, Jordan, on 20 and 21 November 2005.
Barcelona protsessi üldine taaskäivitamine, kodanikuühiskonna nõuandva funktsiooni edendamine ja suurem kaasamine poliitiliste võimukandjate poolt olid Jordaanias Ammanis 20. ja 21. novembril 2005 toimunud Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide majandus- ja sotsiaalnõukogude ja samalaadsete institutsioonide 2005. aasta tippkohtumise põhiteemad.
Anne-Marie Sigmund and the Prime Minister of Jordan, Mr Adnan Badran.
Anne-Marie Sigmund ja Jordaania peaminister Adnan Badran.
This has been an extraordinarily eventful year for the European Union in general and for the European Economic and Social Committee in particular.
lõppev aasta on olnud Euroopa Liidu (EL) jaoks üldiselt ning eriti Euroopa Majandusja Sotsiaalkomitee (EMSK) jaoks erakordselt sündmusterohke.
It is, then, a time for mixed emotions.
See on tekitanud erinevaid tundeid.
As the year draws to a close there is still uncertainty on a number of fundamental issues — the next steps in the European integration process and the future financial framework being chief among them.
Aasta läheneb lõpule, kuid mitmete kesksete küsimuste osas ei ole ikka veel selgust. Eelkõige puudutab see Euroopa integratsiooniprotsessi järgmisi samme ja tulevast finantsraamistikku.
On the world stage, too, there is uncertainty — about whether the Doha round will successfully extend the rules-based world trade system, for example.
Ebakindlus valitseb ka ülemaailmsel tasandil, näiteks selles osas, kas Doha läbirääkimiste vooruga õnnestub edukalt laiendada reeglitel põhinevat maailmakaubandussüsteemi.
of the Palestinian and Israeli Economic and Social Councils to establish lasting and mutually beneficial cooperation between themselves.
eelkõige seoses Palestiina ja Iisraeli majandus- ja sotsiaalnõukogude jõupingutustega sõlmida omavahel kestvad ja vastastikku kasulikud koostöösuhted.
The inaugural session was opened by Mr Bassem Khalil Al-Salem, Jordanian Minister of Labour, Anne-Marie Sigmund, President of the EESC, Mr Robert Van der Meulen, Head of the European Commission delegation in Jordan, and Mr Adnan Badran, Prime Minister of Jordan, who reported that the Kingdom had decided to establish a socioeconomic council.
Avaistungi tervituskõned pidasid Jordaania tööminister Bassem Khalil Al-Salem, EMSK president Anne-Marie Sigmund, Euroopa Komisjoni delegatsiooni juht Jordaanias Robert Van der Meulen ja Jordaania peaminister Adnan Badran, kes teatas, et Jordaania Kuningriik on otsustanud luua majandus- ja sotsiaalnõukogu.
The participants declared their solidarity with the Kingdom of Jordan after the dramatic terrorist attacks of 9 November.
Osavõtjad kinnitasid oma solidaarsust Jordaania Kuningriigiga pärast 9. novembri 2005. aasta dramaatilisi terrorirünnakuid.
The issues discussed during the summit paved the way for the EURO-MED Summit of Heads of State or Government that was held on 28 and 29 November, in which the EESC participated for the first time, representing the Economic and Social Councils and Similar Institutions.
Tippkohtumisel arutatud teemad sillutasid teed Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumisele, mis peeti 28. ja 29. novembril, kus osales esimest korda ka EMSK, esindades majandus- ja sotsiaalnõukogusid ja samalaadseid institutsioone.
Nearer home, though, there is increasing certainty about a number of issues dear to the heart of this Committee.
Kodule lähemal on kindlustunne mitmete komiteele oluliste teemade suhtes siiski kasvanud.
The Committee has always stressed the crucial importance of the Lisbon strategy as being the best guarantee of Europe’s economic, social, environmental and cultural model, but it has also stressed the need to involve organised civil society.
Komitee on alati rõhutanud Lissaboni strateegia olulisust, kuna see on parim tagatis Euroopa majandus-, ühiskonna-, keskkonna- ja kultuurimudelile. Samas on komitee rõhutanud organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamise vajadust.
Now, in a new departure for the Committee, it is fulfilling the mandate given it by the March 2005 European Council.
Nüüd kõnnib komitee uut teed mööda ja täidab talle Euroopa Ülemkogu poolt märtsis 2005 antud volitusi.
During the second day of the summit, Anne-Marie Sigmund met King Abdullah of Jordan.
Tippkohtumise teisel päeval kohtus Anne-Marie Sigmund Jordaania kuninga Abdullahiga.
King Abdullah gave his support to the Barcelona declaration, which will strengthen cooperation between all countries of the region.
Kuningas Abdullah väljendas oma toetust Barcelona deklaratsioonile, mis tugevdab koostööd kõnealuse piirkonna kõigi riikide vahel.
The Barcelona process that was launched 10 years ago concerns political, economic and social relations between 25 Member States of the European Union and 10 Mediterranean countries.
Barcelona protsess algatati 10 aasta eest ning see puudutab 25 liikmesriigi ja 10 Vahemere piirkonna riigi poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid suhteid.
The Committee has always emphasised the importance of organised civil society and of the Committee itself in ‘bridging the gap’ between Europe and its citizens.
Komitee on alati rõhutanud organiseeritud kodanikuühiskonna olulisust ning komitee enda tähtsat rolli lõhe vähendamisel Euroopa ja selle kodanike vahel.
Now, building on its successful use of the ‘open space’ method and the stakeholders’ forum format, the Committee is intimately involved in that bridging process.
Nüüd, kus komitee avatud ruumi meetodit ja sidusrühma foorumi vormingut on krooninud edu, on ta kaasatud väga tihedalt kõnealusesse lõhe ületamise protsessi.
Public debate in the Scottish Parliament Civil society can help create a new vision for Europe in Scotland
Kodanikuühiskonnal on võimalus anda panus Euroopa uue visiooni loomisele Šotimaal
These are just two examples from an extraordinarily eventful year.
Need kaks näidet on piisavad kirjeldamaks käesoleva aasta erakordset sündmusterohkust.
Indeed, before starting this editorial I went to the Committee’s website and scrolled down through the press releases for this year and was immediately struck by just how very active the Committee has been.
Enne käesoleva juhtkirja kirjutamist külastasin komitee kodulehekülge ja sirvisin selle aasta pressiteateid ning olin üllatunud, kui aktiivne on komitee olnud.
We should naturally be concerned about the continued uncertainties I mentioned above, but we can console ourselves with two certainties — the voice of organised civil society is increasingly being heard and the role of the European Economic and Social Committee in that context is increasingly being recognised.
Loomulikult peame olema jätkuvalt mures eelpool mainitud ebakindluse pärast mõnedes küsimustes, kuid me võime end lohutada kahe kindla tõsiasjaga: organiseeritud kodanikuühiskonna hääl muutub üha kuuldavamaks ning järjest enam tunnustatakse selles kontekstis EMSK rolli.
At its 518th bureau meeting on 21 November 2005 in Edinburgh, the European Economic and Social Committee (EESC) held a public debate with Scottish civil society organisations and members of the Scottish Parliament on the role of organised civil society in Europe and its special contribution to communicating Europe to citizens.
21. novembril 2005 Edinburghis toimunud EMSK juhatuse 518. koosoleku raames korraldas komitee avaliku arutelu Šoti kodanikuühiskonna ja Šoti parlamendi esindajatega kodanikuühiskonna rolli üle Euroopas ja kodanikuühiskonna erilisest panusest kodanike teavitamisse Euroopast.
EESC Vice-President Dimitrios Dimitriadis called for a new vision of Europe that organised civil society can help develop.
EMSK asepresident Dimitrios Dimitriadis kutsus üles töötama välja uut visiooni Euroopast, millesse võiks oma panuse anda ka kodanikuühiskond.