natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Medicines Joint Undertaking (improvement of the efficiency and effectiveness of drug development), Clean Sky Joint Undertaking (development of clean air transport technologies) and Artemis Joint Undertaking (development of embedded computing systems).
( 1) Ühisettevõte Fusion for Energy (ITER katsetermotuumareaktorile antavate Euratomi toetuste haldamine), innovatiivsete ravimite algatuse ühisettevõte (ravimite väljatöötamise tõhususe ja mõjususe parandamine), ühisettevõte Clean Sky (keskkonnasäästlike õhutrans­pordi tehnoloogiate arendamine) ja ühisettevõte Artemis (manussüs­temide arendamine).
The TEN-T programme is managed by the TEN-T Executive Agency and parts of energy and transport expen­diture are managed by the Executive Agency for Competi­tiveness and Innovation.
TEN-T programmi haldab TEN-T rakendusamet ja osa energeetika- ja transpordivaldkonna kulutustest Konkurentsi­võime ja Uuendustegevuse Täitevasutus.
The SESAR Joint Undertaking manages the development phase of the EU project to modernise European air traffic management, with a budget in 2009 of 157 million euro.
Ühisettevõte SESAR haldab ELi lennujuhtimissüsteemi moderniseerimise arendus­faasi, mille 2009. aasta eelarveks oli 157 miljonit eurot.
Other payments in 2009 include advance payments by the Commission under agreements with the European Space Agency (ESA) for the implementation of the Galileo satellite navigation system, contributions to nuclear decommis­sioning programmes, and other specific expenditure such as payments under agreements with the European Investment Bank (EIB) for the TEN-T Loan Guarantee Fund and the FP7 Risk Sharing Finance Facility.
2009. aastal tehtud muud maksed hõlmavad komis­joni poolt Euroopa Kosmoseagentuuriga Galileo satelliitnavi­gatsioonisüsteemi rakendamiseks sõlmitud lepingute alusel tehtud ettemakseid, tuumarajatiste tegevuse lõpetamise programmidele tehtud osamakseid ja muid spetsiifilisi kulutusi, nagu nt Euroopa Investeerimispangaga (EIB) sõlmitud lepingute alusel TEN-T laenugarantiide fondi ning seitsmenda raamprog­rammi riskijagamisfondi tehtud makseid.
For both research and transport and energy projects, the grants are paid in instalments: an advance after completion of the project selection process and upon signature of the grant agreement or financing decision, followed by interim and final payments which are intended to reimburse eligible expenditure reported by the beneficiaries in periodic cost statements.
Teadusuuringute ning transpordi ja energeetika projektide puhul makstakse tavaliselt toetusi osamaksetena: peale projekti valikuprotsessi lõppu ja rahastamisotsuse allkir­jastamist tehakse ettemakse, sellele järgnevad vahe- ja lõpp­maksed, mille eesmärgiks on abisaajate poolt regulaarsetes kuluaruannetes deklareeritud abikõlblike kulude hüvitamine.
At this stage of the programming cycle, around half of the research payments are advances for FP7 projects.
Programmitöö tsükli praeguses faasis on umbes pool teaduste­gevuse maksetest seitsmenda raamprogrammi ettemaksed.
The remainder are interim and final payments for FP6 projects, and interim payments for FP7 projects.
Ülejäänute näol on tegu kuuenda raamprogrammi vahe- ja lõppmaksete ning seitsmenda raamprogrammi projektide vahemaksetega.
The Commission agrees with the Court.
Komisjon nõustub kontrollikojaga.
Indeed the complexity of the rules is a major source of errors and ineligible cost claims.
Eeskirjade keerukus on peamine vigade allikas ja abikõlbmatute kuludega seotud nõuete põhjus.
The Commission’s Communication on simplifying the implementation of the research framework programmes ( 1 ) proposes actions to address this risk.
Komisjoni teatises, mis käsitleb teadusuuringute raampro­grammide rakendamise lihtsustamist, ( 1) tehakse ettepanekuid riskide vähendamiseks võetavate meetmete kohta.
As these proposals will only be imple­mented within the next framework programme, and as it needs to address the problems caused by complex eligibility requirements for grant beneficiaries, on 26 May 2010 the Commission adopted a Communication ( 2 ) to the other Institutions proposing a level for the tolerable risk of error in this area of between 2 and 5 %.
Kuna kõnealuseid ettepa­nekuid rakendatakse alles järgmise raamprogrammi käigus ning komisjon peab lahendama toetusesaajatele kehtestatud keeruliste abikõlblikkusenõuetega seotud probleemid, võeti 26. mail 2010 vastu teatis ( 2) teistele institutsioonidele, tehes ettepaneku kehtestada aktsepteeritava vigade esinemise riski tasemeks kõnealuses valdkonnas 2–5 %.
The proposed level of tolerable risk of error is established taking into account the cost-effectiveness of the controls and an acceptable level of residual error that is justified in the light of these costs.
Aktsepteeritava vigade esinemise riski taseme kehtestamisel võetakse arvesse kontrollide kulupõhisust ja aktsepteeritavat jääkvea­määra, mida põhjendatakse osutatud kuluga.
For interim and final payments, the main risk is that beneficiaries may include ineligible costs in their cost statements, which may not be detected and corrected by the supervisory and control systems of the Commission before reimbursement of the declared costs.
Vahe- ja lõppmaksete puhul on peamiseks riskiks abisaajate poolt kuluaruannetes abikõlbmatute kulude deklaree­rimine. Komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid ei pruugi valesti deklareeritud kulusid enne nende abisaajatele hüvitamist avastada ning parandada.
The risk is exacerbated by the complexity of the rules for calculating eligible costs, including numerous eligibility criteria, and the requirement for beneficiaries to allocate personnel and indirect costs to projects, while deducting various items considered ineligible for EU co-financing.
Riski suurendavad veelgi abikõlblike kulude arvutamiseks kasutatavad keerulised eeskirjad, mis sisal­davad arvukaid abikõlblikkuskriteeriume. Abisaajad peavad oma personali- ja kaudsed kulud projektidele jagama ning maha arvama mitmed ELi kaasrahastamise jaoks abikõlbmatud kulud.
The payment conditions for advance payments are less complex, as these payments are triggered by the signature of the grant agreement or financing decision.
Ettemaksetele esitatavad nõuded on lihtsamad, kuna neid tehakse toetus- või rahastamislepingute alusel.
However, advance payments have been subject to error in previous years, although these are generally not quan­tifiable and have concerned procedural weaknesses such as late payments.
Sellegipoo­lest on varasematel aastatel esinenud vigu ka ettemaksetes, kuigi vead on tavaliselt olnud mittekvantifitseeritavad ja puudutanud menetlusvigu (nagu nt hilinenud maksed).
The Court’s overall audit approach and methodology is described in Part 2 of Annex 1.1.
Kontrollikoja üldist auditi lähenemisviisi ja metoodikat kirjeldatatakse esimese peatüki lisa 1.1 teises osas.
For the audit of Research, Energy and Transport, the following specific points should be noted:
Teadus­uuringute, energeetika ja transpordi valdkonna puhul tuleb märkida järgmisi asjaolusid:
— a sample of 150 transactions was tested, comprising 86 advances, and 64 interim and final payments,
— kontrolliti 150 tehingust koosnevat valimit; 86 neist olid ette- ning 64 vahe- ja lõppmaksed;
— the assessment of systems focused on research payments and covered:
— süsteemide hindamine keskendus teadusuuringute makse­tele ja hõlmas järgmist:
— exante desk checks of cost statements submitted by beneficiaries,
— abisaajate esitatud kuluaruannete eelkontroll;
— audit certification of cost statements by independent auditors,
— sõltumatute audiitorite väljastatud kontrollitõendid;
— exante certification of beneficiaries’ costing method­ologies,
— seitsmenda raamprogrammiga seonduvate abisaajate kuluarvestuse metoodika eelkontroll;
— implementation of recoveries and financial corrections.
— tagasinõuete ja finantskorrektsioonide rakendamine.
The results of transaction testing are summarised in Annex 5.1.
Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud lisas 5.1.
The most likely error rate estimated by the Court lies between 2 % and 5 %.
Kontrollikoja hinnangul jääb kõige tõenäo­lisem veamäär vahemikku 2–5 %.
In total, the Court found that 36 of the sample of 150 transactions were affected by error.
150 maksest koosnevas valimis leiti vigu 36 tehingus.
In 23 cases, the errors concern the reimbursement of ineligible or inaccurately declared costs in interim and final payments to research projects.
23 juhul oli tegu teadusuuringute projektide vahe- ja lõpp­makse abikõlbmatute või ebatäpselt deklareeritud kuludega.
The principal source of error remains the reim­bursement of overstated personnel and indirect costs.
Põhiliseks vigade allikaks on liiga suurte personali- ja kaudsete kulude hüvitamine.
The following two examples illustrate this.
Selle kohta on esitatud kaks järgmist näidet.
Example 1: personnel costs
1. näide: personalikulud
The Commission agrees with the findings of the Court and the recovery process is ongoing.
Komisjon nõustub kontrollikoja auditi tulemustega ja tagasi- nõudmisprotsess on käimas.
The Court found that the audited beneficiary reported 17 person-months as input to the Commission, but that the amount it claimed actually equated to 42 person-months of work for the beneficiary.
Kontrollikoda leidis, et auditeeritud abisaaja poolt komisjo- nile deklareeritud tööaja maht oli 17 inimtöökuud, kuid samas taotleti kulude hüvitamist 42 inimtöökuu mahus tehtud töö eest.
The Court found no evidence to link the additional amount of personnel costs charged to the project.
Kontrollikoda ei leidnud kinnitust selle kohta, et lisatöö oleks olnud projektiga seotud.
In addition, the claim included travel costs which had not been incurred in relation to the project.
Lisaks sisaldas abisaaja kuludeklaratsioon projektiga mitteseotud reisikulusid.
The error amounted to 73 000 euro or 50 % of declared costs.
Kokku oli vea suuruseks 73 000 eurot ehk 50 % deklareeritud kulude mahust.
Example 2: indirect costs
2. näide: kaudsed kulud
According to the standard grant agreement, indirect costs must be actual and necessary for the project, and must be justified by the beneficiary’s accounting system as incurred in direct relationship with the eligible direct costs for the project.
Standardses toetuslepingus on sätestatud, et kaudsed kulud peavad olema tegelikult tehtud, projekti rakendamiseks vajalikud ja olema abisaaja raamatupidamissüsteemis kir- jendatud nii, et nad oleksid otseselt seostatavad projekti abikõlblike otseste kuludega.
The Court found that the accounts of the audited beneficiary did not directly link costs to specific projects.
Kontrollikoda leidis, et auditeeritud abisaaja raamatupidamisarvestuses ei olnud kulud projektiga otseselt seotud.
Therefore, although the accounts demonstrated that the beneficiary had incurred indirect costs for the project, it was not possible to reconcile the actual amount directly related to the project.
Kuigi raamatupidamisest tulenes, et abisaaja oli projektiga seoses kandnud kulusid, ei olnud võimalik kooskõlastavalt võrrelda, kui suur summa oli otseselt projektiga seotud.
Also taking into account identified ineligible direct costs, the Court reported an error of 62 000 euro or 10 % of total declared costs.
Arvestades ka abikõlbmatuid otseseid kulusid, luges kontrollikoda vea suuruseks 62 000 eurot (10 % deklareeritud kogukulust).
At this stage of the programme cycle, and given the small number of FP7 interim payments included in the Court’s sample, it is too early to draw conclusions on the frequency and the value of errors in FP7 by comparison with FP6.
Kontrollikoja tehingute kontrolli valim sisaldas 13 seitsmenda raamprogrammi projektide vahemakset. Kontrolli­koda leidis vigu kuuel juhul ning need olid sarnased kuuenda raamprogrammi projektides leitutega.
The Court’s transaction testing sample included 13 interim payments to FP7 projects. The Court found errors, of a similar nature to those which have affected FP6 projects, in six cases.
Programmitsükli praeguses etapis, ja pidades silmas seits­menda raamprogrammi vahemaksete väikest hulka kontrollikoja valimis, on veel liiga vara, et teha järeldusi vigade sagedusest ja nendega seotud summade väärtusest seitsmendas raamprogrammis võrreldes kuuenda raamprogrammiga.
Overall, the findings on the regularity of transactions are consistent with the results of the Commission’s own audits and the reservations concerning the accuracy of FP6 cost claims made by the Directors-General of the research DGs in their Annual Activity Reports.
Kokkuvõttes on tehingute korrektsuse kontrolli leiud kooskõlas komisjoni enda auditite tulemuste ning teadusuurin­gute peadirektoraatide peadirektorite poolt nende tegevus­aruannetes kuuenda raamprogrammi kuludeklaratsioonide täpsuse kohta esitatud reservatsioonidega.
For the 44 transactions other than research payments which were tested (28 advances and 16 interim and final payments), the Court found errors in six cases.
44 teadusuuringutega mitteseotud makse kontrolli­misel (28 ette- ning 16 vahe- ja lõppmakset) leidis kontrolli­koda vigu kuue puhul.
These included one TEN-T project where public procurement rules had not been properly applied and another TEN-T project where costs outside the scope of the financing decision had been claimed and reimbursed.
Nende hulgas oli üks üleeuroopalise transpordivõrgu projekt, mille käigus ei olnud järgitud hankeeeskirju, ning üks teine üleeuroopalise transpordivõrgu projekt, mille puhul deklareeriti ja hüvitati kulud, mida rahas­tamisotsuse kohaselt hüvitada ei oleks tohtinud.
The results of the Court’s examination of systems are summarised in Annex 5.2.
Kontrollikojapoolse süsteemide mõjususe hindamise tulemused on esitatud kokkuvõtlikult lisas 5.2.
The Court found that the systems were partially effective in ensuring the regularity of trans­actions.
Kontrollikoda leidis, et süsteemid olid tehingute korrektsuse tagamisel osali­selt mõjusad.
The findings below focus mainly on the controls over research interim and final payments.
Allpool esitatud leiud keskenduvad põhiliselt teadus­uuringute valdkonna vahe- ja lõppmakseid hõlmavatele kont­rollisüsteemidele.
Exante desk checks mainly consist of accounting and arithmetical verification of cost statements by the Commission before making reimbursement.
Kuluaruannete dokumentide eelkontroll koosneb enamasti komisjoni poolt enne hüvitamist teostatud raamatu­pidamise ja arvutuste õigsuse kontrollist.
In some cases, the checks may also include verification of individual cost items based on supplementary information, such as invoices or payslips, requested from the beneficiary.
Mõnel juhul võivad kontrollid hõlmata ka täiendaval teabel põhinevate individuaal­sete kuluartiklite kontrollimist, nagu abisaajalt nõutavad arved ja palgaarvutuslehed.
Although many errors may only be found by performing checks at the beneficiary, desk checks should permit the detection of basic deficiencies in cost statements.
Kuigi paljusid vigu saab avastada ainult abisaaja juures tehtavate kontrollidega, peaks dokumendikontrollidega avas­tama kuluaruannetes sisalduvad lihtsamad puudused.
The Court tested the operation of the checks for all its sample of 150 transactions.
Kontrollikoda testis kontrollide toimimist kogu 150 tehingust koosneva valimi ulatuses.
The results of the Court’s testing indicate that the checks generally operate as intended, although in four cases, anomalies in cost declarations which should have been detected, such as incorrect overhead rates, were not detected by the checks.
Hoolimata sellest, et üldi­selt toimivad dokumendikontrollid vastavalt kavandatule, näitavad kontrollikoja kontrollide tulemused, et neljal juhul ei suudetud nende käigus avastada kuluaruannetes esinenud kõrvalekaldeid (nagu nt valed üldkulude määrad), kuigi need oleks pidanud avastama.
Under FP6, the grant agreements generally stipulate that beneficiaries’ cost statements submitted for reimbursement have to be accompanied by an audit certificate issued by an independent auditor.
Kuuenda raamprogrammi toetuslepingutes on üldiselt sätestatud, et abisaajate esitatud kuluaruannetele peab olema lisatud sõltumatu audiitori väljastatud kontrollitõend.
The auditor certifies that he has reasonable assurance that the declared costs meet the eligibility requirements.
Audiitor kinnitab, et tal on piisav kindlus, et deklareeritud kulud vastavad abikõlblikkusnõuetele.
Each project partner should provide at least one audit certificate covering the whole duration of the project.
Iga projektipartner peab esitama vähemalt ühe kogu projekti kestust katva kontrollitõendi.
A certificate is always required when the EU contribution requested by a partner exceeds 750 000 euro for a specific reporting period.
Kontrollitõendit nõutakse alati siis, kui osapoolte taotletav ELi toetus ületab 750 000 eurot kulude deklareerimise perioodi kohta.
For the 30 transactions audited at the beneficiary where a certificate had been provided ( 2 ), the Court compared the results of its own testing with the certificate.
Abisaaja juures auditeeritud 30 tehingu puhul, kus oli esitatud kontrollitõend, ( 2) võrdles kontrollikoda oma kontrolli tulemusi kontrollitõenditega.
In 13 or 43 % of cases, all of which concerned FP6, the Court found errors in cost statements which had received an unqualified opinion from the certifying auditor before submission for reimbursement.
13 (43 %) kontrollitud juhtumi puhul (kõik kuuendast raamprogrammist) leidis kontrollikoda vigu kuluaruannetes, mille kohta kontrolli teostanud audiitor oli enne kulude hüvitamise taotluse esitamist väljastanud märkusteta arvamuse.
This is in line with the findings of last year ( 3 ) and with the observations reported in Chapter 8 ( 4 ), confirming the need to improve the reliability of this control.
Eelnev on kooskõlas eelmise aasta leidudega ( 3) ning kaheksandas peatükis tehtud tähelepanekutega, ( 4 ) mis kinni­ tavad selle kontrollisüsteemi parandamise vajadust.
The Commission shares the concern of the Court on the correctness of the FP6 audit certificates, which did not fully provide the additional assurance initially expected.
Komisjon jagab kontrollikoja muret seoses kuuenda raam­programmi kontrollitõendite õigsusega, sest nendega ei tagata täieli­kult algselt soovitud täiendavat kindlust.
However, the Commission maintains that this instrument made a substantial contribution to the prevention of errors, resulting in a significant decrease of the error rates in FP6 audits compared with FP5.
Komisjon on siiski arva­musel, et kontrollitõenditega aidatakse märkimisväärselt kaasa vigade vältimisele ning selle tulemusel vähenes võrreldes viienda raampro­grammiga oluliselt tuvastatud vigade määr kuuenda raamprogrammi auditites.
( 2 ) 27 FP6, 1 FP7, 1 Research Fund for Coal and Steel, 1 MEDIA 2007 Programme.
( 2) 27 kuuendast raamprogrammist, 1 seitsmendast raamprogrammist, 1 söe ja terase teadusfondist, 1 MEDIA 2007 programmist.
The Commission has taken remedial action in order to improve the quality of the audit certificates in FP7.
Komisjon on võtnud meetmed, et parandada seitsmenda raamprog­rammi kontrollitõendite kvaliteeti.
FP7 audit certification is based on ‘agreed upon procedures’, which require the certifying auditor to perform pre-defined procedures and report factual findings on that basis.
Seitsmenda raamprogrammi kont­rollitõendid põhinevad „kokkulepitud menetlustel”, mille alusel peab kontrolli teostav audiitor teostama eelnevalt kindlaksmääratud menet­lused ja andma nende põhjal aru faktiliste tulemuste kohta.
This approach should lead to a reduction in errors of interpretation of the eligibility rules by the auditors which occurred in FP6.
Nii peaksid vähenema abikõlblikkuse eeskirjade tõlgendamisel audiitorite tehtud vead, mis ilmnesid kuuenda raamprogrammi puhul.
The Commission will continue assessing the reliability of audit certificates during its own financial audits.
Komisjon hindab ka edaspidi oma finantsauditite käigus kontrolli­tõendite usaldusväärsust.
See also reply to paragraph 5.49.
Vt ka vastus punktile 5.49.
Exante certification of beneficiaries’ costing methodologies under FP7
Seitsmenda raamprogrammiga seonduvate abisaajate kuluar­vestuse metoodika eelkontroll
The exante certification of beneficiaries’ costing methodologies is only compulsory for those who wish to apply average personnel costing to their cost claims. It is optional for other beneficiaries.
Komisjon märkis juba 2008. aastal, et komisjon on püüdnud lihtsustada seitsmenda raamprogrammi auditite kont­rollitõendite süsteemi, viies sisse kasusaajate kuluarvestuse metoodika eelneva sertifitseerimise.
As the Court observed in 2008, the Commission has sought to simplify the audit certification system under FP7 by introducing the exante certification of beneficiaries’ costing methodologies.
Abisaajate kuluarvestusmetoodika eeltõendamine on kohustuslik ainult neile, kes tahavad kulutaotluste puhul kohaldada keskmise personalikulu meetodit. Teistele abisaajatele on see vaba­tahtlik.
In addition, beneficiaries are still required to provide a certificate for the final payment covering all periods if the cumulative requested contribution exceeds 375 000 euro.
Lisaks sellele peavad abisaajad esitama viimase väljamakse jaoks tõendi, mis katab kogu ajavahemikku, kui taotletud abisumma on suurem kui 375 000 eurot.
In practical terms, exante certification does reduce the administrative burden for beneficiaries and contributes to substantial costs savings on audit fees.
Eeltõendamine aitab vähendada abisaa­jate halduskoormust ja säästa olulisel määral audititega seotud kulusid.
The measure is intended to apply to beneficiaries of multiple grants whose accounting systems can provide reasonable assurance that their costing methodologies conform to the provisions of the grant agreement.
Meedet rakendatakse mitut toetust saavate abisaajate puhul, kelle raamatupidamissüsteemid annavad piisava kind­luse, et nende kuluarvestuse metoodika vastab toetuslepingu tingimustele.
Beneficiaries may receive certification in respect of their methodology for calculating personnel and indirect costs, and for average personnel costs.
Abisaajatele võib väljastada kontrollitõendid nende personali, kaudsete kulude ja keskmise personalikulu kuluarvestuse metoodika vastavuse kohta esitatud nõudmistele.
See also reply to paragraph 5.36.
Vt ka vastus punktile 5.36.
At the end of May 2010, only 25 beneficiaries of the potential 650 beneficiaries eligible to apply for certification had actually received exante certification of their costing methodologies.
2010. aasta mai lõpu seisuga oli 650st kuluarvestuse kontrollitõendit taotleda võivast potentsiaalsest kandidaadist selle saanud vaid 25.
Another 16 beneficiaries had their applications rejected while others had preferred not to apply, in the expec­tation of being refused certification.
Lisaks olid 16 abisaaja taotlused tagasi lükatud. Tõendi andmisest keeldumise kartuses oli osa abisaa­jajatest avalduse esitamisest üldse loobunud.
In its Communication on simplification, the Commission proposes to take into account any average personnel cost methodology applied as usual accounting practices of the bene­ficiaries, including a cost centre based approach, as long as they are based on actual personnel costs registered in the accounts and any double funding of costs under other cost categories is excluded.
Lihtsustamist käsitlevas teatises teeb komisjon ettepa­neku aktsepteerida keskmise personalikulu meetodit, mida toetusesaaja kohaldab tavalises raamatupidamises, kuivõrd see põhineb tegelikel raamatupidamises registreeritud personalikuludel ja tingimusel, et kulude mitmekordne hüvitamine muude kulukategooriate alt on välis­tatud.
The Commission has recognised that the acceptability criteria ( 5 ) which it laid down for receiving certification of the costing methodology are too stringent for most bene­ficiaries ( 6 ).
Komisjon on tunnistanud, et tema poolt kuluarvestuse metoodika kontrollitõendite saamiseks esitatud tingimused ( 5 ) on enamiku abisaajate jaoks liiga ranged ( 6 ).