natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• reporting on national climate adaptation plans and provide guidance and support for information exchange on regional prevention, management and adaptation strategies and best practice;
• esitades aruandeid kliimamuutustega kohanemise riiklike kavade täitmise kohta, osutades abi ja tuge piirkondlike ennetus-, haldus- ja kohanemisstrateegiatega seotud teabevahetuses ning jagades parimat tava;
Under the UN FCCC, a 5-year work programme on impacts, vulnerability and adaptation is being implemented.
Praegu rakendatakse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel viieaastast mõjude, haavatavuse ja kohanemise programmi.
A global post-Kyoto regime is being developed including adaptation to climate change, with agreement planned for end of 2009 in Copenhagen.
Samuti töötatakse välja pärast Kyoto protokolli rakendatavat korda, milles loodetakse kokkuleppele jõuda 2009. aasta lõpul Kopenhaagenis.
• assessing the environmental impacts of natural disasters and industrial accidents in Europe as well as existing measures for their management and prevention, to complement the information on economic loss and social impact collected by other organisations;
• hinnates Euroopas toimuvate looduskatastroofide ja tööstusõnnetuste keskkonnamõjusid, samuti kasutusel olevaid meetmeid nendele reageerimiseks ja nende ärahoidmiseks, et täiendada teiste organisatsioonide kogutud teavet majanduskahjude ja sotsiaalsete mõjude kohta;
The European Commission is now preparing a White Paper on adaptation with options for integrating adaptation into EU policies across the most vulnerable regions.
Euroopa Komisjon valmistab praegu kliimamuutustega kohanemise kohta ette valget raamatut, kus pakutakse välja võimalused kõige haavatavamate piirkondade kohanemisstrateegiate lõimimiseks ELi poliitikasse.
The European Commission is also planning a Communication on a Community initiative in the field of disaster prevention aimed at bringing together information in a more systematic way to support actions across the EU.
Euroopa Komisjon kavatseb koostada ka ühenduse algatuse teatise katastroofide ennetamise valdkonnas, et koondada andmeid süstematiseeritumalt, toetades sel viisil meetmeid kogu ELis.
• supporting the creation of a Community clearing house mechanism for exchanging information and best practice on disaster prevention and management, to be developed with networks of relevant actors in disaster prevention and management across Europe; and
• toetades ühenduse teabevõrgustiku loomist katastroofide ennetamise ja nendele reageerimise teabe ja parima tava jagamiseks, mis luuakse koostöös kogu Euroopas tegutsevate katastroofide ennetamise ja nendele reageerimise võrgustike osalistega;
• developing of a prototype 'European Clearing House on Climate Change Impacts, Vulnerability and Adaptation' to provide access to European climate change data and scenarios with information on actions and good practice, including economic costs, linked to the EEA's Climate Change data centre and consistent with a clearing house on disaster prevention and management.
• töötades välja kliimamuutuste mõjude, haavatavuse ja kohanemise Euroopa teabevõrgustiku prototüübi, et pakkuda juurdepääsu Euroopa kliimamuutuste andmetele ja stsenaariumidele, mis sisaldavad teavet meetmete ja hea tava, sealhulgas majanduskulude kohta, seostades asjaomase teabevõrgustiku EEA kliimamuutuste andmekeskusega ning katastroofide ennetamise ja nendele reageerimise teabevõrgustikuga.
To support the inclusion of an ecosystems and services perspective into the evaluation of present and future EU thematic policies and sectoral development in international and regional policy arenas, and within the EEA's indicator frameworks, key reporting exercises and integrated assessments such as SOER 2010 and Eureca 2012.
Toetada ökosüsteemide ja nende teenuste perspektiivi hõlmamist praeguse ja tulevase ELi temaatilise poliitika hindamisse ning rahvusvahelise ja piirkondliku poliitika valdkondlikku arendustegevusse, samuti EEA näitajate raamistikesse, peamistesse aruannetesse ja terviklikesse hinnangutesse, nagu 2010. aasta keskkonna seisundi ja väljavaadete aruanne ja Eureca 2012.
• producing Eureca 2012, the first ecosystem assessment for Europe to feed into the Millenium Ecosystem Assessment follow-up;
• toetades ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse majanduslike aspektide algatust (The Economics of Ecosystems and Biodiversity, TEEB), aastatuhande ökosüsteemi hinnangut ning ÜRO Keskkonnaprogrammi „Uus ülemaailmne roheline kurss“ (Global Green New Deal) seoses ressursiarvestusega ja ökosüsteemide taastumisvõime dokumenteerimisega ning pakkudes nende väärtuse hindamise analüüse;
• supporting The Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB), the Millennium Ecosystem Assessment, and the UNEP Global Green New Deal initiative in relation to resource accounting, documenting the resilience of ecosystems, and providing analyses of their valuation;
• tõstes ökosüsteemi teenuste turupõhiste mehhanismide analüüsimise kaudu teadlikkust loodusvarade väärtusest ja kasutamisest;
Ecosystem services represent the transformation of a number of natural assets into products that people need, benefit from and value.
Ökosüsteemi teenused tähendavad loodusvarade muutmist eri toodeteks, mida inimesed vajavad, millest nad kasu saavad ja mida nad väärtustavad.
They include provisioning services — products obtained from ecosystems, including for example, genetic resources, food and fibre, fresh-water; regulating services — benefits from the regulation of ecosystems processes, including flood and disease control, climate, water and human health; cultural services — including non-tangible benefits such as recreation, aesthetic values and spiritual enrichment; and supporting services — those that are necessary for the production of all other ecosystems services, including biomass production, clear air, nutrient cycling, water cycling.
Need hõlmavad varustusteenuseid: ökosüsteemidest saadavad tooted, näiteks geenivaramu, toit ja kiudained, magevesi; korraldusteenuseid: ökosüsteemide protsesside korraldamisest saadavad hüved, sealhulgas üleujutuste ja haiguste tõrje, kliima, vesi ja inimtervis; kultuuriteenuseid: mittemateriaalsed hüved, näiteks meelelahutus, esteetilised väärtused ja vaimne rikastumine; ja tugiteenuseid, mis pole kõigi muude ökosüsteemi teenuste tootmiseks otseselt vajalikud, näiteks biomassi tootmine, puhas õhk, toiduahel, veeringlus.
• increasing awareness about the value and use of natural resources through analyses of market-based mechanisms for ecosystems services;
• parandades teadmisi Euroopa ökosüsteemide künnistest ja taastumisvõimest, seda eriti seoses kliimamuutustega, nt süsiniku absorbeerimisest, troofilisest dünaamikast, maastiku haldamisest ja selle killustumisest;
• improving knowledge about thresholds and resilience in Europe's ecosystems and in particular in relation to climate change e.g. carbon absorption, trophic dynamics, provisioning and fragmentation of the landscape;
• kasutades suurimal määral ära kättesaadavaid andmeid ja ruumilise modelleerimise meetodeid, et toetada ökosüsteemi teenuste tervisliku seisundi ja taastumisvõime analüüsi Euroopas ja kogu maailmas, arvestades Euroopa ökoloogilist jalajälge ja esilekerkivaid valdkondlikke vajadusi;
• maximising the use of existing data and spatial modelling techniques to support analysis of the health and resilience of ecosystem services within Europe and globally in terms of Europe's footprint and emerging sectoral demands;
• ajakohastades EEA näitajate raamistikke, sealhulgas Euroopa bioloogilise mitmekesisuse näitajate lihtsustamise projekti (2010), kasutades ökosüsteemi teenuste lähenemisviisi ja integreerides ökosüsteemi teenused EEA hinnangutesse;
These natural services are not recognised adequately by economic markets, government policies and land management practices, and accordingly many ecosystems services are in danger of being lost or are in serious danger of losing their resilience.
Neid looduslikke teenuseid pole majandusturgudel, valitsuste poliitikas ja maaviljelustavades asjakohaselt tunnustatud ning seetõttu on paljud ökosüsteemi teenused ka hävimisohus või oma taastumisvõime kaotamise ohus.
Wider implementation of the ecosystem services concept in Europe, linked to a follow-up of the 2005 Millennium Ecosystem Assessment and the G8+5 initiative for the 2010 meeting of the Convention on Biological Diversity on the Economics of Ecosystems and Biodiversity, will add strong economic arguments that can both change policy priorities, action and financing within the environmental policy arena, as well as capturing the attention of other stakeholders from different sectors to increase their awareness of the economic significance of change.
Ökosüsteemi teenuste kontseptsiooni laiem rakendamine Euroopas, mis on seotud 2005. aastal koostatud aastatuhande ökosüsteemi hinnangu järelmeetmetega ning G8+5 algatusega bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste 2010. aasta kohtumiseks ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse majanduslike aspektide teemal, toob esile tugevaid majanduslikke argumente, mis võivad muuta keskkonnapoliitika prioriteete, meetmeid ja rahastamist ning samuti köita muude sektorite sidusrühmade tähelepanu, tõstes sellega nende teadlikkust muutuse tähendusest majanduse seisukohalt.
• updating EEA indicator frameworks, including SEBI2010, using an ecosystems services approach and integrate them into the EEA assessments; and
• pakkudes multimeediakanalite, sealhulgas EÜ bioloogilise mitmekesisuse teabevõrgustiku kaudu ökosüsteemi teenuste kohta avalikkusele, poliitikakujundajatele ja teadusekspertidele teavet ning hariduslikku materjali.
• providing communications and educational material on ecosystem services to the public, policy-makers and scientific experts via multimedia channels including the EC Biodiversity Clearing House Mechanism.
• koostades Eureca 2012 hinnangu, st Euroopa esimese ökosüsteemide hinnangu, mis valmib osana aastatuhande ökosüsteemi hinnangu järelmeetmetest;
2.4 Environment and health
Keskkond ja tervishoid
To undertake, in cooperation with OECD, Eurostat, Joint Research Centre, and EU agencies a variety of assessments and data gathering exercises to provide support for policy development aimed at reducing adverse impacts on human health from pollutants, chemicals and various technologies.
Koostada koostöös OECD, Eurostati, Teadusuuringute Ühiskeskuse ja ELi agentuuridega mitmesuguseid hinnanguid ja koguda andmeid, et toetada poliitika väljatöötamist, mille eesmärk on vähendada saasteainete, kemikaalide ja eri tehnoloogiate kahjulikke mõjusid inimtervisele.
There will also be an emphasis on studies that highlight the need for early action and on the benefits of preventive and precautionary measures.
Rõhuasetus on ka uuringutel, milles tehakse kindlaks vajadus aegsasti tegutseda, ning ennetusmeetmetest ja ettevaatusabinõudest saadaval kasul.
• testing the applicability of various methodological approaches, including biomonitoring, to estimate both adverse and beneficial impacts of pollutants (including plastics, endocrine disruptors, GM crops for fuel and fibre) in the environment and ecosystems (including ambient and indoor air, water and soil) on ecosystem functioning and human health and wellbeing;
• kontrollides mitmesuguste metoodiliste lähenemisviiside, sealhulgas bioseire kasutatavust, et hinnata keskkonnas ja ökosüsteemides (sealhulgas välisõhus ja siseruumide õhus, vees ja pinnases) esinevate saasteainete (sealhulgas plastid, sisesekretsioonisüsteemi kahjustajad, kütuse ja kiu tootmiseks kasvatatavad geneetiliselt muundatud põllukultuurid) kahjulikke ja kasulikke mõjusid ökosüsteemide toimimisele ning inimtervisele ja heaolule;
Environmental quality and the link to human health is recognised as one of the priorities of the 6th Environment Action Programme.
Keskkonna kvaliteet ja selle seos inimtervisega on tunnistatud üheks kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi prioriteediks.
It is also reflected in a new Community Action Programme 2008–2013 in the field of health; the EU Environment and Health Action Plan 2004–2010; the renewed EU Sustainable Development Strategy; and in the major EU chemical policies, and the World Health Organisation Children and Environment Health Action Programme.
See kajastub ka uues ühenduse tervishoiualases tegevuskavas aastateks 2008–2013, ELi keskkonna- ja tervishoiualases tegevuskavas aastateks 2004–2010, ELi uuendatud säästva arengu strateegias, ELi peamises kemikaalialases poliitikas ning Maailma Terviseorganisatsiooni laste keskkonna ja tervishoiu tegevuskavas.
Mid-term evaluations of these programmes recognised the progress made but indicated strongly the need for intensive work in the future.
Nende kavade keskpikad hindamised näitasid, et edusamme on tehtud, ent osutasid tungivale vajadusele tulevikus tööd intensiivistada.
• examining the environmental burden of pollutants and chemicals, including aspects of age, socio-economic status and migrational background;
• uurides saasteainete ja kemikaalide keskkondlikku survet, võttes arvesse vanust, sotsiaalmajanduslikku staatust ja rändetausta;
• providing inputs for all major EEA assessments, including SOER 2010 and Eureca 2012, its regional assessments, and various international reports and assessments such as the UN Environment for Europe Ministerial Conference;
• andes panuse kõigisse peamistesse EEA hinnangutesse, sealhulgas 2010. aasta keskkonna seisundi ja väljavaadete aruanne ja Eureca 2012, piirkondlikesse hinnangutesse ning mitmesugustesse rahvusvahelistesse aruannetesse ja hinnangutesse, näiteks ÜRO egiidi all toimuv Euroopa ministrite keskkonnakonverents;
• producing a report on Bradford-Hill work on causality criteria in the environment and health arena;
• koostades aruande Bradford Hilli põhjuslikkuse kriteeriumidest keskkonna ja tervishoiu valdkonnas;
At the recent EU Council, health ministers underlined the need for early action, the benefits of preventive and precautionary measures and the need for the development of tools for anticipating, preventing and responding to potential threats from emerging and re-emerging issues such as nanotechnology, and to strengthen the involvement of relevant stakeholders through partnerships across sectors at all levels.
Euroopa Liidu Nõukogu hiljutisel kohtumisel rõhutasid tervishoiuministrid vajadust aegsasti tegutseda, tõid esile ennetusmeetmetest ja ettevaatusabinõudest saadava kasu ning vajaduse töötada välja vahendid, mille abil prognoosida, ennetada ja kõrvaldada võimalikke ohtusid sellistest tekkivatest ja taastekkivatest nähtustest nagu nanotehnoloogia ning samuti tugevdada kõigi tasandite sektorite partnerluse kaudu asjakohaste sidusrühmade kaasamist.
They also called for information on environmental determinants with positive health impacts such as biodiverse environments, non-motorised means of transport and housing conditions.
Nad palusid ka teavet tervisele positiivset mõju avaldavate keskkonnategurite kohta, näiteks bioloogiliselt mitmekesised keskkonnad, motoriseerimata liiklusvahendid ja elamistingimused.
• improving decision-support tools on dealing with uncertainty, risk, ignorance and precaution within key environment and health issues.
• parandades otsuste tegemist toetavaid vahendeid, et käsitleda keskkonna ja tervishoiu võtmeküsimustes ilmnevat määramatust, riske, teadmatust ja ettevaatust.
• improving accessibility of information on environment and health and chemicals, including further development of indicators,
• parandades juurdepääsu keskkonna, tervishoiu ja kemikaalide teabele, arendades seejuures edasi näitajaid, ruumilisi analüüse ning seoseid ühise keskkonnateabe süsteemi ja ülemaailmse keskkonna- ja turvaseirega;
To enhance cooperation and support the activities relating to information and data in the EU's maritime and marine policy arena that will enable us to identify, exploit and review economic data on maritime activities, undertake assessments of marine spatial planning and cooperate with source organisations to integrate environmental information of relevance.
Tugevdada koostööd ja toetada tegevust ELi merenduse ja merepoliitika valdkonna andmete ja teabega, mis võimaldab meil määratleda, kasutada ja läbi vaadata merendustegevusega seotud majandusandmeid, koostada merede ruumilise planeerimise hinnanguid ning teha asjakohase keskkonnateabe koondamiseks koostööd andmeid ja teavet andvate organisatsioonidega.
• harmonising the characterisation of seabed and habitat mapping in line with EUNIS compatible broad scale mapping and classification;
• kehtestades ühtse metoodika Euroopa merede mitmedimensiooniliseks (nt merepõhja maastik) ja funktsionaalseks (nt energiapotentsiaal, ohutusalad) kaardistamiseks, et pakkuda sisendandmeid ja ruumiliselt asjakohaseid hinnanguid Euroopa mereatlasesse ja Euroopa veeteabesüsteemi meremoodulisse;
• undertaking analyses on marine ecosystems accounting in relation to maritime socio-economic activities;
• ühtlustades merepõhja ja elupaikade kaardistamise kirjeldamist kooskõlas bioloogilise mitmekesisuse andmebaasile EUNIS vastava laiaulatusliku kaardistamise ja klassifitseerimisega;
The EU Maritime policy and its environmental pillar, the Marine Strategy Framework Directive, place an ecosystem-based approach at the centre of an integrated policy response to oceans, seas and coastal issues.
ELi merenduspoliitikas ja selle keskkonnaalases tugisambas, merestrateegia raamdirektiivis, on ookeanide, merede ja rannikutega seotud probleemide suhtes võetavates terviklikes poliitilistes vastumeetmetes asetatud kesksele kohale ökosüsteemil põhinev lähenemisviis.
This approach takes into account the high environmental potential of European seas and coastal systems in the delivery of vital ecological services in the face of increasing pressures from climate change and the intensification of diverse and competing economic activities (inter alia shipping, fishing, energy, resource exploitation) throughout the European maritime area.
Selles lähenemisviisis võetakse arvesse Euroopa merede ja rannikusüsteemide kõrget keskkondlikku potentsiaali pakkuda kliimamuutuste kasvava surve ning mitmesuguse konkureeriva majandustegevuse intensiivistumise tingimustes (muu hulgas laevandus, kalapüük, energiatootmine, ressursside kasutamine) kogu Euroopa merepiirkonnas eluliselt tähtsaid ökoloogilisi teenuseid.
• contributing to the spatial information platform in WISE, for data discovery, viewing and discussion that connects to the European Marine Observation and Data Network (EMODNET);
• analüüsides mere ökosüsteemide arvepidamist seoses sotsiaalmajandusliku merendustegevusega;
• providing the maritime part and support the integrated approach in the annotated outline for Marine/Maritime issues in SOER 2010, with a focus on evaluation of effectiveness of marine spatial planning policies and practices;
• andes panuse veeteabesüsteemi ruumiteabe platvormi andmete kindlakstegemiseks, vaatamiseks ja arutamiseks, mis seondub Euroopa mereseire- ja andmevõrgustikuga (EMODNET);
New and more extensive monitoring and analytical methods are now needed for integrated assessments.
Nüüd on terviklike hinnangute koostamiseks tarvis uusi ning ulatuslikumaid seire- ja analüüsimeetodeid.
These will build on the developments in technology and information systems that are already underway, such as the EU Atlas of the seas, and the specific support to the European Marine Observation and Data network (EMODNET) with its links to WISE-marine and SEIS.
Need luuakse tehnoloogia- ja teabesüsteemide juba toimivate arenduste abil, nagu ELi mereatlas, ning konkreetsel toetusel, nagu Euroopa mereseire- ja andmevõrgustik (European Marine Observation and Data network, EMODNET), mis on seotud Euroopa veeteabesüsteemi meremooduli ja ühise keskkonnateabe süsteemiga.
These will help connect source organisations and provide online and shared access to the necessary data, to support marine spatial planning and state of the environment reporting.
See aitab ühendada andmeid esitavaid organisatsioone ning annab vajalikele andmetele jagatud juurdepääsu veebis, et toetada keskkonnaseisundi aruandlust ja merendusalast ruumilist planeerimist.
• contributing to assess the relevant maritime policy as input to related issues (e.g. tourism, transport) as well as other regional aspects for the biennial synthesis progress report Horizon 2020, the Baltic Sea Region Strategy under the Swedish Presidency in 2009 and the Spanish Presidency in 2010; and
• koostades 2010. aasta keskkonnaseisundi ja väljavaadete aruande mere-/merendusteemade kommenteeritud lühikirjelduse merenduse osa ja toetades selles terviklikku lähenemisviisi, keskendudes mere ruumilise planeerimise poliitika ja tavade tõhususe hindamisele;
• establishing a common methodology for multi-dimensional (e.g. benthic marine landscape) and functional (e.g. energy potential, refuge zones) mapping of European
• aidates kaasa hinnangu koostamisele asjakohase merenduspoliitika ja seonduvate valdkondade (nt turism, transport) sisendi kohta, samuti muude piirkondlike aspektide kohta kaheaastase kokkuvõtliku eduaruande Horizon 2020 jaoks, Läänemere piirkonna strateegia kohta Rootsi eesistumise ajal 2009. aastal ja Hispaania eesistumise ajal 2010. aastal;
• creating user-friendly access to reports, data, indicators and other information through the EEA Water Data Centre, with related analytical tools.
• luues aruannetele, andmetele, näitajatele ja muule teabele kasutajasõbraliku juurdepääsupunkti EEA veeandmekeskuse kaudu, tehes kättesaadavaks analüüsivahendid.
2.6 Sustainable consumption and production and waste
Säästev tarbimine ja tootmine ning jäätmed
To support global, EU and national activities on sustainable consumption and production, resource and waste management, by strengthening the analytical basis through the development and use of SCP and other structural indicators, life cycle analysis, environmental accounts, integrated assessments, outlooks and scenarios, focusing particularly on housing, food, mobility and tourism/recreation.
Toetada ülemaailmset, ELi ja riikide tegevust säästva tarbimise ja tootmise ning loodusvarade ja jäätmete majandamise vallas, tugevdades analüütilist alust säästva tarbimise ja tootmise ning muude struktuurinäitajate, elutsükli analüüside, keskkonnaalase arvepidamise, terviklike hinnangute, väljavaadete ja stsenaariumide väljatöötamise ja kasutamise kaudu, keskendudes eeskätt elamumajandusele, toidule, liikuvusele, turismile/virgestusele.
Analysis policy-effectiveness evaluations and integrated assessments of environmental impacts of production and consumption in Europe and other regions of the world;
Analüüs tootmise meetmete läbivaatamist ÜRO säästva arengu komisjonis, kasutades poliitika tõhususe hindamist ning Euroopas ja maailma muudes piirkondades toimuva tootmise ja tarbimise keskkonnamõjude terviklikke hinnanguid;
It is increasingly recognised that as Europeans we need to take responsibility for the environmental impacts of our consumption and production patterns within Europe, and their life-cycle environmental impacts in other parts of the world.
Üha enam tunnistatakse põhimõtet, et eurooplastena peame vastutama oma tarbimis- ja tootmisharjumuste keskkonnamõjude eest Euroopas ning nende olelustsükli keskkonnamõjude eest maailma teistes paikades.
Sustainable management of material resources and waste is an integral part of this.
Selle põhimõtte lahutamatu osa on materiaalsete vahendite ja jäätmete säästev majandamine.
• strengthening efforts, in close cooperation with Eurostat, JRC, OECD and the UN, to further develop integrated economic and environmental accounts;
• tugevdades tihedas koostöös Eurostati, Teadusuuringute Ühiskeskuse, OECD ja ÜROga jõupingutusi tervikliku majandusliku ja keskkonnaalase arvepidamise edasiarendamiseks;
• undertaking analyses on Life Cycle Analysis, resource availability and productivity, cleaner production and eco-efficient products;
• tehes elutsükli analüüse, ressursside kättesaadavuse ja tootlikkuse, puhtama tootmise ning keskkonnatõhusate toodete analüüse;
• developing sustainable consumption and production outlooks and scenarios for Europe;
• töötades Euroopa jaoks välja säästva tarbimise ja tootmise väljavaateid ja stsenaariume;