natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A total of 37 regions exceeded 125 % of the EU-25 average.
Kokku 37 piirkonda ületasid 125% EL-25 keskmisest.
This included seven regions in Germany, six each in Italy and the United Kingdom, five in the Netherlands, three in Austria, two each in Belgium and Finland, and one region each in the Czech Republic, Spain, France, Ireland, Sweden and Luxembourg.
Siia hulka kuulusid seitse Saksamaa, kuus Itaalia ja Ühendkuningriigi, viis Madalmaade, kolm Austria, kaks Belgia ja Soome ning üks Tšehhi Vabariigi, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Rootsi ja Luksemburgi piirkond.
Information released recently by Eurostat shows that the three leading regions in the ranking of regional GDP per inhabitant in 2003 were Inner London (278 % of the average), Bruxelles-Capitale (238 %) and Luxembourg (234 %).
EL25 PIIRKONDLIK SKT ELANIKU KOHTA 2003.
REGIONAL GDP PER INHABITANT IN THE EU25 IN 2003 IN PPS, EU25 = 100
AASTAL PROTSENTIDES, EL25 = 100
The 10 highest
Kümme esimest
The 10 lowest
Kümme viimast
In interpreting these data, however, Eurostat warns that net commuter in-fl flows can result in GDP per inhabitant being overestimated in certain regions and, likewise, underestimated in regions with net commuter outflows. ows.
Samas hoiatab Eurostat, et nende andmete tõlgendamisel tuleb arvestada, et teatavates piirkondades võib piirialatöötajate sissevool tingida SKT ülehindamise elaniku kohta ning nende väljavool teistes piirkondades vastavalt alahindamise.
Sixty regions had a GDP of below 75 % of the EU-25 average, including 16 in Poland, seven in the Czech Republic, six in Hungary, five each in Greece and Italy, four each in Germany, France (all overseas departments) and Portugal, three in Slovakia, and two in Spain, Estonia, Latvia, Lithuania and Malta.
60 piirkonnas jäi SKT alla 75% EL-25 keskmisest: 16 Poolas, seitse Tšehhi Vabariigis, kuus Ungaris, viis Kreekas ja Itaalias, neli Saksamaal, Prantsusmaal (kõik ülemeredepartemangud) ja Portugalis, kolm Slovakkias ning kaks Hispaanias, Eestis, Lätis, Leedus ja Maltal.
The six lowest regions in the ranking were all in Poland.
Selle järjestuse kuus viimast piirkonda asusid Poolas.
The lowest ranked region amongst the old Member States was Norte in Portugal (57 %).
Madalaima reitinguga piirkonnaks vanades liikmesriikides oli Norte Portugalis (57%).
Commission reinforces partnership with outermost regions
Komisjon tugevdab partnerlust äärepoolseimate piirkondadega
In July, Regional Policy Commissioner Danuta Hübner met with the presidents of the outermost regions to discuss measures to be adopted to address the specific difficulties faced by these regions.
Juulis kohtus regionaalpoliitika volinik Danuta Hübner äärepoolseimate piirkondade juhtidega arutamaks meetmeid nende piirkondade spetsiifiliste probleemidega toimetulekuks.
Article 299(2) of the Treaty recognises the particular difficulties of the outermost regions and calls on the Commission and the Council to adopt measures to take account of this in all Community policies.
Lepingu artikkel 299(2) teadvustab äärepoolseimate piirkondade spetsiifilisi probleeme ning pöördub Euroopa Komisjoni ja nõukogu poole võtmaks meetmeid, et arvestada seda kõikides ühenduse poliitikates.
In her address to the regional presidents, Ms Hübner referred to some of the measures already put forward by the Commission, including:
Oma pöördumises piirkondade juhtide poole viitas volinik Hübner mõnedele juba komisjonile esitatud meetmetele, sh:
• taking account of the specific characteristics of the outermost regions in EU rural development policy, the future framework programmes for research and innovation, the Green Paper on future maritime policy, the review of the White Paper on transport, and the negotiation of economic partnership agreements with the ACP countries;
• üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ning uute side- ja infotehnoloogiate arengu mõju arvestamine äärepoolseimatele piirkondadele.
• the creation of a specific compensatory allowance for excessive costs in the context of cohesion policy for the period 2007–13 (EUR 979 million was allocated at the December 2005 European Summit under the ERDF);
• kompenseerivate hüvitiste loomine ülemääraste kulude jaoks ühtekuuluvuspoliitikas aastateks 2007–2013 (979 miljonit eurot eraldati Euroopa 2005. aasta detsembri tippkohtumisel ERF raames);
• reform of specific support programmes for local agricultural production (POSEIs) and the common organisation of the sugar market;
• kohalike põllumajandustoodete (POSEI) eriotstarbeliste toetusprogrammide ja ühise suhkruturu korralduse reform;
The Commissioner stressed the Commission’s intention to continue to take account of the special situation of the outermost regions.
Volinik rõhutas komisjoni kavatsust jätkata äärepoolseimate piirkondade eritingimustega arvestamist.
She also welcomed the opportunity the meeting presented to prepare for the next presidents’ conference, to be held in Guadeloupe in October.
Ta tervitas samuti kohtumise pakutud võimalust eesistujate oktoobris Guadeloupe’is toimuva järgmise konverentsi ettevalmistamiseks.
Further information at:
Lisateave:
• taking account of the specific characteristics of the outermost regions in reforming the regional aid guidelines and in the new guidelines for state aid for transport in the aviation sector; http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htm
• äärepoolseimate piirkondade eritingimuste arvestamine regionaalse abi reformi suunistes ning transpordi- ja lennundussektori uutes riigiabi suunistes; http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htm
2007–13: Preparing the next generation of programmes with the Inforegio site The Member States and regions are preparing the upcoming 2007–13 programming period.
2007–2013: järgmise programmidepõlvkonna ettevalmistamine koos Inforegio saidiga Liikmesriigid ja piirkonnad valmistavad ette programmiperioodi aastateks 2007–2013.
The Inforegio site presents extensive information and important documents of interest to all the players interested in the process.
Inforegio sait pakub laialdast teavet ja olulisi huvipakkuvaid dokumente kõikide sellest protsessist huvitatud osalejate jaoks.
The aim is to facilitate exchanges between these players and at the same time inform the general public of the progress made.
Eesmärgiks on aidata kaasa teabevahetusele nende osalejate vahel ning teavitada samal ajal laiemat üldsust protsessi edenemisest.
Do not hesitate to address your questions and contributions to the Regional Policy DG. http://ec.europa.eu/comm/regional_policy/debate/forum_en.htm
Saatke oma küsimused ja kaastööd julgesti regionaalpoliitika peadirektoraadile. http://ec.europa.eu/comm/regional_policy/funds/2007/index_et.htm
Text finalised on 4 August 2006.
Tekst on lõplikult vormistatud 4. augustil 2006.
Editor: Thierry Daman, European Commission, Regional Policy DG, Unit 01, Fax (32-2) 29-66003.
Toimetaja: Thierry Daman, Euroopa Komisjon, regionaalpoliitika peadirektoraat, allüksus 01, faks: +32 2 296 60 03.
The texts of this publication do not bind the Commission.Electronic address of the Regional Policy DG on the Internet: http://ec.europa.eu/comm/regional_policy/index_en.htm Commissioner Danuta Hübner: http://ec.europa.eu/comm/commission_barroso/hubner/index_en.htm Orders for publications: regio-info@ec.europa.eu — This newsletter is published in 19 official languages of the European Union.
Käesoleva väljaande tekst ei ole komisjoni jaoks siduv.Regionaalpoliitika peadirektoraat: http://ec.europa.eu/comm/regional_policy/index_en.htm Volinik Danuta Hübner: http://ec.europa.eu/comm/commission_barroso/hubner/index_en.htm Väljaannete tellimine: regio-info@ec.europa.eu. Käesolev teabeleht on välja antud 19 Euroopa Liidu ametlikus keeles.
Printed on recycled paper.
Trükitud makulatuurist valmistatud paberile.
New instrument for pre-accession assistance
Uus ühinemiseelse abi rahastamisvahend
Best practice in Structural Funds management
Parimad kogemused tõukefondide haldamisel
EU funding of EUR 11.47 billion in current prices will be available to candidate and potential candidate countries in the period 2007–13, following adoption by the Council on 17 July of the regulation establishing a new instrument for pre-accession assistance (IPA).
Pärast uue ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (Instrument for Pre-accession Assistance, IPA) asutamise määruse vastuvõtmist nõukogu poolt 17. juulil on kandidaat- ja võimalikel kandidaatriikidel aastateks 2007–2013 kasutada EL toetussumma 11,47 miljardit eurot (jooksvates hindades).
As of 1 January 2007, the new IPA will replace the five existing instruments (PHARE, ISPA, Sapard, Turkey pre-accession instrument and CARDS), streamlining all pre-accession assistance into a single framework covering all EU pre-accession actions, for both candidate and potential candidate countries.
Alates 1. jaanuarist 2007 asendab uus IPA fond viit olemasolevat rahastamisvahendit (PHARE, ISPA, SA-PARD, Türgi ühinemiseelne fond ja CARDS), ühendades kogu ühinemiseelse abi ühtsesse raamistikku, mis hõlmab EL kogu ühinemiseelset tegevust nii kandi-daat- kui võimalike kandidaatriikide osas.
The fourth conference on best practice in Structural Funds management (Best Practice IV) will take place in Graz, Austria on 15–17 November 2006.
gustiku (acquiscommunautaire) juurutamisel ja rakendamisel ning eriti EL põllumajandus- ja ühtekuuluvuspoliitika rakendamise ettevalmistamisel.
It will include three workshops, focusing on the following themes: developing innovative projects, financial engineering, and regional approaches to promoting the information society.
Mõningaid IPA viimase kolme komponendiga sarnaseid majandus- ja sotsiaalarengu edendamisele suunatud investeeringuid koos muude meetmetega on kavas rakendada ka potentsiaalsete kandidaatriikide jaoks.
and implementation of the "acquis communautaire" and, in particular, to prepare for the implementation of the EU’s agricultural and cohesion policies.
Konverentsi eesmärgiks on parimate kogemuste levitamine ning kogemuste vahetamine tõukefondide programmide rakendamises osalevate asutuste vahel.
Some investments to promote economic and social development and other measures similar to those under the last three IPA components are also foreseen for potential candidate countries.
Konverentsi käigus toimub kolm järgmistele teemadele keskenduvat tööseminari: innovaatiliste projektide väljatöötamine, uus finantskorraldus ja regionaalsed lähenemisviisid infoühiskonna edendamisele. http://www.best-practice-graz.at/
The aim of the new IPA will be to assist countries to prepare for EU membership, including the adoption of EU values, laws and standards.
Uue IPA rahastu eesmärgiks on riikide abistamine EL liikmeks astumise ettevalmistamisel, kaasa arvatud EL väärtuste, seaduste ja standardite juurutamisel.
The new instrument will consist of five components:
Uus rahastu koosneb viiest komponendist:
Potential candidates will also be able to use institution building to build capacities and ensure the correct programming and management structures are in place to start their preparation for managing the Structural Funds once they become candidate countries.
Potentsiaalsed kandidaadid saavad samuti asutuste rajamise võimaluse haldusvõimekuse arendamiseks, et tagada nõuetekohaste programmitöö ja haldusstruktuuride valmisolekut tõukefondide haldamiseks pärast kandidaatriikide hulka vastuvõtmist.
• transition assistance and institution building, • regional and cross-border cooperation,• regional development,• human resources development,• rural development.
• üleminekuabi ja asutuste rajamine, • regionaalne ja piiriülene koostöö, • regionaalareng, • inimressursside arendamine, • maaelu arendamine.
The Interreg IIIC East Secretariat has recently published a series of country-specific brochures featuring a selection of interregional projects in Austria, the Czech Republic, Germany, Greece, Hungary, Italy, Poland, Slovenia and Slovakia.
INTERREG IIIC Ida sekretariaat avaldas hiljuti rea riigispetsiifilisi brošüüre ülevaatega piirkondadevaheliste projektide valikust Austrias, Tšehhi Vabariigis, Saksamaal, Kreekas, Ungaris, Itaalias, Poolas, Sloveenias ja Slovakkias.
ESPON: draft programme for 2007–2013
ESPON: programmikavand aastateks 2007–2013
Wherever possible, assistance under IPA will be managed by the beneficiary country, in a decentralised manner, thus ensuring ownership of the programmes through which IPA will operate.
Kus see on vähegi võimalik, teostatakse IPA raames toetuse haldamist abisaajamaa poolt detsentraliseeritud viisil, tagades nii IPA toetusel teostatavate programmide valdamise.
Countries to benefit from the new programme include: Croatia, Turkey, the former Yugoslav Republic of Macedonia, as well as Albania, Bosnia and Herzegovina, Montenegro, and Serbia, including Kosovo under UN Security Council Resolution 1244.
Uue programmi raames toetatavate riikide hulka kuuluvad, Horvaatia, Türgi, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik ning samuti Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro ja Serbia koos Kosovoga ÜRO Julgeolekunõukogu otsuse 1244 raames.
The first two components will apply to both potential candidate and candidate countries, helping to strengthen democratic institutions and the rule of law, reform public administrations, promote economic reforms and engender respect for human as well as minority rights.
Esimesed kaks komponenti kohalduvad nii potentsiaalsetele kandidaatidele kui ka kandidaatriikidele, abistades neid demokraatlike institutsioonide ja õigusriigi tugevdamisel, avaliku halduse reformimisel, majandusreformide edendamisel ning austuse tekitamisel inim- ja vähemusõiguste vastu.
The last three components will apply mainly to candidate countries, assisting them with the adoption http://ec.europa.eu/enlargement/fi nancial_assistance/ipa/index_en.htm
Viimased kolm komponenti kohalduvad peamiselt kandidaatriikide jaoks, abistades neid ühenduse õi- http://ec.europa.eu/enlargement/fi nancial_assistance/ipa/index_en.htm
The European Spatial Planning Observation Network, ESPON, has presented a new draft programme to be financed under the new European territorial cooperation objective.
Euroopa ruumilise planeerimise vaatluskeskuste võrgustik (European Spatial Planning Observation Network, ESPON) esitas uue programmikavandi rahastamiseks uue Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames.
The draft ESPON 2013 programme is intended as a consultation document and, based on the responses received, a consolidated operational programme will be prepared and submitted to the European Commission in the autumn of 2006.
ESPON 2013 programmikavand on mõeldud konsultatiivdokumendina, millele laekuvate vastuste alusel koostatakse ja esitatakse Euroopa Komisjonile 2006. a sügisel ühendatud rakenduskava.http://www.espon.eu/mmp/online/website/content/programme/1145/index_EN.html
New guidelines on state aid to support risk capital for SMEs http://www.espon.eu/mmp/ online/website/content/ programme/1145/index_EN.html
Uued suunised riigiabi kohta VKEde jaoks riskikapitali toetamiseks
The European Commission has adopted new guidelines to assist in determining when state aid to support risk capital investment in SMEs is compatible with EC Treaty state aid rules (Article 87).
Euroopa Komisjon võttis vastu uued suunised aitamaks kindlaks määrata, millal on riigiabi riskikapitali toetamiseks VKEdesse investeerimisel kooskõlas EÜ lepingu riigiabi reeglitega (artikkel 87).
The new guidelines form part of the Commission’s efforts, announced in the state aid action plan (SAAP), to give Member States the necessary flexibility to boost SMEs’ access to risk capital, which in turn will pave the way to improved competitiveness and job creation.
Uued suunised on osaks komisjoni poolt riigiabi tegevuskavas (State Aid Action Plan, SAAP) teadustatud püüdest lisada liikmesriikidele vajalikku paindlikkust riskikapitalile juurdepääsu edendamiseks VKEdele, mis omakorda sillutaks teed konkurentsivõime tõstmisele ja uute töökohtade loomisele.
The guidelines cover risk capital measures for investment in SMEs in their early stages (seed, start-up and expansion), where funding is provided jointly by the state and private investors.
Suunised hõlmavad riskikapitali meetmeid VKEdesse investeerimisel nende varastes tegevusfaasides (alginvesteering,
The new guidelines, which replace the 2001 communication on state aid and risk capital, include a new investment threshold of EUR 1.5 million per SME over a 12-month period, a new light assessment procedure for clear-cut cases fulfilling certain conditions, and new assessment criteria which ensure that state funding will leverage private investment, target market failures and be proportionate.
Uutes suunistes, mis asendavad 2001. a pöördumist riigiabi ja riskikapitali kohta, on määratud uus investeerimislävi 1,5 miljonit eurot VKE kohta 12kuulise perioodi vältel, uus lihtsustatud hindamisprotseduur teatavatele tingimustele vastavatel selgetel juhtudel ning uued hindamiskriteeriumid tagamaks, et riiklik rahastamine kaasaks erainvesteeringuid, kaitseks turutõrgete eest ning oleks proportsionaalne.
• where management of investment must be effected on a commercial basis optimising return for their investors.
käivitamine ja laienemine), kus rahastamist teostatakse ühiselt nii riiklike kui erainvestorite poolt.
An important change in the guidelines is the investment threshold of EUR 1.5 million per SME over a period of 12 months, which represents an increase of 50 % on the previous threshold.
Oluliseks muudatuseks suunistes on investeerimisläve määramine tasemele 1,5 miljonit eurot 12kuulise perioodi vältel, mis 50% võrra ületab eelmist läviväärtust.
The Commission accepts that, for such investments, alternative means of funding from financial markets are lacking (i.e. market failure).
Komisjon tunnistab, et selliste investeeringute jaoks alternatiivsed rahastamisvahendid finantsturgudelt puuduvad (st turuviga).
The management of the fund must also follow a commercial logic — i.e. the managers’ remuneration must be linked to the fund’s profits, private investors must be represented and the management must adhere to adequate regulatory standards.
Fondihaldus peab samuti alluma äriloogikale, st halduri tasu peab olema seotud fondi kasumitega, erainvestorid peavad olema esindatud ja haldamine peab järgima asjakohaseid regulatiivseid standardeid.
Applying different types of assessment on the basis of economic impact is another important change in the guidelines.
Teiseks oluliseks muudatuseks suunistes on majandusliku mõju alusel erinevat tüüpi hinnangute kohaldamine.
A new ‘light assessment’ is foreseen in situations where the following conditions apply:
Uus “lihtsustatud hinnang” tuleb kasutusele olukordades, kus on täidetud järgmised tingimused:
In all other cases, including where the investment is above the new threshold, the Commission will make a ‘detailed assessment’ and Member States will have to provide evidence of a market failure and the higher potential for crowding out of private investment and/or distortion of competition.
Kõikidel ülejäänud juhtudel, kaasa arvatud juhul, kui investeering ületab uue läviväärtuse, viib komisjon läbi “üksikasjalise hinnangu” ning liikmesriikidel tuleb esitada tõendid turutõrke ning suure erainvesteeringute väljatõrjumise ja/või konkurentsi moonutamise tõenäosuse kohta.
The new guidelines complement other state aid instruments targeting SMEs, including: the new regional aid guidelines (2007–13), a general Commission block exemption under preparation, and the forthcoming state aid rules for research, development and innovation.
Uued suunised on täienduseks teistele VKEdele suunatud riigiabi vahenditele, sh uutele regionaalabi suunistele (2007–2013); ettevalmistamisel olevatele komisjoni üldistele grupieranditele ning eelseisvatele riigiabi eeskirjadele uurimis- ja arendustegevuse ning innovaatika jaoks.
SMEs in assisted areas and up to the start-up stage for medium-sized enterprises in non-assisted areas; http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/overview/sar.html
• kui kogusumma jääb alla investeerimisläve 1,5 miljonit eurot; • kui erainvestorite osalus moodustab vähemalt 50% mittetoetatavates piirkondades ja 30% toetatavates piirkondades; • kui vähemalt 70% eelarvest kasutatakse omakapitali või kvaasikapitali vahenditeks; • kui investeerimisotsused on kasumipõhised;• kui investeerimisotsused tagavad rahastamise VKEde jaoks abisaavates piirkondades kuni laienemisfaasini ja kuni tegevuse alustamiseni keskmise suuruse ettevõtete jaoks mittetoetatavates piirkondades; http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/overview/sar.html
FDI inflows to the EU-25 up 23 % in 2005
Otseste välisinvesteeringute (FDI) juurdevoolu 23%- kasv EL-25 riikidesse 2005. aastal kuni
In 2005, FDI (foreign direct investment) inflows to the EU-25 from the rest of the world increased by 23 %, from EUR 57 billion in 2004 to EUR 70 billion in 2005.
2005. aastal suurenes otseste välisinvesteeringute (FDI – foreign direct investment) juurdevool ülejäänud maailmast EL-25 riikidesse 23% võrra, 57 miljardilt eurolt 2004. aastal kuni 70 miljardi euroni 2005. aastal.
FDI outflows from the EU-25 increased by 19 %, to EUR 153 billion, while intra-EU-25 FDI flows were up by 80 %.
FDI väljavool EL-25 riikidest suurenes 19% võrra, kuni 153 miljardi euroni, samal ajal kui FDI vool EL-25 piirides tõusis 80% võrra.
A breakdown of the figures, published by Eurostat, shows that increases were strongly influenced by EU-25 FDI flows with North America.
endast suurimat investorit väljapoole EL-25 riike.
outside the EU-25 in 2005, followed by France (EUR 19 billion) and Luxembourg (EUR 16 billion).
Talle järgnesid Prantsusmaa (19 miljardit eurot) ja Luksemburg (16 miljardit eurot).
The United Kingdom was also the main recipient of FDI inflows to the EU-25, attracting EUR 17 billion, or a 24 % share of the EU-25 total, ahead of Luxembourg (EUR 14 billion) and France (EUR 13 billion).
Ühendkuningriik oli samuti FDI sissevoolu EL-25 peamiseks saajariigiks 17 miljardi euroga ehk 24%-ga EL-25 kogusummast, edestades Luksemburgi (14 miljardit eurot) ja Prantsusmaad (13 miljardit eurot).
In 2005, the EU-25 invested EUR 26 billion in the US and EUR 9 billion in Canada, compared with EUR 7 billion and EUR 2 billion respectively in 2004.
2005. aastal investeeris EL-25 USAsse 26 miljardit eurot ja Kanadasse 9 miljardit eurot, 2004. aastal olid vastavad summad 7 miljardit ja 2 miljardit eurot.
Excluding North America, EU-25 investment in other extra-EU-25 countries fell by 2 % in 2005, while investments coming from the rest of the world excluding North America remained stable.
Väljaspool Põhja-Ameerikat langesid EL-25 investeeringud teistesse EL-25 mittekuuluvatesse riikidesse 2005. aastal 2% võrra, kusjuures mujalt maailmast peale Põhja-Ameerika tulevad investeeringud jäid stabiilseks.
In 2005, intra-EU-25 FDI flows increased by about 80 % from 2004.
2005. aastal suurenes FDI vool EL-25 piirides 2004. aastaga võrreldes ligikaudu 80% võrra.
The Netherlands (EUR 87 billion), France (EUR 61 billion) and Luxembourg (EUR 49 billion) were the main investors inside the EU-25.
EL-25 sees olid peamisteks investoriteks Madalmaad (87 miljardit eurot), Prantsusmaa (61 miljardit eurot) ja Luksemburg (49 miljardit eurot).
The main recipients of intra-EU-25 investments were: the United Kingdom (EUR 115 billion), Luxembourg (EUR 43 billion) and the Netherlands (EUR 30 billion).
EL-25 siseinvesteeringute peamisteks saajariikideks olid Ühendkuningriik (115 miljardit eurot), Luksemburg (43 miljardit eurot) ja Madalmaad (30 miljardit eurot).
Ireland recorded disinvestment of 20 billion in 2005.
Iirimaal toimus 2005. aastal kapitalimahutuste vähenemine 20 miljardi euro võrra.
The EU-25 was a net investor in the rest of the world in 2005, with outflows higher than inflows by EUR 83 billion (0.8 % of GDP), up from EUR 72 billion in 2004.
2005. aastal oli EL-25 muu maailma jaoks netoinvestoriks, kusjuures väljavool ületas sissevoolu 83 miljardi euro (0,8% SKTst) võrra, võrrelduna 72 miljardi euroga 2004. aastal.