natgillin/translations-raw huggingface dataset:
), dealing with aspects related to consumer rights and the protection of vulnerable customers, and taking into account contributions from the informal meeting of energy ministers held in September.
13) milles võttiski nõukogu vastu järeldused tarbijakeskse energiapoliitika kohta, ( on käsitletud tarbijaõiguste ja haavatavate klientide kaitsega seotud aspekte ning arvesse võetud septembris toimunud energeetikaministrite mitteametliku kohtumise tulemusi.
The year 2010 was one of preparation for the establishment of a European Agency for Cooperation of Energy Regulators — a strong agency capable of facing the multiple challenges of regulating the European energy market.
2010. aastal jätkusid ettevalmistused Euroopa Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti loomiseks, mis peab suutma lahendada paljusid erinevaid Euroopa energiaturu reguleerimisega seotud probleeme.
Itheldits constituent meetings in the first half of 2010, and selected Ljubljana as itsseat.
Amet pidas esimesed koosolekud 2010. aasta esimesel poolel ja valis oma asukohaks Ljubljana.
The EU’s commitments to climate action — already adopted well in advance of the UN Climate Change Conference in Copenhagen at the end of 2009 — were implemented throughout 2010, in the framework of its climate and energy package.
ELi kliima- ja energiapaketi raames täideti kogu 2010. aasta jooksul ELi kliimameetmetega seoses võetud kohustusi, mis kinnitati juba 2009. aasta lõpus ehk hulk aega enne Kopenhaagenis toimunud ÜRO kliimamuutuse konverentsi.
The EU is championing the global efforts to implement ambitious, legally binding climate action — and is ready to move further.
Euroopa Liit on vedanud ülemaailmseid jõupingutusi kaugeleulatuvate õiguslikult siduvate meetmete rakendamiseks ning on valmis tegema veelgi rohkem.
In January the EU formally associated itself with the Copenhagen Accord that was negotiated at the end of the UN Climate Change Conference in December 2009.
Jaanuaris ühines EL ametlikult Kopenhaageni kokkuleppega, mille üle peeti läbirääkimisi ja mis võeti vastu ÜRO kliimamuutuse konverentsil 2009. aasta detsembris.
As agreed under the accord, Europe also formally notified its greenhouse gas emissions reduction targets for 2020 — a unilateral cut of 20 % below 1990 levels and an o er to scale this up to 30 % if other major economies commit to undertake their fair share of a global effort. ort.
Kõnealuse kokkuleppe kohaselt teatas Euroopa ametlikult oma heitkoguste vähendamise eesmärgid aastaks 2020 – vähendada ühepoolselt ELi koguheidet 1990. aasta tasemega võrreldes 20%, esitades tingimusliku pakku-mise suurendada seda näitajat 30%-ni, kui teised suuremad kasvuhoonegaaside tekitajad nõustuvad andma oma panuse sellesse ülemaailmsesse jõupingutusse.
CLIMATE ACTION TARGETS
KLIIMAMEETMETE EESMÄRGID
In line with its commitments, the EU made further progress towards meeting its Kyoto Protocol emission targets for 2012.
Järgides võetud kohustusi, liikus EL edasi Kyoto protokolliga aastaks 2012 seatud heitkoguste vähendamise eesmärkide suunas.
The European Union is ahead of schedule in its promise to cut emissions.
Euroopa Liit on kasvuhoonegaaside heitkoguste lubaduste kohasel vähendamisel koguni ajakavast ette jõud-nud.
The Commission’s assessment is that both the EU-15, the group of ‘older’ Member States, and the 10 ‘new’ Member States which have reduction targets under the Kyoto Protocol will meet their commitments.
Komisjon arvab, et nii EL 15 (n-ö vanemad liikmesriigid) kui ka 10 n-ö uut liikmesriiki, kellel on Kyoto protokolli kohaselt seatud vähendamise sihtkogused, suudavad oma ülesande täita.
The EU’s 20-20-20 targets for the year 2020, proposed in 2007 and agreed in 2008, signify a 20 % cut in greenhouse gas emissions from 1990 levels, a 20 % share for renewable energy and a 20 % reduction in energy use against projected levels through a major improvement in energy efficiency. ciency.
2007. aasta ettepaneku põhjal 2008. aastal vastu võetud ELi nn 20-20-20-ees-märgid 2020. aastaks on vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid võrreldes 1990. aasta tasemega 20%, suurendada taastuvenergia osakaalu 20% ja vähendada energiakasutust 20% kavandatavast tasemest energiatõhususe olulise suurendamise abil.
The cornerstone of EU climate policy, the emissions trading system (ETS), continued to evolve as preparations were made for the revised scheme that will take effect from 2013.
Edasi arendati ELi kliimapoliitika nurgakivi – heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS), tehes ettevalmistusi läbivaadatud süsteemi jõustumiseks alates 2013. aastast.
), which will become the main method of allocation from 2013. In addition, the Commission submitted proposals for performance benchmarks for allocating free allowances to specific industry sectors (16); and for a ban on the use of international credits from certain industrial gas projects post-2012 (17), which are a number of concerns.
Tehti ettepanek võtta vastu uued tehnilised eeskirjad, mille hulgas on uus saastekvootide piirmäär 2013. aastaks (14) ja eeskirjad saastekvootide enampakku-miseks, (15) millest saab alates 2013. aastast peamine saastekvootide eraldamise meetod.
Meanwhile, emissions from the roughly 11 000 installations currently covered by the ETS have been falling: figures relating to
Komisjon on samuti teinud ettepanekud teatavatele tööstussektoritele tasuta saastekvootide jagamise aluseks olevate saavutusnäitajate kehtestamise
) showed an 11.6% drop from a year earlier ( ruling, the General Court dismissed an action brought by a company challenging
Samas on umbes 11 000 praegu HKSi kuuluva käitise heitkogused pidevalt vähenenud: 2009. aasta näitajad (18) olid 11,6% madalamad kui aasta varem (19).
20 the validity of the emissions trading directive (
Olulises otsusemenetluses jättis Üldkohus rahuldamata kae-buse, milles ettevõte vaidlustas heitkogustega kauplemise direktiivi kehtivuse (20).
), which was adopted in order to promote reductions of greenhouse gas emissions, in particular CO
Direktiiv võeti vastu selleks, et vähendada kasvuhoonegaaside, eelkõige CO he it -
2 on the Union’s obligations under the United Nations Framework Convention on
2 koguseid vastavalt ühenduse kohustustele Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni
The EU also continued preparations for aviation’s entry into the scheme (22
22 kauplemise süsteemi, (
); from 1 January 2012 emissions from aircraft that y in and out of airports in the EU will be included.
) nii et alates 1. jaanuarist 2012 lisatakse süsteemi nende õhusõidukikäitajate tegevused, kes lendavad ELi lennujaamadesse ja sealt välja.
The Commission also approved a tool (23) to estimate fuel consumption by small aircraft operators, allowing operators with few flights or low emissions to use simplified monitoring procedures.
Komisjon kiitis samuti heaks mehhanismi, (23) millega hinnata väikeste õhusõidukikäitajate kütusetarbimist, võimaldades käitajail, kel on vähe lende või väikesed heitkogused, kasutada lihtsustatud seiremenetlusi.
At international level, the EU was instrumental in securing recognition that actions can be taken now to reduce aviation’s greenhouse gas impacts, and international agreement was reached that global greenhouse gas emissions from the sector should be reduced from 2020.
Rahvusvahelisel tasandil jõuti ELi kaasabil veendumusele, et lennundusest pärit kasvuhoonegaaside mõju vähendamiseks on võimalik hakata meetmeid võtma, ning sõlmiti kokkulepe, mille kohaselt alates 2020. aastast tuleb hakata selle sektori heitkoguseid vähendama.
Moves were also made to impose limits on CO2
NER300 EHK VÄHESE CO2 HEITEGA INNOVAATILISTE TEHNOLOOGIATE RAHASTAMINE
NER300: FUNDING INNOVATIVE LOWCARBON TECHNOLOGIES
Heitkogustega kauplemise süsteemi toetab uus ELi rahastamisvahend
The European Parliament, Council and Commission reached an informal agreement on legislation in December which was rapidly endorsed by EU environment ministers.
Parlament, nõukogu ja komisjon jõudsid detsembris mitteametlikult kokkuleppele asjaomaste õigusaktide osas, millele avaldasid kiiresti toetust ELi liikmesriikide keskkonnaministrid.
A discussion was launched on possible further moves to reduce EU emissions.
Käivitati arutelu ELi heitkoguste vähendamiseks tehta-vate edasiste võimaluste üle.
The Commission presented an analysis (25) of the costs, benefits and options for moving beyond a 20 % reduction by 2020 once the conditions are met.
Komisjon tutvustas tulemusi, mis saadi 2020. aastaks 20%-lise heite vähendamise sihtmäära tõstmisega (kui tingimused on täidetud) seotud kulude, tulude ja võimaluste analüüsimisel (25).
The assessment found that the recession has considerably reduced the cost of meeting the 20 % target but that it also means the carbon price is likely to stay low for years to come, reducing the stimulus for low-carbon innovation.
Leiti, et majan-duslangus on tunduvalt langetanud 20%-lise sihtmäära saavutamise maksu-must.
The October Environment Council asked the Commission to elaborate further on the options.
See aga tähendab, et süsinikdioksiidi saastekvootide hind jääb veel mitme aasta jooksul madalaks ega motiveeri tegelema innovatsiooniga CO
NER300 (24), the programme will provide substantial financial support for at least eight projects using carbon capture and storage technologies and at least 34 projects involving renewable energy technologies.
2-heite suuri rahalisi vahendeid vähemalt kaheksale projektile, mis tegelevad süsinikdioksiidi kogumise ja ladustamise tehnoloogiaga, ning 34 taastuvenergia tehnoloogiaprojektile.
The funding will come from the sale of 300 million EU ETS allowances (rights to emit 1 tonne of carbon dioxide) which at current prices could raise approximately €4.5 billion.
Vahendid saadakse 300 miljoni ELi HKSi saastekvoodi (õigus tekitada üks tonn süsinikdioksiidiheidet) müügist, mis praeguse hinnataseme juures tähendaks ligikaudu 4,5 miljardit eurot. NER300 eesmärk on edendada vähese CO
NER300 aim is to drive low-carbon economic development in Europe, creating new ‘green’jobs and contributing to the achievement of the EU’s climate change goals.
Euroopas, luua uusi „rohelisi” töökohti ja aidata saavutada ELi sihte võitluses kliimamuutusega.
The European Investment Bank is collaborating with the Commission in implementation of the programme.
Kava rakendamisel teeb komisjoniga koostööd Euroopa Investeeri-mispank.
The reflections on future emission reductions extend way beyond 2020.
Arutlused heitkoguste edaspidise vähendamise üle hõlmavad 2020. aastast tunduvalt kaugemale ulatuvat perioodi.
The EU’s longterm target is to reduce its emissions by 80–95% below 1990 levels by 2050.
ELi pikaajaline eesmärk on vähendada 2050. aastaks heitkoguseid 80–95%-ni 1990. aasta kogustest.
In this context a public consultation was held to help prepare a roadmap, to be issued in early 2011 as part of the Europe 2020 resource efficiency flagship initiative, for completing the transition to a low-carbon economy by 2050.
-heitega majandusele aastaks 2050. Teine avalik
A separate public consultation examined whether emissions and removals from the atmosphere of carbon dioxide and other greenhouse gases related to land use, land-use change and forestry should be covered by the EU’s reductiontarget.
2 arutelu keskendus küsimusele, kas ELi heitkoguste vähendamise eesmärk peaks hõlmama maakasutuse, maakasutuse muutumise ja metsandusega seotud süsinikdioksiidi ning muude kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja nende atmo-sfäärist eemaldamist.
INTERNATIONAL PROGRESS SINCE COPENHAGEN
RAHVUSVAHELINE EDU PÄRAST KOPENHAAGENI KONVERENTSI
International negotiations aimed at establishing a global climate agreement under UN auspices continued during 2010.
2010. aasta jooksul jätkusid rahvusvahelised läbirääkimised, mille eesmärk oli sõlmida ÜRO egiidi all ülemaailmne kliimakokkulepe.
For the EU the priority in the early part of the year was to reinvigorate the negotiations after the disappointing outcome of the Copenhagen conference in December 2009.
Aasta alguses oli ELi prioriteet uuesti alustada läbirääkimisi pärast 2009. aasta detsembris toimunud Kopenhaageni konverentsi pettumust valmistanud tulemust.
The Copenhagen Accord did, however, endorse the objective of keeping the increase in global temperatures below 2 °C above the pre-industrial level.
Vähemalt kinnitati Kopenhaageni kokkuleppes eesmärki hoida keskmise temperatuuri tõus alla 2 °C võrreldes tööstusajastueelse tasemega.
The EU remains convinced that the only effective way to secure this objective is through a comprehensive legally binding global agreement, and during the year it helped build pressure accordingly.
EL on endiselt veendunud, et osutatud eesmärki saab tõhusalt täita üksnes ülemaailmse ja kõikehõlmava õiguslikult siduva kokkuleppe kaudu, ning aitas aasta jooksul selle saavutamiseks survet avaldada.
ACommission communication (26) in March proposed: swift EU implementation of the Copenhagen Accord, in particular the ‘fast-start’ financial assistance pledged to developing countries; taking a stepwise approach to reaching a global agreement; demonstrating EU leadership by taking tangible action to become the most climate friendly region of the world as part of the Europe 2020 strategy; and stepping up EU outreach to partners around the world to build confidence that a global deal under UN auspices remains possible.
Märtsis avaldatud komisjoni teatises (26) tehti ettepanek täita kiiremas korras Kopenhaageni kokkuleppega võetud ELi kohustused ning eelkõige tagada arenguriikidele lubatud kiirkorras rahastamine, läheneda ülemaailmse kokkuleppe sõlmimisele sammsammult, osutada ELi juhtrollile, võttes konkreetseid meetmeid, et saada Euroopa 2020. aasta strateegia kohaselt maailma kõige kliimasõbralikumaks piirkonnaks, ning tõhustada ELi suhtlemist partneritega mujal maailmas, et suurendada usku ülemaailmse kokkuleppe saavutamise võimalikkusesse ÜRO egiidi all.
Industrialised and developing countries accepted for the first time that they share a joint responsibility for keeping global warming below 2 °C. Since December 2009 almost 140 countries, responsible for more than 80 % of global emissions, have associated themselves with the Copenhagen Accord, while over 75 have outlined targets or actions to limit or reduce their emissions.
Esimest korda tunnistasid nii tööstus- kui ka arenguriigid oma ühist vastutust, et hoida keskmise temperatuuri tõus alla 2 °C võrreldes tööstusajastueelse tasemega. 2009. aasta detsembrist on ligi 140 riiki, kelle arvele langeb üle 80% maailma heitkogustest, ühinenud Kopenhaageni kliimaleppega ning üle 75 riigi on kavandanud eesmärgid või meetmed, et piirata või vähendada oma heitkoguseid.
The Copenhagen Accord commits the industrialised world to provide substantial financial assistance for developing countries to combat climate change: nearly US$30 billion in so-called ‘fast-start’ finance for 2010–12; and US$ 100 billion a year by 2020.
Kopenhaageni kokkuleppega kohusta-takse tööstusriike andma arenguriikidele ulatuslikku rahalist abi võitluseks kliimamuutusega: peaaegu 30 miljardit dollarit n-ö stardirahaks aastatel 2010–2012 ja 100 miljardit dollarit aastas kuni 2020. aastani.
The EU and its Member States started to implement their commitment to provide €7.2 billion over 2010–12.
EL ja liikmesriigid hakkasid täitma võetud kohustust eraldada ajavahemikul 2010–2012 7,2 miljardit eurot.
The EU worked throughout the year to make the Cancún Climate Change Conference in November and December 2010 a further milestone on the road towards a legally binding international agreement.
Kogu aasta jooksul töötas EL selle nimel, et 2010. aasta novembris ja detsembris toimunud Cancúni konverentsist saaks uus verstapost rahvusvahelise siduva kokkuleppe sõlmimise teel.
Negotiators met in Bonn in August, but with fewer results than had been hoped for.
Läbirääkijad kohtusid augustis Bonnis, kuid tulemusi oli loodetust vähem.
The final preparatory session for Cancún, inTianjin, China, in early October, reached a broad consensus that Cancún should deliver a balanced package of decisions.
Viimane istung Cancúni konverentsi ettevalmistamiseks toimus oktoobri alguses HiinasTianjinis ning seal jõuti üksmeelse arusaamani, et Cancúnis tuleks vastu võtta tasakaalustatud otsustepakett.
The October Environment Council (27
27) ja Euroopa Ülemkogu (
) set out the EU’s
Oktoobris avalikustasid nõukogu (keskkond) (
The EU worked throughout the year to make the UN Climate Change Conference in Cancún in November and December afurther milestoneon the road towards aninternational legal agreement.
Kogu aasta töötas EL selle nimel, et Cancúnis novembris ja detsembris toimunud ÜRO kliimakonverentsist saaks uus verstapost rahvusvahelise siduva kokkuleppeni jõudmise teel.
position for Cancún.
seisukoha Cancúni konverentsi kohta.
Among other things, the Environment Council confirmed the EU’s stepwise approach, set out the EU position on a global scheme for reducing emissions from tropical deforestation and on fast-start and longterm financing for developing countries.
Muu hulgas kinnitas nõukogu (keskkond) ELi astmelise lähenemisviisi ja ELi seisukohad troopikametsade raadamisest tulenevate heitkoguste vähendamise ülemaailmse süsteemi kohta, samuti arenguriikidele stardirahade ja pikaajaliselt vahendite eraldamise kohta.
It also addressed EU expectations for strengthening the transparency of country actions on emissions and finance for improving carbon markets.
Käsitleti ka ELi ootusi seoses heitkoguste vähendamiseks võetavate riiklike meetmete läbipaistvamaks muutmisega ja rahaliste vahendite suurendamisega saastekvootide turu toime parandamiseks.
The European Council underlined the importance of delivering a significant intermediate step, building on the Kyoto Protocol and paving the way towards a global and comprehensive legally binding framework.
Euroopa Ülemkogu rõhutas, kui oluline on vaheetapp lõpule viia, tuginedes Kyoto protokollile ning sillutades teed üleilmse ja tervikliku õiguslikult siduva raamistiku vastuvõtmise suunas.
It also confirmed the EU’s willingness to consider a second commitment period under the Kyoto Protocol provided Europe’s conditions were met.
Samuti kinnitati istungil val-midust kaaluda Kyoto protokolli teist kohustusteperioodi, kui täidetakse Euroopa jaoks olulised tingimused.
) endorsed a report on the EU’s progress in mobilising the €7.2 billion of fast-start funding it has pledged over 2010–12.
) kinnitas detsembris aruande, mil- les käsitletakse ELi edusamme aastateks 2010–2012 lubatud 7,2 miljardi euro paigutamisel nn kiire stardi rahastamisse.
This report was presented in Cancún, and the EU is committed to continuing to report transparently on implementation of its fast-start financing pledge on an annual basis.
Kõnealune aruanne esitati Cancúnis, kuid EL on valmis ka edaspidi igal aastal oma kiire rahastamise kohustuse täitmise kohta läbipaistvalt aru andma.
PROTECTING THE FORESTS
METSADE KAITSE
THE CANCÚN OUTCOME
CANCÚNI KONVERENTSI TULEMUSED
The Paris–Oslo process on reducing emissions from deforestation and forest degradation in developing countries was formally launched at the end of May.
Mai lõpus algatati ametlikult Pariis-Oslo protsess raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamiseks arenguriikides.
The EU delegation went to Cancún to obtain a substantial package of actionoriented decisions and keep the international climate change negotiations on track.
ELi delegatsioon läks Cancúni selleks, et võtta vastu meetmetele orienteeritud sisuliste otsuste pakett ja hoida kliimamuutust käsitlevad rahvusvahelised läbirääkimised õigel kursil.
The conference held from 29 November to 10 December achieved these goals by producing the Cancún agreements.
Et 29. novembrist 11. detsembrini toimunud konverents need eesmärgid täitis, seda tõendab Cancúnis saavutatud kokkulepe.
The EU welcomed the agreements as an important step towards a global framework for climate action.
EL tervitas Cancúni kokkulepet kui olulist sammu üleilmse kliimameetmete raamistiku loomise suunas.
Europe succeeded in speaking with one voice and helped to deliver the successful outcome.
Euroopa suutis end esindada ühehäälselt ja aitas saavutada häid tulemusi.
The Commission acted in close contact with the Council and with the support of the European Parliament.
Komisjon tegutses tihedas koostöös nõukoguga ja Euroopa Parlamendi toetusel.
The Cancún agreements build on the decisions taken in Copenhagen and set out processes for further progress.
Cancúni kokkulepe tugineb Kopenhaagenis vastu võetud otsustele ning loob eeldused edaspidiseks edukaks tegevuseks.
Key elements include:
Olulised punktid on järgmised:
The EU supports action both in Europe and worldwide, in a bid to halt biodiversity loss and devastation like this burnt-out sector of the Jamanxim National Forest at an illegal settlement in northern Brazil.
EL toetab nii Euroopa kui ka ülejäänud maailma jõupingutusi, et peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ja hävimine, mille näiteks on põlenud riigimets Jamanximi ebaseaduslikult rajatud asunduse lähedal Brasiilia põhjaosas.
The 20th century provided phenomenal growth for Europe: afourfold growth in population accompanied by a 40-fold growth in economic output.
20. sajandil kasvas Euroopa majandus erakordselt kiiresti: elanikkonna neljakordse kasvuga kaasnes 40-kordne majandustoodangu kasv.
But it was highly resource-intensive: use of fossil fuels increased 16 times, fishing catches 35 times, water use 9times and carbon emissions 17 times.
Kuid see oli väga ressursimahukas: fossiilkütuste kasutus suu- renes 16 korda, kalapüük 35 korda, veekasutus 9 korda ning CO
GREEN WEEK 2010
2 heide 17 korda.
The year’s theme,‘Biodiversity our lifeline’, reflected the International Year of Biodiversity and concentrated on the variety of species and ecosystems that make up the web of life on the planet, and on the indispensable services provided by nature, including climate regulation.
ELi riigipead ja valitsusjuhid kinnitasid uue bioloogilise mitmekesisuse visiooni 2050. aastaks.
It showcased that investment in nature is a part of the solution, contributing to job provision and business opportunities.
Selle peamiste eesmärkide hulgas on peatada bioloogilise mitmekesisuse hävimine 2020. aastaks ja maksimeerida bioloogilise mitmekesisuse taastamist (30).
protecting, valuing and restoring biodiversity and its ecosystem services, since they are essential to human well-being and economic prosperity.
EL on võtnud endale kohustuse kaitsta, väärtustada ja taastada bioloogilist mitmekesisust ning selle ökosüsteemi teenuseid, sest need on väga olulised inimeste heaolu ja majandusõitsengu jaoks.
The aim is to integrate biodiversity concerns into all relevant policy areas — notably agriculture, fisheries, development and research, so that these sectors proactively contribute to the achievement of biodiversity objectives.
Eesmärk on siduda bioloogilise mitmekesisuse küsimused kõikide asjaomaste poliitikavaldkondadega, eriti põllumajanduse, kalanduse ning arendus- ja teadustegevusega, nii et osutatud sektorid panustaksid ennetavalt bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide saavutamisse.
The commitment has already produced action.
Kohustustest tulenevalt on juba võetud meetmeid.
New EU tools were unveiled in June to step up the fight against biodiversity loss, including a web portal (31) centralising information about European biodiversity, and a‘biodiversity baseline’that offers a comprehensive overview of the current state of biodiversity, to help policymakers monitor progress in halting biodiversity loss.
31 teavet koondav veebivärav (
In October the Commission adopted a communication on integrating biodiversity and nature protection into port development, accompanied by environmental guidelines for ports.
Oktoobris võttis komisjon vastu teatise bioloogilise mitmekesisuse ja looduskaitse integreerimise kohta sadamate arendustegevusse ning koos sellega keskkonnaalased suunised sadamatele.
Thecommunication in November on the future of the common agricultural policy (32) also looked towards ‘greening’ farm policy, and sustainability was one of the principal focuses of the preparations for the upcoming reform of the
Novembris välja antud ühise põllumajanduspoliitika tulevikku käsitlevas teatises (32) võeti samuti suunaks keskkonnasäästlikum põllumajanduspoliitika ning ühise kalanduspolii-