natgillin/translations-raw huggingface dataset:
After marked peaks in drug-related deaths in 1999–2001, followed by a clear decrease for two to three years, an increase in reported deaths has been observed in 2004 and 2005 (168).
2006. ja 2005. aasta riiklikes aruannetes teatasid ainult Prantsusmaa ja Soome selle ainega seotud surmajuhtumitest.
Amphetamine deaths are also infrequently reported, although in the Czech Republic 16 deaths were attributed to pervitin (methamphetamine) in 2004 and 14 in 2005, correlating with an increase in the estimated number of problem pervitin users and treatment demands.
Kokaiini puhul on üleannustamisega seotud surmajuhtumeid raskem kindlaks teha kui opioidide puhul ning neid peetakse tihti pigem erinevate põhjuste koosmõjuks kui kokaiinimürgistuse tulemuseks (166).
In Finland, 65 deaths were reported involving amphetamines, although the role of the drug in these deaths was not specified.
Euroopas mainitakse kokaiiniga seotud surmade korral tavaliselt ka muid aineid (sealhulgas alkoholi ja opioide), mis näitab kokaiini tarbimist koos muude uimastitega.
) Depending on country, figures refer to 2004 or 2005, for ecstasy and cocaine.)
) Vt joonist DRD-2 2007. a statistikabülletäänis.)
See the 2007 selected issue on cocaine for a more detailed report on deaths related to this drug. )
Vt jooniseid DRD-3 ja DRD-4 2007. a statistikabülletäänis.) 2004. a või 2005. a näitajad, olenevalt riigist, ecstasy ja kokaiini kohta.)
See Figure DRD-8 in the 2007 statistical bulletin.) See Table DRD-2 in the 2007 statistical bulletin.
Täpsemate andmete saamiseks kõnealuse uimastiga seotud surmade kohta vt 2007. a valikteemat kokaiini kohta.
Chapter 8: Drug-related infectious diseases and drug-related deaths the Netherlands, although in most countries young drug users
8. peatükk. Uimastitega seotud nakkushaigused ja surmad
Figure 13: Overall trend in acute drug-related deaths, 1996–2005 for all Member States with available data account for a decreasing proportion of overdoses (170).
Joonis 13: üldised suundumused uimastitega seotud äkksurmade esinemises aastatel 1996–2005 kõikides liikmesriikides, mille kohta on olemas andmed
Overall mortality among problem drug users
Seevastu näitavad 2004. aasta aruanded ja 2005. aasta esialgsed andmed, et uimastitega seotud surmade arvu vähenemine ei ole pärast 2003. aastat jätkunud.
Index(1996=100)
Indeks:1996=100
Information on the overall mortality (directly and indirectly caused by drugs) among problem drug users mostly refers to opioid users whereas information on mortality related to other forms of drug use is generally lacking, but it will be increasingly important for public health purposes, for instance among regular but socially integrated cocaine users.
Mõnede riikide uimastitega seotud surmade alastes aruannetes on hakanud ilmnema murettekitav suundumus. Pärast uimastitega seotud surmade arvu järsku tõusu aastatel 1999–2001 ning sellele kahe või kolme aasta jooksul järgnenud selget langust täheldatakse 2004. ja 2005. aasta andmetes surmajuhtumite arvu suurenemist (168
(1) For 2005 the figure is provisional, based on comparing 2004 and 2005 only for those countries with data for both years.NB: The indexed change is calculated based on countries with information for the stated year and the preceding.
(1) 2005. aasta andmed on ligikaudsed, põhinedes 2004. ja 2005. aasta võrdlusel ainult nende riikide kohta, kes esitasid andmed mõlema aasta kohta. NB: Indekseeritud muutus arvutati riikide põhjal, mille kohta oli olemas teave nimetatud aasta ja sellele eelneva aasta kohta.
See Table DRD-2 in the 2007 statistical bulletin for numbers of deaths in each country and notes on methodology.Sources: Reitox national reports (2006), taken from general mortality registries or special registries (forensic or police).
Surmade arvu igas riigis ja metoodilisi märkusi vt tabelist DRD-2 2007. aasta statistikabülletäänis.Allikad: Reitoxi riikide aruanded (2006), andmed saadud riiklikest surmaregistritest või (kohtu või politsei) eriregistritest.
in the Netherlands, Austria and the United Kingdom.
Nii 2005. kui ka 2006. aasta riiklikes aruannetes tuvastasid andmeid esitanud riigid rohkem kui 400 kokaiiniga seotud surmajuhtumit.
In Italy, after several years of decreasing numbers of drug-related deaths, some increase has been recorded in the past two years (169
Kokaiini tarbimise tagajärgi tervisele ja sellega seotud suremust on kindlasti vaja edasi uurida.
Research studies among opioid users in various European settings have found that mortality among this group is high compared to that of the general population.
Uimastitega seotud surmajuhtumite suundumused erinevad märkimisväärselt EL-15 liikmesriikides ja alates 2004. aastast ELiga liitunud riikides.
A collaborative study that started within an EMCDDA project found that opioid users recruited in treatment in eight European locations had a very high mortality compared to their peers of the same age (see EMCDDA, 2006).
EL-15 riikides on alates 1996. aastast ilmnenud üldine langus, mis oli eriti märgatav aastatel 2000–2002, viidates noorte opioidisüstijate arvu vähenemisele pikas perspektiivis.
A mortality cohort study carried out in the Czech Republic found that the standardised mortality ratio of stimulant users was 4–6 times higher than that of the general population, while that of opioid users was 9–12 times higher (Reitox national reports, 2005).
Viimase aja suundumused nimetatud riikides on siiski vastuolulised.
A French cohort study that followed individuals arrested for heroin, cocaine or crack use found that male mortality was five times higher and female mortality 9.5 times than in the general population, but with a decreasing trend (Reitox national reports, 2005).
Uutes liikmesriikides täheldati kuni aastani 2002 järsku tõusu ning langust aastatel 2003–2004.
Further information on mortality among drug users is expected from cohort studies in progress in several European countries (Bulgaria, Spain, Malta, Austria, Poland, Romania, Sweden, the United Kingdom, Norway).
Uimastitega seotud surmajuhtumite osakaalu kasvu täheldati alla 30aastaste uimastitarbijate hulgas Kreekas ning alla 25aastaste uimastitarbijate hulgas Eestis, Luksemburgis ja Austrias ning vähemal määral Lätis ja Madalmaades, kuigi enamikus riikidest noorte uimastitarbijate osakaal üleannustamise juhtumite hulgas väheneb (170
There is a marked discrepancy in trends in drug-related deaths between the EU-15 Member States and those who have joined since 2004.
Siseriiklikud suundumused uimastitega seotud surmade osas võivad heita valgust nii probleemse uimastitarbimise harjumuste kujunemisele eri riikides kui ka lahenduste väljakujundamisele.
Among the EU-15 Member States, there has been an overall decrease since 1996, very marked between 2000 and 2002, suggesting a long-term decrease in the number of young opioid injectors.
ELi käsitlevad andmed annavad ülevaate mõnedest üldistest suundumustest uimastitega seotud surmade osas.
However, recent trends in these countries are mixed.
Pikemas perspektiivis toimus EL-15 riikides ja Norras 1980. aastatel ning 1990. aastate alguses uimastitega seotud surmade arvu järsk tõus, mis oli oletatavasti paralleelne heroiini tarbimise ja süstimise ulatusliku levikuga (167).
In the new Member States, a sharp increase was observed until 2002, but decreasing in 2003–04.
Uimastitega seotud surmade arv suurenes endiselt aastatel 1990–2000, kuid mitte enam nii järsult.
Known suicides, added together with undetermined intent deaths constituted 30 % of all drug-related deaths reported in Scotland in 2005. In 2003, 13 % of all drug-related deaths were suicides
Alates 2000. aastast on paljud ELi riigid teatanud uimastitega seotud surmajuhtumite arvu vähenemisest, mis saamiseks vt 2006. aasta valikteemat soolistest erinevustest uimastite tarvitamisel.
) See Figure DRD-11 in the 2007 statistical bulletin.)
167) Vt joonist DRD-8 2007. a statistikabülletäänis.168) Vt tabeleid DRD-2 2007. a statistikabülletäänis.
See Figure DRD-9 in the 2007 statistical bulletin.) See Figure DRD-6 in the 2007 statistical bulletin.
169) Vt joonist DRD-11 2007. a statistikabülletäänis.170) Vt joonist DRD-9 2007. a statistikabülletäänis.
Co-morbidity and Isadora project
Probleemsete uimastitarbijate üldine suremus
Reducing drug-related deaths
Kaasnev haigestumus ja projekt ISADORA
The attention given to overdose prevention measures has grown in recognition of the relative importance of drug overdose as a public health issue. While engagement with treatment and other services may reduce drug-related deaths, there remains considerable potential for developing interventions targeted specifically on overdose risks, and overall, Europe still lacks a comprehensive approach to overdose prevention.
Enamik andmeid probleemsete uimastitarbijate (otseselt või kaudselt) uimastite põhjustatud suremuse kohta puudutab opioidide tarbijaid, samas kui muude uimastite tarbimisega seotud suremuse kohta ei ole tavaliselt piisavalt teavet, ehkki selle tähtsus rahvatervise seisukohalt on kasvamas, näiteks korrapäraste, kuid sotsiaalselt integreeritud kokaiinitarbijate osas.
Psychiatric disorders are commonly related to problematic drug use.
Probleemse uimastitarbimisega on tihti seotud psühhiaatrilised häired.
Although no systematic collection of information on co-morbidity exists at European level, findings from local research conducted in several European countries suggest that between 30 % and 90 % of clients in drug treatment may have co-morbid psychiatric conditions.
Kuigi kaasneva haigestumuse kohta ei koguta Euroopa tasandil süstemaatiliselt teavet, annavad mitmes Euroopa riigis läbi viidud kohalike uuringute järeldused põhjust arvata, et 30–90%-l uimastiravi patsientidest võib olla samaaegselt psühhiaatrilisi häireid.
The most common disorders diagnosed among those dependent on drugs include personality disorders, depression, antisocial personality, anxiety, and mood and eating disorders.
Kõige tavalisemad uimastisõltlastel diagnoositud häired on isiksusehäired, depressioon, antisotsiaalsed isiksusehäired, ärevus-, meeleolu- ja söömishäired.
Schizophrenia and suicidal tendencies are also mentioned.
Nimetatakse ka skisofreeniat ja enesetapukalduvust.
Co-morbidity is reported to be more common among heroin users, especially those who have a long history of drug use and who have experienced several interruptions in methadone treatment and whose social and living conditions have deteriorated.
Kaasnev haigestumus on aruannete järgi levinum heroiinitarbijate hulgas, eriti pikaajaliste uimastitarbijate seas ja nende hulgas, kes on metadooni asendusravi mitu korda katkestanud ning kelle sotsiaalne seisund ja elamistingimused on alla käinud.
Similarly, drug dependence is common among people with serious mental illness.
Sarnaselt on uimastisõltuvus levinud tõsise vaimuhaiguse all kannatavate inimeste hulgas.
The European project Isadora (‘integrated services aimed at dual diagnosis and optimal recovery from addiction’) was concluded in 2005 after a three-year research period (1).
Pärast kolm aastat kestnud uuringuid viidi 2005. aastal lõpule Euroopa projekt ISADORA (integrated services aimed at dual diagnosis and optimal recovery from addictio – topeltdiagnoosile ja optimaalsele sõltuvusest paranemisele suunatud integreeritud teenused)(1).
The project, aiming to identify major institutional and individual risk factors for co-morbidity, involved seven sites across Europe and 352 patients recruited from acute psychiatric wards.
Projekti eesmärgiks oli põhiliste institutsionaalsete ja individuaalsete riskitegurite tuvastamine ning see hõlmas seitset üksust üle Euroopa ning 352 patsienti psühhiaatrilise aktiivravi saajate seast.
According to the results, poor prognosis and chaotic dual diagnosis pathways are not due to client characteristics alone, but also to fragmented service provision, often resulting in an inefficient compartmentalisation of care.
Tulemuste järgi ei tulene halval tasemel prognoosid ja ebaühtlased topeltdiagnoosimise viisid mitte ainult klientide tunnustest, vaid ka ebaühtlaselt osutatud teenustest, mille tagajärg on tihti ravi ebatõhus killustatus.
Among the outputs of Isadora is a comprehensive dual diagnosis training manual.
ISADORA raames anti muu hulgas välja ka põhjalik topeltdiagnoosialase koolitamise käsiraamat.
Member States, especially those with older heroin epidemics, have increasingly stepped up their availability of drug treatment over the past years and are now reaching an increasing number of hard-to-reach problem drug users (see also Chapter 2 and Chapter 6).
) http://isadora.advsh.net/ riskitegurite puhul õhutab ainete kuritarvitamine kalduvust kõrge riskiga käitumisele.
Several countries have lowered accessibility thresholds to drug maintenance treatment, and changes in philosophy towards expediting entry and re-enrolling in methadone maintenance treatment (measures which have been shown to increase survival) are evident. Furthermore, studies from high-threshold programmes, suggest that strict admission criteria and treatment rules lead to more disciplinary discharges, increasing the risk of death to those discharged, compared to those remaining in treatment (Fugelstad et al., 2007).
Hiljutiste uuringutega Madalmaades ja Norras ei leitud seost vanuse ja üleannustamise tõttu suremise riski vahel (Cruts et al., ilmumas; Ødegård et al., 2006, tsiteeritud Norra riiklikus aruandes), kuid opioiditarbijate vananedes võib suremus krooniliste haiguste tagajärjel järk-järgult lisanduda surmapõhjustele, mis on tingitud välistest teguritest, nagu enesetapud ja vägivald.
A longitudinal study on the effectiveness of treatments for heroin addiction, which will examine the association between retention in treatment and mortality, is currently underway in Italy (Bargagli et al., 2006).
Uimastitarbijate halvad elutingimused ning vaimse tervise probleemid võivad samuti märgatavalt suurendada kõrget suremust selles elanikkonnarühmas.
In the first few weeks after leaving prison or treatment those who have withdrawn from opioid drugs are at an elevated risk of an overdose, if they relapse back into drug use — as their previous tolerance will be reduced.
Tunnustades uimastite üleannustamist suhteliselt olulise rahvatervise küsimusena, on üleannustamise ennetusmeetmetele hakatud pöörama rohkem tähelepanu.
It is, therefore, an important harm-reduction measure to inform those leaving such settings of the risks that resuming drug use can pose and discuss with them risk reduction strategies. Continuity of care with social support and treatment services can play an import role here, especially for those leaving prison.
Kuigi ravi alustamine ja muud teenused võivad uimastitega seotud surmade arvu vähendada, on endiselt märkimisväärne arenguruum konkreetsetelt üleannustamise riskidele suunatud sekkumismeetmete väljatöötamiseks ning Euroopas puudub ikka veel kõikehõlmav lähenemine ennetustööle üleannustamise vallas.
The availability of opioid antagonists in ambulances, treatment facilities or other settings where opioid drug overdose is likely to be encountered is a more common approach, though not universal.
Mõnes uimastitarbijate seas läbi viidud uuringus määratletakse uimastite üleannustamisega seotud surmade põhjusena ka enesetappu.
Given the effectiveness of these drugs, if quickly administered, a need clearly exists to review the availability of this sort of response within any review of overdose prevention measures.
Teadaolevad enesetapud koos teadmata kavatsusega surmadega moodustasid 2005. aastal Šotimaal 30% kõikidest uimastitega seotud surmadest.
An approach that has generated some controversy is the provision of drug consumption rooms, whereby drug users may consume their drugs in a designated space where
Liikmesriigid, eriti need, kus heroiiniepideemiad on kauem kestnud, on viimaste aastate jooksul üha rohkem suurendanud
Chapter 8: Drug-related infectious diseases and drug-related deaths medical and other services may also be available.
8. peatükk. Uimastitega seotud nakkushaigused ja surmad
Drug consumption rooms have been criticised by the INCB in their recent annual reports, but are viewed by some EU Member States as a useful component of their responses to some forms of highly problematic drug use.
Levinum, kuigi mitte üldlevinud lähenemine on opioidide antagonistide kättesaadavaks tegemine kiirabis, raviasutustes või muudes kohtades, kus võib tekkida kokkupuude uimastite üleannustamisega.
The arguments made in favour of drug consumption rooms include that they can provide an overdose prevention measure, reduce other risks associated with injecting, provide an opportunity for disseminating information and act as a conduit to primary healthcare, treatment and other drug services.
Esimese paari nädala jooksul pärast vanglast või ravilt vabanemist on opioididest võõrutatud patsientidel, kui nad hakkavad uuesti uimasteid kasutama, kõrgendatud üleannustamise risk, kuna nende endine taluvus on vähenenud.
Consumption rooms are sometimes also viewed as an opportunity to limit public nuisance caused by the use of drugs.
Narkootikumitubasid nähakse vahel ka kui võimalust piirata avalikku häirimist, mida põhjustab uimastite tarbimine.
There are now in excess of 70 consumption rooms in the EU and Norway: about 40 in the Netherlands, 25 in Germany, six in Spain and one each in Luxembourg and Norway.
Praegu on ELis ja Norras rohkem kui 70 narkootikumituba: umbes 40 Madalmaades, 25 Saksamaal, kuus Hispaanias ja üks nii Luksemburgis kui ka Norras.
Information, education and communication (IEC) techniques are used throughout Europe in initiatives that aim to reduce drug-related deaths.
Kõikjal Euroopas kasutatakse algatustes, mille eesmärk on vähendada uimastitega seotud surmade arvu, info-, haridus- ja suhtlemisprogramme.
Several countries report that specifically developed information materials are distributed among drug users, their peers and families, or police.
Mitmes riigis jaotatakse uimastitarbijatele, nende kaaslastele ja perekondadele või politseile spetsiaalselt välja töötanud teabematerjale.
However, besides first aid courses for staff at drugs agencies or for drug users themselves, overdose risk assessment and counselling about risk management seems to be becoming more common in Europe and is mentioned, for example, in the reports from Romania, the Netherlands and Malta.
Lisaks uimastikeskuste töötajatele või uimastitarbijatele endile mõeldud esmaabikursustele tundub üleannustamise riski hindamine ja riskijuhtimisalane nõustamine Euroopas enam levivat, seda nimetavad oma aruannetes näiteks Rumeenia, Madalmaad ja Malta.
In 2005, an action plan to reduce drug-related deaths was launched in Scotland, and consists of an overdose awareness DVD, new research to look at the delays in calling for help and a national forum to look at trends and identify areas where further action needs to be taken.
Aastal 2005 algatas Šotimaa tegevuskava uimastitega seotud surmade vähendamiseks. Selle alla kuulub üleannustamisalase teadlikkuse tõstmiseks mõeldud DVD, uued uuringud abi kutsumise aegade kohta ja üleriigiline foorum, et uurida suundumusi ja selgitada välja valdkonnad, kus on vaja edasi tegutseda.
Reitox national reports (2006) (http://www.emcdda.europa.eu/ ?nnodeid=435).
Reitox riikide aruanded (2006) (http://www.emcdda.europa.eu/?nnodeid=435).
THE STATE OF THE DRUGS
UIMASTIPROBLEEMIDE OLUKORD EUROOPAS
IN EUROPE
UIMASTIPROBLEEMIDE OLUKORD EUROOPAS
The content of this publication does not necessarily reflect the official opinions of the EMCDDA’s partners, the EU Member States or any institution or agency of the European Union or European Communities.
Käesoleva väljaande sisu ei pruugi kajastada EMCDDA partnerite, ELi liikmesriikide või Euroopa Liidu või Euroopa ühenduste mis tahes institutsioonide või asutuste ametlikku seisukohta.
Freephone number (*):
Tasuta infotelefon: (*) 00 800 6 78 9 10 11
This report is available in Bulgarian, Spanish, Czech, Danish, German, Estonian, Greek, English, French, Italian, Latvian, Lithuanian, Hungarian, Dutch, Polish, Portuguese, Romanian, Slovak, Slovenian, Finnish, Swedish, Turkish and Norwegian.
Käesolev aruanne on saadaval bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, türgi, ungari ja norra keeles.
© European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, 2008
Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, 2008 ISBN 978-92-9168-326-0 © Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus, 2008 Reprodutseerimine on lubatud, kui viidatakse algallikale.
PRINTED ON WHITE CHLORINE-FREE PAPER
Printed in Luxembourg TRÜKITUD VALGELE KLOORIVABALE PABERILE
Commentary: The drug situation in Europe — new perspectives and some old realities
Ülevaade: Narkootikumid Euroopas – uued väljavaated ja mõned minevikufaktid
International and EU policy developments • National strategies • Public expenditure • National legislation • Crime • National research
Arengud rahvusvahelises ja ELi poliitikas • Riiklikud strateegiad • Riiklikud kulutused • Riiklikud õigusaktid •Kuritegevus • Riikide teadusuuringud
Chapter 2: Responding to drug problems in Europe — an overview
2. peatük. Ülevaade narkoprobleemide lahendamisest Euroopas
Prevention • Treatment • Harmreduction • Social reintegration • Health and social responses in prison
Ennetamine • Ravi • Kahjude vähendamine • Ühiskonda taasintegreerimine • Tervishoiualane ja sotsiaaltegevus vanglas
Chapter 3: Cannabis
3. peatük. Kanep
Supply and availability • Prevalence and patterns of use • Treatment
Pakkumine ja kättesaadavus • Tarbimise levimus ja harjumused • Ravi
Chapter 4: Amphetamines, ecstasy and LSD
4. peatük. Amfetamiinid, ecstasy ja LSD
Supply and availability • Prevalence and patterns of use • Recreational settings • Treatment provision
Pakkumine ja kättesaadavus • Tarbimise levimus ja harjumused • Meelelahutusasutused • Ravivõimalused
Chapter 5: Cocaine and crack cocaine
5. peatük. Kokaiin ja crack-kokaiin
Supply and availability • Prevalence and patterns of use • Treatment and harmreduction
Pakkumine ja kättesaadavus • Tarbimise levimus ja harjumused • Ravi ja kahjude vähendamine
Chapter 6: Opioid use and drug injection
Opioidide tarbimine ja narkootikumide süstimine
Heroin supply and availability • Prevalence and patterns of use • Injecting drug use • Treatment of problem opioid use
Heroiini pakkumine ja kättesaadavus • Probleemse opioiditarbimise levimus • Narkootikumide süstimine • Probleemse opioiditarbimise ravi
Chapter 7: Drugrelated infectious diseases and drugrelated deaths
7. peatük. Uimastitega seotud nakkushaigused ja surmad
Infectious diseases • Preventing infectious diseases • Deaths and mortality • Reducing deaths
Nakkushaigused • Nakkushaiguste ennetamine • Surmad ja suremus • Surmade vähendamine
Chapter 8: New drugs and emerging trends
Uued narkootikumid ja esilekerkivad suundumused
EU action on new psychoactive substances • Internet shops • GHB and GBL
ELi meetmed uute psühhoaktiivsete ainete suhtes • Veebipoed • GHB ja GBL
One has only to consider the worrying developments resulting from the transiting of cocaine through West Africa to be reminded of the collateral damage that this problem can cause.
Piisab sellest, kui mõelda muret tekitavatele arengutele, mis on tingitud kokaiini transiidist Lääne-Aafrika kaudu, saamaks aimu kahjust, mida see probleem endaga kaasa võib tuua.
We are proud to present this, the thirteenth, annual report of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction.
Meil on hea meel esitleda Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 13. aastaaruannet.
This report is only possible through the hard work and dedication of our partners in the Reitox network of national focal points and the experts throughout Europe who have contributed to the analysis.
Aruanne valmis tänu meie Reitoxi riikide teabekeskuste võrgustiku partnerite ning analüüsi koostamisse panuse andnud Euroopa ekspertide raskele tööle ja pühendumusele.
We also are indebted to those EU agencies and international organisations working in the drugs field.
Samuti võlgneme tänu narkootikumide valdkonnaga tegelevatele ELi asutustele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele.