natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(a) The first three limbs of the second ground of appeal (the complaint that the Belgian authorities failed adequately to respond to the anomalies revealed by the GIS when the administrative checks were carried out)
a) Väite kolm esimest osa (etteheide, mis käsitleb Belgia ametiasutuste ebapiisavat reaktsiooni halduskontrolli raames GIS-i alusel tuvastatud hälvetele) i) Poolte argumendid
— The first limb, concerning a breach of Article 6(7) of Regulation No 3887/92 in relation to the definition of the appropriate means for determining the area of agricultural parcels
– Esimene osa, mis käsitleb määruse nr 3887/92 artikli 6 lõike 7 rikkumist seoses põllumajanduslike maatükkide pindala kindlaksmääramiseks sobivate meetmete määramisega
The Commission does not consider Article 6(7) of Regulation No 3887/92 to be relevant in this case, since, in its view, as far as the measurement of agricultural parcels is concerned, Article 6(7) applies to on-the-spot checks but not to administrative checks.
Komisjon ei pea käesolevas kohtuasjas asjakohaseks määruse nr 3887/92 artikli 6 lõiget 7, kuna tema arvates kohaldatakse seda sätet, mis käsitleb põllumajanduslike maatükkide mõõtmist, üksnes kohapealsete kontrollide ja mitte halduskontrollide suhtes.
In any event, the Commission points out that since 1996 the Belgian authorities have freely opted for a system for identifying agricultural parcels — and, therefore, administrative checks — which is based on aerial photographic images, an option which is specifically permitted by Article 4 of Regulation No 3508/92; those authorities were, consequently, required to draw the necessary conclusions in the event of a discrepancy between the area declared and the GIS area, and to take the appropriate action.
Igal juhul juhib komisjon tähelepanu asjaolule, et Belgia ametiasutused otsustasid vabast tahtest alates 1996. aastast põllumajanduslike maatükkide identifitseerimissüsteemi – ja seega halduskontrolli – kasuks, mis põhineb aerofotodel; see võimalus on sõnaselgelt ette nähtud määruse nr 3508/92 artiklis 4, mistõttu Belgia ametiasutused pidid tegema vajalikud järeldused deklareeritud pindala ja GIS-pindala vaheliste vastuolude korral ning tegutsema sellest tulenevalt.
The appellant contends that by taking the view, in paragraph 49 of the judgement under
Apellatsioonkaebuse esitaja väidab, et käsitades vaidlustatud kohtuotsuse punktis 49 GIS-i kui „kontrollimee[det],
— The second and third limbs, alleging infringement of Article 8 of Regulation No 3508/92 and of Articles 6(1) and 9(2) of Regulation No 3887/92
– Teine ja kolmas osa, mis käsitlevad määruse nr 3508/92 artikli 8 ja määruse nr 3887/92 artikli 6 lõike 1 ja artikli 9 lõike 2 rikkumist mis oli ette nähtud ühenduse õigusnormides, sest ametiasutused olid ette näinud mitte ainult määruse nr 3887/92 artikli 6 lõikes 4 ette nähtud neljal kriteeriumil, vaid kolmeteistkümnel kriteeriumil põhineva riskianalüüsi ning samuti põllumajanduslike maatükkide identifitseerimissüsteemi, mis põhines igal üksikul põllumajanduslikul maatükil ja mitte maatükkide rühmal.
The appellant contends that the method of proceeding which the Belgian authorities ought to have adopted, according to the Commission’s summary report, once a positive discrepancy had been identified between the declared area and the GIS area (implementation of an on-the-spot check or reduction of the area as compared with the declared area; ‘the measures omitted’), cannot be regarded as being compulsory, since they derive implicitly from the general obligation, resulting from Article 8 of Regulation No 3508/92 and Articles 6(1) and 9(2) of Regulation No 3887/92, to organise an effective system of inspection and supervision.
Apellatsioonkaebuse esitaja väidab, et tegutsemisviisi – mida Belgia ametiasutused oleksid komisjoni koondaruande kohaselt pidanud järgima juhul, kui tuvastatakse positiivne erinevus deklareeritud pindala ja GIS-pindala vahel (kohapealne kontroll, pindala vähendamine deklareeritud pindala suhtes; edaspidi ka „võtmata jäetud meetmed”) – ei saa pidada kohustuslikuks seetõttu, et see tuleneb kaudselt üldisest kohustusest korraldada tõhus kontrolli- ja järelevalvesüsteem, mis on sätestatud määruse nr 3508/92 artiklis 8 ja määruse nr 3887/92 artikli 6 lõikes 1 ning artikli 9 lõikes 2.
The Court of First Instance wrongly applied those provisions in the belief that they required the Belgian authorities adopt the measures omitted.
Esimese Astme Kohus kohaldas apellatsioonkaebuse esitaja väitel neid sätteid vääralt, leides, et nendest tulenevalt oleksid Belgia ametiasutused pidanud võtma võtmata jäetud meetmed.
Secondly, requiring the Belgian authorities to take the measures omitted would be incompatible with the explicit provisions of secondary Community law.
Teiseks on Belgia ametiasutuste kohustus võtta võtmata jäetud meetmed vastuolus ühenduse teiseses õiguses sõnaselgelt ettenähtuga.
On the one hand, that requirement is incompatible with Article 6(3) of Regulation No 3887/92, which requires on-the-spot checks only in respect of a significant sample equivalent to 5% of the aid applications.
Ühelt poolt on selline kohustus apellatsioonkaebuse esitaja väitel vastuolus määruse nr 3887/92 artikli 6 lõikega 3, mis näeb ette kohapealsed kontrollid vaid märkimisväärse valimi osas, mis vastab vähemalt 5% abitaotlustest.
To impose the measures omitted would, in practice, mean making the remote sensing method compulsory in the context of the administrative checks, when remote sensing was in fact a form of on-the-spot check.
Võtmata jäetud meetmete kohustuslikuks muutmine tähendaks tegelikkuses kaugseire metodoloogia kohustuslikuks muutmist halduskontrolli raames, samas kui kaugseire on apellatsioonkaebuse esitaja väitel tegelikult üks kohapealse kontrolli vormidest.
On the other hand, that same requirement is also incompatible with Article 9(2) of Regulation No 3887/92, which provides that the declared area should be reduced if it is greater than the area ‘actually determined’, that is to say, within the meaning of the judgment in Agrargenossenschaft Pretzsch, 45the area ascertained using on-the-spot checks.
Teiselt poolt on see kohustus vastuolus määruse nr 3887/92 artikli 9 lõikega 2, mis näeb ette deklareeritud pindala vähendamise juhul, kui see on suurem „kindlaksmääratud pindalast”, st kohtuotsuse Agrargenossenschaft Pretzsch 44kohaselt pindalast, mis on kindlaks määratud kohapealse kontrolli abil.
The requirement to reduce the area in the event of a positive discrepancy between the area declared and the area determined during an administrative check was not introduced until the beginning
Kohustus vähendada pindala, kui deklareeritud pindala ja halduskontrolli raames kindlaksmääratud pindala vahel esineb positiivne erinevus, kehtestati apellatsioonkaebuse esitaja väitel
Firstly, the appellant points out that, pursuant to Article 8 of Regulation No 3508/92 and Articles 6 and 7 of Regulation No 3887/92, the Member States enjoy wide discretion over the organisation of their integrated administration and control system, and that the Commission must respect that discretion.
Esiteks rõhutab apellatsioonkaebuse esitaja, et liikmesriikidel on määruse nr 3508/92 artikli 8 ja määruse nr 3887/92 artiklite 6 ja 7 kohaselt laiaulatuslik kaalutlusruum oma ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi loomisel ja et komisjon peab seda pädevust austama.
However, in ascertaining whether, in the exercise of that discretion, the Belgian authorities secured an effective inspection system, the Court of
Kuid kontrollides seda, kas Belgia ametiasutused on selle pädevuse teostamisel taganud tõhusa kontrollisüsteemi, jättis Esimese Astme Kohus apellatsioonkaebuse esitaja väitel ekslikult arvesse võtmata, et nimetatud ametiasutuste kehtestatud kontrollisüsteem läks tunduvalt kaugemale sellest,
agricultural parcels, obtained using the GIS, was not particularly reliable.
on käesoleval juhul a fortiori õigustatud, kuna GIS-i abil saadud põllumajanduslike maatükkide pindalad ei olnud just eriti usaldusväärsed.
The Commission maintains that the obligation to adopt the measures omitted is inherent in compliance with the existing legislation, which requires the Member States, in particular, to carry out administrative checks on all aid applications (Article 8(1) of Regulation No 3508/92) in order to guarantee ‘effective verification’ of compliance with the terms governing the grant of aid (Article 6(1) of Regulation No 3887/92).
Komisjon väidab, et kohustus võtta võtmata jäetud meetmed on olemuslikult seotud olemasolevate õigusnormide järgmisega, mis näevad liikmesriikidele eelkõige ette kohustuse viia kõigi abitaotluste osas läbi halduskontroll (määruse nr 3508/92 artikli 8 lõige 1), et oleks tagatud abi määramise tingimuste täitmise „tõhus kontroll” (määruse nr 3887/92 artikli 6 lõige 1).
Presented with the finding that there was a positive discrepancy between the declared area and the GIS area, it was not, in the Commission’s view, open to the Belgian authorities to take no action, thereby rendering ineffective the administrative checks for which Community law provides.
Komisjoni arvates ei saanud Belgia ametiasutused juhul, kui tuvastati positiivne erinevus deklareeritud pindala ja GIS-pindala vahel, jätta reageerimata, võttes nii kasuliku mõju ühenduse õiguses ettenähtud halduskontrollidelt.
Thirdly, the requirement to take the measures omitted is also incompatible with general principles of Community law, such as the principles of legal certainty and non-discrimination.
Kolmandaks on kohustus võtta võtmata jäetud meetmed apellatsioonkaebuse esitaja väitel samuti vastuolus selliste ühenduse õiguskorra üldpõhimõtetega nagu õiguskindluse ja mittediskrimineerimise põhimõte.
On the one hand, the end-result would be to penalise farmers, even where there had been no on-the-spot check, and when that possibility could not be inferred from clear and specific rules and could not, therefore, be anticipated by farmers.
Ühelt poolt tooks see kaasa põllumajandustootjatele sanktsioonide kohaldamise ka kohapealse kontrolli puudumisel, samas kui selline võimalus ei olnud selgetest ja sõnaselgetest eeskirjadest tuletatav ning põllumajandustootjad ei saanud seda järelikult ette näha.
On the other, that requirement would have the effect of discriminating against the Kingdom of Belgium as compared with all of the other Member States, which do not use a GIS based on individual agricultural parcels, but systems that are far less precise and effective in terms of administrative checks.
Teiselt poolt viib see kohustus Belgia Kuningriigi diskrimineerimiseni võrreldes kõigi teiste liikmesriikidega, kes ei kasutanud igal üksikul põllumajanduslikul maatükil põhinevat GIS-i, vaid halduskontrolli vaatepunktist tunduvalt ebatäpsemaid ja vähem tõhusaid süsteeme.
The Commission does not consider that to assert that that obligation exists entails the application of remote sensing methodology at the stage of the administrative checks.
Komisjoni arvates on välistatud, et nimetatud kohustuse olemasolu kinnitamine tingiks kaugseire metodoloogia kohaldamise halduskontrolli raames.
It points out that the use of aerial photographic images for the purposes of administrative checks is an option which the Belgian authorities have taken and is not the same as physical checks carried out using remote sensing.
Ta tuletab meelde, et aerofotode kasutamine halduskontrolli raames on üks Belgia ametiasutustele antud võimalustest ning et see on erinev kaugseire abil läbiviidavast füüsilisest kontrollist.
Fourthly, the Court of First Instance wrongly regarded a tolerance margin to be unacceptable in the context of the administrative checks.
Neljandaks leidis Esimese Astme Kohus ekslikult, et lubatud hälbe kohaldamine halduskontrolli raames on lubamatu.
The application of a tolerance margin is expressly provided for by Article 6(7) of Regulation No 3887/92 and is also envisaged for administrative checks, even in recommendations from the Commission itself 46and is particularly justified in this case, in which the data on the area of the
Lubatud hälbe kasutamine on apellatsioonkaebuse esitaja väitel sõnaselgelt ette nähtud määruse nr 3887/92 artikli 6 lõikes 7 ja seoses halduskontrolliga isegi komisjoni antud soovitustes 45ning selle kasutamine
46 — The appellant is referring to the document produced by the Directorate-General for Research and entitled ‘Technical recommendations for the financial year 2000’ No OL/I04/M2066/2000 and the annex to document No VI/8388/94 of the Directorate-General for Agriculture and Rural Development.
45 – Apellatsioonkaebuse esitaja viitab teadusuuringute peadirektoraadi dokumendile „Tehnilised soovitused 2000. aastaks” nr OL/I04/M2066/2000, mis on lisatud põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi dokumendile nr VI/8388/94.
As regards the abovementioned judgment in Agrargenossenschaft Pretzsch, the
Seoses viidatud kohtuotsusega Agrargenossenschaft Pretzsch väidab komisjon, et
OPINION OF MR MENGOZZI — CASE C-418/06 P of a tolerance margin in the context of the administrative checks on the area data, but only for data obtained when the system for identifying the agricultural parcels on the basis of orthoimagery is initially set up, and not for data obtained at later stages.
KOHTUJURIST MENGOZZI ETTEPANEK — KOHTUASI C-418/06 P sõnul küll ette lubatud hälbe kohaldamise pindalaga seonduvate andmete halduskontrolli raames, kuid seda vaid seoses andmetega, mis on saadud maatükkide identifitseerimissüsteemi algse loomise käigus ortofotode alusel, mitte nendega, mis on saadud hilisemates staadiumites.
Commission contends that paragraph 48 of that judgment, which the appellant cites, must be read taking account of the fact that, in the circumstances of that case, only an on-the-spot check could have made it possible to discover the infringement found.
ii) Hinnang selle otsuse punkti 48, millele apellatsioonkaebuse esitaja viitab, tuleb lugeda, arvestades tõigaga, et otsuses uuritud kohtuasja asjaoludel oli tuvastatud eeskirjade eiramist võimalik avastada üksnes kohapealse kontrolli käigus.
It points out that, in paragraph 40 of that judgment, the Court makes no distinction between administrative checks and on-the-spot checks when it states that ‘the finding of a difference between the area declared and the area actually determined in the course of checks carried out by the competent authorities entails, by itself, the application of a penalty.’
Komisjon juhib tähelepanu sellele, et kõnealuse otsuse punktis 40 ei tee Euroopa Kohus vahet haldus- ja kohapealsetel kontrollidel, kui ta märgib, et „erinevuse tuvastamine deklareeritud pindala ja pädevate ametiasutuste teostatud kontrollide raames kindlaksmääratud pindala vahel tingib iseenesest sanktsiooni kohaldamise”.
In addition, Article 31(2) of Regulation No 2419/2001 merely clarifies what already follows from Article 9(2) of Regulation No 3887/92.
Teiselt poolt sätestatakse määruse nr 2419/2001 artikli 31 lõikega 2 lihtsalt sõnaselgelt see, mis tuleneb juba määruse nr 3887/92 artikli 9 lõikest 2.
The way in which the Court of First Instance construed the legislation at issue is not contrary to the principles of legal certainty and non-discrimination.
Tõlgendus, mille Esimese Astme Kohus andis kõnealustele õigusnormidele, ei ole komisjoni väitel vastuolus õiguskindluse ja mittediskrimineerimise põhimõtetega.
On the one hand, the Court of First Instance stated in its judgment that the Belgian authorities had the possibility of carrying out on-the-spot checks.
Ühelt poolt meenutas Esimese Astme Kohus otsuses, et Belgia ametiasutustel oli võimalus viia läbi kohapealseid kontrolle.
On the other, once they had opted for a particular method of checking, the Belgian authorities had to abide by that method and ensure that the checks were effective, pursuant to Article 6(1) of Regulation No 3887/92.
Teiselt poolt oleksid Belgia ametiasutused pidanud pärast ühe kindla kontrollimeetodi valimist selle juurde kindlaks jääma ja tagama kontrollide tõhususe vastavalt määruse nr 3887/92 artikli 6 lõikele 1.
The complaints raised in connection with the first three limbs of the second ground of appeal may be considered together, since they are all essentially designed to demonstrate that, in the judgement under appeal, the Court of First Instance wrongly held that Article 8 of Regulation No 3508/92 and Article 6(1) and 9(2) of Regulation No 3887/92 should be construed as meaning that, in circumstances such as those of this case, they required the Belgian authorities to take the measures omitted.
Teise väite esimese kolme osa raames esitatud etteheiteid võib käsitleda koos, kuna need on kõik sisuliselt suunatud selle tõendamisele, et Esimese Astme Kohus leidis vaidlustatud kohtuotsuses ekslikult, et määruse nr 3508/92 artiklit 8 ja määruse nr 3887/92 artikli 6 lõiget 1 ja artikli 9 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et käesoleva juhuga sarnasel juhul tuleneb neist Belgia ametiasutustele kohustus võtta võtmata jäetud meetmed.
In support of its contention, the appellant advances arguments based on the text of those provisions, on other provisions of Article 6 of Regulation No 3887/92 and on general principles of Community law.
Sellise teesi toetuseks esitab apellatsioonkaebuse esitaja lisaks nimetatud sätete sõnastusel põhinevatele argumentidele ka argumendid, mis tuginevad määruse nr 3887/92 artikli 6 teistele sätetele ja ühenduse õiguse üldpõhimõtetele.
Finally, in the Commission’s view, the tolerance margin under Article 6(7) of Regulation No 3887/92 concerns on-the-spot checks exclusively.
Lõpetuseks leiab komisjon, et määruse nr 3887/92 artikli 6 lõikes 7 viidatud lubatud hälvet kohaldatakse vaid seoses kohapealsete kontrollidega.
The Commission’s own recommendations, which the appellant has cited, certainly provide for the application
Soovitused, millele apellatsioonkaebuse esitaja viitab, näevad tema
Before I embark on an analysis of those arguments, I would point out — as, moreover, did the Court of First Instance in the judgement under appeal — that it is established caselaw that where the Commission
Enne neid argumente uurima asumast tuletan meelde, nagu seda on vaidlustatud kohtuotsuses muuseas teinud ka Esimese Astme Kohus, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei pea komisjon juhul,
refuses to charge certain expenditure to the EAGGF on the ground that it was incurred as a result of a breach of Community rules for which a Member State can be held responsible, the Commission is not required to demonstrate exhaustively that the checks carried out by the Member States are inadequate or that the figures supplied by them are incorrect, but is required to provide evidence of the serious and reasonable doubt it entertains concerning the checks carried out by the national authorities or concerning the correct application of the Community law in force.
kui ta keeldub teatavaid kulutusi EAGGF-i kuludesse kandmast põhjendusel, et need on tekkinud liikmesriigile süüks pandavate ühenduse õigusnormide rikkumiste tulemusena, ammendavalt ära näitama, et liikmesriigi poolt tehtud kontrollid on ebapiisavad või et edastatud arvandmed ei vasta tegelikkusele, vaid komisjon peab esitama tõendeid siseriiklike ametiasutuste tehtud kontrollide või kehtivate ühenduse õigusnormide nõuetekohase kohaldamise suhtes tekkinud tõsise ja põhjendatud kahtluse kohta.
The reason for this mitigation of the burden of proof on the Commission is that it is the State which is best placed to collect and check the data required for the clearance of EAGGF accounts, and which is consequently required to adduce the most detailed and comprehensive evidence that its checks are actually carried out and, if appropriate, that the Commission’s assertions are incorrect. 47
Seda komisjoni tõendamiskohustuse vähendamist selgitab asjaolu, et riik on ETAPF-i raamatupidamisarvestuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks vajalike andmete kogumisel ja kontrollimisel paremas olukorras, järelikult on riigi kohustus esitada kontrollide toimumise ning – kui see on asjakohane – siis ka komisjoni väidete ebatäpsuse kohta võimalikult üksikasjalikke ja täielikke tõendeid. 46
At paragraph 52 of the judgment under appeal, the Court of First Instance acknowledged that the Community legislation in force at the relevant time did not expressly require the Belgian authorities to adopt the measures omitted in response to the anomalies that were uncovered.
Esimese Astme Kohus leidis vaidlustatud kohtuotsuse punktis 52, et asjaomasel perioodil kehtinud ühenduse õigusnormidest ei tulenenud Belgia ametiasutustele sõnaselgelt kohustust võtta hälvete tuvastamise korral võtmata jäetud meetmed.
However, it deduced that obligation, by implication, from Article 8 of Regulation No 3508/92 and Art -icles 6(1) and 9(2) of Regulation No 3887/92.
Esimese Astme Kohus tuletas nimetatud kohustuse aga kaudselt määruse nr 3508/92 artiklist 8 ja määruse nr 3887/92 artikli 6 lõikest 1 ning artikli 9 lõikest 2.
It follows that the Court of First Instance was right to focus, in its analysis, on ascertaining whether the results of the checks which the Commission carried out were such as to cause it to entertain serious and reasonable doubt it concerning the effectiveness of the checks which the Belgian authorities had conducted in this case.
Sellest tulenevalt toimis Esimese Astme Kohus õigesti, kui ta oma analüüsi käigus püüdis välja selgitada, kas komisjoni tehtud kontrollide tulemused olid sellised, mis võisid tekitada selles institutsioonis tõsiseid ja põhjendatud kahtlusi Belgia ametiasutuste poolt käesolevas kohtuasjas läbi viidud kontrollide tõhususe osas.
In that connection, in relation to the first complaint raised by the Commission in the summary report, the Court of First Instance upheld the complaint, after first finding that a positive discrepancy between the declared area and the GIS area constituted ‘an anomaly indicating a potential irregularity in the aid application’, and that the Belgian authorities were required
Selles suhtes tegi Esimese Astme Kohus komisjoni poolt koond -aruandes tehtud esimese etteheite osas positiivse järelduse, olles esiteks sedastanud,
47 — Case C-335/03 Portugal v Commission [2005] ECR I-2955, paragraph 68, and the caselaw cited therein.
46 – 14. aprilli 2005. aasta otsus kohtuasjas C-335/03: Portugal vs. komisjon (EKL 2005, lk I-2955, punkt 68 ja viidatud kohtupraktika).
It is true that, according to the Court’s caselaw, as cited by the Court of First Instance, the obligation to adopt certain supervisory measures and inspection procedures not expressly imposed on the Member
Teise väite esimese kolme osaga esitatud peamine küsimus seisneb sisuliselt selles, kas Esimese Astme Kohus tõlgendas sel moel vääralt nimetatud sätetest liikmesriikidele tulenevate kohustuste ulatust.
It does not seem to me, in this case, that that obligation can give rise to the consequences which the Commission and Court of First Instance have drawn from it vis-à-vis the Belgian authorities.
Kuid minu arvates ei saa sellisest kohustusest tuleneda käesolevas kohtuasjas Belgia ametiasutustele tagajärjed, mis on sellest tuletanud komisjon ja Esimese Astme Kohus.
The integrated administration and control system established by Regulation No 3508/92 and Regulation No 3887/92 (‘the IACS’) is designed, according to the Court, ‘to make administrative and control mechanisms more effective’.
Määrustega nr 3508/92 ja 3887/92 kehtestatud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (edaspidi „GISC”) eesmärk on Euroopa Kohtu kohaselt „haldamise ja kontrolli tõhustamine”.
It is based, for that purpose, first and foremost on the declarations farmers provide in the aid ap -plications.
Sel eesmärgil tugineb see süsteem eelkõige põllumajandustootjate abitaotluses tehtud deklaratsioonidele.
The Court has pointed out that ‘[a]n effective procedure presupposes that the information to be provided by an applicant for aid [pursuant to Article 6 of Regulation No 3887/92] is complete and accurate from the outset in order that he may make a proper application for the grant of compensatory payments and avoid the imposition of penalties’. 50
Euroopa Kohus on märkinud, et „tõhusa menetluse eeltingimuseks on see, et abi taotleja esitatud teave oleks täielik ja täpne algusest peale, et võimaldada tal esitada nõuetekohane taotlus hüvitiste määramiseks ja vältida sanktsioonide kohaldamist”. 49