natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In these countries, high population growthand other structural reasons are preventingtheir economic growth from leading to ahigher standard of living for the majority ofthe population, which is why the Euro-Mediterranean region and the EU havebecome one of the geographical areas withthe greatest migratory movements, in termsof both size and intensity. ese are furthercompounded by large population groupsfrom Latin America, Sub-Saharan Africaand South-East Asian countries.
Uute toodete ja uuenduslike protsesside arendamine sotsiaalmajandusettevõtetes nõuab neiltkoostööalgatuste hoogustamist ülikoolikeskustega, mis loovad ja edastavad teadmisi.Teadustöö võrgustikud ja vahetusvõrgustikud nimetatud teaduskeskuste ja sotsiaalmajanduse spetsialistide vahel annavadpanuse vajaliku sotsiaalmajandust puudutava teadmistebaasi laiendamisse ja teadmiste levitamisse kogu Euroopas,nagu sedaviimastel aastatel on tehtud.
Owing to their specific characteristics, theSE actors can play a major role both inintegrating the immigrant population andin developing trade flows within the EUand between Europe and the southernshores of the Mediterranean.
EL peab väga oluliseks eesmärki tugevdadaintegreeritud Euroopa ruumi, kus sotsiaalset ja majanduslikku ebavõrdsust 15-liik-melise ELi ja 12 Ida- ja Lõuna-Euroopa uueliikmesriigi vahel vähendatakse ning seekaotatakse nii kiiresti kui võimalik.
As a result, even more than before, themember countries and the European Commission must undertake concretecommitments to make the SE not only aneffective instrument to achieve particularpublic policy objectives in the generalinterest but also, in itself (i.e. cooperativism,mutualism, associationism and generalinterest initiatives by civil society), anobjective in its own right, indispensable forthe consolidation of a developed society andthe values associated with the Europeansocial model.At this point, theorganisations that represent the SE have animportant part to play by presentinginitiatives and proposals to the EUinstitutions, political parties, trades unions,universities and other organisations thatrepresent civil society.
Euroopa sotsiaalmajanduse hiljutine ja tulevane areng oli ja on tugevalt mõjutatudmuutustest selle toimimise keskkonnas,eriti muutustest turgudel, mis on üha enamglobaliseerunud ja mida järjest enam iseloomustab tihedam konkurents, detsentraliseerimine ja tootmise ümberpaigutaminening muutused valitsuste tegutsemises, mison selgelt suunatud avalike teenuste järkjärgulise dereguleerimise ja erastamise poole.Koos uute sotsiaalsete probleemide (rahvastiku vananemine, massiline ränne jne)esilekerkimisega ei paku need muutusedsotsiaalmajandusele mitte ainult suuremaidkasvuvõimalusi, vaid põhjustavad ka välja-
The SE, the new enlarged European Union and the development of anintegrated Euro-Mediterranean space
Nendes riikides ei lase rahvastiku suurenemine ja muud struktuurilised põhjused ma-
The educational system, researchand exchange networks, theuniversity and the SE
Uus sotsiaalmajandus kujuneb Euroopa Liidus ühiskondliku kasu keskmenaplura-listlikus majandussüsteemis avaliku sektorija erasektori kapitalistliku majanduse kõrval.
INTRODUCTION. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5
SISSEJUHATUS. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5
POLITICAL PRIORITIES. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7
POLIITILISED PRIORITEEDID . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7
The renewed Lisbon Agenda and Competitiveness . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Uuendatud Lissaboni tegevuskava ja konkurentsivõime . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
7Sustainable Development . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
7Säästev areng . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
8Climate change, Energy policy and Environmental protection . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9European social model . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9
8Kliimamuutused, energiapoliitika ja keskkonnakaitse. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
IAESCSI (International Association of Economic and Social Councilsand Similar Institutions) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
IAESCSI (Majandus- ja Sotsiaalnõukogude ja Samalaadsete Institutsioonide RahvusvahelineAssotsiatsioon) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
Euromed countries . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10Enlargement . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Euroopa ja Vahemere piirkonna partnerlus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11• Western Balkans and Croatia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11• Lääne-Balkani riigid ja Horvaatia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11• Türgi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11Bilateral relations . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11• EU-India . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11Kahepoolsed suhted . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11• EL-India . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11• EL-Hiina . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11
THE ROLE OF THE EESC IN THE EUROPEAN UNION. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
EMSK ROLL EUROOPA LIIDUS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
The Constitutional Treaty, Institutional reform and the Celebration of the 50th
Põhiseaduse leping, institutsiooniline reform ja ELi 50. aastapäeva tähistamine . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
Upgrading the profile of the EESC among the EU institutions. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
EMSK nähtavuse suurendamine ELi institutsioonide hulgas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
European Parliament . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Euroopa Parlament. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
14The Council and its Presidencies . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
14Nõukogu ja eesistujad . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
14European Commission . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14
14Euroopa Komisjon . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14
Relations with the national Economic and Social Councils (ESCs). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15
Suhted riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogudega . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15
Dialogue with Civil Society in Europe. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15
Dialoog Euroopa kodanikuühiskonnaga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15
THE COMMITTEE’S OWN AFFAIRS. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
KOMITEE SISEKÜSIMUSED . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
Renegotiating the Cooperation Agreement with the Committee of the Regions (CoR) . . . . . . . . . . . . . 17
Läbirääkimised koostöölepingu üle Regioonide Komiteega . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
Functioning of the Committee: Fewer and better opinions, better follow-up. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
Komitee toimimine: arvamuste ja nende järelmeetmete parendamine . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
Streamlining plenary sessions and politicising Bureau meetings. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
Täiskogu istungite lihtsustamine ja juhatuse koosolekute politiseerimine. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
Communication policy. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
Teabevahetuspoliitika. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
Modernising further the administration (Secretariat). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
Administratsiooni edasine kaasajastamine. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
CONCLUSION. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 20
JÄRELDUSED . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 20
Programme of the President Dimitris Dimitriadis 2006-2008
President Dimitris Dimitriadise tööprogramm 2006–2008
Mr Dimitris Dimitriadis, President of the European Economic and Social Committee 2006-2008.
Dimitris Dimitriadis, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president 2006–2008
My programme will not be in contradiction with the programme of my predecessor [Anne-Marie Sigmund].My priorities are different, but as the primus inter pares of our Assembly, it is my honour and duty torepresent the interests of the socio-professional organisations and of its members.
Minu tööprogramm ei ole vastuolus minu eelkäija (Anne-Marie Sigmund) programmiga. Minu prioriteedidon erinevad, aga olles meie täiskogu primus inter pares– esimene võrdsete seas –, on minu au ja kohustusesindada ühiskondlik-ametialaste organisatsioonide ja komitee liikmete huve.
The leitmotiv of my programme is the same one as in my Inaugural Speech: “Entrepreneurship with a humanface”.
Minu programmi juhtmõte on sama, mille esitasin oma avakõnes:„Inimlik ettevõtlus”.
Our Europe needs to encourage entrepreneurship (“Unternehmergeist”)at all levels of society and in all itsforms in order to face the challenges that lie more than ever ahead of us.
Euroopa peab soodustamaettevõtlikkust kõigil ühiskonnatasandeil ning kõigis vormides, et vastata väljakutsetele, mida on varasemastveelgi rohkem.
Entrepreneurship is the key to facingthe challenges of globalisation, creating new jobs and innovation having always in mind the social andenvironmental issues.
Ettevõtlikkus on võti globaliseerumise väljakutsetega võitlemiseks, uute töökohtade loomiseksning uuendustegevuseks, kusjuures alati tuleb arvesse võtta sotsiaalseid ja keskkonnaküsimusi.
It is not an objective in itself, but it is rather a mental state we must adopt not only forbusiness but also in our daily life. The ultimate purpose is to preserve our European social model – which is anexample to other parts of the world – and to tailor it accordingly in order to be able to face the threats resultingfrom global competition, and important demographic changes.
See ei oleeesmärk iseenesest, vaid pigem hoiak, mille peame võtma mitte ainult ettevõtluses, vaid ka igapäevaelus.Lõppeesmärk on säilitada Euroopa sotsiaalmudel, mis on eeskuju ülejäänud maailmale, ning kohandada seda nii,et suudaksime toime tulla globaalsest konkurentsist ja märkimisväärsetest demograafilistest muutustesttulenevate ohtudega.
Being myself an entrepreneur,I know very well that time is precious and that is the reason why I have focused myprogramme on essential priorities and tried to be concrete, practical and measurable.
Kuna olen ise ettevõtja, tean väga hästi, et aeg on kallis. Seetõttu olen oma programmis keskendunud olulisteleprioriteetidele ning püüdnud koostada konkreetse, praktilise ja mõõdetava tööprogrammi.
− My political, thematic priorities;
Programm on jaotatud kolmeks osaks: − minu poliitilised ja temaatilised prioriteedid,
− The role of the EESC in the context of the European Union;
− EMSK roll Euroopa Liidus,
− The Committee’s own affairs.
− komitee siseküsimused.
First of all,I am particularly grateful to all the members who responded to my request for personal contributions.They are all valuable and well targeted, I have particularly taken into consideration the suggestions reflecting abroad consensus.
Esiteks olen väga tänulik kõigile liikmetele, kes vastasid minu palvele lisada oma isiklik panus.
If you find no trace of your suggestions in this programme, it does not mean that I havedisregarded them: they are in a file and I will continue to refer to them during the implementation of myprogramme.
Need panused on väärtuslikud ja sihipärased ning eelkõige olen arvestanud ettepanekutega, mille osas on ulatuslik üksmeel.Kui te ei leia programmis jälgegi oma ettepanekutest, ei tähenda see, et olen need kõrvale jätnud: need onolemas ja programmi rakendamisel võtan neid edaspidi arvesse.
Likewise, new ideas are always welcome.
Samuti on alati teretulnud uued ideed.
POLITICAL PRIORITIES
POLIITILISED PRIORITEEDID
Globalisation imposes three kinds of challenge to the EU:an economic one,an intellectual one (concerning education, innovation and research) andthe one of governance.The Greek philosopher Demosthenes wrote already2400 years ago:one has to prefer words that save above words that please.We cannot stop the evolution which makes some economic sectors sufferfrom globalisation.
Globaliseerumine esitab ELile kolm väljakutset: majanduslik,intellektuaalne (haridus, uuendustegevus ja teadusuuringud) ningvalitsemise väljakutse. Kreeka filosoof Demosthenes kirjutas juba 2400aastat tagasi: „eelistada tuleb sõnu, mis päästavad, mitte mis meeldivad”.Me ei saa peatada arengut, mille tulemusel mõned majandussektoridkannatavad globaliseerumise tõttu.
Our task is to coach and to correctly canalise it, to findthe adequate solutions, in order to keep up with global competition in anever faster changing world.
Meie ülesanne on juhendada,globaliseerumist õigesti suunata ja leida kohased lahendused, etsuudaksime globaalse konkurentsiga järjest kiiremini muutuvas maailmassammu pidada.
The challenge of globalisation must constitutea new engine for the European integration: European citizens start beingaware that only the national framework alone is not sufficient to makethings better and they become eager to “see through” their national“curtain” the real human, tailored by their needs, European Union.
Globaliseerumise väljakutsest peaks saama Euroopaintegratsiooni uus mootor: Euroopa kodanikud hakkavad mõistma, etasjade parandamiseks ei piisa ainult riiklikust raamistikust ning nadtahavad „näha läbi oma riikliku kardina”tõelist, inimlikku Euroopa Liitu, misvastab nende vajadustele.
The European Union is,with its current 25 Member States,already the most important economic union in the world.
Euroopa Liit oma 25 liikmesriigiga on juba kõige olulisem majandusliitmaailmas.
Whatremains to be done is to “unify” the voice and the needs of all the European citizens towards a political and social unionand not just an economic one.
Nüüd on vaja ühendada kõigi Euroopa kodanike hääl ja vajadusedmitte ainult majandusliku, vaid ka poliitilise ja ühiskondliku liidu suunas.
In this context the European Economic and Social Committee has an important role to play, both as a structure with itsvarious organs and via your valuable contributions as members.
Siinkohal on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel oluline roll: nii meie institutsioonil oma eri organitega kui ka liikmeteväärtuslikel panustel.
As Europeans and members of your national andinternational organisations, you are the key and focal points for diffusing the European ideas, needs, expectations thusmaking people aware of the importance of the EU’s decisions in their daily lives, but also for transferring the Europeancitizen’s echo to the EU and its institutions.
Eurooplastena ning oma riiklike ja rahvusvaheliste organisatsioonide liikmetena on teil võtmeroll Euroopa ideede, vajaduste ja ootuste levitamisel, teadvustades inimestele ELi otsuste tähtsust nende igapäevaelus, agaka viies Euroopa kodanike hääle ELi ja selle institutsioonideni.
No policy and no programme will be effective without each of you taking an active part in it by multiplying the effectsand providing feedback on its implementation.
Ükski poliitika ega programm ei ole tõhus ilma teie aktiivse osaluseta, mille raames suurendate selle mõju ja annatetagasisidet rakendamise kohta.
I strongly believe that the most important political instrument of the European Union to face globalisation is the renewed Lisbon agenda.At the 2005 Spring Summit,in order to revitalise the process, it was decided to concentrate the priorities on:
Usun, et Euroopa Liidu kõige olulisem poliitiline vahend globaliseerumisega kohanemiseks on uuendatud Lissabonitegevuskava. 2005. aasta kevadisel tippkohtumisel otsustati Lissaboni protsessi taaselustamiseks keskenduda järgmisteleprioriteetidele:
− stimulating growth and jobs;
− majanduskasvu ja töökohtade edendamine;
− measures to encourage research, innovation andcompetitiveness.
− teadusuuringute, uuendustegevuse ja konkurentsivõime edendamine.
Progress has been made but still much remains to be done.
Edu on juba saavutatud, aga teha on vaja veel piisavalt.
The EESC will contribute under my Presidency to the success of the renewed Lisbon strategy and support the related initiatives of the European Union.
Minu ametiajal annab komitee oma panuse uuendatud Lissaboni strateegiaõnnestumiseks ning toetab Euroopa Liidu sellega seotud algatusi.
Oneconsiderable contribution is to facilitate networking between the worlds ofresearch and innovation, industrial applications and training.
Üksmärkimisväärne panus on suhtlemise lihtsustamine teadus- ja uuendustegevuse,tööstusliku rakendamise ja koolituse ringkondade vahel.
We should focusespecially on small and medium-sized enterprises, where most jobs andinnovations are created.
Eelkõige peaksimekeskenduma väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, kus luuakse enamiktöökohti ja toimub peamine uuendustegevus.
I am convinced that the introduction of better regulations at a European andnational level (as recommended by our Single Market Observatory), thesimplification of administrative burdens at a local level, will generate growth,jobs and risk-taking behaviour.
Olen veendunud, et parem õigusloome Euroopa ja liikmesriikide tasandil (naguon soovitanud meie ühtse turu seireüksus) ja halduskoorma kergendaminekohalikul tasandil aitab kaasa majanduskasvule ja uutele töökohtadele ningjulgustab riske võtma.
This subject is a top priority of the incoming German Presidency of the Council and I warmly welcome this approach.
See teema on Saksamaa algava eesistumise ükspeamistest prioriteetidest ning ma tervitan väga seda lähenemisviisi.
A policy objective closely linked to the renewed Lisbon agenda is sustainable development.
Uuendatud Lissaboni tegevuskavaga tihedalt seotud poliitiline eesmärk on säästev areng.
The first meeting of the new Sustainable Development Observatory (SDO) was held on 7 December 2006, and a majorconference is planned for Spring 2007 on Climate Change and Clean Energy.
7. detsembril 2006 toimus uue säästva arengu seireüksuse esimene koosolek ning 2007. aasta kevadeks onkavandatud suur konverents kliimamuutuste ja puhta energia teemal.
It should focus particularly on businessand its contribution to positive and innovative solutions.
Selle keskpunktis on eelkõige ettevõtted ningpositiivsete ja uuenduslike lahenduste leidmine.
The SDO should encourage networks of interested partners, develop contacts with the numerous organisationsdealing with sustainable development at economic and social level, with the European Environment Agency and Eurostat.
Säästva arengu seireüksus peaks edendama huvitatud partnerite võrgustikke, arendama kontakte paljudeorganisatsioonidega, mis tegelevad säästva arenguga majanduslikul ja ühiskondlikul tasandil, ning Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Eurostatiga.
In our times, the political agendas change almost daily and that leads me to the new top priority that has just beenpromoted by the European Commission, namely climate change and energy policy.
Tänapäeval muutuvad poliitilised tegevuskavad peaaegu iga päev ning see viib mind järgmise peamise prioriteedini,millele Euroopa Komisjon on just tähelepanu pööranud, nimelt kliimamuutusteni ja energiapoliitikani.
In his speech to the German Bundestag on 30November 2006, Mr José Manuel Barroso statedthat “Europe is in the forefront in this area and hasevery intention of continuing to play a leadingrole”.
30. novembril 2006 ütles José Manuel Barroso oma Saksa Liidupäevas peetud kõnes, et „Euroopa on sellesvaldkonnas esirinnas ning kavatseb juhtrolli igal juhuljätkata”.
However the EU must “involve itsinternational partners in meeting this challengeand provide assistance to the developingcountries so that they can join our efforts.
Ometi peab EL „kaasama oma rahvusvahelisedpartnerid selle väljakutse lahendamiseks ja andma abiarenguriikidele, et nad saaksid meie jõupingutustegaühineda.
Thestakes are such that we should explore thesequestions together with imagination and astrong political will”.
Seis on selline, et peaksime neid küsimusiarutama üheskoos loovalt ja tugeva poliitilise tahtega.”
Energy policy has climbed to the top of the EUagenda because of the fast-growing demandof it in the developed and developingcountries and it is an important element forsustainable development, climate change, transport andhuman well-being.
Energiapoliitika on liikunud Euroopa prioriteetideesirinda, sest energianõudlus kasvab kiiresti niiarenenud kui ka arenguriikides ning see on säästvaarengu, kliimamuutuste, transpordi ja inimesteheaolu seisukohalt oluline element.
The EU imports around 50% of its energy and thereforesolutions must be found by increased energy efficiency and diversification of energy sources, supplycountries and supply channels.
EL impordibumbes 50% oma energiast, seetõttu tuleb leidalahendused, mis suurendavad energiatõhusust ja muudavadenergiaallikad, tarneriigid ja tarnekanalid mitmekesisemaks.
Significant reductions in global emissions over the next few decades have becomeunavoidable.
Järgmistel kümnenditel onheitmekoguste märkimisväärne vähendamine kogu maailmas muutunud vältimatuks.