natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the case of non compliance with regulations, the Commission has several means of action which it may take against a member state: suspension ofaid from the European Fisheries Fund, withdrawal of Community contribution to control expenditure, closing of certain fisheries and the banning of quota transfers.
Eeskirjade rikkumisel rakendab komisjon liikmesriigi vastu erinevaid kehtestatud sanktsioone – Euroopa Kalandusfondi antava abi peatamine, kontrollimeetmetega seotud kulutuste ühendusepoolse rahastamise peatamine, teatavate püügipiirkondade sulgemine või kvootide ülekandmise keelustamine.
Council Regulation (EC) No 1224/2009 of 20November 2009 establishing a Community control system for ensuring compliance with the rules of the Common Fisheries Policy – OJ L 343 of22.12.2009.
Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks – ELT L 343, 22.12.2009.
MARITIME AFFAIRS AND FISHERIES
MERENDUS JA KALANDUSASJAD
Europe from the perspective of its seas here do Spanish fishing fleets operate?
Vaade Euroopale merelt illistes meredes püüavad Hispaania püügilae- vad?
What ferry routes cross the North Sea?
Millised praamiliinid läbivad Põhjamerd?
W tidal range in the Gulf of Finland?
Kui suur on tõusu-mõõna vahe Soome lahes?
What are the main freight sea ports in Greece?
Millised on Kreeka peamised kaubasadamad?
What is the hake quota for France?
Kui suur on Prantsusmaale eraldatud merluusikvoot?
What is the population density in Sicilian coastal areas?
Milline on rahvastiku asustustihedus Sitsiilia rannikul?
The answers to all these questions – and more – can now be found in just a few clicks on the new website of the European Atlas of the Seas.
Vastused kõikidele neile küsimustele – ja loomulikult veel paljudele teistelegi – on nüüdsest vaid mõne hiirekliki kaugusel Euroopa merendusatlases.
• Requires Flash Player.
• Vajab kasutamiseks vaid Flash Playeri installeerimist
• Available in English, French and German.
• Kasutatav inglise, saksa ja prantsuse keeles
• Reliable statistics and scientific data.
• Usaldusväärsed statistilised ja teaduslikud andmed
• Sources always identified.
• Alati viidatud allikad
• Links to additional information.
• Välislingid põhjalikuma teabe hankimiseks
The European Atlas of the Seas
Euroopa merendusatlas
• Regularly updated data.
• Regulaarselt ajakohastatavad andmed
Users can visualise the distribution of quotas or catches by country, fishing zone or species.
Võimalik on vaadata püügikvootide ja väljapüütud koguste jaotumist riikide, püügipiirkondade või väljapüütavate liikide lõikes.
The transport statistics can be used to display ferry routes and statistics on passenger traffic.
Transporti hõlmavate statistiliste andmete abil on võimalik saada teavet praamiliinide kohta ning näha reisijate arvu puudutavaid statistilisi andmeid.
SOCIETY
ÜHISKOND
The state of coastal erosion or the sea level rise index: all this and more can be found in the Atlas.
Atlas võimaldab saada teavet ranniku erosiooniseisundi või merepinna tõusu indeksi kohta.
The theme ‘Society’ shows the population density of coastal regions and densities can be refined up to the regional level (NUTS 3).
Rubriigist “Ühiskond” on võimalik saada andmeid selle kohta, kui olulise osa rahvastikust moodustab rannikuasustus, andmeid on võimalik täpsustada kuni kohaliku tasandini (NUTS 3).
Ex-post evaluation of the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG) 2000-2006
Kalanduse arendusrahastu (FIFG) aastateks 2000–2006 järelhindamine
Europe Direct is a service to help you find answersto your questions about the European Union.
„Europe Direct“ on teenistus, mis aitab leida vastused Euroopa Liitu puudutavatele küsimustele.
(*) Certain mobile telephone operators do not allow access to 00 800 numbersor these calls may be billed.
(*) Teatud juhtudel ei võimalda mobiilsideoperaatorid helistamist 00800 numbritele või on need kõned tasulised.
Executive summary – March 2010
Kommenteeritud kokkuvõte – Märts 2010
Directorate-General for Maritime Affairs and Fisheries
Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat
The ex-post evaluation of Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG) 2000–06 was conducted by Ernst & Young in cooperation with AND International, COGEA and Eurofish. In line with the requirements of Regulation 1260/1999, Article 43, it aims to: n u l l Page 5
Kalanduse arendusrahastu (FIFG) aastateks 2000–2006 järelhindamise viis läbi konsortsium, kuhu kuuluvad Ernst & Young, AND International, COGEA ja Eurofish. Vastavalt määruse nr 1260/1999 artiklile 43 on järelhindamise eesmärk: n u l l Page 5
1 General presentation of the evaluation and of the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG)
1 Ülevaade hindamisest arendusrahastust (FIFG)
The Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG) was created in 1993 as the specific financial instrument dedicated to fisheries structural policy.
1993. aastal loodud kalanduse arendusrahastu (FIFG) on sihtotstarbeline rahastamisvahend kalanduse struktuuripoliitika toetamiseks.
First established through Regulation (EC) No 2080/93, the FIFG became the structural pillar of the CFP and therefore an essential component of European strategy in the fisheries sector.
Määrusega nr 2080/93 loodud kalanduse arendusrahastu on kujunenud ühise kalanduspoliitika nurgakiviks ja moodustab seega olulise osa Euroopa kalandusvaldkonna strateegiast.
In 2007 the FIFG was replaced by the European Fisheries Fund (EFF), set up by Council Regulation (EC) No 1198/2006, which will continue until 2013.
Alates 2007. aastast asendab kalanduse arendusrahastut Euroopa kalandusfond (European Fishery Fund – EFF), mis loodi nõukogu määrusega nr 1198/2006 ja kestab 2013. aastani.
The objectives assigned to the FIFG for the 2000-2006 period as defined in Council Regulation (EC) No 1263/1999 were as follows:
Vastavalt nõukogu määrusele nr 1263/1999 on kalanduse arendusrahastu eesmärgid aastateks 2000–2006 järgmised:
− contributing to achieving a sustainable balance between resources and their exploitation;
− aidata tagada kalavarude tasakaalukat ja säästlikku kasutamist;
− strengthening the competitiveness of structures and developing economically viable enterprises in the sector;
− tugevdada struktuuride konkurentsivõimet ja arendada majanduslikult elujõulisi ettevõtteid selles sektoris;
− improving market supply and the value added to fishery and aquaculture products;
− parandada turu varustamist ning tõsta kalandus- ja vesiviljelustoodete lisandväärtust;
− contributing to revitalising areas dependent on fisheries and aquaculture.
− aidata kaasa kalandusest ja vesiviljelusest sõltuvate piirkondade ergutamisele.
Community financial assistance under the FIFG could be granted for the implementation of operations organised under six priority axes and 20 measures as follows:
Kalanduse arendusrahastut kasutatakse ühenduse finantsabi eraldamiseks tegevusvaldkondadele, mis vastavad kuuele esmatähtsusega suunale ja kahekümnele abinõule kooskõlas alltoodud tabeliga.
Priority axis 2: Fleet renewal renewal
I esmatähtsusega suund: püügikoormuse kohandamine
Priority axis 3: Protection and
IV esmatähtsusega suund: muud abinõud
Priority axis 3: Protection and
V esmatähtsusega suund: tehniline abi
Priority axis 5: Technical
II esmatähtsusega suund: laevastiku uuendamine ja moderniseerimine
Priority axis 5: Technical the fishing effort the fishing effort and modernisation and modernisation development of aquatic development of aquatic measures measures assistance assistance resources, aquaculture, fishing resources, aquaculture, fishing ports facilities, processing and ports facilities, processing and marketing and inland fishing marketing and inland fishing
III esmatähtsusega suund: veeelusressursside, vesiviljeluse, kalasadamate sisseseade, töötlemise ja turustamise ning siseveekalapüügi kaitse ja arendamine
•Measure 11: scrapping
• Abinõu 51: tehniline abi
Measure 11: scrapping
• Abinõu 11: vanametalliks lammutamine
•Measure 41: small-scale
• Abinõu 21: uute aluste ehitamine • Abinõu 31: vee-elusressursside • Abinõu 41: väiksemahuline kaitse ja arendamine rannapüük
•Measure 42: socio—
• Abinõu 42: sotsiaalmajanduslikud abinõud
Measure 42: socio— of of exist existing vessels ing vessels
VI esmatähtsusega suund: teiste struktuurfondide rahastatud abinõud
Measure 32: aquaculture
• Abinõu 12: üleandmine • Abinõu 22: olemasolevate aluste • Abinõu 32: vesiviljelus kolmandale riigile või kasutamine moderniseerimine muul eesmärgil
•Measure 13: joint
• Abinõu 13: ühisettevõtted
•Measure 43: promot
• Abinõu 43: edendamine
•Measure 33
• Abinõu 33: kalasadamate sisseseade
Measure 33: f
• Abinõu 61: ERDFi rahastatavad abinõud
•Measure 44: operat
• Abinõu 44: tööstusharu ettevõtjate tegevus
•Measure 34
• Abinõu 34: töötlemine ja turustamine
Measure 62: measures
• Abinõu 62: ESFi rahastatavad abinõud
•Measure 35
• Abinõu 35: siseveekalapüük
: inland fishing ishing other f other financial compensat inancial compensation i on f financed by the ESF inanced by the ESF
• Abinõu 45: tegevuse ajutine katkestamine ja muu rahaline hüvitis
•Measure 46: innovat
• Abinõu 46: uuenduslikud abinõud
The evaluation covers all sectors and geographical areas assisted by the FIFG during the 2000–06 period.
Hindamine hõlmab kõiki sektoreid ja geograafilisi piirkondi, millele aastatel 2000–2006 kalanduse arendusrahastust abi eraldati.
This includes 60 programmes in 24 Member States (MS) (one programme is transnational – United Kingdom and Ireland – and was approved under the “PEACE II” Community Initiative).
See hõlmab 60 programmi 24 liikmesriigis (hõlmab ka üht riikidevahelist (Suurbritannia ja Iirimaa) programmi, mille kinnitas ühenduse algatus PEACE II).
The general methodology of the evaluation was based on the four classic evaluation phases: (1) structuring, (2) observing, (3) analysis, (4) judgment and recommendations.
Hindamise üldine metodoloogia rajaneb neljal tavapärasel hindamisetapil: (1) struktureerimine, (2) jälgimine, (3) analüüs, (4) järeldused ja soovitused.
The data collected comes from primary sources collected through approximately 140 face-to-face and phone interviews with national authorities, sector stakeholders and FIFG beneficiaries from all MS, and secondary sources available at EU and national level.
Kogutud andmed põhinevad esmajoones umbes 140 suulisel ja telefoniintervjuul riigiametnike, sektorite sidusrühmade ja kalanduse arendusrahastust toetuse saajatega kõigist liikmesriikidest.
This includes data from the Infosys
1Kasutatud on ka teisejärgulisi ELi ja liikmesriikide teabeallikaid, nagu näiteks andmebaasi Infosys
2Analyses were conducted based on 12 evaluation questions regarding six different evaluation criteria: relevance, external coherence, effectiveness, implementation, impact and sustainability.
koostoimimise ja vastastikuste täiendavuste väljaselgitamiseks ning rahastu tõhususe määramiseks projektitasandil viidi läbi viisteist juhtumiuuringut.
The summary picks up the main observations of the evaluation according to each evaluation criterion.
Analüüsimisel kasutati kahtteist hindamisküsimust, mis kirjeldavad kuut hindamiskriteeriumi: asjakohasus, väline ühtsus, tõhusus, mõjusus, rakendamine, mõju ja jätkusuutlikkus.
2 Main findings
2 Peamised järeldused
2.1 Although relevant to addressing the fishery sector's needs, the FIFG lacked internal coherence as it consisted of a patchwork of measures, whose role, objectives and expected complementarities were not clearly defined.
2.1 Kuigi kalanduse arendusrahastu oli oluline kalandussektori vajadustega tegelemise seisukohast, puudus sellel sisemine ühtsus, kuna selle killustunud abinõude eesmärgid ja eeldatud vastastikused täiendavused ei olnud selgelt määratletud.
2.5 Although the ex-post evaluation was undertaken at an early stage in the lifecycle of the programmes, where impacts are difficult to assess fully, the evaluation shows that FIFG 2000–06 has already brought interesting results and impacts.
2.5 Kuigi järelhindamine viidi läbi programmide kestuse algusjärgus, mil nende mõjusid on veel keeruline täielikult hinnata, on selge, et kalanduse arendusrahastu aastateks 2000–2006 on juba saavutanud huvipakkuvaid tulemusi.
negative effect in some regions where the FIFG led to overinvesting and building new infrastructures regardless of any regional reasoning and anticipation of the future level of fishing activities.
edasilükkamise. Mõnes piirkonnas oli kohalike strateegiate puudumise tagajärjeks arendusrahastu vahendite ebapraktiline kasutamine – üleinvesteerimine ja uute infrastruktuuride ehitamine, arvestamata seejuures piirkondlikke vajadusi ja eeldatavat kalapüügi mahtu tulevikus.
Supports to investment in marketing, processing and promotion (measures 34 and 43) had mostly positive effects on the modernisation and development of the downstream sector.
Turunduse, töölemise ja reklaami investeerimistoetused (abinõud 34 ja 43) avaldasid üldiselt positiivset mõju selle tootmisetapi moderniseerimisele ja arengule.
Some substitution effects may have occurred in relation to the relocation of large investments in processing in the new MSs.
Seoses mahukate investeeringute ümberpaigutamisega uute liikmesriikide töötlevas kalatööstuses võis ilmneda ka asendusmõjusid.
Expected impacts of organisation of the sector operations (measure 44) are difficult to assess.
Eeldatavat mõju tööstusharu tegevuse korraldamisele (abinõu 44) on keeruline hinnata.
The view can be taken that the expected reinforced support to POs (in coherence with the CMO) has not been effective.
Võib siiski märkida, et eeldatud tugevdustoetus tootjaorganisatsioonidele (kooskõlas ühise kalanduspoliitikaga) ei olnud tõhus.
Similarly, innovating measures (measure 46) cannot be assessed at this stage as they could at best have a long-term impact.
Sarnaselt eelnevale on selles etapis keeruline hinnata uuenduslikke abinõusid (46), kuna need avaldavad parimal juhul vaid pikaajalist mõju.
The measure suffered from an unclear definition that prevented MSs from managing it effectively and playing an incentive role in the submission of relevant projects.
Selle abinõu ebaselge määratluse tõttu ei toiminud see asjakohaste projektide esitamisel stiimulina ega suutnud liikmesriigid seda tõhusalt juhtida.
Recommendations on the role structural support in the fishery sector
vesiviljeluse liiki investeerimisel ei arvestatud turuvõimsusega.
The ex-post evaluation highlights that the FIFG was on the whole relevant and useful in addressing the fishery sector’s needs and supporting the restructuring of the sector.
Sarnaselt eelnevaga olid arvukad sadamaprojektid hajutatud piki vanade liikmesriikide rannikujoont, vaatamata sellele, et mõned rajatised töötasid juba liigvõimsusel.
In the future, this structural support still needs to complement other CFP pillars.
Ühendus peaks seega ergutama tõhusat planeerimist ja tehtud investeeringute kontrollimist.
Ex-post evaluation of the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG) 2000–06 – Executive Summary – March 2010
Kalanduse arendusrahastu (FIFG) aastateks 2000–2006 järelhindamine– Kommenteeritud kokkuvõte – Märts 2010
Europe Direct is a service to help you find answersto your questions about the European Union.
Europe Direct on teenistus, mis aitab leida vastused Euroopa Liitu puudutavatele küsimustele.
Freephone number (*):
Tasuta infotelefon(*): (*):
(*) Certain mobile telephone operators do not allow access to 00 800 numbersor these calls may be billed.
(*) Teatud juhtudel ei võimalda mobiilsideoperaatorid helistamist 00 800 numbritele või on need kõned tasulised.
Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Euroopa Liit, 2010Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Cover picture: Seabed mapping using airborne lidar (Clew Bay), © Marine Institute, Ireland
Kaanefoto: Merepõhja kaardistamine laserlokaatori (lidari) abil (Clew Bay, Iirimaa), © Marine Institute
Marine data and observation for smart andsustainable growth
Mereandmed ja -vaatlus aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu huvides
Communication from the Commission to the European Parliament and the Council
Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja Nõukogule
Impact assessment Executive summary
Mõjuhinnang Kommenteeritud kokkuvõte
Europe’s 2020 strategy recognises that knowledge drives innovation, which in turn brings growth that is both sustainable and smart.
Euroopa 2020 strateegias tõdetakse, et teadmised soodustavad innovatsiooni, mis omakorda edendab jätkusuutlikku ja arukat majanduskasvu.
For the maritime economy much of this knowledge depends on observations of the rhythms and cycles of the sea.
Meremajanduses põhineb suur osa teadmistest vaatlustel, mis tegelevad mere looduslike rütmide ja tsüklite jälgimisega.
However, the data collected through these observations can only generate knowledge and innovation if Europe’s engineers and scientists are able to find, access, assemble and apply them efficiently and rapidly.
Kuid vaatluste käigus kogutud andmete põhjal saadakse uusi teadmisi ja edendatakse innovatsiooni üksnes siis, kui Euroopa inseneridel ja teadlastel on võimalik andmeid tõhusalt ja kiiresti leida, neile juurde pääseda, neid kokku panna ning kasutada.
At present this is often not the case.
Praegu ei ole see sageli võimalik.
The Commission’s ‘Marine Knowledge 2020’ initiative aims to unlock and assemble marine data from different sources and facilitate their use for purposes other than those for which they were originally intended.
Komisjoni algatuse “Merealased teadmised 2020” kaudu soovitakse koguda ja kokku panna eri allikatest pärit mereandmed ning lihtsustada nende kasutamist muudel kui algselt kavandatud eesmärkidel.
This will have three major benefits.
Sellel on kolm peamist eesmärki.
First, it will improve the efficiency of all those private bodies, public authorities and researchers which presently use marine data.
Esiteks suurendab see kõigi praegu mereandmeid kasutavate eraettevõtjate, ametiasutuste ja teadusasutuste tõhusust.
Less time and effort will be spent assembling and processing incompatible data from heterogeneous sources.
Eri allikatest pärit ja kokkusobimatute andmete kokkupanemisele ja töötlemisele kulutatakse vähem aega.
Second, it will open up new opportunities and drive innovation in the maritime economy.
Teiseks luuakse uusi võimalusi ja edendatakse innovatsiooni meremajanduses.
I am confident that universal and reliable access to accurate marine data will enable European business to offer products and services that nobody could have anticipated beforehand.
Ma olen kindel, et üldine ja usaldusväärne juurdepääs täpsetele mereandmetele võimaldab Euroopa ettevõtjatel pakkuda selliseid tooteid ja teenuseid, mida varem ei osatud ette kujutadagi.
And third, it will reduce uncertainties in our knowledge of the behaviour of the seas and oceans.
Ning kolmandaks vähendab see ebakindlust merede ja ookeanide käitumisega seotud teadmistes.
This will not only benefit those living and working on the seas and at the coast. Circulation in the oceans drives the terrestrial climate.
See on kasulik mitte üksnes rannikualadel elavatele ja töötavatele inimestele, sest ka maismaa kliima sõltub ookeanihoovustest.
Improved knowledge of the sea is not a sufficient condition for better forecasting of the future severity or mildness of Europe’s seasons. But it is a necessary one.
Paremad teadmised üksi ei ole piisav, et Euroopa aastaaegade kliimat täpsemalt prognoosida, kuid need on vajalikud.
Thus better marine knowledge can contribute towards Europe’s adaptation to climate change.
Seega võivad paremad merealased teadmised aidata Euroopal kliimamuutusega kohaneda.
Consortia of European bodies are already setting up a prototype European Marine Observation and Data Network (EMODnet) to facilitate access to data in a limited number of sea basins for those public and private bodies that need them.
Euroopa asutustest koosnev konsortsium on juba loomas Euroopa merevaatlus- ja andmevõrku (EMODnet), et lihtsustada selliste avaliku ja erasektori asutuste juurdepääsu teatavaid merepiirkondi käsitlevatele andmetele, kes neid andmeid vajavad.
Users can download not only the data, but also information as to the reliability of the measurements.
Lisaks andmetele võivad kasutajad alla laadida ka mõõtmiste usaldusväärsust käsitlevat teavet.
Gaps in the observation networks are highlighted.
Puudujäägid vaatlusvõrkudes tõstetakse esile.
The further measures that we propose will help us realise the potential of a resource that covers 71% of the planet.
Uute kavandatavate meetmete abil saame parema ülevaate sellest, kuidas kasutada ressurssi, mis katab 71% planeedist.
Together they represent a coherent set of contributions from different EU policy areas and as such this initiative is a concrete example of the benefits of the EU’s fledgling integrated maritime policy.
Meetmed koos kujutavad endast ELi eri poliitikavaldkondade ühist panust ning kõnealune algatus on konkreetne näide sellest, mida ELi uus terviklik merenduspoliitika pakub.
Maria Damanaki European Commissioner for Maritime Affairs and Fisheries
Maria Damanaki ELi merenduse ja kalanduse volinik
Current Challenges
Praegused ülesanded
Developing existing EU instruments
Eli vahendite edasiarendamine
This Communication is largely concerned with the first two stages of the process chain – i.e. data collection and assembly – on the basis that public information is fundamentally a public good that can benefit a wide body of stakeholders whereas applications are more specialist and can be dealt with either through the market or through targetted policy initiatives.
Käesolev teatis on suures osas seotud tööprotsessi esimese kahe etapiga – andmete kogumine ja koondamine – põhimõttel, et avalik teave on ennekõike üldine hüve, mida võivad kasutada arvukad sidusrüh-mad, kuid rakendused on spetsialiseeritumad ja neid on võimalik kasutada kas turu või konkreetse eesmär-giga poliitiliste algatuste kaudu.
Knowledge is an engine for sustainable growth in the interconnected global economy and therefore akey element to achieve smart growth in the European Union in line with the ‘Europe 2020’ strategy (1).
Teadmised on arvukate omavaheliste seostega maail- mamajanduse jätkusuutliku kasvu mootor ja seepärast põhielement ka aruka majanduskasvu saavutamiseks Euroopa Liidus kooskõlas strateegiaga “Europe 2020” (1).
Improving knowledge of the seas and oceans that make up 71% of our planet’s surface is one of the three cross-cutting tools of the EU’s integrated maritime policy (2).
Teadmiste suurendamine merede ja ookeanide kohta, mis katavad 71% meie planeedi pinnast, on üks kolmest ELi integreeritud merenduspoliitika (2) valdkonnaülesest vahendist.
Knowledge is a key component of the EU’s plan to integrate marine and maritime research (3) and a contribution to the Digital Agenda (4).
merendusuuringud (3), samuti on need panus digitaalarengu tegevuskavasse (4).
This Communication responds to this request by outlining the case for amore coordinated approach to marine data collection and assembly and describes an action plan whereby the different EU policy measures are contributing pieces to an overall jigsaw that will achieve this aim.
Seejärel on võimalik neid teadmisi kasutada aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks, mereökosüsteemi tervise hindamiseks või rannikualade kogukondade kaitseks.
A European Strategy for Marine and Maritime Research, A coherent European Research Area framework in support ofa sustainable use of oceans and seas Brussels, 3.9.2008, COM(2008) 534 final.
KOM(2008) 534 (lõplik) “Euroopa mere- ja merendusuuringute strateegia Euroopa teadusruumi ühtne raamistik ookeanide ja merede säästva kasutamise toetuseks”.
Council conclusions on integrated maritime policy, 2973rd General Affairs Council meeting, Brussels, 16 November 2009.
Nõukogu järeldused integreeritud merenduspoliitika kohta, üldasjade nõukogu 2973. koosolek Brüsselis, 16. november 2009.
0 2_BAR_ Current challenges
2_BAR_ Praegused ülesanded