natgillin/translations-raw huggingface dataset:
See Case C-431/92 Commission v Germany (Großkrotzenburg) [1995] ECR I-2189, paragraph 35, where the Court considered the enlargement of a power station through the addition of a new block to be a separate project.
Vt juba 11. augusti 1995. aasta otsus kohtuasjas C-431/92: komisjon vs. Saksamaa (Großkrotzenburg) (EKL 1995, lk I-2189, punkt 35), kus Euroopa Kohus luges elektrijaama laiendamist ühe ploki võrra iseseisvaks projektiks.
It cannot therefore be ruled out that the contested projects concern roads which fall within the scope of one of the definitions laid down in point 7(b) or (c) of Annex I to the
Seega ei saa välistada, et menetluse esemeks olevad projektid puudutavad teid, millele kohaldatakse keskkonnamõju hindamise direktiivi I lisa punkti 7 alapunktides b või c
ECOLOGISTAS EN ACCIÓN-CODA road construction projects under the first indent of point 13 of Annex II in conjunction with point 7(b) and (c) of Annex I and point 10(e) of Annex II.
ECOLOGISTAS EN ACCIÓN-CODA esimesele taandele koosmõjus I lisa punkti 7 alapunktidega b ja c ja II lisa punkti 10 alapunktiga e teeehitusprojektide muutmise kohta.
As the Commission also argues, this idea may be applied in principle to road construction projects.
Nagu väidab ka komisjon, võib selle mõtteviisi põhimõtteliselt üle kanda teeehitusprojektidele.
However, a distinction must also be drawn vis-à-vis changes to road construction projects under the first indent of point 13 of Annex II.
See vajab siiski piiritlemist II lisa punkti 13 esimeses taandes sätestatud teeehitusprojektide muutmise osas.
Works in connection with existing roads can therefore be regarded as construction only where they are equivalent to the construction of a new road in terms of their effects on the environment.
Seetõttu saab olemasolevate teedega seotud meetmeid pidada ehitamiseks üksnes juhul, kui need on keskkonnamõju poolest samastatavad uue tee ehitamisega.
17 The construction of a new road could in particular be treated as equivalent to the widening of a single-carriageway road into one of the roads referred to in point 7(b) and (c) of Annex I to the EIA Directive.
17 Uue tee ehitamisega oleks samastatav eelkõige tavalise tee laiendamine keskkonnamõju hindamise direktiivi I lisa punkti 7 alapunktides b ja c nimetatud teeks.
It is settled caselaw that Article 4(2) of the EIA Directive confers on Member States a measure of discretion, the limits of which are to be found in the obligation set out in Article 2(1), to specify that projects likely, by virtue inter alia of their nature, size or location, to have significant effects on the environment are to be subject to an impact assessment.
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt antakse keskkonnamõju hindamise direktiivi artikli 4 lõikega 2 liikmesriikidele hindamisruum, mida kitsendatakse artikli 2 lõikes 1 sisalduva kohustusega hinnata projektide mõju, mis võivad oma laadi, mahu või asukoha tõttu keskkonda oluliselt mõjutada.
18In this connection, the characteristics of the projects mentioned by the referring court are significant.
18Selles kontekstis on olulised projektide tunnused, mida nimetas eelotsusetaotluse esitanud kohus.
Other road construction projects
Muud teeehitusprojektid
The Member States must take into consideration the nature, size and location of the project in order to determine whether significant effects on the environment are likely.
Selleks et teha kindlaks, kas keskkonnamõju on oluline, peavad liikmesriigid arvesse võtma projekti laadi, mahtu ja asukohta. 19
19In that regard, the EIA Directive seeks an overall assessment of the environmental impact of projects or of their modification.
Keskkonnamõju hindamise direktiivis on seega keskendutud projektide või nende muudatuste mõju terviklikule hindamisele. 20
20 Specifically, both the direct effects of the works envisaged themselves and the environmental impact liable to result from the use and exploitation of the end product
Üksikasjalikult tuleb arvesse võtta nii kavandatud tööde endi otsest mõju kui ka mõju,
If, on the basis of the above criteria, the contested projects do not fall within the scope of Annex I to the EIA Directive, it may nevertheless be necessary to assess their environmental impact.
Isegi kui menetluse esemeks olevad projektid ei kuulu eespool esitatud nõudeid arvestades keskkonnamõju hindamise direktiivi I lisa kohaldamisalasse, on võimalik, et nende keskkonnamõju tuleb sellest hoolimata hinnata.
Under Article 4(2) and point 10(e) of Annex II to the EIA Directive, the Member States must determine through a case-by-case examination or thresholds or criteria set by them whether the environmental impact of the construction of roads not included in Annex I must be assessed.
Keskkonnamõju hindamise direktiivi artikli 4 lõike 2 ja II lisa punkti 10 alapunkti e kohaselt peavad liikmesriigid üksikjuhtumite uurimisega või nende endi kehtestatud künniste või tingimuste abil kindlaks tegema, kas I lisas nimetamata teede ehitamise keskkonnamõju tuleb hinnata.
The same applies to changes to
Sama kehtib vastavalt II lisa punkti 13
18 — Case C-121/03 Commission v Spain [2005] ECR I-7569, paragraph 87, and Case C-332/04 Commission v Spain (cited in footnote 5, paragraph 76).
18 – 8. septembri 2005. aasta otsus kohtuasjas C-121/03: komisjon vs. Hispaania (EKL 2005, lk I-7569, punkt 87) ja eespool 5. joonealuses märkuses viidatud otsus kohtuasjas komisjon vs. Hispaania, punkt 76.
With regard to the original version of the EIA Directive, see Case C-72/95 Kraaijeveld and Others (cited in footnote 13, paragraph 50); Case C-392/96 Commission v Ireland [1999] ECR I-5901, paragraph 64; Case C-117/02 Commission v Portugal [2004] ECR I-5517, paragraph 82; Case C-83/03 Commission v Italy [2005] ECR I-4747, paragraph 19; and Case C-2/07 Abraham and Others (cited in footnote 8, paragraphs 37 and 42).
Keskkonnamõju hindamise direktiivi esialgse redaktsiooni kohta vt eespool 13. joonealuses märkuses viidatud otsus kohtuasjas Kraaijeveld jt, punkt 50; 21. septembri 1999. aasta otsus kohtuasjas C-392/96: komisjon vs. Iirimaa (EKL 1999, lk I-5901, punkt 64); 29. aprilli 2004. aasta otsus kohtuasjas C-117/02: komisjon vs. Portugal (EKL 2004, lk I-5517, punkt 82); 2. juuni 2005. aasta otsus kohtuasjas C-83/03: komisjon vs. Itaalia (EKL 2005, lk I-4747, punkt 19) ja eespool 8. joonealuses märkuses viidatud otsus kohtuasjas Abraham jt, punktid 37 ja 42.
19 — Case C-332/04 Commission v Spain (cited in footnote 5, paragraph 77) and Case C-2/07 Abraham and Others (cited in footnote 8, paragraph 38).
19 – Eespool 5. joonealuses märkuses viidatud otsus kohtuasjas komisjon vs. Hispaania, punkt 77, ja eespool 8. joonealuses märkuses viidatud otsus kohtuasjas Abraham jt, punkt 38.
17 — See my Opinion in Case C-2/07 Abraham and Others (cited in footnote 9, point 47).
17 – Vt minu ettepanek eespool 9. joonealuses märkuses viidatud kohtuasjas Abraham jt, punkt 47.
20 — Case C-2/07 Abraham and Others (cited in footnote 8, paragraph 42).
20 – Eespool 8. joonealuses märkuses viidatud otsus kohtuasjas Abraham jt, punkt 42.
OPINION OF MRS KOKOTT — CASE C-142/07 of those works must be taken into account.
KOHTUJURIST KOKOTT’I ETTEPANEK – KOHTUASI C-142/07 mida võivad avaldada keskkonnale nende tööde tulemuste kasutamine ja käitamine. 21
21Consideration would thus have to be given, for instance, to an increased volume of transport.
Selles osas tuleks silmas pidada näiteks suurenenud liiklusvoogu.
In principle, favourable environmental effects of a project, as put forward by the municipality of Madrid at the hearing, are not as such significant within the meaning of the EIA Directive.
Projekti kasulik mõju keskkonnale, mida väitis kohtuistungil Madridi linnavalitsus, ei ole keskkonnamõju hindamise direktiivi tähenduses sellisena põhimõtteliselt oluline.
The aims of the direct- ive — preventing the creation of pollution (first recital) and the protection of the environment and the quality of life (third recital) — do not require an assessment to be conducted only because a project can significantly improve the state of the environment.
Direktiivi eesmärgid – keskkonnakahjustuste vältimine (põhjendus 1) ning keskkonna ja elukvaliteedi kaitse (põhjendus 3) – ei nõua, et hindamist tuleks teostada üksnes seetõttu, et projekt võib keskkonna seisundit oluliselt parandada.
In examining whether an environmental impact assessment is necessary, however, the expectation of favourable environmental effects cannot offset significant adverse environmental effects of a project in such a way that no assessment at all takes place because on balance the project as a whole is beneficial to the environment.
Keskkonnamõju hindamise vajalikkuse kontrollimisel ei saa projekti oodatav kasulik mõju keskkonnale selle kahjulikku mõju siiski sedavõrd tasakaalustada, et ei toimu üldse mingit hindamist, kuna projekt tervikuna on per saldo keskkonnale kasulik.
Furthermore, a high density of population and the historical, cultural or archaeological significance of locations are among the criteria which the Member States must take into account under Article 4(3) of the EIA Directive in the case-by-case examination or the setting of thresholds or criteria for the purpose of Article 4(2).
Kriteeriumide hulka, mida liikmesriigid peavad keskkonnamõju hindamise direktiivi artikli 4 lõike 3 kohasel üksikjuhtumite uurimisel või kõnealuse sätte lõikes 2 sätestatud künniste või tingimuste kehtestamisel arvesse võtma, kuuluvad veel suur asustustihedus ning samuti asukohtade ajalooline, kultuuriline või arheoloogiline tähtsus.
Precisely the same considerations apply in this respect to road construction projects as to urban development projects, which were the subject of the judgment in Case C-332/04. 22
Teeehitusprojektide suhtes kehtib täpselt sama mis linnaarendusprojektide suhtes, mis olid kohtuasjas C-332/04 22tehtud otsuse esemeks.
Lastly, the objective of the EIA Direct- ive cannot be circumvented by the splitting of projects.
Lõpuks ei tohi keskkonnamõju hindamise direktiivi eesmärgist mööda hiilida projekti osadeks jaotamise kaudu.
23Where several projects, taken together, may have significant effects on the environment within the meaning of Article 2(1), their environmental impact should be assessed as a whole.
23Kui mitu projekti üheskoos võivad keskkonda direktiivi artikli 2 lõike 1 tähenduses oluliselt mõjutada, siis tuleb pigem hinnata nende keskkonnamõju tervikuna.
24It is necessary to consider projects jointly in particular where they are connected, follow on from one another, or their environmental effects overlap.
24 Mitme projekti ühine käsitlemine on eriti vajalik juhul, kui need on omavahel seotud, üksteisel põhinevad või oma keskkonnamõju poolest kattuvad.
Whilst the budget of a project is possibly an indicator of its size, it appears unlikely that its mere scale allows inferences to be drawn as to its environmental effects.
Projekti eelarve võib küll olla projekti suuruse näitajaks, kuid näib siiski ebatõenäoline, et ainuüksi projekti mahu alusel saaks teha järeldusi selle keskkonnamõju kohta.
If the budget contains information on environmental effects or the reduction of those effects, other planning documents generally exist which describe those effects or their reduction much better.
Kui eelarve peaks sisaldama andmeid keskkonnamõju või selle vähendamise kohta, siis peaksid reeglina olemas olema ka teised kavandamisdokumendid, mis kirjeldavad seda mõju või mõju vähendamist palju paremini.
It therefore appears rather strange to use the budget of a project as a criterion for determining whether an environmental impact assessment is necessary.
Seega ei tundu kohane kasutada keskkonnamõju hindamise vajalikkuse üle otsustamisel pidepunktina eelarvet.
23 — Case C-392/96 Commission v Ireland (cited in footnote 18, paragraph 76) and Case C-2/07 Abraham and Others (cited in footnote 8, paragraph 27).
23 – Eespool 18. joonealuses märkuses viidatud otsus kohtuasjas komisjon vs. Iirimaa, punkt 76, ja eespool 8. joonealuses märkuses viidatud otsus kohtuasjas Abraham jt, punkt 27.
21 — Case C-2/07 Abraham and Others (cited in footnote 8, paragraph 43).
21 – Eespool 8. joonealuses märkuses viidatud otsus kohtuasjas Abraham jt, punkt 43.
24 — Case C-392/96 Commission v Ireland (cited in footnote 18, paragraph 76) and Case C-2/07 Abraham and Others (cited in footnote 8, paragraphs 27 and 28).
24 – Eespool 18. joonealuses märkuses viidatud otsus kohtuasjas komisjon vs. Iirimaa, punkt 76, ja eespool 8. joonealuses märkuses viidatud otsus kohtuasjas Abraham jt, punktid 27 ja 28.
22 — Cited in footnote 5, paragraph 79.
22 – Viidatud eespool 5. joonealuses märkuses, punkt 79.
The procedural requirements relating to environmental impact assessments arising from the EIA Directive are applicable to urban road projects
Keskkonnamõju hindamise direktiivist tulenevaid keskkonnamõju hindamise ametliku menetluse nõudeid kohaldatakse linnatänavate ehitustöödele,
In the present case, the geographical proximity of the five projects, their similarity, their combined effects in terms of urban traffic management and the fact that they were dealt with together at the hearing and in the development consent procedure would suggest that they should be considered together.
Käesoleval juhul räägivad projektide ühise käsitlemise kasuks viie projekti territoriaalne lähedus, nende samalaadsus, koostoime linnaliikluse korraldamisel ning ka nende ühine käsitlemine selgituste ärakuulamisel ja loa andmisel.
Because all the sub-projects affect a limited sector of the urban road network, their environmental effects will in all likelihood overlap and accentuate one another, both in the construction phase and when the improved and widened roads are used.
Kuna kõik osaprojektid puudutavad linna teedevõrgu ühte piiratud sektorit, siis on väga tõenäoline, et nende keskkonnamõjud kattuvad ja tugevdavad üksteist vastastikku – seda nii ehitamisel kui ka renoveeritud ja laiendatud teede kasutamisel.
— where they are projects within the meaning of point 7(b) or (c) of Annex I, or
– kui on tegemist I lisa punkti 7 alapunktides b või c sätestatud projektidega või
Furthermore, it seems to be common ground that the contested projects form part of the overall project ‘Madrid calle M-30’ to improve and widen urban main roads.
Lisaks näib valitsevat üksmeel selles, et menetluse esemeks olevad projektid moodustavad ühe osa ühtsest projektist „Madrid calle M-30”, mille ese on linna peamagistraalide renoveerimine ja laiendamine.
It cannot therefore be ruled out that their environmental impact should be assessed having regard to the overall project.
Seega ei saa välistada, et nende keskkonnamõju hindamisel tuleb arvesse võtta projekti tervikuna.
— where they are projects within the meaning of point 10(e) or the first indent of point 13 of Annex II which are likely to have significant effects on the environment by virtue of their nature, size or location, or if appropriate their combined effects with other projects.
– kui on tegemist II lisa punkti 10 alapunktis e või punkti 13 esimeses taandes sätestatud projektidega, mille puhul tuleb arvesse võtta, et need võivad oma laadi, mahu või asukoha tõttu või oma seotuse tõttu teiste projektidega keskkonda oluliselt mõjutada.
In this connection, the municipality of Madrid raises the additional question whether the contested projects are to be regarded as urban development projects within the meaning of point 10(b) of Annex II.
Sellega seoses tõstatab Madridi linnavalitsus lisaküsimuse, kas menetluse esemeks olevaid töid tuleb käsitleda II lisa punkti 10 alapunktis b sätestatud linnaarendusprojektidena.
However, there is no need to answer that question in the present case because in any event the case concerns changes of road construction projects within the meaning of point 10(e) and the first indent of point 13.
See küsimus ei vaja käesoleval juhul siiski vastamist, sest igal juhul on tegemist vähemalt teeehitusprojektide muutmisega punkti 10 alapunkti e ja punkti 13 esimese taande tähenduses.
The question whether the environmental impact is to be assessed because the projects are likely to have significant environmental effects does not depend on their classification in another category of projects in the same annex.
See, kas keskkonnamõju tuleb hinnata seetõttu, et töödel võib olla oluline mõju keskkonnale, ei sõltu nende liigitamisest sama lisa muude tööde hulka.
B — The fourth question — Alternatives to the environmental impact assessment provisions, the Court is empowered to do so only on the basis of the facts which the national court puts before it whilst it is for the national court to ascertain the facts which have given rise to the dispute and to establish the consequences which they have for the judgment which it is required to deliver.
B. Neljas küsimus – keskkonnamõju hindamise alternatiivsed võimalused õigusnormi tõlgendamiseks üksnes liikmesriigi kohtu esitatud asjaolude alusel, samal ajal kui liikmesriigi kohtu ülesanne on teha kindlaks vaidluse aluseks olevad asjaolud ning teha sellest järeldusi oma otsuse jaoks.
25The information provided in orders for reference must not only be such as to enable the Court to reply usefully but must also enable the Governments of the Member States and other interested parties to submit observations pursuant to Article 23 of the Statute of the Court of Justice. 26
25Eelotsusetaotluses sisalduv informatsioon ei pea mitte ainult võimaldama Euroopa Kohtul anda tarvilikke vastuseid, vaid see peab samuti andma liikmesriikide valitsustele ja teistele asjaomastele pooltele võimaluse esitada Euroopa Kohtu põhikirja artikli 23 alusel oma seisukohad. 26
Lastly, the referring court asks whether the relevant administrative records and, specifically, the studies and reports contained therein, demonstrate that the Spanish authorities have, in practice, complied with the obligations arising from the EIA Dir -ective relating to the environmental assessment of the projects which are the subjectmatter of these proceedings, even if the project was not formally made subject to the prescribed environmental assessment procedure set out in the directive.
Lõpuks küsib eelotsusetaotluse esitanud kohus, kas Hispaania ametiasutused täitsid tegelikult käesoleva menetluse esemeks olevate projektide puhul keskkonnamõju hindamise direktiivist tulenevad keskkonnamõju hindamisega seotud kohustused – pidades silmas haldustoimikut ja täpsemalt selles sisalduvaid uurimusi ja aruandeid –, kuigi projekti suhtes ei tulnud läbi viia direktiivis ettenähtud keskkonnamõju hindamise ametlikku menetlust.
In the present case, the reference for a preliminary ruling does not contain any information on the studies and hearings conducted by the competent authorities.
Käesoleval juhul ei sisalda eelotsusetaotlus andmeid selle kohta, milliseid uurimisi ja poolte ärakuulamisi on pädevad ametiasutused läbi viinud.
Therefore, despite the relatively detailed submissions of the parties to the main proceedings on this point, it is not possible to discuss the extent to which the Spanish authorities actually complied with the requirements of the EIA Directive.
Seega ei saa hoolimata põhikohtuasja poolte suhteliselt üksikasjalikest argumentidest nimetatud punkti kohta toimuda mingit arutelu selle üle, mil määral täitsid Hispaania ametiasutused tegelikult keskkonnamõju hindamise direktiivi nõudeid.
In this respect, it should be stated first of all — in accordance with the view taken by Italy and the Commission — that the Court cannot examine, having regard to the relevant records from the national administrative procedure and, specifically, the studies and reports contained therein, whether the environmental impact of the contested projects was sufficiently assessed.
Sellega seoses tuleb kõigepealt tõdeda – kooskõlas Itaalia ja komisjoni arvamusega –, et Euroopa Kohus ei saa siseriikliku haldusmenetluse toimikut ning täpsemalt selles sisalduvaid uurimusi ja aruandeid silmas pidades hinnata, kas menetluse esemeks olevate projektide keskkonnamõju on piisavalt uuritud.
In preliminary ruling proceedings the Court may interpret the relevant provisions of Community law only on the basis of the information contained in the reference made by the national court.
Eelotsusemenetluses saab Euroopa Kohus eelotsusetaotluse esitanud kohtu edastatud andmete alusel üksnes tõlgendada ühenduse õiguse asjaomaseid sätteid.
It is for the national court to apply that interpretation to the main proceedings.
Selle tõlgenduse kohaldamine põhikohtuasjale jääb eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesandeks.
Taking these reservations into account, the Court is nevertheless required to give an answer to the fourth question.
Nimetatud piiranguid arvesse võttes tuleb Euroopa Kohtul neljandale küsimusele siiski vastata.
25 — Case C-435/97 WWF and Others (cited in footnote 14, paragraph 31 et seq.).
25 – Eespool 14. joonealuses märkuses viidatud otsus kohtuasjas WWF jt, punkt 31 jj.
26 — Case C-303/05 Advocaten voor de Wereld [2007] ECR I-3633, paragraph 20, and Case C-467/05 Dell’Orto [2007] ECR I-5557, paragraph 42.
26 – 3. mai 2007. aasta otsus kohtuasjas C-303/05: Advocaten voor de Wereld (EKL 2007, lk I-3633, punkt 20) ja 28. juuni 2007. aasta otsus kohtuasjas C-467/05: Dell’Orto (EKL 2007, lk I-5557, punkt 42).
It must also be borne in mind that when ruling on the interpretation of Community
Edasi tuleb arvesse võtta, et Euroopa Kohus saab avaldada arvamust ühenduse
— the public were able to comment (Article 6 and Article 7), and
– oli üldsusel võimalik oma arvamust avaldada (artikkel 6 ja artikkel 7),
The Court has recognised in principle that a formal environmental impact assessment may be replaced by equivalent measures.
Euroopa Kohus on põhimõtteliselt möönnud, et keskkonnamõju hindamise ametliku menetluse võib asendada samaväärsete meetmetega.
27In order to be equivalent, the minimum requirements for an environmental impact assessment under Article 3 and Articles 5 to 10 of the EIA Directive must be met.
27Samaväärsuse tagamiseks peavad olema täidetud keskkonnamõju hindamise direktiivi artiklist 3 ning artiklitest 5–10 tulenevad keskkonnamõju hindamise miinimumtingimused.
28 Measures which were taken only after development consent was given are irrelevant since environmental impact is to be assessed under Article 2(1) of the EIA Directive before consent is given.
28 Meetmed, mis võeti alles pärast loa andmist, ei tule arvesse, kuna keskkonnamõju hindamise direktiivi artikli 2 lõike 1 kohaselt tuleb keskkonnamõju hinnata enne loa andmist.
— the information on the environmental effects and the comments made by the public were taken into consideration (Article 8).
– võeti arvesse teavet keskkonnamõju kohta ja üldsuse arvamusi (artikkel 8).
If the national court concludes that the environmental impact of the contested road construction projects should have been assessed, it will therefore have to examine whether, before consent was given
Kui jõutakse järeldusele, et vaidluse esemeks olevate teeehitusprojektide keskkonnamõju oleks pidanud uurima, peab liikmesriigi kohus eelkõige kontrollima, kas enne loa andmist
Finally, it should be pointed out, on the basis of the submissions made by the municipality of Madrid, that any statements made by the Commission in connection with Treaty infringement proceedings cannot relieve the referring court of its responsibility to examine itself whether the requirements of the EIA Directive were complied with.
Lõpetuseks tuleb Madridi linnavalitsuse argumentidele tuginedes viidata sellele, et võimalikud väited, mida komisjon esitas seoses liikmesriigi kohustuste rikkumise menetlusega, ei saa vabastada eelotsusetaotluse esitanud kohut vastutusest ise kontrollida, kas keskkonnamõju hindamise direktiivi nõudeid on järgitud.
— the environmental effects were sufficiently investigated and described (Article 3 and Article 5),
– uuriti ja kirjeldati keskkonnamõju piisavalt (artikkel 3 ja artikkel 5),
— those findings were made available to the public (Article 6 and Article 7),
– avalikustati tulemused (artikkel 6 ja artikkel 7),