natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Danish care sector was thoroughly scrutinized from a gender sensitive angle in the project’s report entitled “Florence Nightingale in Retreat”.
Projekti aruandes „Florence Nightingale’i taganemine” analüüsiti põhjalikult Taani hoolekandesektorit soolise kuuluvuse vaatekohast.
Educational tools were also developed to support stereotype-free counselling and an introduction course was created to support care sector recruitment processes.
Stereotüübivaba nõustamise, sissejuhatava kursuse ning hoolekandesektori värbamisprotsessi toetamiseks töötati välja koolitusmaterjalid.
A documentary called “A Job for Real Men” and two film spots were produced by the project and shown on regional television to initiate a debate about gender sensitive issues in the work place.
Projekti käigus vändati dokumentaalfilm pealkirjaga„Töö tõelistele meestele”koos kahe klipiga piirkondlikus televisioonis näitamiseks ning diskussiooni alustamiseks sootundlike küsimuste üle töökohal.
Coalition
Koalitsioon
SOS–MX has forged a coalition of all the relevant players in the region.
SOS-MX on moodustanud koalitsiooni piirkonna kõikidest asjassepuutuvatest huvigruppidest.
These include the County of Northern Jutland, local communities that are responsible for the provision of care for the elderly, vocational training providers, social and health care schools, the Danish Educational and Vocational Guidance Coordination Committee and relevant Social Partner Organisations.
Nende hulka kuuluvad Põhja-Jüütimaa maakond, eakate inimeste hoolekande eest vastutavad kohalikud kogukonnad, kutsehariduse pakkujad, sotsiaalhoolekande ja tervishoiukoolid, Taani hariduse ja kutsenõustamise kooskõlastuskomitee ning asjassepuutuvad sotsiaalpartnerite organisatsioonid.
Whilst over the next decade the proportion of elderly people will continue to increase, the proportion of young people will decrease and so it will be even more difficult to recruit young entrants to the care sector.
Kuna järgmisel aastakümnel jätkub eakate inimeste osakaalu kasv ning noorte osakaalu langus, muutub noorte töötajate värbamine hoolekandesektorisse veelgi raskemaks.
In such a situation, the sector will have to develop a really competitive edge, if it is to attract enough people of all sorts into training and employment.
Sellises olukorras tuleb hoolekandesektoril töötada välja tõeliselt konkurentsivõimeline lähenemine selleks, et meelitada piisavat hulka erinevaid töötajaid koolitustele ning tööle.
A second EQUAL project, ‘Factor 2007’, has been launched to help create this edge.
EQUALi teine projekt, „Mõjutegur 2007”, käivitati selle lähenemise väljatöötamise abistamiseks.
This project is now building a positive description of the future“senior service sector” by focusing on recruitment systems based on the principle of lifelong learning.
See projekt tegeleb nüüd tulevase„eakate teenindussektori”positiivse kirjelduse koostamisega, keskendudes värbamissüsteemidele, mis kannavad elukestva õppe põhimõtet.
At the outset, a study was undertaken to identify and map out the aspirations and needs of current and future employees, both male and female, in terms of their working and private lives.
Ühtlasi viidi läbi uuring olemasolevate ja tulevaste mees- ja naissoost töötajate püüdluste ja vajaduste väljaselgitamiseks nende töö- ja eraelus.
The results indicated that existing approaches to training and labour market integration, which have been designed by women for women, do not respond to men’s ways of learning or their ideas on job performance.
Uuringu tulemused näitasid, et naiste jaoks väljatöötatud käibelolev lähenemine koolitusele ja tööturule integreerimisele ei vasta meeste õppimistavadele ega nende ettekujutusele töötamisest.
Thus, the project established four development and learning groups: Gender and culture in careers guidance to develop
Sellest lähtuvalt otsustati projekti raames asutada neli arendus- ja õpperühma: „Sooline kuuluvus ja kultuur
Project: SOS-MX - Social og Sundheds Mainstreaming Experimentarium Programme: EQUAL Community Initiative (1st Round of Selection)Total cost: €2 130 000EU contribution: €1 065 000European Social Fund (ESF) Implementation: May 2002 - December 2004Project: Faktor 2007Programme: EQUAL Community Initiative (2nd Round of Selection)Total cost: €1 330 000EU Contribution: €665 000European Social Fund (ESF) Implementation: May 2005 - December 2007
Projekt: SOS-MX – Social og Sunheds Mainstreaming E x p e r i m ent a r i u m Programm: EQUAL, ühenduse algatus (1. valikuring)Kogumaksumus: 2 130 000 eurot EL osalus: 1 065 000 eurot Euroopa Sotsiaalfond (ESF)Rakendamine: mai 2002 – detsember 2004Projekt: faktor 2007Programm: EQUAL, ühenduse algatus (2. valikuring)Kogumaksumus: 1 330 000 eurot EL osalus: 665 000 eurot Euroopa Sotsiaalfond (ESF)Rakendamine: mai 2005 – detsember 2007
Training for a career in the care sector in North Jutland.
Karjäärikoolitus hoolekandesektoris Põhja-Jüütimaal.
Germany Back to the city
Saksamaa Tagasi linna
The ‘Owner-Occupier Programme’ in Leipzig is an innovative approach to fight the desertification of city centres.
Programm „Omanik-elanik Leipzigis” kujutab endast uuenduslikku lähenemist linnakeskuste kõrbestumisega võitlemisel.
Financial encouragement – Economic conditions for inner-city owner-occupation are currently very favourable, with realistic land prices, low interest levels and therefore low building costs.
Finantsjulgustus: hetkel on majanduslikud tingimused siselinnas paiknevate eraomanduses olevate eluasemete jaoks ülimalt soodsad, kuna krundihinnad on realistlikud ning intressimäärad madalad, millest tulenevalt on madal ka ehitusmaksumus.
From being the largest city in the former GDR after Berlin, Leipzig saw its population fall from 750 000 inhabitants in the 1930s to 493 000 in 2000, before rising again to reach the 500 000 mark today.
Berliini järel endise DDRi suurima linnana koges Leipzig 1990. aastatel oma elanikkonna kahanemist 750 000 elanikult kuni 493 000 elanikuni 2000. aastal, enne kui see uuesti kasvama hakkas ja saavutas tänaseks 500 000 elaniku taseme.
In the 1990s alone, Leipzig lost 100 000 inhabitants.
Ainuüksi 1990. aastatel kaotas Leipzig kokku 100 000 elanikku.
The very low birth rate accounted for a population decline of 25 000 and the reunification led to the loss of 60 000 industrial jobs, prompting 25 000 inhabitants to move to Western Germany.
Ülimalt madal sündimus tingis elanikkonna kahanemise 25 000 elaniku võrra ning taasühendamise tagajärjel kadus tööstuses 60 000 töökohta, mis sundis 25 000 elanikku Lääne-Saksamaale üle kolima.
At the same time, 50 000 Leipzigers abandoned the city centre in favour of the suburbs or neighbouring countryside.
Samal ajal lahkus 50 000 Leipzigi elanikku kesklinnast, eelistades sellele äärelinna või linnalähedast maapiirkonda.
The net result was empty buildings, 60 000 vacant homes and a defrated urban fabric.
Kogutulemuseks olid tühjad hooned, 60 000 elanikuta kodu ja lõhutud linnastruktuur.
On certain major streets in some neighbourhoods as many as one building in four is empty.
Mõningate eeslinnade peatänavatel seisis tühjana iga neljas hoone.
The Leipzig Owner-Ocupier Programme
Leipzigi „Omaniku-elaniku programm”
Group moderation – Considerable savings potential for would-be owner-builders lies in the organisational approach taken in the Leipzig owner-occupier projects.
Gruppideks ühendamine: arvestatavat kokkuhoidu tulevastele omanikele-ehitajatele pakub Leipzigi omaniku-elaniku projektides kasutusele võetud organisatsiooniline lähenemine.
In the east of Germany, people have very limited assets.
Saksamaa idaosas on inimeste rahalised vahendid väga piiratud.
Although a lot of them would like to own their own homes, few of them have the means to buy and renovate a house.
Kuigi paljud neist sooviksid omada kodu, leidub ainult vähestel vahendeid maja ostmiseks ja renoveerimiseks.
With the aid of architects who provide their services free of charge, the role of the Immothek social housing agency, that is supported by URBAN and the City of Leipzig, is to seek available buildings that can be renovated at a reasonable cost and propose them to families who are seeking to buy.
Oma teenuseid tasuta osutavate arhitektide abiga on sotsiaalkorterite büroo Immotek, mida toetavad URBAN ja Leipzigi linn, ülesandeks otsida vabu hooneid, mida on võimalik mõistliku hinnaga renoveerida ja korterit osta soovivatele perekondadele pakkuda.
Immotek brings together these potential buyers – an average of six households per building – so they can get to know one another and see whether they think they get on well enough to buy the building together on a joint ownership basis.
Immotek viib need potentsiaalsed ostjad kokku – keskmiselt kuus leibkonda maja kohta – võimaldamaks neil üksteisega tutvuda ja välja selgitada, kas nad saavad piisavalt hästi läbi, et osta maja ühisomandisse.
The first objective of the Leipzig Owner-Occupier Programme (LOOP) is to make the city centre more competitive compared with the suburbs, thereby reducing suburbanisation with all its negative effects (housing scattered over large areas, more traffic, empty inner-city properties, increased costs due to under-utilised inner city infrastructures and the need to create new infrastructures on city peripheries).
Leipzigi „Omaniku-elaniku programmi” (Leipzig Owner-Occupier Programme, LOOP) esmaseks eesmärgiks oli tõsta kesklinna konkurentsivõimet võrreldes äärelinnadega ning vähendada seega äärelinnastumist kui ka kõiki sellega kaasnevaid negatiivseid nähtuseid (eluasemete hajumist üle laia territooriumi, tihenenud liiklust, tühje linnasiseseid eluasemeid, kõrgenenud hindu seoses siselinna infrastruktuuride alakasutamisega ja uute infrastruktuuride loomise vajadust linna ääremaadel).
The LOOP will also contribute to asset creation and in this way support provision for old age.
LOOP toetab samuti varade loomist ning seeläbi vanaduse kindlustamist.
Finally, by generating small orders for Leipzig’s building industry, the programme is providing an additional economic stabilisation effect. ect.
Lisaks aitab programm oma väikeste tellimustega kaasa Leipzigi ehitusettevõtetele, et stabiliseerida kohalikku majandust.
Marketing – The idea is to make the qualities of urban owneroccupied housing visible through intensive press work, events, fair stands, bus tours to appropriate properties, etc.
Turustus: idee on näidata linna eraomanduses olevate eluasemete eeliseid, töötades ajakirjandusega, korraldades üritusi, näitusestende, bussiekskursioone asjakohaste elamute juurde jne.
Making the city centre of Leipzig more attractive: Zschochersche Straße, one of the main routes revitalised under the URBAN programme.
Leipzigi kesklinna atraktiivsemaks muutmine: Zschochersche Straße, üks programmi URBAN raames renoveeritud peatänavaid.
Network building – Architects, engineers, building financiers and smaller builders are co-operating closely in the LOOP.
Võrgustiku moodustamine: arhitektid, insenerid, ehituse finantseerijad ja väiksemad ehitusettevõtted teevad LOOPi raames tihedat koostööd.
Project:‘Private asset creation’ Programme: URBAN II Community Initiative Total cost: €400 000EU contribution: €300 000European Regional Development Fund (ERDF)Implementation: 2001-2004
Projekt: Eraomandi loomine Programm: URBAN II, ühenduse algatus Kogumaksumus: 400 000 eurot ELi osalus: 300 000 eurot Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF)Rakendamine: 2001–2004
After just five years, almost 225 householders have acquired property.
Kõigest viie aasta möödudes on peaaegu 225 leibkonda saanud eluaseme omanikuks.
The operation is believed to have generated €40 million in investments and about 200 new jobs.
Kogu tegevuse käigus on usutavasti tehtud investeeringuid summas kuni 40 miljonit eurot ning loodud ligikaudu 200 uut töökohta.
The projects that have been carried out serve as good examples with a multiplier effect.
Teostatud projektid on mitmekordse tulemuse saavutamise headeks näideteks.
During the project’s lifetime (2001 to 2006), around €0.9 million were spent on financing the LOOP with its personnel-intensive advisory programme.
Projekti elutsükli jooksul (2001–2006) kulutati LOOPile koos kõrge personalikasutusega nõustamisprogrammidega ligikaudu 0,9 miljonit eurot.
This was financed out of various urban renewal programmes, with the city of Leipzig itself putting up €0.3 million.
Seda rahastati mitmesugustest linnakeskkonna renoveerimisprogrammidest koos Leipzigi enda osalusega kogusummas 0,3 miljonit eurot.
This money has served to initiate the acquisition and renovation or building of 225 apartments/houses (situation April 2006).
Seda raha kasutati 225 korteri/maja ostmiseks ja renoveerimise algatamiseks (2006. aasta aprilli seisuga).
The private investments have amounted to around €41.1 million, the main beneficiaries of which have been the local building industry (around €32 million).
Erainvesteeringuid on tehtud kogusummas ligikaudu 41,1 miljoni euro eest, millest valdav osa langes kohalikele ehitusettevõtetele (ligikaudu 32 miljonit eurot).
Lithuania Access to culture for all
Leedu Kultuuri kättesaadavus kõigile
The Martynas Mažvydas National Library of Lithuania is using digitisation to preserve cultural heritage and to make it more accessible to the elderly, the disabled and to people living in remote areas.
Martynas Mažvydase nimeline Leedu Rahvusraamatukogu kasutab digitaliseerimist kultuuripärandi säilitamiseks ja selle kättesaadavamaks muutmiseks vanemaealistele ja puuetega isikutele ning äärealade elanikele.
has been associated with all the institutions concerned, be they libraries, museums, archives, etc.
algusest töötanud välja kultuurivarade ühtlustatud andmebaasi digitaliseerimise kontseptsiooni, mis on seostatud kõigi asjassepuutuvate asutustega, olgu siis raamatukogude, muuseumite, arhiividega vms.
The adoption of the concept by the Ministry of Culture and the government has enabled these institutions to systematically introduce new information technologies to guarantee the long-term preservation, updating and direct, free accessibility of Lithuanian cultural heritage.
Selle kontseptsiooni kinnitamine kultuuriministeeriumi ja valitsuse poolt on võimaldanud neil asutustel süstemaatiliselt juurutada uusi infotehnoloogiaid Leedu kultuuripärandi pikaajaliseks säilitamiseks, värskendamiseks ja sellele otseseks tasuta juurdepääsuks.
The name of Martynas Mažvydas (1510-1563), a prolific author whose reformatory ideas led to his persecution, is synonymous with the birth of printed Lithuanian literature, and it is to him we owe the first published works.
Viljaka autori Martynas Mažvydase (1510–1563) nimi, kelle uuenduslikud ideed põhjustasid tema tagakiusamist, on saanud Leedu trükikirjanduse sünni sünonüümiks ning just temale võlgneme me tänu esimeste avaldatud tööde eest.
Five centuries later, the Martynas Mažvidas National Library of Lithuania, established in 1919, contains 7 million publications, manuscripts, audio and video documents stored on 77 km of shelves.
Viis sajandit hiljem sisaldavad 1919. aastal asutatud Martynas Mažvydase nimelise Leedu Rahvusraamatukogu fondid oma 77 km kogupikkuses riiulitel 7 miljonit trükist, käsikirja ning audio- ja videomaterjali.
It is dedicated to bibliophilic research and the management of cultural heritage (literature, music and fine arts), is open to the public, and permanently hosts exhibitions, conferences and other events.
Raamatukogu tegeleb bibliograafiliste uuringute ja kultuuripärandi haldamisega (kirjandus, muusika ja kaunid kunstid), on avalikkuse jaoks avatud ning korraldab pidevalt näitusi, konverentse ja muid üritusi.
Led by the National Library working with the main partners at the Lithuanian Museum of Fine Arts and the Department of National Archives, the project began in September 2005 and has gradually established the database and electronic services for users.
See rahvusraamatukogu poolt juhitav projekt käivitati 2005. aasta septembris koostöös oma peamiste partneritega Leedu kaunite kunstide muuseumist ja rahvusarhiivide osakonnast ning on järk-järgult loonud oma kasutajatele andmebaasi ja vajalikud elektroonilised teenused.
When completed, the virtual system will feature shared content and standardised functionalities; it will be compatible with the European Information Space and consistent with the EU objectives in relation to the information society.
Virtuaalsüsteem vastab projekti lõpetamisel jagatud infosisu ja standardse funktsionaalsuse nõuetele ning ühildub Euroopa inforuumiga ELi infoühiskonnaga seotud eesmärkide osas.
Just a ‘click’ away
Just ühe „klõpsu” kaugusel
The proper management of cultural heritage involves appropriate archiving, constant updating and, by keeping the handling of original documents to a minimum, its long-term preservation.
Kultuuripärandi nõuetekohane haldamine hõlmab arhiveerimist, pidevat värskendamist ja, minimeerides algdokumentide kasutamist, selle pikaajalist säilitamist.
It also involves making it accessible to everyone in the best possible manner in relation to time and usage – including for elderly or disabled people, as well as those living in remote regions.
Siia hulka kuulub ka kultuuripärandi parimal viisil kõigile kättesaadavaks tegemine aja kui ka kasutamise suhtes –võttes sealhulgas arvesse ka eakaid või puudega inimesi ning äärealade elanikke.
Needless to say, access to culture for all citizens is one of the EU’s fundamental objectives.
Ütlematagi on selge, et kultuuri kättesaadavus kõikide kodanike jaoks on üks ELi põhimõttelise tähtsusega eesmärke.
At the same time, it guarantees the widest international diffusion of works.
Samal ajal tagab see tööde võimalikult laia rahvusvahelise leviku.
All of this nowadays implies transferring this heritage into the digital dimension.
Tänapäeval tähendab see kõik aga kõnesoleva pärandi digitaalkujule viimist.
At the end of the project, the database will contain some 3 605 000 digital pages presenting original manuscripts, ancient books, works of art and folklore, historic documents, magazines and journals, etc.
Projekti lõppedes sisaldab andmebaas ligikaudu 3 605 000 digitaallehekülge originaalkäsikirju, vanaaegseid raamatuid, kunsti- ja folkloorimaterjale, ajaloolisi dokumente, ajakirju, ajalehti jne.
It will all be just a click away from everyone, in Lithuania and elsewhere, and will be particularly useful for people who find it difficult or impossible to physically visit museums, libraries or archive centres.
See kõik on vaid ühe hiireklõpsu kaugusel ja seda nii Leedus kui ka mujal, ning eriti kasulik inimestele, kellel on muuseume, raamatukogusid või arhiivikeskusi füüsiliselt raske külastada.
Distance training courses are also envisaged.
Lisaks on tulevikus kavas ka kaugõppekursuste korraldamine.
Lithuania’s accession to the EU, in May 2004, encouraged the Ministry of Culture and the national conservation institutions to step up their participation in Community initiatives aimed at establishing a shared digital space for European cultural heritage.
Leedu liitumine ELiga 2004. aasta mais julgustas kultuuriministeeriumi ja riiklikke muinsuskaitseasutusi aktiivsemalt osalema Euroopa kultuuripärandi ühise digitaalruumi loomisele suunatud ühenduse algatustes.
A harmonised, euro-compatible system with free access
Ühtlustatud vaba juurdepääsuga euro-ühilduv süsteem
Since it was launched, the Martynas Mažvydas National Library project has encouraged citizens to make suggestions and send them to the Ministry of Culture.
Alates Martynas Mažvydase nimelise Rahvusraamatukogu projekti käivitamisest on kodanikke julgustatud tegema omapoolseid ettepanekuid ja saatma neid kultuuriministeeriumile.
It has also provided the opportunity to update and improve already existing on-line public-sector services.
Lisaks on ette nähtud võimalus juba olemasolevate veebipõhiste avaliku sektori teenuste ajakohastamiseks ja parendamiseks.
Project: Development of an integrated virtual library information system e St M au r She il
Sellest lähtudes on Martynas Mažvydase nimeline Rahvusraamatukogu ELi finantstoetusel alates 2005. aasta e St M au r Sh ei l
Programme: Objective 1 Lithuania (2004-2006), Measure 3.3.Total cost: €4 207 135 EU contribution: €2 815 170 European Regional Development Fund (ERDF)Implementation: August 2005 – May 2007
Projekt: Ühtse virtuaalraamatukogu infosüsteemi arendamine Programm: eesmärk 1, Leedu (2004–2006), mõõde 3.3Kogumaksumus: 4 207 135 eurot ELi osalus: 2 815 170 eurot Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF)Rakendamine: august 2005 – mai 2007
Scanning ancient books at the Martynas Mažvydas National Library of Lithuania.
Vanaaegsete raamatute skaneerimine Martynas Mažvydase nimelises Rahvusraamatukogus.
Spain‘Opening Pathways’ to ght exclusion
Hispaania„Avatud rajad” tõrjutusega võitlemiseks
To help tackle social exclusion, the City Council of Lugo in Galicia established a programme called ‘Opening Pathways’ offering training and employment support to the area’s most marginalised groups, particularly women and long-term unemployed people.
Sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks käivitas Lugo linnanõukogu Galicias programmi „Avatud rajad” („Opening Pathways”), et aidata piirkonna kõige tõrjutumaid gruppe, eriti naisi ja pikaajalisi töötuid, koolituse saamisel ja töökoha leidmisel.
The idea has been transferred to eight other Spanish regions.
See idee on nüüd üle võetud kaheksas Hispaania piirkonnas.
Micro credit for business start-up
Mikrolaenud ettevõtluse alustamiseks
The level of economic activity in the city and region of Lugo in north-west Spain remains low compared to the rest of Galicia and Spain.
Majandusliku aktiivsuse tase Lugo linnas ja piirkonnas riigi loodeosas on ülejäänud Galicia ja Hispaaniaga võrreldes endiselt madal.
Unemployment in the city is particularly high (14%), and those over the age of 45 are the most affected (30%).
Töötus on linnas märkimisväärselt kõrge (14%), ning selle käes kannatab kõige rohkem üle 45aastaste vanusegrupp (30%).
Women are also poorly represented in the labour market.
Samuti on naisi tööturul vähem esindatud.
The Opening Pathways programme began in March 2002 with support from the Spanish ESF operational programme for employment in Objective 1 regions.
Avatud radade programm alustas Hispaania ESF sihtala 1 piirkondade tööhõive meetmeprogrammi toetusel oma tööd 2002. aasta märtsis.
In March 2004, the third year of the programme was launched.
Märtsis 2004 alustati programmi kolmanda tegevusaastaga.
Besides its training and counselling services, the Opening Pathways programme also offered participants advice on how to become self-employed or to set up a business.
Lisaks koolitus- ja nõustamisteenustele juhendas „Avatud radade” programm osalejaid ka vabakutseliseks hakkamisel või ettevõtlusega alustamisel.
To help them get started, the City of Lugo teamed up with a local financial institution to provide micro credits to local enterprises created as a result of the programme.
Selleks, et abistada programmi tulemusena loodud kohalikke ettevõtteid alustamisel, ühines Lugo linn kohalike finantsasutustega mikrolaenude pakkumiseks.
Three such enterprises have now been established, mainly offering services to the elderly – a growing niche market resulting from the city’s ageing population.
Nüüdseks on asutatud kolm sellist ettevõtet, mis tegelevad peamiselt vanemaealistele teenuste osutamisega, mis on kujunemas kasvavaks nišituruks seoses linna vananeva elanikkonnaga.
“We owe our success largely to the level of participation of the most marginalised groups, and to the individual attention given to their employment skills,” says Isabel Villamor, one of the coordinators from the City Council of Lugo.
“Saavutatud edu eest võlgneme me tänu valdava osa kõrvalejäetud gruppide aktiivsele osalemisele ning individuaalsele tähelepanule, mida on pööratud nende tööoskustele,” ütles Isabel Villamor, üks Lugo linnanõukogu koordinaatoreist.
In March 2003, the Council launched its second programme, offering 13 new courses in a range of professions for which local and regional demand is growing.
2003. aasta märtsis käivitas linnanõukogu oma teise programmi, mille raames pakutakse 13 uut kursust kasvava kohaliku ja piirkondliku nõudlusega erialade valikus.