natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Z www.eukn.org/eukn/themes/Urban_Policy/Social_inclusion_and_integration/Emancipation-centre-for-and-by-women-in-Delfshaven_2033.html
Sisserändajate ja organisatsioonidega suhtlemine osalemist võimaldavate uuringute ja vajaduste hindamise kaudu võib ilmsiks tuua väga erinevad vajadused, mis põhinevad mitmesugustel teguritel: vanus, sugu, haridus, õiguslik seisund, olukord tööturul, oskused ja kvalifikatsioon, motivatsioon jne.
Whenever the ‘Clientenbelang Utrecht’ (interest group for patients and clients) has a policy-related question about immigrant mothers, they ask it directly to the ‘Immigrant Wmo Watchers,’ a network of immigrant mothers with school-age children.
Näiteks võimaldavad pagulaste vastuvõttu nõustavad struktuurid varjupaigataotlejatel ja pagulastel anda tagasisidet vastuvõtu ja integratsiooni eri aspektide kohta ning hakata osalema asjaomaste struktuuride töös.
These women gather the necessary information from their extended social network and formulate an informal input for the purposes of improving policy development.
Võimaluste parandamise meetmete edu tagamiseks tuleb sageli määrata väga konkreetne sihtrühm.
The E.L.S.A. Programme used participatory action research to influence local welfare policies in districts in the Italian province of Forlì-Cesena.
Saksamaal Brandenburgis läbi viidud projekt „Kommit – sisserändajate organisatsioonide võimaluste parandamine” keskendus projektis osalevate sisserändajate organisatsioonide valitud oskuste ja suutlikkuse parandamisele.
The project offered immigrant women caregivers the information, training, and counseling they asked for.
Sisserändajate organisatsioonide 30 juhti said 80 tundi otsest temaatilist koolitust, 1000 inimest osales aga kogukonna seminaridel ja kasutas võrgustikkoostöö võimalusi.
It facilitated contacts with local authorities and a partner trade union.
Projekti edu näitajana kasutati osalejate rahulolu teemade, meetodite ja kvaliteediga.
Awarenessraising and migrant empowerment
Teadlikkuse suurendamine ja sisserändajate võimaluste parandamine hindamistulemused, samuti kvaliteedistandardid, millest sisserändajate organisatsioonidele tulevikus pakutavate täiskasvanute koolitusprogrammide puhul lähtuda.
Initiators have to determine the appropriate means for achieving the clearly desired ends for the specific target group, leaving plenty of room for different forms of effective action.
Konkreetsete sihtrühmade võimaluste parandamine võib osutuda edukaks strateegiaks raskesti juurdepääsetavate rühmade, nt sisserändajaist naiste puhul.
Empowerment measures thus increase a migrant’s, or an organisation’s, capacity for change and give them a space to exercise that capacity.
Projektide kavandamisel tuleb mõista, et sihtrühma kuulujad võivad soovida osaleda teisiti või vähem aktiivsel viisil.
This space may be inside organisations/government, through work or decision-making placements, or through new targeted programmes.
Ametiasutuste ja teiste rahastajate võimalik roll seisneb kulude korvamises või osalemise takistuste vähendamises.
What distinguishes an empowerment measure from many educational programmes introduced in the area of immigrant integration is the combination of education and action, giving target groups the unique opportunity to act upon their acquired knowledge.
Paindlikud ja kasusaajate poolt väljendatud konkreetsetele vajadustele kohandatud meetmed vastavad osalejate ootustele ning täidavad võimaluste parandamise lõpp -eesmärgi – parandada kasusaajate olukorda.
The core idea behind the British Council’s ‘Inclusion and Diversity in Education’ project is to let students from ethnically and culturally diverse schools take the lead on agendasetting, agreement negotiation, and the creation of a student charter for inclusive schools.
Rotterdamis asuvat Delfshaveni naistekeskust juhivad ainult sisserändajatest naised, kes loovad keskkonna, kus eri vanuses ja rahvustest (sealhulgas hollandi) naised end mugavalt tunnevad. Keskus on mitteformaalsel viisil aidanud paljudel naistel eraldatusest välja tulla ning võimaldanud sadadele inimestele keelekoolitust ja loomingulisust arendavaid kursusi, mis lähtuvad naiste tööturule sisenemise teostatavuse hindamisest.
www.britishcouncil.org/netherlands-youthprojects-indie-homepage.htm
Need naised koguvad vajaliku teabe oma laiast sotsiaalsest võrgustikust ning sõnastavad poliitika täiustamiseks omapoolse mitteformaalse panuse.
The ‘Jump in !’ cultural work placement scheme aims to see young ethnic minority artists and students better represented in Dutch cultural organisations.
Programmis E.L.S.A. kasutati osalemist võimaldavat tegevusuuringut, et mõjutada Itaalia Forlì-Cesena provintsi piirkondade kohalikku hoolekandepoliitikat.
With this local tool for intercultural dialogue, host organisations create direct communication channels with artists from diverse communities, while the artists gain first-hand experience to further their professional development.
Projekti raames pakuti sisserändajaist naistele, kes töötasid hooldajatena, nende küsitud teavet, koolitust ja nõustamist. Projekt hõlbustas kontakte kohalike ametiasutustega ja partnerametiühinguga.
It builds on pilot projects like the Rotterdam Theater Zuidplein’s intercultural committee, which since 1998 has had a measurable influence on the diversity of the audience the theatre can attract.
Tehti ka algatusi hooldatavate ja nende perekondade toetamiseks, kes hõlbustavad hooldajate osalemist ja nende olukorra seadustamist.
‘Commedia.Net’, an EQUAL-funded radio project, allowed migrants, refugees, and asylum seekers in Greece, interested in the media to make programmatic choices, better understand their own and other communities, and diffuse their acquired knowledge on the air.
Mitmesugused meetmed, millega parandatakse sisserändajate ja organisatsioonide võimalusi, kasutavad võrdsete võimaluste tagamisel dünaamilist, tulemustele suunatud lähenemisviisi. Algatajad peavad kindlaks määrama sobivad viisid konkreetse sihtrühma puhul selgelt sõnastatud eesmärkide saavutamiseks, jättes piisavalt ruumi mitmesuguste tulemuslike tegevusvormide jaoks.
Providing vocational training and job placements gave them a key role in awarenessraising and changing the way that information is delivered to the public on migration.
See võimalus võib tekkida organisatsioonides/valitsuses, töö kaudu või otsuste tegemisel osalemisega või uute sihtotstarbeliste programmide raames.
They carried out 900 events in 32 languages explaining the German health system and related topics to an estimated 10,000 people with a migration background, while an additional 100,000 were reached via leaflets and a health guide.
Võimaluste parandamise meedet eristab sisserändajate integratsiooni valdkonnas algatatud mitmest haridusprogrammist hariduse ühendamine tegevusega, mis annab sihtrühmadele ainulaadse võimaluse omandatud teadmisi rakendada.
SEIS-Finland Forward Without Discrimination (STOP) trained immigrant and ethnic minority individuals and organised awarenessraising workshops with schools and national public authorities. Immigrant participation was instrumental in the pilot steering committee, planning phase, implementation, and project evaluation.
Briti Nõukogu projekti „Kaasamine ja mitmekesisus hariduses” keskne idee on võimaldada rahvuslikult ja kultuuriliselt mitmekesiste koolide õpilastel juhtida tegevuskava koostamist, kokkulepete läbirääkimist ning asjaomaste koolide jaoks õpilasharta koostamist.
Positive feedback and publicity led to an expansion into anti-discrimination trainings for prospective teachers and police officers.
Õpilasjuhtide rühmad juhivad rakendusprojekte, mille eesmärk on parandada laiemate õpilasrühmade, lapsevanemate ja kogukonna võimalusi.
Empowerment measures are sometimes initiated at a grassroots level by migrants themselves and later financed by mainstream organisations, be they public authorities, social partners, the private sector or civil society.
Kultuurialase tööpraktikakava „Hüppa sisse” eesmärk on parandada rahvusvähemuste seast pärit noorte kunstnike ja õppurite esindatust Madalmaade kultuuriorganisatsioonides.
Otherwise, mainstream organisations initiate these measures and later partner with migrants (the “Don’t do it for us, do it with us” principle).
Selle kultuuridevahelise dialoogi kohaliku töövahendi abil loovad vastuvõtvad organisatsioonid eri kogukondadest pärit kunstnikega otsesuhtluskanalid, kunstnikud saavad aga vahetuid kogemusi oma kutsealase arengu edendamiseks.
They may seek to empower individual migrants through service-provision, diversifying their membership base through outreach programmes, or providing a platform for migrant’s participation in public life.
Kava tugineb katseprojektidele, näiteks Rotterdami Zuidpleini teatri kultuuridevahelisele komiteele, mis on alates 1998. aastast märgatavalt mõjutanud teatripubliku mitmekesisust.
These potential benefits give them a strong vested interest in empowering migrants and undertaking the necessary steps to secure these gains.
Teadlikkuse suurendamine annab sisserändajatele ja nende organisatsioonidele ideaalse võimaluse mõttevahetuste ja tegevuse juhtimiseks.
Awarenessraising and migrant empowerment organisations implement procedures to empower migrant beneficiaries and staff and whether these procedures have measurably transformed the organisation’s policies and mission.
Teadlikkuse suurendamine ja sisserändajate võimaluste parandamine
Mainstream organisations are also empowered by the immigrant empowerment measures that they adopt.
EQUALi rahastatud raadioprojekti Commedia.Net raames võimaldati meediahuvilistel sisserändajatel, pagulastel ja varjupaigataotlejatel Kreekas teha saatevalikuid, mõista paremini oma ja teisi kogukondi ning omandatud kogemusi eetris jagada.
Their enhanced capacities, resources, and intercultural competencies improve the quality and inclusiveness of their decision-making and service-delivery.
Tänu pakutud kutseõppele ja tööpraktikale oli neil põhiroll teadlikkuse suurendamises ja üldsusele rändealase teabe edastamise viisi muutmises.
The European Cultural Foundation’s ‘Stranger Festival’ aims to create this “win-win” situation based on the idea that increasing the capacity of young people from diverse backgrounds to use new web-based media will later increase the capacity of their audience (European NGOs, cultural institutions, media, and government) to work with youth on intercultural dialogue projects.
Ajavahemikul 2003–2008 koolitati 35 Saksamaa linnas projekti „MiMi – migrantidele koos migrantidega” raames 600 sisserändajast „kultuurivahendajat“. Kultuurivahendajad korraldasid 32 keeles 900 üritust, selgitades ligikaudu 10 000 sisserändajale Saksamaa tervishoiusüsteemi ja sellega seotud küsimusi, ning 100 000 inimest teavitati voldikute ja tervishoiuteatmiku kaudu.
‘INVOLVE’ was a participatory research project funded by INTI about how to facilitate volunteering in the two-way process of integration.
Sisserändajatel oli oluline osa juhtkomitees, kavandamisetapis, rakendamises ja projekti hindamises.
Sixteen concrete recommendations were formulated for policy-makers at different levels of governance, and practitioners in mainstream and migrant organisations.
Positiivse tagasiside ja meediakajastuse tulemusena laiendati projekti ning pakuti diskrimineerimisvastast koolitust tulevastele õpetajatele ja politseinikele.
www.neighbourhood.gov.uk/page.asp?id=771
Sisserändajate ja nende ühenduste kaasamine tavaorganisatsioonidesse: võidavad kõik
The Pangea Development Partnership in the Spanish region of Castilla – La Mancha is composed of migrant associations, NGOs and local and regional public authorities.
Mõnikord algatavad sisserändajad ise rohujuure tasandil võimaluste parandamise meetmeid, mida hiljem rahastavad tavaorganisatsioonid: ametiasutused, sotsiaalpartnerid, erasektor või kodanikuühiskond.
“Intercultural links”, or mediators, have been able to reach over half of all immigrants living in this rural area.
Meetmeid võivad algatada ka tavaorganisatsioonid, kes loovad hiljem sisserändajatega partnerluse (põhimõte „ärge tehke meie jaoks, tehke meiega koos”).
They linked them with integrated and specialised training and advice services and ongoing workplace support programmes.
Nad võivad parandada üksikute sisserändajate võimalusi teenuste osutamise teel, mitmekesistada oma liikmeskonda teabeprogrammide kaudu või luua võimaluse sisserändajate osalemiseks avalikus elus.
Awarenessraising measures are coupled with “Inter-cultural barometer” research on topics like the socioeconomic and cultural contribution of the immigrant population in a given municipality.
Ei tohiks unustada, et võimaluste parandamise meetmetest saavad kasu nii sisserändajad kui ka tavaorganisatsioonid, sest need meetmed hõlbustavad ühtviisi nii vastuvõtva ühiskonna kohanemist kui ka sisserändajate osalemist.
http://ec.europa.eu/employment_social/equal/practical-examples/employ-06-pangea_en.cfm
Tavaorganisatsioonid ootavad, et kõnealused partnerlused lahendaksid konkreetseid integratsiooniülesandeid või aitaksid parandada integratsiooni juhtimist.
They also create spaces for the frequent interaction of migrants and national citizens, which develop the intercultural competencies of all.
Samuti loovad need meetmed võimaluse sisserändajate ja kodanike vaheliseks sagedaseks suhtluseks, mis arendab kõigi kultuuridevahelist pädevust.
An evidence-based approach to awarenessraising starts with a dedicated mapping phase, where surveys and polls provide a solid baseline of migrant and general public perceptions that can be regularly evaluated.
Tõenditel põhinev lähenemisviis teadlikkuse suurendamisele algab sihtotstarbelise kaardistusetapiga, mille puhul lähteandmetena kasutatakse sisserändajate ja üldsuse arusaamu, mis on kindlaks tehtud uuringute ja küsitluste teel ja mida saab korra -päraselt hinnata.
Public celebrations and cultural events make immigrants’ contributions and the benefits of diversity more visible to the general public, while providing a marketplace for organisations working on integration to recruit volunteers.
Avalikud pidustused ja kultuuriüritused muudavad sisserändajate panuse ja mitme- kesisusest saadava kasu üldsusele nähtavamaks, andes samas integratsiooni vald- konnas tegutsevatele organisatsioonidele võimaluse värvata vabatahtlikke.
A public empowerment approach to awarenessraising means that provision of information is directly linked to spaces for meaningful and sustained interaction between individual immigrants and members of the public.
Võimaluste parandamine üldsust kaasates tähendab, et teabe edastamine on otseselt seotud sisserändajate ja üldsuse esindajate sisulise ja püsiva suhtluse kohtadega.
The “Nothing about us without us” principle is critical to the success of any empowerment measure.
Iga võimaluste parandamise meetme edu aluseks on põhimõte „ärge otsustage meie küsimusi ilma meieta”.
It requires that the end-users serve as the principal actors in the planning, implementation, and monitoring phases.
See eeldab, et lõppkasutajad on ühed peamised kavandamis-, rakendus- ja seireetapis osalejad.
A needs assessment and analysis, conducted by the direct beneficiaries, gives the framework to evaluate their personal or community/organisational situation themselves.
Otseste kasusaajate tehtav vajaduste hindamine ja analüüs loob raamistiku, milles kasusaajad saavad oma isiklikku või kogukonna/organisatsiooni olukorda ise hinnata.
Measures that are flexible and tailor-made for beneficiaries’ specific stated needs meet participants’ expectations and empowerment’s ultimate aim of improving their situation.
Paindlikud ja kasusaajate poolt väljendatud konkreetsetele vajadustele kohandatud meetmed vastavad osalejate ootustele ning täidavad võimaluste parandamise lõppeesmärgi: parandada kasusaajate olukorda.
What distinguishes an empowerment measure from many educational programmes introduced in the area of immigrant integration is the combination of education and action, giving target group the unique opportunity to act upon their acquired knowledge.
Võimaluste parandamise meedet eristab sisserändajate integratsiooni valdkonnas algatatud mitmest haridusprogrammist hariduse ühendamine tegevusega, mis annab sihtrühmale ainulaadse võimaluse omandatud teadmisi rakendada.
Mainstream organisations are also empowered by the immigrant empowerment measures that they adopt.
Tavaorganisatsioonide meetmed sisserändajate võimaluste parandamiseks paran - davad ka nende organisatsioonide enda võimalusi.
Their enhanced capacities, resources, and intercultural competencies improve the quality and inclusiveness of their decision-making and service-delivery.
Paranenud suutlikkus, ressursid ja kultuuridevaheline pädevus parandab nende otsustamisprotsessi ning teenuste osutamise kvaliteeti ja kaasavust.
Chapter 4 Dialogue Platforms
4. peatükk Arutelufoorumid
Dialogue is used across cultural traditions to promote mutual understanding and trust and to prevent and solve conflicts.
Dialoog on mehhanism, mille abil edendatakse üle kultuuritraditsioonide vastas­ tikust mõistmist ja usaldust ning hoitakse ära ja lahendatakse konflikte.
Ad hoc and ongoing dialogue platforms can be used to negotiate integration by remedying a lack of mutual understanding and trust that may exist among and between migrants, residents, citizens of immigrant and non-immigrant background, and between these diverse groups and the government at all levels.
Sihtotstar­ be listel ja alalistel arutelufoorumitel on võimalik arutada integratsiooniküsimusi, vähendades vastastikuse mõistmise ja usalduse puudumist, mis võib esineda sisserändajate, elanike, sisserännanute järeltulijatest kodanike ja teiste kodanike seas ja vahel ning nende mitmekesiste rühmade ja kõigi valitsemistasandite vahel.
A successful platform generates an open and respectful exchange of views and, when done well, helps participants to find common ground for cooperation.
Edukas foorumis toimub avatud ja lugupidav arvamustevahetus ning edu korral aitab see osalistel ära tunda ühiseid koostööaluseid.
It is a place to negotiate on conflicting interests and for finding common solutions.
Foorum on koht, kus räägitakse läbi vastakaid huve ja leitakse ühiseid lahendusi.
Follow-up activities then pick up where the dialogue platform leaves off, which can have the effect of strengthening social and associational networks in the community and a shared sense of identity in a diverse society.
Foorumiarutelule järgnevad järelmeetmed, millega võib tugevdada inimeste sotsiaalseid ja organisatsioonilisi võrgustikke ning ühist identiteeditunnet mitmekesises ühiskonnas.
This chapter develops on the first Common Basic Principle, which defines integration as a two-way process of mutual accommodation by all immigrants and residents of Member States.
Käesolevas peatükis käsitletakse lähemalt ühist aluspõhimõtet nr 1, mis määratleb integratsiooni kõigi sisserännanute ja liikmesriikide kodanike vastastikuse kohanemise dünaamilise protsessina.
Governments are encouraged to involve both in integration policy and communicate clearly their mutual rights and responsibilities.
Valitsusi julgustatakse integratsioonipoliitikasse kaasama mõlemaid rühmi ning selgitama nende vastastikuseid õigusi ja kohustusi.
One fundamental mechanism, according to the seventh Common Basic Principle, is the frequent and meaningful interaction at local level between local residents, with and without immigrant backgrounds.
Ühise aluspõhimõtte nr 7 kohaselt on üheks alusmehhanismiks tihe ja mõtestatud suhtlus kohalike, nii sisserännanute kui ka põliselanike vahel.
The chapter outlines each step in the process of setting up and running a dialogue platform and the practical obstacles that often need to be overcome.
Peatükis kirjeldatakse sammhaaval arutelufoorumi loomist ja juhtimist ning sagedaste praktiliste takistuste ületamist.
It first addresses what the suitable legal framework is, whose issues and needs are the focus of a platform, who participates, what baseline skills are required, what are the rules of the game.
Kõigepealt käsitletakse asjakohast õiguslikku raamistikku, seejärel seda, kelle küsimusi ja vajadusi foorumil arutatakse, kes võivad osaleda, millised põhioskused on vajalikud ja millised on foorumi kasutamise reeglid.
It explores how mutual understanding and trust in dialogue can translate into greater cooperation in a community.
Käsitletakse küsimust, kuidas saab dialoogis tekkivat vastastikust mõistmist ja usaldust teisendada tihedamaks koostööks kogukonnas.
A leading public authority or civil society actor can facilitate a dialogue platform, taking on various roles to give platforms more efficient working methods, more effective follow-up and greater community impact.
Arutelufoorumi toimimist võib korraldada mõni juhtiv ametiasutus või kodanikuühendus, kes võtab enda kanda mitmesuguseid ülesandeid, et rakendada arutelufoorumitel efektiivsemaid töömeetodeid ning saavutada tõhusamad järelmeetmed ja suurem mõju kogukonnas.
This chapter explains what roles a convening public authority or civil society actor can play in each phase of the dialogue platform.
Käesolevas peatükis selgitatakse, mis roll võib olla arutelufoorumit kokku kutsuval ametiasutusel või kodanikuühendusel foorumi igas etapis.
These lessons learned can serve as inspiration for platforms at neighbourhood, municipal, regional, and national level—even at European level, where the European Integration Forum was launched in April 2009.
Selliselt saadud kogemustest võivad inspiratsiooni ammutada foorumid naabruskonna, kohaliku omavalitsuse, piirkondlikul ja riigi tasandil – ja isegi Euroopa tasandil, kus 2009. aasta aprillis loodi Euroopa integratsioonifoorum.
International migration has enhanced Europe’s existing ethnic, cultural, religious, and linguistic diversity and will continue to do so.
Rahvusvaheline ränne on suurendanud ja suurendab ka edaspidi Euroopa rahvuslikku, kultuurilist, usulist ja keelelist mitmekesisust.
The majority of EU citizens reported having recent and positive contact with people of different ethnicities, religions and nationalities, according to the 2007 Flash Eurobarometer 217.
2007. aastal korraldatud Eurobaromeetri kiiruuringu nr 217 tulemuste kohaselt on enamikul ELi kodanikel lähiminevikus olnud positiivseid kokku- puuteid eri rahvusest, eri usuliste veendumustega ning eri kodakondsusega inimestega.
Although those surveyed found it hard to define what “intercultural dialogue” was, they associated many positive meanings with it from communication among different communities to transnational mobility, access to culture, and linguistic diversity.
Kuigi uuringus küsitletud ei osanud täpselt määratleda „kultuuridevahelist dialoogi”, seostasid nad sellega palju positiivset, alates eri kogukondadevahelisest suhtlusest kuni riikidevahelise liikuvuse, kultuuri kättesaadavuse ja keelelise mitmekesisuseni.
In the long-term, Europe can see the full benefit of this diversity for its economic growth, competitiveness, creativity, and position in the world.
Pikas perspektiivis tuleb see mitmekesisus kasuks Euroopa majanduskasvule, konkurentsivõimele, loovusele ja kohale maailmas.
The increasing diversity of the population requires that public services and other societal arrangements adapt to the new diverse reality.
Elanikkonna kasvava mitmekesisuse tõttu on vaja, et avalikud teenused ja muu ühiskondlik korraldus oleks nende uute oludega kohandatud.
The way in which a place—from a nation to a neighbourhood—adapts to this diversity in the short and medium term may cause rises and falls in the overall levels of mutual trust and understanding in society.
Sellest, kuidas teatav koht – alates riigist kuni naabruskonnani – suudab mitmekesisusega kohaneda lühikeses ja keskmise pikkusega perspektiivis, võib oleneda ühiskonnas valitseva vastastikuse mõistmise ja usalduse suurenemine või vähenemine.
For example, recent research has put forward the suggestion that high levels of diversity (i.e. different kinds of people living together in a community) may trigger “self-isolation” and “social distance” among people.
Nii näiteks on viimastes uurimustes väljendatud arvamust, et mitmekesisus (s.o palju erinevaid inimesi kogukonnas) võib inimestes tekitada „eneseisolatsiooni” ja „sotsiaalset kaugenemist”.