natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission continues to work ontheirimprovementandisinvesting significantresourcesto contributetothe improvementto project preparationand appraisal.
2. soovituse kolmas taane Komisjonile tundub, et projektide heakskiitmise menetlused ontöökindlad, eriti pärast nende põhjalikku ümberkorraldamist 2007.–2013.aasta programmiperioo-diks.Komisjonieesmärkonneidveelgi parandada ningta on projektide etteval-mistamisejahindamiseparandamiseks ette näinud märkimisväärseid vahendeid.
Asfarasthetechnicalcharac-teristics of projectsareconcerned,their review will be greatlyimprovedthrough the continued development of TSIs.
Koostalitlusvõimetehnilistestandardite väljatöötamisejätkamineaitab oluliselt parandadaprojektidetehnilisteoma-dusteläbivaatamist.
66.The Commission sharesthe Court’s analy-sisofthe measurableimprovementson lines dedicatedto highspeed passenger services.Itis workingtoimprovethesit-uation on conventional mixed andfreight lines.
4. soovituse esimenetaane„Praktilistepiirangute” leevendamiseks on komisjon väljatöötanud koostalitlus-võimetehnilise kirjelduse ning kavatseb sellealasttöödkajätkata.Nimetatud probleemidelepööravaderitähelepanu ka Euroopa koordinaatorid.
Recommendation 4. first indent Through adopting Technical Specifications for Interoperability the Commission has worked onthese’practical constraints’ and will continueto doso.
2. soovituse neljas taane Komisjon nõustub seisukohaga, ettulude jakuludeanalüüsikasutamistsaab parandada.
Recommendation 2. fourth indent The Commission accepts that there is roomforimprovement asregardsthe use of cost-benefit analysis.Inthefuture,the TEN-T Executive Agency will develop a more systematic approachto cost-benefit analysis.
4. soovituse teine taane Komisjon esitas 2008.aastal ettepaneku võttavastu määrus, milles nähakseette kõikidekaubaveokoridoridestruktuur.
Recommendation 4. second indent In November2008,the Commission pro-posedaregulationcreatingastructure foreachrailfreightcorridorthatwill strengthen cooperation between Infrastructure Managers(supervised by Member States),fortraffic management(oper-ationalmeasures)andforinvestment (mainlyinremoving bottlenecks and har-monisingtechnical conditions).Itis based ontheexperience with the Rotterdam-Genoa and Antwerp-Lyon/Basle corridors.
Eelnõugatugevdatakse(liikmesriikide järelevalve all toimuvat) infrastruktuurihaldajate vahelist koostööd liikluskorralduse (käitamismeetmed) ja investeeringute (kitsaskohtade kõrvaldamine ja tehnilistetingimuste ühtlustamine) vald-konnas.Ettepanek põhineb Rotterdami-Genova ja Antwerpeni-Lyoni/Baseli kori-doridegaseosessaadud kogemusel.
Special Report No 8/2010Improving transport performance on transEuropean rail axes: Have EU rail infrastructure investments been eective?
Eriaruannenr8/2010Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine.Kas ELi investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad?
SIGNIFICANT
TRANSPORDIMAHTUDE
INVESTMENTS
PROBLEEME.
COHESION
UURIS
POLICYANDTRANSEUROPEANNETWORKPOLICY.THECOURT
RAUDTEEINFRASTRUKTUURI TEHTUD
HAVE BEEN EFFECTIVE.
MÕJUSUST.
IS EU STRUCTURAL MEASURES SPENDING ONTHE SUPPLY OF WATERFOR DOMESTIC CONSUMPTION USED TO BEST EFFECT?
KAS ELi STRUKTUURIMEETMETEKULUTUSI KODUMAJAPIDAMISTEVEEGA VARUSTAMISELE KASUTATAKSEOPTIMAALSELT?
IS EU STRUCTURAL MEASURES SPENDING ON THE SUPPLY OF WATER FOR DOMESTIC CONSUMPTION USED TO BEST EFFECT?
KAS ELi STRUKTUURIMEETMETE KULUTUSI KODUMAJAPIDAMISTE VEEGA VARUSTAMISELE KASUTATAKSE OPTIMAALSELT?
EU STRUCTURAL MEASURES COFINANCING OF WATER SUPPLY INFRASTRUCTURE
VEEVARUSTUSE INFRASTRUKTUURI KAASFINANTSEERIMINE ELi STRUKTUURIMEETMETEST
AUDIT SCOPE AND OBJECTIVES
AUDITI ULATUS JA EESMÄRGID
WERE THE MOST APPROPRIATE SOLUTIONS ADOPTED IN ORDER TO MEET THE NEEDS OF THE AREAS CONCERNED?
KAS ASJAOMASTE PIIRKONDADE VAJADUSTE RAHULDAMISEKS KASUTATI KÕIGE SOBIVAMAID LAHENDUSI?
IN ALMOST ALL CASES, FORECASTS OF NEEDS DID NOT TAKEINTO ACCOUNT DOWNWARD TRENDSIN PER CAPITA WATER CONSUMPTION, AND IN SOME CASES, NOT ALL RESOURCES ALREADY AVAILABLE WERE CONSIDERED
PEAAEGU ÜHELGI JUHUL EI VÕETUD EDASPIDISTE VAJADUSTE PROGNOOSIMISEL ARVESSE ÜHE ELANIKU KOHTA MÕÕDETAVA VEE TARBIMISE LANGUSSUUNDA JA MÕNEL JUHUL EI ARVESTATUD KÕIKI JUBA OLEMASOLEVAID RESSURSSE
THE FOCUSIS ON BUILDINGINFRASTRUCTURES TO EXPLOIT NEW WATER SOURCES AND ATTENTIONIS RARELY PAID TO OTHER SOLUTIONS, SUCH AS REDUCING WATER LOSSES, …
PÕHITÄHELEPANU ONINFRASTRUKTUURIDE RAJAMISEL, MILLE ABIL VÕTTA KASUTUSELE UUSI VEEVÕTUKOHTI, JA HARVA KAALUTAKSE TEISI LAHENDUSI, NAGU VEEKADUDE VÄHENDAMINE ...
… OR USING MORE ACCESSIBLE RESOURCES
… VÕI KÄTTESAADAVAMATE RESSURSSIDE KASUTAMINE
LIMITED VALUE WAS ADDED BY THE GRANT APPLICATIONS’ APPRAISAL BY THE COMMISSION AND THE MEMBER STATES’ MANAGING AUTHORITIES
KOMISJONI JA LIIKMESRIIKIDE KORRALDUSASUTUSTEPOOLNE TOETUSETAOTLUSTE HINDAMINE ANDIS PIIRATUD LISAVÄÄRTUST
HAVE THE PROJECTS ACHIEVED THEIR AIMS OF IMPROVING THE SUPPLY OF WATER FOR DOMESTIC CONSUMPTION?
KAS PROJEKTID SAAVUTASID EESMÄRGI PARANDADA KODUMAJAPIDAMISTE VEEGA VARUSTAMIST?
PROJECT OBJECTIVES WERE NOT ALWAYS QUANTIFIED WITH REGARD TO EXPECTED RESULTS
PROJEKTIDE EESMÄRKE EI KVANTIFITSEERITUD ALATI OODATAVATE TULEMUSTE ALUSEL
PROJECTS ACHIEVED MEASURABLEIMPROVEMENTSIN THE WATER SUPPLY TO EU CITIZENS, BUT ...
PROJEKTIDEGA SAAVUTATI MÕÕDETAVAID EDUSAMME ELi KODANIKE VEEGA VARUSTAMISEL, KUID ...
SOME PROJECTS WERE NOTIN OPERATION BECAUSE OF MISSING LINKS ...
MÕNINGAD PROJEKTID EI TOIMINUD ÜHENDUSTE PUUDUMISE TÕTTU ...
AND OTHER PROJECTS CONTAINED INHERENT LIMITATIONS
JA MUUDES PROJEKTIDES ESINES ÜLESEHITUSEST TULENEVAID PIIRANGUID
REPORTING ON ACHIEVEMENTS HAS BEEN OF LIMITED VALUE
SAAVUTUSTEST ARUANDMINE ON OLNUD PIIRATUD VÄÄRTUSEGA
Special Report No 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect?
Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt?
HAVE THE RESULTS BEEN ACHIEVED AT THE LOWEST COST TO THE EU BUDGET?
KAS EESMÄRGID SAAVUTATI ELi EELARVE JAOKS VÕIMALIKULT MADALATE KULUDEGA?
ECONOMYIS AFFECTED BY DELAYS AND COST OVERRUNS
KOKKUHOIDU TAKISTASID VIIVITUSED JA KULUDE ÜLETAMINE
SEVERAL PROJECTS OPERATE WITH LIMITED EFFICIENCY
MITU PROJEKTI TÖÖTAB PIIRATUD TÕHUSUSEGA
PROCESS FOR SETTING GRANT RATES SHOWS SIGNIFICANT WEAKNESSES …
TOETUSMÄÄRADE KEHTESTAMISE PROTSESSIS ESINEB TÕSISEID PUUDUSI …
SOLUTIONS ADOPTED
KASUTATUD LAHENDUSED
ACHIEVEMENT OF AIMS
EESMÄRKIDE SAAVUTAMINE
COST TO THE EU BUDGET
KULUD ELi EELARVELE
WATER SUPPLY SYSTEMSPROJECTS SELECTED FOR THE AUDIT HOUSEHOLD WATER EXPENDITURE AND DISPOSABLE INCOMES IN THE AREAS SERVED BY THE PROJECTS
VEEVARUSTUSSÜSTEEMIDAUDITEERIMISEKS VALITUD PROJEKTID KODUMAJAPIDAMISTE VEEKULUD JA KASUTADA OLEV SISSETULEK PROJEKTIGA HÕLMATUD PIIRKONDADES
Bulk water supply system: All infrastructure enabling the provision of water in municipal/local tanks, including water abstraction, production, the long-distance transfer of raw water, treatment and transport up to the tanks.
Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF). Rahastamisvahend, mille eesmärk on soodustada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ELi piirkondade vahel.
Water is then provided to users through the distribution network.
ERF sekkumismeetmeid rakendatakse peamiselt paljusid projekte sisaldavate rakenduskavade kaudu.
Cohesion Fund (CF): Financial instrument designed to strengthen economic and social cohesion by financing environment and transport projects in Member States with a per capita GNP of less than 90 % of the EU average.
Hinna sotsiaalne vastuvõetavus. Põhimõte, mille kohaselt tuleb teenuste kulusid katva veehinna määramisel arvesse võtta elanikkonna suutlikkust vee eest maksta.
Cost-benefit analysis (CBA): A technique for comparing all the costs and all the benefits of an intervention to determine whether the benefits outweigh the costs, and if so, by what proportion.
Seda saab väljendada kodumajapidamiste veekulude ja nende kasutada oleva sissetuleku suhtena.
Distribution network: All activities and infrastructures enabling the distribution of water to domestic and other users from municipal or local tanks.
Jaotusvõrk. Kõik tegevused ja infrastruktuurid, mis võimaldavad vee jaotamist omavalitsusüksuste või kohalikest mahutitest kodumajapidamistele ja muudele kasutajatele.
Effectiveness: Measurement of the relationship between objectives set and results achieved.
Keskne veevarustussüsteem.
Efficiency: Measurement oftherelationship betweentheresources employed andtheresults achieved;in the present report, the relationship betweeninvestment cost and,for example, the increase in water volumes supplied or the improvement in the quality of the water.
Kogu infrastruktuur, mis võimaldab jaotada vett omavalitsusüksuste/kohalikesse mahutitesse, sealhulgas vee võtmine, tootmine, pikki vahemaid hõlmav toorvee ülekandmine, puhastamineja mahutitesse transportimine. Seejärel tarnitakse vesi kasutajatele jaotusvõrgu kaudu.
European Regional Development Fund (ERDF): Financial instrument designed to promote economic and social cohesion between the regions of the EU.
Kulude katmise põhimõte.
ERDFinterventions are mainlyimple-mented through operational programmes involving a large number of projects.
Põhimõte, mille kohaselt peavad teatud kauba või teenuse tulud katma selle kulud.
: Hectocubic metre, equals 1 million m3
Mittearvestuslik vesi.
Horizon year: A year in the future for which the estimated demand is used as a basis for planning water supply investment.
Programmiperiood. Mitmeaastane raamistik struktuurifondideja Ühtekuuluvusfondi kulutuste planeerimiseks ja haldamiseks.
Noninvoiced water: Difference between the volume of water abstracted and theinvoiced consumption, also known as unaccounted-for water.
Rakenduskava. Komisjoni kinnitatud dokument, mis koosneb mitme aasta meetmeid hõlmavast kokkusobivate prioriteetide kogumist.
It includes leakages, illegal consumption, inac-curaciesin measurement andfree use of water services.
Struktuurimeetmed.
Whileleakages can only be estimated, noninvoiced water is a measurable parameter for which data are available in almost all the water supply systems.
Käesolevas aruandes viitavad struktuurimeetmed Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi sekkumistele.
Operational programme (OP): A document approved by the Commission which takes the form of a coherent set of priorities comprising multiannual measures.
Tarbimine elaniku kohta. Piirkonna või omavalitsusüksuse kodumajapidamiste ja tööstuse tavapäraseks toimimiseks vajaliku vee kogus päeva ja elaniku kohta liitrites.
Per capita consumption: At the level of an area, a municipality or a region, the volume of water, in litres per day and per person, necessary for ordinary domestic and industrial activities.
Tasuvusanalüüs. Meetod, mille abil võrreldakse kõiki sekkumisega kaasnevaid kulusid ja tulusid, et hinnata, kas tulud ületavad kulusid ja millisel määral.
It can be measured by the ratio of households’ water expenditure to their disposable income.
Vee-ja kanalisatsiooniteenuste hind on tavaliselt ühine.
In this report the term is used only for water ways conveying water for mixed use, irrigation and domestic water supply.
Käesolevas aruandes kasutatakse terminit üksnes selliste veeteede kohta, mida mööda juhitakse segakasutuseks, niisutuseks ja koduseks kasutamiseks mõeldud vett.
Water reservoir: Artificial lake created by building a dam in a river or stream.
Veetrass. Erineva läbimõõduga ja erinevatest materjalidest valmistatud torud vee transportimiseks keskses veevarustussüsteemis.
Water tank: Container in concrete or other material used to store water.
Võrdlusaasta. Teatud aasta tulevikus, mille prognoositud nõudlust kasutatakse veevarustuse investeeringu planeerimiseks.
Water tariffs (charges): Price of water charged by service providers to users.
Ühtekuuluvusfond.
Water tariffs vary for different users: households,industry and agriculture. Water tariffs are usually charged together with waste water tariffs.
Rahastamisvahend, mis on kavandatud majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamiseks keskkonna-ja transpordiprojekti rahastamise kauduliikmesriikides, mille rahvamajanduse kogutoodang elaniku kohta on väiksem kui 90% ühenduse keskmisest.
Waterisoneofthemostimportant resourcesforsocial and economic development.
Vesionühiskondlikujamajandusliku arengu ükskõige olulisemaidressursse.
Watersupplyfor domesticcon-sumptionisessentialforhumanhealth and wellbeing.
Veega varustamine kodusekstarbimiseks oninimeseterviseja heaolujaoks keskse tähtsusega.
Investmentsin watersupply address dif-ferentneeds,suchas:increasingavail-ability of waterinresponsetoincreased demand; expanding geographicalcover-age;improvingthequalityofthe water distributed;improvingtheefficiency of watersupplysystemsandthe quality of theservice.
Veevarustuseinvesteeringudpeavad täitmaerinevaidvajadusi,naguveeva-rudesuurendaminekasvanudnõudluse täitmiseks; geograafilise katvuse laiendamine; veevarustuse kvaliteedi parandamine; veevärgitõhustaminejateenuse kvaliteedi parandamine.
The Court’s audit focused on the infrastructures exclusively dedicated to domesticwatersupplyco-financedby the Cohesion Fund and the ERDF and completedduringthe2000–06pro-gramme periodin Spain, Greece, Portugal and Italy, which arethe majorrecipients offundinginthisarea.Theauditfind-ingsarebasedonadirectreviewof29 projects — 11 approved bythe Commis-sionand18approvedbythe managing authoritiesinthe Member States —and on an examination of the Commission and Member States’ systemsfor managing and monitoring EUfunds.
Kontrollikojaauditkeskendusüksnes kodumajapidamisteveevarustuseinfra-struktuuridele, mida kaasrahastati Ühte-kuuluvusfondistja milleehitamineviidi lõpuleprogrammiperioodi2000–2006 jooksul Hispaanias, Kreekas, Portugalis ja Itaalias (antud valdkonna suurimad abisaajad). Auditileiudsaadi 29 projekti (neist11kiidetiheakskomisjonija18 liikmesriikidekorraldusasutustepoolt) vahetul kontrollimisel ning komisjonisja liikmesriikides ELi vahenditejuhtimiseks jajärelevalvekskehtestatudsüsteemide läbivaatamisel.
The mainobjectiveoftheaudit wasto assess whether EU spending on water supplyis usedto best effect, by addressing whether:
Auditipeamineeemärkolihinnata,kas ELikulutusiveevarustuselekasutatakse optimaalselt, püstitadesjärgmised auditiküsimused:
—the mostappropriatesolutions were adoptedtomeettheneedsofthe areas concerned;
– kas asjaomaste piirkondade vajaduste rahuldamisekskasutatikõigesobiva-maidlahendusi;
—the cofinanced projects were success-fulinimprovingthe watersupply;
– kaskaasrahastatudprojektidaitasid veevarustust parandada;
—the objectives have beenachievedat thelowest costtothe EU budget.
– kas eesmärgid saavutati ELi eelarve jaoks võimalikult madalate kuludega.
The Courtrecommendsthat:
Kontrollikoda soovitused:
The Court found that, whilststructural measuresspendinghascontributedto improvingthe supply of waterfor domes-ticuse,betterresultscouldhavebeen achieved at alower cost.In particular:
Kontrollikodaleidis,etstruktuurimeet-metekulutusedonaidanudkodumaja-pidamiste veega varustamist parandada, kuid madalamate kuludega olekssaanud saavutada paremaidtulemusi. Täpsemalt öeldes:
— Member States should improve their ex ante analysis andforecast offuture needsbytakingintoaccountrecent andaccuratedataandimprovetheir inventoryofallavailablewaterre-sources; pay greater attention to alter-nativesto supply side solutions(such as measurestowardsreducing water losses) and to measures for the protection of water quality;
– liikmesriikideltuleks parandadaeel-analüüsejatulevaste vajaduste prognoosimist, kasutades ajakohastatudja korrektseidandmeid, ningtäiendada kõigiolemasolevateveeressursside nimestikke;samutituleks neil pööra-tasuuremattähelepanu veevarustuse kõrvalmeetmetealternatiivsetelela-hendustele(ntveekadudevähenda-mise meetmetele)javeekvaliteedi kaitsemeetmetele;
—forecasts of future water needs did not takeinto account downward trendsin waterdemandnorallresourcesal-readyavailable; moreover,focus was placedonexploitingnewsources withoutconsideringalternativesolu-tions,suchasreducing waterlosses and using other nearby resources;lim-itedvalue wasadded bythe Commission and the Member States’ managing authorities’ appraisal;
– tulevase nõudluse prognoosimiselei võetudarvessevee nõudluselangus-suundaegakõikijuba olemasolevaid ressursse;lisaks pöörati põhitähelepanu uuteallikatekasutamisele,kaalu-mataalternatiivseidlahendusi,nagu veekadude vähendamineja muude lähikonnas asuvate ressursside kasutamine; komisjoni ja liikmesriikide korraldusasutuste hindamistelisaväärtus oli piiratud; komisjon peaksinnustamaliikmesrii-kerakendamatõhusatveeressursside haldustjavõtmaarvesseselle mõju, planeerideskaasfinantseeritavatvee-varustuseinfrastruktuuri;
—Member States should ensure, from the planningstage,thatcomplementary infrastructure necessaryforthe entry into operation ofthe projects will be availableontime; better monitoring tools for achievements and conditions should be putin place;
– liikmesriigid peaksidalates planeerimisetapist tagama projektide toimimiseks vajaliku täiendavainfrastruktuuri õigeaegse valmimise; tulemusteja tingimuste kontrollimisekstuleksraken-dada paremaid vahendeid;
—measurableimprovements have been achievedinterms ofincreasedavail-ablevolumeof water,extendedcov-erageofpublicnetwork,better water quality, higher networkyieldand servicecontinuity;however,some projects were not operational because of missing complementaryinfrastruc-ture; monitoring of achievements was ofvariable quality; whereconditions wereimposedingrantdecisions, attentionwasnotalwayspaidto whetherthoseconditionshadbeen complied with;
– kättesaadavavee hulgasuurenemise, üldkasutatava veevõrgu katvuselaien-damise,veekvaliteediparandamise, võrkudetootlikkusesuurendamiseja teenusejärjepidevuseparandamise näol ontoimunud mõõdetav edasiminek; oli aga projekte, mis ei toiminud, kuna puudustäiendavinfrastruktuur; tulemustekontrollimineolikõikuva tasemega ningjuhtudel, kuitoetusle-pingutesolisätestatudtingimusi,ei pööratud nende tingimuste täitmisele alati piisavattähelepanu; liikmesriigidpeaksidplaneerimis-etapis pööramasuuremattähelepanu teguritele, mis põhjustavad sageli viivitusi; uueinfrastruktuuri planeerimi-seltuleksarvessevõttapõhjalikuma eelanalüüsitulemusi;
— the Commission and the Member Statesshouldimprovethe qualityof the CBAs andfinancing gap estimates and give due consideration to the abil-ityoftheprojectstogeneratereve-nues.
– komisjonjaliikmesriigid peaksid pa-randamatasuvusanalüüsidejarahas-tamisepuudujääkideprognooside kvaliteetiningpööramavajalikku tähelepanuprojektidesuutlikkusele luuatulu.
—all projects have experienced costin-creasesanddelays; when measured bythetwomainefficiencypara-meters(capacityutilisationrateand noninvoiced water),several projects were found to operate withlimited ef-ficiency;significant weaknesses were observedintheprocessforsetting grantsandinsufficientconsideration was paid bythe Commissionandthe Member States’ managingauthorities to the ability of the projects to gener-aterevenues.
kõikide projektide puhul esineskulu-de kasvuja viivitusi; kui võtta aluseks kakspeamisttõhususeparameetrit (kasutusmäärja mittearvestuslik vesi), oli mitme projektitõhusus puudulik; toetussummadekindlaksmääramise protsessistäheldatiolulisipuudusi ningkomisjonjaliikmesriikidekor-raldusasutusedeipööranudpiisavat tähelepanuprojektidesuutlikkusele luuatulu.
Wateris essential for human health and one of the mostimpor-tant naturalresources neededforsocial and economic development.
Vesi oninimesetervisejaokskesksetähtsusega,samutikuju-tab see endast ühttähtsaimatloodusressurssi ühiskondlikuja majandusliku arengu seisukohast.
The distribution ofsufficient good quality waterfor domestic consumptionis animportant prerequisitefor development.
Kodumajapidamiste varustamine piisava hulga kvaliteetse veega on oluline arengueeldus.
In the EU, there are significant variations among Member States and betweenregions withinthesame Stateinthe proportion of population covered by a public water supply system and the per capita consumption of water.
ELis valitsevadliikmesriigitija riikide piirkonniti suured erinevused ühisveevärgiga hõlmatudelanikkonna osakaaluvahel, samuti elaniku kohta arvestatava vee tarbimise vahel.
There are also significant dif-ferencesin the efficiency of water networks, the price of water and share of water expenditurein total householdincome(see Table 1).
Erinevused onsuured ka veevõrkudetõhususes, vee hinnasja veekulude osakaalus kodumajapidamiste sissetulekutes(vttabel 1).
MAIN CHARACTERISTICS OF THE WATER SUPPLY FOR DOMESTIC USEIN THE EU AVERAGE VALUES AT MEMBER STATE LEVEL1
KODUMAJAPIDAMISTE VEEGA VARUSTAMISE PEAMISED TUNNUSJOONED ELis KESKMISED NÄITAJAD LIIKMESRIIKIDE TASANDIL1
Population coverage(% of total population)
Elanikkonna hõlmatus (% kogu elanikkonnast)
Per capita consumption(litres/day)
Tarbimine elaniku kohta(liitrit elaniku kohta päevas)
Noninvoiced water(% of total water abstracted)
Mittearvestuslik vesi(% võetud vee koguhulgast)
Water price (euro/m
Vee hind (eurot m kohta)
Share of the expenditure for water supply in total household income (%)
Veekulude osakaal kodumajapidamise sissetulekus (%)
The information has been collected from dierent sources: EUREAU, Eurostat, OECD, International Benchmarking Network for Water and Sanitation Utilities, and European Commission (Regional Policy DG).
Teavet koguti järgmistest allikatest: EUREAU, Eurostat, OECD, International Benchmarking Network for Water and Sanitation Utilities ja Euroopa Komisjon (regionaalpoliitika peadirektoraat).
1 Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy (OJ L 327, 22.12.2000, p. 1).
2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitikaalane tegevusraamistik (EÜT 327, 22.12.2000, lk 1).
Article 9 concerns the recovery of costs for water services.
Artikkel 9 käsitleb veevarustusteenuste kulude katmist.
This framework directive was adopted when specic directives had already been adopted, for example the drinking water quality directive.
Raamdirektiiv võeti vastu pärast seda, kui eridirektiivid (nt joogivee kvaliteedi direktiiv) olid juba vastu võetud.
According to the Treaties, the prudent and rational use of natural resourcesis one of the objectives of the environmental policy.
Vastavalt aluslepingutele on keskkonnapoliitika üks eesmärke loodusressurssidekaalutletudja mõistlikkasutamine.
The keylegalinstrumentfor wateris the waterframework directive, which aims to ensure the protection of water andits sustainable use.
Veepoliitika peamine õiguslikvahend onveeraamdirektiiv, mis on vastuvõetudveekaitsejasäästvakasutusetagamiseks.
The directive enteredintoforcein 2000, and hadto betransposed by December 2003.Itestablishedclas-sification systemsfor water quality and required a monitoring network by 2006,the publication ofriver basin management plansin 2009 and,in principle, the attainment of environmental objectives by 2015.It also required Member States to adopt water-pricing policies providingincentivesto efficient water use, with an adequate contribution to this goalfrom different categories of water user(cost recovery principle).
Di-rektiivjõustus2000.aastaljaseetuliülevõtta2003.aasta detsembriks.Selleskehtestativeekvaliteediklassifikatsioo-nisüsteemidja nähtietteseirevõrgurajamine2006.aastaks, vesikonna majandamiskavade avaldamine 2009. aastalja kesk-konnaeesmärkidesaavutamine üldjoontes2015.aastaks.Sa-muti nõutiliikmesriikidelt, et veehinna kujundamise poliitika innustaksveekasutajaidkasutamaveeressurssetõhusaltja et veekasutuse erivaldkonnadannaksidselle eesmärgisaavuta-miseks piisava panuse (kulude katmise põhimõte).
This obliga-tionis due by 20101.
See tingimus tulitäita 2010. aastaks1.
2 Council Directive 98/83/EC of 3 November 1998 on the quality
Direktiiv asendab nõukogu direktiivi 80/778/EMÜ.
Inaddition,a Councildirectiveondrinking waterqualityis designedtoprotecthumanhealth,inparticularbysetting maximum valuesfor certain microbiological, chemical and organoleptic parameters2.
Lisaks onvastuvõetud nõukogu direktiivjoogiveekvaliteedi kohta, mille eesmärk on kaitstainimeste tervist, eelkõige keh-testadesteatud mikrobioloogiliste, keemilisteja organoleptiliste parameetrite maksimaalsed väärtused2.