natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Secondly, the applicant submits that that the Board of Appeal also erred in finding, in paragraph 16 of the contested decision, that, as regards the maple leaf in the mark sought, ‘the relevant public may have the impression that it is a heraldic imitation of the Canadian emblem’.
Teiseks väidab hageja, et apellatsioonikoda leidis taotletud kaubamärgil kujutatud vahtralehe osas vaidlustatud otsuse punktis 16 vääralt ka seda, et „asjaomasele avalikkusele võib jääda mulje, et tegemist on heraldika seisukohalt Kanada embleemi jäljendusega”.
The applicant states that the protection granted to State emblems by Article 6ter(1)(a) of the Paris Convention covers similarities in a well-defined area, namely imitations ‘from a heraldic point of view’.
Hageja tuletab meelde, et Pariisi konventsiooni artikli 6 ter lõike 1 punktis a sätestatud riigiembleemide kaitse viitab sarnasusele väga piiritletud valdkonnas, milleks on jäljendamine „heraldika seisukohalt”.
The applicant submits in that regard that ‘this qualification effectively narrows down the scope of the impermissible imitation beyond what would normally be considered unacceptable in trademark law.
Hageja märgib selles osas, et „[s]elline täpsus tegelikult kitsendab keelatud jäljendamise ulatust võrreldes sellega, mida kaubamärgiõiguses tavaliselt lubamatuks peetakse.
As State emblems frequently comprise common symbols, such as a lion, an eagle or the sun, imitations are forbidden only if they reproduce the heraldic characteristics of the
Riigiembleemid sisaldavad tihti üldiselt kasutatavaid sümboleid nagu lõvi, kotkas või päike ning nende jäljendamine
State sign concerned. In consequence, the symbol as such remains free and may be used in the composition of trademarks’ (Acts of the 1925 Revision Conference of The Hague, p. 245).
SISETURU ÜHTLUSTAMISE AMET (VAHTRALEHE KUJUTIS) on keelatud üksnes siis, kui neil on asjaomase riigi tähise heraldilised omadused.
The applicant also refers to the deliberations at the Conference of Lisbon, held in 1958 for the purpose of revising the Paris Convention, concerning the question whether the confinement of the protection granted by Article 6ter(1)(a) to imitations ‘from a heraldic point of view’ should be abandoned (Acts of the Conference of Lisbon, pp. 129, 131 and 139-140).
Hageja osundab ka Pariisi konventsiooni Lissaboni 1958. aasta revisjonikonverentsi otsustele, mis puudutavad küsimust, kas tuleks loobuda artikli 6 ter lõike 1 punktis a antud kaitse piiramisest jäljendamisega „heraldika seisukohalt” (Lissaboni konverentsi aktid, lk 129, 131, 139 ja 140).
Furthermore, the applicant submits that, except in exceptional circumstances, Article 6ter of the Paris Convention does not seek to protect an emblem when it is not used as an emblem.
Hageja märgib lisaks, et kui välja arvata erijuhud, siis ei kaitse Pariisi konventsiooni artikli 6 ter embleeme väljaspool nende embleemifunktsiooni.
Like marks or any other distinctive sign, an emblem may be more or less commonplace in nature.
Kaubamärkide ja teiste eristavate tähiste sarnaselt võib embleem olla rohkem või vähem tavapärane.
According to the applicant, that has a bearing on the protection granted to the emblem in question by Article 6ter(1)(a) of the Paris Convention.
See asjaolu võib hageja sõnul avaldada olulist mõju asjaomasele embleemile Pariisi konventsiooni artikli 6 ter lõike 1 punktiga a antud kaitsele.
An emblem which is of a more commonplace nature and exhibits only few marked heraldic characteristics thus enjoys very limited protection.
Seega on väga piiratud sellise embleemi kaitse, mis on pigem tavapärane ja millel on vaid vähe selgeid heraldilisi omadusi.
In the present case, the Canadian Government notified to the WIPO, as a State emblem, the same red-coloured maple leaf, which is part of the Canadian national flag.
Käesoleval juhul on Kanada valitus teatanud WIPO-le riigi embleemina samast punasest vahtralehest, mis on Kanada riigi lipu osa.
According to the applicant, the red colour of that leaf is an element of crucial importance as shown by, first, the information, under the heading ‘type’ in the entry for that emblem in the WIPO database, that the emblem in question is in ‘colour’, secondly, the graphic representation of the same emblem in that database and, thirdly, the fact that the shade of red used is specific and does not correspond to a colour which is very common for a maple leaf.
Hageja sõnul on vahtralehe punane värv ülioluline, mille kohta annab tunnistust esiteks WIPO andmebaasis selle embleemi sissekandes liigi kohta tehtud kirje, mille kohaselt kõnealune embleem on „värviline”, teiseks samas andmebaasis esitatud asjaomase embleemi graafiline kujutis ning kolmandaks asjaolu et kasutatud punase värvi toon on eriline ega vasta vahtralehe väga levinud värvile.
The final element distinguishes the Canadian emblem from the representation which comes naturally to mind when one thinks of a maple leaf.
Viimati nimetatud asjaolu eristab Kanada embleemi kujutisest, mis vahtralehe puhul iseenesest meelde tuleb.
According to the applicant, it is self-evident that Article 6ter of the Paris Convention is not designed to allow the monopolisation, by Canada, of the natural representation
Hageja sõnul on selge, et Pariisi konventsiooni artikliga 6 ter ei soovita lubada Kanadal vahtralehe loomuliku kujutise monopoliseerimist, seda enam, et asjaomane
The mark sought contains only a black-coloured natural representation of a maple leaf.
Taotletud kaubamärk sisaldab kõigest musta värvi vahtralehe loomulikku kujutist.
Furthermore, compared to the Canadian emblem from a graphic point of view, the maple leaf in the mark sought is different as regards the breadth of the stem.
Kui võrrelda taotletud kaubamärgil kujutatud vahtralehte Kanada embleemiga graafilisest seisukohast, siis ilmneb, et varre laius on erinev.
Lastly, in the perception of the average consumer, who will be confronted with the mark sought in the normal circumstances in which it is used, the maple leaf in that mark forms a whole with the distinctive and dominant word element ‘rw’ and does not have heraldic characteristics.
Lõpuks, sellise keskmise tarbija tajus, kes puutub taotletud kaubamärgiga kokku selle kasutamise tavatingimustes, moodustab kõnealusel kaubamärgil kujutatud vahtraleht terviku eraldiseisva ja domineeriva sõnalise osaga „rw” ning sellel vahtralehel ei ole heraldilisi omadusi.
In those circumstances, it is impossible to regard the mark sought as an imitation of the Canadian emblem ‘from a heraldic point of view’.
Neil asjaoludel on võimatu järeldada, et taotletud kaubamärk on „heraldika seisukohalt” Kanada embleemi jäljendus.
The registration of that mark would not adversely affect either the Canadian emblem itself or the monitoring of the use of that emblem by the Canadian State.
Selle kaubamärgi registreerimine ei kahjusta Kanada embleemi ennast ega ka Kanada riigi kontrolli selle embleemi kasutamise üle.
Thirdly, the applicant disputes the finding in the contested decision (paragraph 17) that the registration of the mark sought may mislead the public as to the origin of the goods and services designated by that mark.
Kolmandaks vaidlustab hageja vaidlustatud otsuses (punkt 17) tehtud järelduse, mille kohaselt võib taotletud kaubamärgi registreerimine eksitada avalikkust selle kaubamärgiga tähistatavate kaupade ja teenuste päritolu osas.
The applicant submits that, in order to assess the likelihood of error as to the origin of the goods or services covered by the mark applied for, regard must be had, first, to the perception of the average consumer and, secondly, to the goods or services in question.
Hageja väidab, et taotletud kaubamärgiga hõlmatud kaupade ja teenuste päritolus eksimise võimalust hinnates tuleb esiteks arvestada keskmise tarbija tajuga ja teiseks asjaomaste kaupade ja teenustega.
Furthermore, the link, possibly suggested by the mark sought between the goods and services it covers and a country, must be sufficiently direct and concrete to mislead the average consumer (see, by analogy, Case T-334/03 Deutsche Post EURO EXPRESS v OHIM (EUROPREMIUM) [2005] ECR II-65, paragraphs 24, 25 and 41).
Taotletud kaubamärgiga hõlmatud kaupade ning riigi vaheline võimalik seos peaks olema niivõrd otsene ja konkreetne, et see keskmist tarbijat eksitaks (vt analoogia alusel Esimese Astme Kohtu 12. jaanuari 2005. aasta otsus kohtuasjas T-334/03: Deutsche Post EURO EXPRESS vs. Siseturu Ühtlustamise Amet (EUROPREMIUM), EKL 2005, lk II-65, punktid 24, 25 ja 41).
In the present case, the mark applied for, taken as a whole, is not likely to mislead the average consumer.
Käesoleval juhul ei saa taotletud kaubamärk kui tervik keskmist tarbijat eksitada.
The reference made by the contested decision to the great variety of goods and services which Canada, one of the largest global economies, is able to offer and promote is unconvincing as such considerations are also valid in respect of many other countries.
Vaidlustatud otsuses olev viide väga mitmekesisele kaupade ja teenuste valikule, mida Kanada kui maailma üks suurimaid majandusi võib pakkuda ja reklaamida, ei ole veenev, kuna sellised kaalutlused on asjakohased ka paljude teiste riikide suhtes.
The existence of a sufficiently direct and concrete link between the goods and services covered by the mark sought and the country in question, namely Canada, has not been established in the present case.
Taotletud kaubamärgiga hõlmatud kaupade ja teenuste ning asjaomase riigi, s.o Kanada vahelise piisavalt otsese ja konkreetse seose olemasolu ei ole käesoleval juhul tõendatud.
On the contrary, faced with the mark sought, in relation to the goods or services it covers, the consumer perceives in that mark a word element which forms a whole with an imaginative decorative element having, at most, a very slight geographical connotation.
Tarbija, kes puutub seoses nende kaupade ja teenustega, mille suhtes taotletud kaubamärki kasutatakse, selle kaubamärgiga kokku, tajub just sõnalist osa, mis moodustab terviku dekoratiivse fantaasiaelemendiga, millel on kõige enam väga nõrk geograafiline tähendusvarjund.
That connotation is much less apparent than in the case of other marks, such as for example the mark Mont Blanc, registered for pens or for cream.
See tähendusvarjund on palju vähem ilmne kui teiste kaubamärkide juhul nagu näiteks kaubamärk Mont Blanc, mis on registreeritud pastapliiatsite või kreemi jaoks.
In those cases, the consumer does not perceive any link between the origin of the pen or cream concerned and the Mont Blanc region.
Neil viimastel juhtudel ei taju tarbija mingit seost asjaomase pastapliiatsi või kreemi päritolu ja Mont Blanc’ piirkonna vahel.
Moreover, the use, in the clothing sector, of signs of the same kind as that of the mark applied for is frequent.
Samuti tuleb rõivaste sektoris taotletud kaubamärgiga sama tüüpi kaubamärkide kasutamist sagedasti ette.
Fourthly, the applicant submits that the Board of Appeal erred in ruling out, as of no relevance in the present case, an examination of the reputation of the applicant’s mark RIVER WOODS and of the use, by the applicant, of derived marks, such as the mark applied for.
Neljandaks väidab hageja, et apellatsioonikojal ei olnud õigus, kui ta jättis analüüsimata hageja kaubamärgi RIVER WOODS maine ja selliste tuletatud kaubamärkide nagu taotletud kaubamärk kasutamise hageja poolt, kuna neil puudus käesolevas asjas tähtsus.
From a factual point of view, the applicant submits a number of documents, annexed to the application, which, in its opinion, show that it has already widely used those derived marks, inter alia the mark applied for, and that, furthermore, its mark RIVER WOODS is one of the most well-known marks in Belgium.
Faktide osas tugineb hageja mitmele tõendile, mis on lisatud hagiavaldusele ning mis tema sõnul tõendavad, et ta on neid tuletatud kaubamärke ja eelkõige taotletud kaubamärki juba laialt kasutanud ning et peale selle on tema kaubamärk RIVER WOODS üks Belgia mainekaimatest kaubamärkidest.
From a legal point of view, the applicant states that its argument, which was put forward before the Board of Appeal, did not relate to the acquisition of distinctive character through use.
Õiguslikust küljest täpsustab hageja, et tema poolt apellatsioonikojas esitatud argument ei puuduta eristusvõime omandamist kasutamise käigus.
The applicant concedes that such a view is out of place given the wording of Article 6ter of the Paris Convention.
Hageja märgib, et selline kaalutlus oleks Pariisi konventsiooni artikli 6 ter sõnastust arvestades sobimatu.
Nevertheless, the applicant takes the view that, on account of the widespread use of those derived marks and the reputation of its mark RIVER WOODS, the consumer who is faced with the mark applied for will under no circumstances think that the goods or services covered by that mark come from Canada or enjoy any official recognition on the part of that State.
Hageja leiab, et asjaomaste tuletatud kaubamärkide intensiivse kasutamise ja tema kaubamärgi RIVER WOODS maine tõttu ei arva taotletud kaubamärgiga kokku puutuv tarbija mingil juhul, et selle kaubamärgiga hõlmatud kaubad ja teenused pärinevad Kanadast või on selle riigi poolt kuidagi ametlikult tunnustatud.
Therefore, the use and reputation, referred to above, are relevant factors in an assessment of the absolute ground for refusal referred to in Article 7(1)(h) of Regulation No 40/94 and of Article 6ter of the Paris Convention, all the more so because there were no objections made to the use of the mark RIVER WOODS or the other derived marks of the applicant by any State and international organisation.
Seetõttu on eelnimetatud kasutamine ja maine määruse nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punktis h osundatud absoluutsele keeldumispõhjusele ja Pariisi konventsiooni artiklile 6 ter hinnangu andmisel asjakohased asjaolud, ning seda eriti olukorras, kus ükski riik ega rahvusvaheline organisatsioon ei ole kaubamärgi RIVER WOODS või hageja teiste tuletatud kaubamärkide kasutamise suhtes esitanud vastuväiteid.
Lastly, the applicant submits that the Board of Appeal did not sufficiently take into consideration the many other earlier national and Community marks containing a flag or a State emblem which were submitted by the applicant before OHIM.
Viimaseks väidab hageja, et apellatsioonikoda ei ole piisavalt arvestanud erinevaid hageja poolt ühtlustamisametis osundatud varasemaid siseriiklikke ja ühenduse kaubamärke, millel on kujutatud riigilipp või -embleem.
It is true that each mark must be assessed on the basis of its own characteristics and not on the basis of a previous practice on the part of OHIM or on the basis of earlier registrations in other European or non-European countries.
Iga kaubamärki tuleks hinnata lähtuvalt selle eriomadustest ja mitte ühtlustamisameti varasema praktika või selle alusel, kas see kaubamärk on teistes Euroopa riikides registreeritud või mitte.
However, such details may be relevant factors as regards the possibility of registering a sign as a Community trade mark.
Need asjaolud võivad anda asjakohaseid viiteid selle kohta, kas tähise registreerimine ühenduse kaubamärgina on võimalik.
That is particularly so where the other registrations submitted illustrate the application of provisions of international treaties, such as those of the Paris Convention, or the practice in the country of origin of the emblem concerned.
See on nii eriti seetõttu, et teised osundatud registreeringud annavad tunnistust rahvusvaheliste lepingute, näiteks Pariisi konventsiooni, sätete kohaldamisest või praktikast asjaomase embleemi päritoluriigis.
That country is the best placed to define the scope of the protection of its own emblem and is, moreover,
Sellel riigil on parim lähtekoht oma embleemi kaitse ulatuse määratlemiseks ning pealegi on päritoluriik see riik, kes on
Therefore, it is difficult to justify a perception of the protection granted to the national emblem which is more stringent outside of that country than within it.
Seetõttu on raske õigustada seda, et väljaspool asjaomast riiki on lähenemine kaitsele rangem kui selles riigis.
In the present case, as OHIM in a sense represents Canada, it must take into consider -ation Canadian practice as regards the protection of the emblem concerned.
Kuna käesoleval juhul ühtlustamisamet teatud mõttes esindab Kanadat, siis tuleb tal arvestada asjaomase embleemi kaitse valdkonnas Kanada praktikaga.
In that regard, the applicant maintains that it applied for registration, as a Canadian mark, of a mark identical to the mark applied for.
Selles osas märgib hageja, et ta on taotlenud taotletud kaubamärgiga identse kaubamärgi registreerimist Kanada kaubamärgina.
Registration of that mark was not refused on the basis of an absolute ground for refusal, but was later abandoned on other grounds.
Selle kaubamärgi registreerimisest ei keeldutud mitte absoluutse keeldumispõhjuse tõttu, vaid see jäeti registreerimata teistel põhjustel.
To accept the registration of the mark in question, the Canadian Intellectual Property Office asked only that the applicant accept the following disclaimer text: ‘The right to the exclusive use of the representation of the elevenpoint maple leaf is disclaimed apart from the trade mark.’
Kõnealuse kaubamärgi registreerimise heaks kiitmiseks palus Kanada kaubamärgiamet, et hageja nõustuks üksnes järgmise loobumisklausliga (disclaimer text): „[L]oobutakse üheteistkümnetipulise vahtralehe kujutise ainukasutusõigusest muul juhul, kui kaubamärgis.”
That view on the part of the Canadian Intellectual Property Office merely reflects the principle that it is the ‘overall impression’ of the mark and its ‘perception as a whole’ that must be taken into consideration.
See Kanada kaubamärgiameti lähenemine ilmestab üksnes põhimõtet, mille kohaselt tuleb arvesse võtta kaubamärgist jäävat „tervikmuljet” ja selle „tajumist tervikuna”.
Furthermore, the applicant registered two other marks at the Canadian Intellectual Property Office, both including a maple leaf, which was, in the first case, covered with a motif inspired by the United States flag and, in the second case, contained the group of letters ‘rw’ within it.
Peale selle on hageja Kanada kaubamärgiametis registreerinud kaks muud kaubamärki, millel mõlemal on kujutatud vahtraleht, mis ühel juhul on kaetud Ühendriikide lipust inspireeritud motiiviga ja mille sees teisel juhul on kujutatud tähed „rw”.
Those registrations were preceded by a disclaimer stated in the same terms as that mentioned in the preceding paragraph.
Nende registreerimisele eelnes nõustumine loobumisklausliga sama sõnastuses, mida käsitleti eelmises punktis.
Those two marks as well as a mark identical to the mark applied for were also registered in the United States.
Need kaks kaubamärki ning taotletud kaubamärgiga identne kaubamärk on Ühendriikides registreeritud.
However, OHIM did not make registration of the mark applied for subject to the condition that the applicant should accept a similar disclaimer, although it should have provided for such a possibility as regards marks including elements borrowed from the emblems and symbols of a State, which may give rise to doubt as regards the extent to which they are protected.
Samas ei seadnud ühtlustamisamet taotletud kaubamärgi registreerimise tingimuseks, et hageja nõustuks sarnase loobumisklausliga, kuigi ta oleks pidanud sellise võimaluse ette nägema kaubamärkide osas, mis kujutavad riigiembleemidelt ja -sümbolitelt laenatud selliseid osi, mis võivad tekitada kahtlusi nende kaitse ulatuse osas.
Furthermore, the applicant submits that OHIM has itself registered other marks belonging to the applicant, which in view of the contested decision, could have been refused.
Lisaks märgib hageja, et ühtlustamisamet on ise registreerinud hageja teisi kaubamärke, millest vaidlustatud otsuse põhjal oleks pidanud keelduma.
In that regard, the applicant reproduces in its application three Community trade marks of which it is the proprietor.
Selles osas esitab hageja oma hagis kolm talle kuuluvat ühenduse kaubamärki.
The first, registered under the number 2793479, includes a maple leaf with the group of letters ‘rw’ inside it.
Esimene, registreeritud nr 2793479 all, kujutab vahtralehte, mille sees on tähed „rw”.
The second, registered under the number 2788115 includes, inter alia, a maple leaf covered with a motif which reproduces the design of the United States flag.
Teine, registreeritud nr 2788115 all, kujutab eelkõige vahtralehte, mis on kaetud Ühendriikide lipu kujutise motiiviga.
The third includes, among other elements, a flag similar to that of the United States.
Kolmandal on lisaks muudele elementidele Ühendriikide lipuga sarnane lipp.
Furthermore, the applicant observes that the mark applied for as well as the three marks referred to above have already been accepted by the Benelux Intellectual Property Office as well as by other national trade mark offices.
Hageja märgib lisaks, et nii taotletud kaubamärk kui ka eespool nimetatud kolm kaubamärki on nii Beneluxi riikide intellektuaalomandiameti kui ka teiste riikide kaubamärkiametite poolt juba heaks kiidetud.
Lastly, the applicant submits that OHIM’s refusal to register the mark applied for is not consistent with OHIM’s practice concerning marks which include the representation of a maple leaf or other State emblem.
Lõpuks märgib hageja, et taotletud kaubamärgi registreerimisest keeldumine ühtlustamisameti poolt ei ole kooskõlas selle ameti praktikaga selliste kaubamärkide valdkonnas, mis kujutavad vahtralehte või mõnda teist riigiembleemi.
The applicant reproduces, in its application, 29 signs including maple leaves or flags and other State emblems and provides evidence that all those signs have been registered as Community trade marks.
Hageja esitab oma hagiavalduses 29 tähist, mis kujutavad vahtralehte või lippu või muud riigisümbolit ning esitab tõendid selle kohta, et kõik need tähised on ühenduse kaubamärgina registreeritud.
OHIM disputes the applicant’s arguments.
Ühtlustamisamet vaidlustab hageja argumendid.
The aim of Article 6ter(1)(a) of the Paris Convention is to preclude the registration and use of trade marks which are identical to State emblems or which are to a certain degree similar to them (ECA, paragraph 10 above, paragraph 39).
Pariisi konventsiooni artikli 6 ter lõike 1 punkti a eesmärk on välistada sellise kaubamärgi registreerimine ja kasutamine, mis on identne riigiembleemiga või millel on sellega teatavad sarnasused (eespool punktis 10 viidatud kohtuotsus ECA, punkt 39).
State emblems are protected not only against the registration and use of marks which are identical to
Riigiembleemid on kaitstud mitte üksnes selliste kaubamärkide registreerimise ja
Accordingly, in the present case, the fact that the mark also contains the word element ‘rw’ does not, in itself, preclude application of that article, contrary to what the applicant claims (see, to that effect, ECA, paragraph 10 above, paragraph 41).
Seega ei takista vastupidiselt hageja väidetele asjaolu, et taotletud kaubamärk sisaldab ka sõnalist osa „rw”, iseenesest kõnealuse artikli kohaldamist (vt selle kohta eespool punktis 10 viidatud kohtuotsus ECA, punkt 41).
In that context, the applicant errs in referring to Nichols, paragraph 35 above, paragraph 35.
Selles osas viitab hageja ekslikult eespool punktis 35 viidatud kohtuotsusele Nichols (punkt 35).
It must be stated at the outset that paragraph 35 of that judgment, which is relied on by the applicant, is of no relevance.
Algusest peale tuleb nentida, et selle kohtuotsuse punkt 35, millele hageja tugineb, ei ole üldse asjakohane.
In any event, it must be pointed out that that judgment concerns the interpretation of Article 3(1)(a) and (b) of First Council Directive 89/104/EEC of 21 December 1988 to approximate the laws of the Member States relating to trade marks (OJ 1989 L 40, p. 1).
Igal juhul tuleb märkida, et see kohtuotsus puudutab nõukogu 21. detsembri 1988. aasta esimese direktiivi 89/104/EMÜ kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT 1989, L 40, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 92) artikli 3 lõike 1 punktide a ja b tõlgendamist.