natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To see how Member States are faring in meeting these targets, please refer to Table 5.
Seda, kuidas liikmesriigid nimetatud eesmärkide saavutamisega toime tulevad, saab näha tabelist 5 allpool.
By definition, it is very difficult to impose quotas for on-demand services.
Väga keeruline on seada kvoote tellitavatele teenustele.
But these are becoming more important as a share of viewing time.
Kuid nende osakaal vaadatud ajast üha suureneb.
Parliament also campaigned to safeguard media pluralism, calling for instance for greater EU recognition of community media, which are media outlets run by volunteers on a not-for-profi t basis.
Parlament töötas ka meediapluralismi kaitsmise nimel, kutsudes ELi üles rohkem tunnustama kogukondlikku meediat, mille moodustavad vabatahtlike hallatavad mittetulunduslikud meediaväljundid.
In the AVMS directive and in other instances, the EP has emphasised the need to protect minors from harmful content.
Audiovisuaalse meedia teenuste direktiivis ja muudel juhtudel on Euroopa Parlament rõhutanud vajadust kaitsta alaealisi kahjuliku sisu eest.
In their work on the recommendation on ‘the protection of minors and human dignity’, MEPs included wording encouraging Member States to introduce specific Internet training for young school children and their parents.
Alaealiste ja inimväärikuse kaitset käsitleva soovitusega tehtud töös kasutasid parlamendiliikmed sõnastust, mis ergutab liikmesriike looma spetsiaalse internetikoolituse noorematele koolilastele ja nende vanematele.
Non-legislative work In 2007 Parliament decided to signal its support for European cinema by creating the annual LUX Prize, which is awarded to a film that deals with social questions or highlights European culture.
Õigusloome Praeguses koosseisus kiitis parlament heaks uue õigusakti, millega uuendatakse tegutsemiseeskirju seoses Euroopa kultuuripealinna määramisega. Seda algatust rahastatakse osaliselt programmist „Kultuur 2007”.
The prize pays for subtitling the film in all 23 official EU languages, including a version for the hard of hearing.
Liikmed rõhutasid vajadust tugevdada algatuse Euroopa-mõõdet: auhinna võitjad peavad nüüdsest pühendama osa oma programmist üleeuroopalistele teemadele.
Legislative work In the current legislature, Parliament approved new legislation updating the operating rules for the award of the title of European Capital of Culture.
Õigusloomega mitteseotud töö2007. aastal otsustas parlament väljendada oma toetust Euroopa filmile ja pani aluse iga-aastasele LUXi auhinnale, mis antakse sotsiaalküsimusi käsitlevale või Euroopa kultuuri rõhutavale filmile.
Part of the funding for this initiative comes from the Culture 2007 programme.
Auhinnaraha eest saab film subtiitrid kõigis 23 ELi ametlikus keeles, kaasa arvatud kuulmishäirega inimestele mõeldud versioonid.
Members stressed the need to reinforce the European dimension of the initiative: winners of the award will henceforth have to dedicate part of their programmes to Europe-wide themes.
2008. aastal andis Euroopa Parlament kõnealuse auhinna Belgiast pärit vendadele Dardenne’idele fi filmi eest„Le Silence de Lorna“.
Upcoming host cities for European Capital of Culture
Euroopa kultuuripealinnad lähitulevikus
Cities and/or countries
Linnad ja/või riigid
Kosice (Slovakia), Marseille (France)Only the countries (not cities) are known (see decision)
Košice (Slovakkia), Marseille (Prantsusmaa)Teada on ainult riigid, mitte linnad (vt otsus)
WORK OF THE EUROPEAN PARLIAMENT IN THE SIXTH TERMnull
kättesaadavaks kõigile Euroopa kodanikele.
The EP also supported a pilot project on artist mobility, placing EUR 1.5 million in the EU budget for studies, joint actions and an exchange of best practices on the legal framework for artists working abroad.
Euroopa Parlament toetas ka kunstnike liikuvuse pilootprojekti, suunates 1,5 miljonit eurot ELi eelarvesse välismaal töötavate kunstnike õpinguteks, ühistegevuseks ja õigusliku raamistiku heade tavade vahetamiseks.
In another own-initiative report, the EP also lent its voice to the idea of providing more support for cultural industries, calling for the setting up of a specific programme for their benefit and for applying a reduced VAT rate to their activities, among other measures.
Teises omaalgatuslikus raportis pooldas Euroopa Parlament ideed tagada suurem toetus kultuuritööstusele, nõudes eriprogrammi selle toetuseks ja muude meetmete hulgas ka vähendatud käibemaksumäära kultuuritööstuste tegevusele.
For an overview of the importance of the cultural sector in overall employment in the EU, see Table 6 below.
Ülevaate kultuurisektori tähtsusest ELi üldises tööhõives saab tabelist 6 allpool.
2008 was the European Year of Intercultural Dialogue. The EP’s contribution to this consisted largely in invitations to, and debates with, prominent cultural and religious leaders.
Õigusloomega mitteseotud tegevus Nagu muudes hariduspoliitika valdkondades, on Euroopa Komisjon ka mitmekeelsuse vallas viimastel aastatel püüdnud kehtestada võrdlustasemed, et hõlbustada liikmesriikidevahelist võrdlust.
Non-legislative work In the field of multilingualism, as in other areas of education policy, the European Commission has in recent years tried to put in place benchmarks to facilitate comparisons between Member States.
Euroopa Parlament on selliseid püüdlusi toetanud, iseäranis Euroopa keeleoskuse näitaja loomist käsitlevas omaalgatuslikus raportis.
The EP has supported such efforts, notably in its own-initiative report on the creation of a European indicator of language competence.
Selle näitaja olemasolu nõudis 2002. aastal Barcelonas kokku tulnud Euroopa Ülemkogu, et ELi kodanike keeleoskustest oleks võimalik saada parem ülevaade ühise testisüsteemi abil.
This indicator was requested by the 2002 Barcelona European Council, to provide a more objective picture of the language skills of EU citizens through a common testing system.
2006. aasta aprillis valminud raportis kutsus parlament üles lisama rohkem keeli kõnealusesse süsteemi, mis algselt hõlmas viit kõige laialdasemalt õpetatavat ELi keelt (inglise, prantsuse, saksa, hispaania ja itaalia keel).
In its April 2006 report, Parliament called for more languages to be added to the system, which started off with the five most widely taught EU languages (English, French, German, Italian and Spanish).
2008. aasta oli Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aasta. Euroopa Parlamendi panus sellesse koosnes suures osas silmapaistvatele kultuuri- ja usujuhtidele esitatud kutsetest ja nendega peetud aruteludest.
In this and other non-legislative reports, the EP has expressed support for the main elements of the EU’s multilingualism policy, including the ‘mother tongue plus two’ principle, which indicates that schoolchildren should have to learn two foreign languages.
Nii selles kui ka muudes õigusloomega mitteseotud raportites on Euroopa Parlament avaldanud toetust ELi mitmekeelsuspoliitika põhielementidele, kaasa arvatud põhimõttele „emakeel pluss kaks keelt”, mille kohaselt peaksid koolilapsed õppima kahte võõrkeelt.
This is the case at present in a majority, but not all, Member States.
Nii see praegu ka enamikus liikmesriikides on, kuid kahjuks mitte veel kõigis.
A FIRST LOOK AT THE 2009–14 PARLIAMENTARY TERMnull
Mida saab praegu öelda kultuuri- ja hariduskomisjoni töö kohta parlamendi ametiajal 2009–2014?
Innovation Another cross-cutting theme in which CULT has taken an interest is innovation, which is on the agenda as 2009 is the European Year of Creativity and Innovation.
Innovatsioon Veel üks valdkondadevaheline küsimus, mille osas kultuuri- ja hariduskomisjon huvi on üles näidanud, on innovatsioon, mis on ka päevakorraline teema, kuna 2009 on Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta.
Accordingly, in June the Commission is expected to publish a communication on innovation policy under the renewed Lisbon strategy.
Komisjon peaks juunis avaldama teatise uuendatud Lissaboni strateegia innovatsioonipoliitika kohta.
An item of immediate interest — closely linked to the debate on innovation — will be the communication on ‘A new partnership for the modernisation of universities: The EU forum for university–business dialogue’, which the Commission published on 2 April 2009. It focuses on how universities and the private sector can strengthen their relationship in order to improve the quality of education, help business and achieve economic benefits for society as a whole.
Teatis ülikoolide ja ettevõtete vahelise koostöö kohta, mille komisjon avaldas 1. aprillil 2009, tekitab kohe huvi ja see on tihedalt seotud innovatsioonialase aruteluga.Teatises keskendutakse sellele, kuidas ülikoolid ja erasektor saaksid tugevdada oma suhteid, et parandada hariduse kvaliteeti, abistada ettevõtlust ja saavutada majanduslikku kasu ühiskonnale kui tervikule.
As already hinted at above, the broad issue of mobility — and of the functioning of the European benchmarks, in particular — may come under scrutiny.
Praegu hindab ja korraldab EL ümber oma koostööd hariduse valdkonnas.
Initiatives such as the EQF are mostly recent and will take a few years to reach fruition.
See käib käsikäes Lissaboni strateegia, sealhulgas ka selle haridusalase sisu üldise läbivaatamisega pärast 10 aasta möödumist.
The 10th anniversary of the Bologna process in 2009 is already fuelling efforts to evaluate its impact and forms part of the same debate.
Komisjoni poolt detsembris 2008 avaldatud ja uusi ideid sisaldav teatis Euroopa haridus- ja koolitusalase koostöö uuendatud strateegilise raamistiku kohta on käivitanud arutelu, millesse ka parlamenti oodatakse oma osa andma.
In the background are the efforts to promote common quality assurance mechanisms that are able to reinforce Member States’ confi dence in each other’s courses.
Eeldatakse, et nõukogu ja komisjon võtavad novembris 2009 vastu ühise raporti projekti edusammude kohta tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010”rakendamisel. rakendamisel.
At present the EU is assessing and reorganising its cooperation in the educational field.
Nagu juba eespool osutatud, võib uurimise alla sattuda liikuvuse ulatuslik küsimus ja iseäranis Euroopa võrdlustasemete toimimine.
That goes hand in hand with the overall process of reviewing the Lisbon strategy, including its education component, after 10 years.
Algatused, nagu Euroopa kvalifi katsiooniraamis-tik, on üsna hiljutised ja võtab aega, enne kui need tulemusi hakkavad andma.
In November 2008, the Council asked to Commission to prepare a proposal for transforming the European heritage label into an EU initiative.
Novembris 2008 palus nõukogu komisjonil koostada ettepaneku Euroopa kultuuripärandi märgise ELi algatuseks muutmiseks.
The label, launched as an intergovernmental scheme in 2007, aims to develop a common sense of Europe’s history at certain specific sites.
Nimetatud algatus, mis käivitus 2007. aastal valitsustevahelise kavana, soovib arendada Euroopa ühist ajalootunnetust konkreetsetes paikades.
It therefore complements UNESCO’s well-known classification of sites that are of universal interest.
Seega täiendab see Unesco hästi tuntud ülemaailmset huvi pakkuvate paikade liigitust.
According to the Commission, the European heritage label has already been awarded to 60 sites.
Komisjoni sõnul on Euroopa kultuuripärandi märgis antud juba 60 paigale.
The Commission is currently carrying out an online consultation on this initiative, which will last until 15 May 2009.
Komisjon teostab praegu selle algatuse küsimuses veebipõhist konsultatsiooni, mis kestab 15. maini 2009.
It will also conduct an impact assessment.
Samuti viib komisjon läbi mõjuhindamise.
Therefore a legislative proposal can be expected in spring 2010.
Seega võib õigusakti ettepanekut oodata 2010. aasta kevadel.
As previously mentioned, the Unesco convention is likely to remain topical in the years to come, given that its effects are only gradually being felt.
Nagu eespool on mainitud, jääb Unesco konventsioon tõenäoliselt ka lähitulevikus aktuaalseks teemaks, kui võtta arvesse, et selle mõju hakkab ilmnema alles järk-järgult.
CULT Members will be called on to keep an eye on the application of Article 151(4), an everpresent task.
Kultuuri- ja hariduskomisjoni liikmeid kutsutakse üles silma peal hoidma artikli 151 lõike 4 kohaldamisel ning tegemist on aegumatu ülesandega.
That will also be the case for the revision of the broadcasting communication, which outlines how the Commission intends to deal with state aid to public service broadcasters (PSBs) in the years to come.
Samasugused on lood ka ringhäälinguteatisega, milles visandatakse, kuidas komisjon kavatseb tulevikus tegelda riiklikele ringhäälinguorganisatsioonidele osutatava riigiabi küsimusega.
The Commission published a draft version of the revised 2001 broadcasting communication in November 2008.
Komisjon avaldas 2008. aasta novembris 2001. aasta ringhäälinguteatise muudetud versiooni kavandi.
CULT subsequently organised a hearing on future role of public broadcasters in early March 2009.
Kultuurikomisjon korraldas seejärel 2009. aasta märtsi alguses kuulamise riiklike ringhäälinguorganisatsioonide tulevase rolli kohta.
The Commission is now expected to publish the final version of the revised broadcasting communication in the second half of 2009.
Nüüd eeldatakse, et komisjon avaldab muudetud ringhäälinguteatise lõpliku versiooni 2009. aasta teisel poolaastal.
This is not, of course, a new law, but a guide for all concerned as to how the Commission intends to exercise its existing state aid powers with regard to PSBs, notably for investments in new media.
See ei ole muidugi uus seadus, vaid juhend kõigile asjaosalistele selle kohta, kuidas komisjon kavatseb teostada oma kehtivaid riigiabiga seonduvaid volitusi riiklike ringhäälinguorganisatsioonide osas, eriti seoses uutesse massiteabevahenditesse investeerimisega.
As we have seen, the EU has already adopted an action plan for sport, which includes items such as financing pan-EU efforts in the fight against doping.
Nagu oleme näinud, on EL juba vastu võtnud spordi tegevuskava, mis hõlmab selliseid teemasid nagu üleeuroopalise dopinguvastase võitluse rahastamine.
The Commission is expected to expand this embryonic policy in the near future by proposing a fully fledged Community programme in the field of sport.
Eeldatakse, et komisjon laiendab seda lapsekingades olevat poliitikat lähitulevikus ja teeb ettepaneku kõikehõlmava ühenduse programmi koostamiseks spordi valdkonnas.
However, it will not do so unless the Lisbon Treaty enters into force.
Seda aga ei juhtu enne, kui jõustub Lissaboni leping.
ABOUT THE POLICY DEPARTMENTnull
MIDA POLIITIKAOSAKONNAD TOODAVAD?
HOW IS A REQUEST SUBMITTED?
KUIDAS TAOTLUS ESITATAKSE?
WHERE CAN POLICY DEPARTMENT DOCUMENTS BE FOUND?
KUST LEIDA POLIITIKAOSAKONNA DOKUMENTE?
The Parliamentary body, on the basis of its political priorities, makes a request in writing to the relevant Policy Department.
Parlamendiorgan esitab taotluse oma poliitilistele prioriteetidele tuginedes kirjalikult asjaomasele poliitikaosakonnale.
For external expertise in particular, the request must be based on a decision of the committee’s coordinators.
Eriti välise eksperthinnangu puhul peab otsus tuginema komisjoni koordinaatorite otsusel.
All Policy Department documents, apart from those which are classified as confidential, are available for consultation online or on site in the library.
Kõik poliitikaosakonna dokumendid on üldsusele kättesaadavad internetis ja raamatukogus, välja arvatud mõned konfi -dentsiaalsed dokumendid.
WHAT BUDGET IS AVAILABLE?
MILLINE EELARVE ON KÄTTESAADAV?
Paper copies of studies and notes can be sent to Members and their staff on request.
KUI PIKAD ON KESKMISELT TÄHTAJAD?
WHAT ARE THE AVERAGE DEADLINES?
Uuringute ja märkuste paberkoopiaid saab liikmetele ja nende meeskonnale saata taotluse alusel.
HOW TO CONTACT POLICY DEPARTMENT B
KUIDAS POLIITIKAOSAKONNAGA B ÜHENDUST VÕTTA
For any request for confirmation, please send an e-mail to the following address: ipoldepb@europarl.europa.eu
Kui soovite saada teavet või tellida uudiskirja, kirjutage aadressil poldep-cohesion@europarl.europa.eu.
Deadlines for notes depend on their length and complexity.
Teadete esitamise tähtajad olenevad aruande pikkusest ja keerukusest.
The usual deadline is 3 to 6 weeks.
Tavaline tähtaeg on 3–6 nädalat.
Deadlines for studies depend on the complexity of the subject requested and on the budget, since the latter determines the procedure followed.
Uuringute tähtajad olenevad teema keerukusest ja eelarvest, kuna viimane määrab järgitava menetluse.
A reasonable deadline for external expertise would be between 6 and 12 months.
Välise eksperthinnangu puhul oleks tähtaja mõistlik pikkus 6–12 kuud.
For a precise estimate for a specific request, please contact the Policy Department.
Konkreetse taotluse täpse tähtaja prognoosimiseks võtke ühendust poliitikaosakonnaga.
For questions on research related to the Committee on Culture and Education’s activities, please contact:
Kultuuri- ja hariduskomisjoni tegevusega seotud teadusuuringute küsimustes võtke ühendust aadressil:
FURTHER READINGnull
TÄIENDAVAT LUGEMISTnull
The following topics will be covered by internal and external research over coming months:
Lähikuudel hõlmavad sise- ja välisuuringud järgmisi teemasid:
The mobility of works of art in the EU (May 2009)
• kunstiteoste liikuvus ELis (mai 2009);
Advertising rules and their effects under the new audiovisual media services directive (May 2009)
• reklaamieeskirjad ja nende mõju uue audiovisuaalse meedia teenuste direktiivi alusel (mai 2009);
Collecting societies and cultural diversity in the music sector (June 2009)
• kollektiivse esindamise organisatsioonid ja kultuuriline mitmekesisus muusikasektoris (juuni 2009);
State aid to public broadcasters and the broadcasting communication (July 2009)
• riikide ringhäälinguorganisatsioonidele osutatav riigiabi ja ringhäälinguteatis (juuli 2009);
The revised EU youth policy (autumn 2009)
ELi muudetud noorsoopoliitika (sügis 2009);
The university–business dialogue (autumn 2009)
• ülikoolide ja ettevõtete vaheline dialoog (sügis 2009);
The social background of Erasmus students (2010)
Erasmuse õpilaste sotsiaalne taust (2010);
The implementation of the UNESCO convention (2010)
Unesco konventsiooni rakendamine (2010).
USEFUL FACTS AND FIGURESnull
KASULIKUD FAKTID JA ARVUDnull
Country performance and progress in each benchmark area
Riikide tulemuslikkus ja edusammud kõigis võrdlusvaldkondades
Early school leavers
Kooli pooleli jätjad
Low performers in reading literacy
Vähenelugemisoskus lugemisoskus
Upper secondary education
Matemaatika, loodus-teaduste ja tehnika alal lõpetanud
EU-27 Belgium Bulgaria Czech Republic Denmark Germany Estonia Ireland Greece Spain France Italy Cyprus Latvia Lithuania Luxembourg Hungary Malta Netherlands Austria Poland Portugal Romania Slovenia Slovakia Finland Sweden United Kingdom
EU-27 Belgia Bulgaaria Tšehhi Vabariik Taani Saksamaa Eesti Iirimaa Kreeka Hispaania Prantsusmaa Itaalia Küpros Läti Leedu Luksemburg Ungari Malta Madalmaad Austria Poola Portugal Rumeenia Sloveenia Slovakkia Soome Rootsi Ühendkuningriik
USEFUL FACTS AND FIGURESnull
KASULIKUD FAKTID JA ARVUD•
Percentage of cultural employment in total employment 2005 (1 000s)
Kultuurialase tööhõive osakaal kogutööhõivest 2005. aastal (tuhandetes)Tööhõive
% of cultural in total employment
Kultuurialase % kogutööhõivest
Data extraction: March 2007.Source: Eurostat, EU labour force survey.
Andmed 2007. aasta märtsi seisuga. Allikas: Eurostat, ELi tööjõu-uuring.
Practical guide — Culture and Education
Praktiline Juhend — Kultuur ja haridus
The Policy Departments are research units that provide specialised advice to committees, inter-parliamentary delegations and other parliamentary bodies.
- C poliitikaosakonnad on uurimisüksused, mis jagavad spetsialistide nõuandeid parlamendikomisjonidele, parlamentidevahelistele delegatsioonidele ja teistele parlamendi organitele.
Visit the European Parliament website: http://www.europarl.europa.eu/studies
Dokumendid külastage Euroopa Parlamendi veebilehte http://www.europarl.europa.eu/studies
POLICY DEPARTMENT
SISEPOLIITIKA PEADIREKTORAAT
STRUCTURAL AND COHESION POLICIESB
POLIITIKAOSAKOND
AUTHORNils Danklefsen and Piero Soave, Policy Department B: Structural and Cohesion Policies, European Parliament
AUTORIDNils DANKLEFSEN ja Piero SOAVE, poliitikaosakond B: struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika, Euroopa Parlament
ABOUT THE EDITORTo contact the policy department or to subscribe to its monthly newsletter,please write to poldep-cohesion@europarl.europa.eu
VÄLJAANDJAPoliitikaosakonnaga ühenduse saamiseks või selle igakuise uudiskirja tellimiseks kirjutage aadressil HYPERLINK “mailto:poldep-cohesion@europarl.europa.eu” poldep-cohesion@europarl.europa.eu
Manuscript completed in April 2009.Brussels, © European Parliament, 2009.
Käsikiri valmis 2009. aasta aprillis.Brüssel, © Euroopa Parlament, 2009.
Reproduction and translation for non-commercial purposes are authorized, provided the source is acknowledged and the publisher is given prior notice and sent a copy.
Levitamine ja tõlkimine mittetulunduslikul eesmärgil on lubatud, kui allikas on märgitud ning väljaandjale on sellest eelnevalt teatatud ja talle saadetakse koopia.
THE WAY AHEAD ..............................................................................................................................19
EDASINE TEGEVUS ..........................................................................................................................19
ABOUT THE POLICY DEPARTMENT .........................................................................................31
POLIITIKAOSAKOND ......................................................................................................................31
FURTHER READING .........................................................................................................................35
TÄIENDAVAT LUGEMIST ................................................................................................................35
‘The concept of sustainability must be the basis and yardstick for European transport policy’
“Jätkusuutlikkuse mõiste peab olema Euroopa transpordipoliitika alus ja mõõdupuu”
From the European Parliament resolution of 12 February 2003 on the Commission’s White Paper: ‘European transport policy for 2010: a time to decide’.
Euroopa Parlamendi 12. veebruari 2003. aasta resolutsioonist komisjoni valge raamatu “Euroopa transpordipoliitika aastani 2010: aeg otsustada” kohta.
I would like to take this opportunity to welcome you to the European Parliament and provide you with some information about the provision of expert advice using in-house resources.
Tahaksin kasutada võimalust, et tervitada teid Euroopa Parlamendis ja anda teile teavet parlamendisiseste võimaluste kohta eksperdiarvamuse saamiseks.
Effective parliamentary work relies on specialised, objective, high-quality and up-to-date information.
Parlamendi tõhus töö sõltub erialasest, objektiivsest, kvaliteetsest ja ajakohasest teabest.
To this end, five units responsible for research, known as ‘policy departments’, have been created.
Selleks on loodud viis uurimistöö eest vastutavat üksust ehk poliitikaosakonda.
Their activities cover all areas of competence of the European Parliament. They produce high-quality independent research, which is carried out either in-house or by external experts.
Nende töö hõlmab kõiki Euroopa Parlamendi pädevusvaldkondi ning nad avaldavad kvaliteetseid sõltumatuid uuringuid, mida viivad läbi sise- või väliseksperdid.
Policy Department B: Structural and Cohesion Policies is specifically in charge of five policy areas: agriculture and rural development, culture and education, fisheries, regional development, and transport and tourism.
Poliitikaosakond B (struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika) vastutab viie poliitikavaldkonna eest: põllumajandus ja maaelu areng, kultuur ja haridus, kalandus, regionaalareng ning transport ja turism.