natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In his complaint to the Ombudsman, the complainant alleged that the European Court of Auditors had wrongly failed to grant him access to the document concerned and had failed to inform him how to appeal against the decision rejecting his application.
Vaatamata sellele on konvendi järjekindlaks poliitikaks olnud üldsusele teatavaks teha nii palju materjale kui võimalik (sealhulgas kõik ametlikud konvendi dokumendid), enamasti tehes need kohe kä esaadavaks veebilehel.
1.2 In its opinion, the European Court of Auditors noted that it was clear that the complainant’s request had not been treated in accordance with the procedures set out in Decision No 18/97 laying down internal rules for the treatment of applications for access to documents held by the Court of Auditors40.
Presiidiumi ülesandeks on konvendi töö e evalmistamine. Presiidium täidab seda ülesannet hästi siis, kui tal on võimalus omae e arutada.
The President of the Court had therefore decided to contact the complainant again in order to invite him to provide the Court with a detailed indication of any additional information he may need, in order to enable the services of the Court to examine the request in accordance with the Court’s internal rules.
Kõik presiidiumi arutelude tulemusel sündivad dokumendid avaldatakse kohe konvendi veebilehel. Kui ka presiidiumi päevakorrad ning protokollid avalikuks tehtaks, võivad need konvendi diskussioonidele kaasaaitamise asemel saada ise diskussioonide objektiks.
1.3 The Ombudsman considers that the Court of Auditors has thus taken adequate steps in response to the complaint.
Senine kogemus on näidanud, et suures osas mõistavad ja aktsepteerivad seda ka konvendi liikmed, kellel endil puudub juurdepääs presiidiumi päevakordadele ja protokollidele.
On the basis of the Ombudsman’s inquiries into this complaint, and taking into account the steps taken by the institution a er it was informed of the complaint, there appears to be no maladministration by the European Court of Auditors.
Eranditult iga plenaaristungi lõpus teatakse, millised põhiteemad tulevad käsitlemisele järgmisel (ja vahetevahel isegi ülejärgmisel) istungil.
The Ombudsman therefore closes the case.
Sama kajastub ka sekretariaadi poolt koostatavates ja veebilehel avaldatavates kokkuvõtetes.
The complainant is of course free to lodge a new complaint if the Court should, a er having reexamined his application, refuse to grant access to the relevant document.
Lisaks avaldatakse iga plenaaristungi detailsed päevakorrad niipea, kui presiidium on need heaks kiitnud. Seetõ u on avalikkus hästi informeeritud plenaaristungite päevakorrast ja neil arutusele tulevatest teemadest.
3.1.6 The European Convention
Kaebuse esitaja märkused
ACCESS TO EUROPEAN CONVENTION AGENDAS AND MINUTES
Kaebuse esitaja märkused konvendi presidendi arvamuse kohta hõlmasid lühidalt järgmisi punkte:
Decision on complaint 1795/2002/IJH as it relates to the European Convention
Euroopa Konvent on lepingu reguleerimisalasse kuuluv asutus ning tema suhtes peaks kohaldama määrust (EÜ) nr 1049/2001.
In October 2002, a complaint was made to the Ombudsman on behalf of the European Citizen Action Service (ECAS) against the European Convention and the Council.
Seetõ u on nõukogu ja Euroopa Parlament kandnud hoolt selle eest, et õigusaktiga laiendataks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 225 reguleerimisala kolmest institutsioonist kaugemale.
The present decision deals only with the complaint against the Convention.
Määruse (EÜ) nr 1049/2001 preambula 8. lõik ütleb järgmist: ”tagamaks käesoleva määruse täielik kohaldamine liidu kogu tegevuse suhtes, peaksid kõik institutsioonide loodud asutused kohaldama käesolevas määruses sätestatud põhimõ eid.”
The Ombudsman’s inquiry into the complaint against the Council was dealt with in a separate decision (see section 3.1.2).
See rõhutab nõukogu ja Euroopa Parlamendi kavatsust tagada maksimaalne võimalik juurdepääs dokumentidele, laiendades määruse reguleerimisala liidu kogu tegevusele.
According to the complainant, the relevant facts are, in summary, as follows:
Seda kavatsust toetab ka 30. mai 2001. aasta ühisdeklaratsioon, mille teises lõigus sõnastatakse selgesti eesmärk tagada, et määruse reguleerimisalasse kuuluksid kõik institutsioonid ja asutused, seega ka konvent.
The complainant applied to the Council for access to the agendas and minutes of the Praesidium of the European Convention.
Eriti tuleks seda vaadelda Brüsselist väljaspool asuvate ja kandidaatriikide valitsusväliste organisatsioonide võimaluste valguses.
In July 2002, the Council replied to the complainant stating, amongst other things, that the European Convention is a body distinct from the Council and that the Council’s General Secretariat had forwarded the applicant’s request to the Secretariat of the Convention.
Kui sellised organisatsioonid sooviksid osaleda konvendi plenaaristungitel, oleks soovitav arutusele tulevate teemade kohta hoopis varem teada saada.
The complainant then wrote to the Secretary General of the Convention, Sir John KERR, referring to the above-mentioned request to the Council for access to the agendas and minutes of the Praesidium.
Kaebuse esitaja mõistab, et presiidium saab konvendi tööd ainult siis tõhusalt e e valmistada ja tegusalt toimida, kui tal on võimalus omae e arutada.
The Secretary General replied to the complainant on 18 September 2002 stating, amongst other things, that he would “see a real problem about publishing dra material produced by this Secretariat which the Praesidium has not, or has not yet approved, or its instructions to the Secretariat for amendments.
Kaebuse esitaja saab aru ka konfidentsiaalsuse säilitamise vajadusest tekstide koostamise staadiumis. Raskem on aga mõista, kuidas võivad presiidiumi päevakorrad nii vastuolulised olla, et nende avalikustamine võib konvendi tööd segada.
The complainant expresses his complaint to the Ombudsman in the form of requests to investigate, ascertain or establish certain ma ers.
Selgub, et mitmed konvendi liikmed ei ole praeguse dokumentidele juurdepääsu ja presiidiumi salatsemist puudutava olukorraga rahul.
The complainant also explains that the reason for the request for access to agendas and minutes of the Praesidium is to give NGOs adequate advance warning of what is coming up in the Convention.
Rida konvendi liikmeid, kes esindavad konvendis nelja kõige väiksemat parteid ega ole esindatud presiidiumis, on kaevanud presiidiumi dokumentidele juurdepääsu kohta.
In summary, the complaint seems to contain the following allegation against the European Convention:
Ülalkirjeldatu valguses taotleb kaebuse esitaja, et Euroopa ombudsman:
The Secretariat of the European Convention failed to respond correctly to the complainant’s request for access to agendas and minutes of the Praesidium.
• toetaks seisukohta, et konvent ei asu väljaspool lepingute reguleerimisala, ja tuvastaks, kas määrus nr 1049/2001 on kohaldatav konvendi suhtes;
The Ombudsman therefore forwarded the complaint to the President of the European Convention, M. Valéry GISCARD D’ESTAING, for an opinion.
Konvendi presidendi arvamuse ning kaebuse esitaja märkuste hoolika kaalumise järel selgus täiendava uurimise vajadus.
The Ombudsman stated that the views of the President on the question of the admissibility of the complaint would be welcome and expressed the hope that he would, in any event, respond to the complainant’s allegation.
Ombudsman palus Euroopa Konvendi presidendil kommenteerida kaebuse esitaja väidet raskuste kohta, mida paljud valitsusvälised organisatsioonid võivad kohata seoses sellega, et nad ei saa piisavalt varakult teada, mida konvendis arutama hakatakse, ega saa seetõ u oma tegevust planeerida.
The opinion of the President of the European Convention
Ombudsman soovis samuti teavet selle kohta, kas konvendi töö lõppedes võimaldatakse üldsusele juurdepääs konvendi presiidiumi päevakordadele ja protokollidele.
In summary, the President of the European Convention gave the following opinion:
Euroopa Konvendi vastus
The Convention’s documents do not fall within the scope of application of Regulation 1049/2001 on public access to documents of the European Parliament, Council and Commission.
Konvendi peasekretär sir John KERR vastas ombudsmani täiendava informatsiooni palvele.
The Praesidium’s role is to prepare the work of the Convention. It can only carry out this function effectively if it has the possibility to deliberate in private.
Seoses valitsusväliste organisatsioonide võimalusega saada eelinformatsiooni märkis peasekretär oma vastuses, et kaebuse esitaja näeb positiivsena konvendi presidendi tava eranditult iga plenaaristungi lõpul teatada järgmise istungi või järgmiste istungite peateemad.
All documents which result from the Praesidium’s discussion are made available immediately through publication on the Convention website. If the agendas and minutes of the Praesidium were also to be made available, this would run the risk of it becoming the object of, rather than a stimulus to, the Convention’s debates.
Konvendi töö loomusest tuleneb, et presiidiumil on raske oma tegevust piisava kindlusega väga pikalt e e planeerida (konvendi dokumendis, töögrupi poolt või presiidiumi poolt e epandud konkreetse küsimuse laiendatud arutamine plenaaristungil sõltub konvendi reaktsioonist sellele küsimusele).
Experience so far suggests that this is largely understood and accepted by Members of the Convention, who do not themselves have access to the agendas and minutes of the Praesidium.
Kuid niivõrd, kuivõrd taoline planeerimine on olnud võimalik, on konventi teavitatud ja kogu vastav teave on avalikustatud konvendi veebilehel.
In summary, the complainant made the following points on the opinion given by the President of the Convention:
Kaebuse esitaja märkused hõlmasid lühidalt järgmisi punkte:
The European Convention is a body subject to the Treaty and Regulation 1049/2001 should apply to it.
Kaebuse esitaja mõistab täielikult ja hindab konvendi tegevuse avatust, sealhulgas presiidiumi materjalide kiiret avaldamist.
Although Article 255 EC is limited to European Parliament, Council and Commission documents, this should be placed in the historical context, which is that codes of conduct on access to documents have spread, with the encouragement of the European Ombudsman, from the three Institutions to agencies they set up.
Kaebus puudutab ainult presiidiumi koosolekute päevakordade ja protokollide konfidentsiaalsust. dentsiaalsust.
The Council and the European Parliament therefore took care in the legislation based on Article 255 EC to extend its scope beyond the three Institutions.
Kaebuse esitaja tervitab peasekretäri e epanekut selle kohta, et presiidiumi otsusega avalikustataks presiidiumi päevakorrad ja protokollid konvendi tegevuse lõppedes.
Paragraph 8 of the preamble to Regulation 1049/2001 states that “In order to ensure the full application of this Regulation to all activities of the Union, all agencies established by the Institutions should apply the principles laid down in this Regulation.”
Kaebuse esitaja palub, et ombudsman soovitaks konvendi presiidiumile, et konvendi töö lõppedes klassifitseeritaks ning korraldataks kõik dokumendid viisil, mis kergendaks üldsuse juurdepääsu.
This highlights the intention of the Council and the European Parliament to ensure the widest possible access to documents by extending the scope of the Regulation to cover all activities.
Näiteks peaks üldsust teavitama sellest, millisel juhul saab konvendi dokumentide paber- või elektrooniliste väljaannetega tutvuda mõnes keskraamatukogus ja millisel juhul dokumendiregistrite kaudu.
This intention is supported by the Joint Declaration of 30 May 2001, paragraph two of which makes clear that the aim is to ensure that all institutions and bodies, and thus the Convention, are covered by the Regulation.
1.1 Käesolev juhtum käsitleb Euroopa Kodanikualgatuse talituse nimel esitatud kaebust üldsusele juurdepääsu mist evõimaldamise kohta Euroopa Konvendi presiidiumi päevakordadele ja protokollidele.
As regards the ability of NGOs to obtain advance warning of what is coming up in the Convention, the complainant acknowledges and appreciates the fact that the President announces at the end of each plenary session the main issues for the following (and sometimes even subsequent) session, but it can still be extremely difficult to obtain advance warning of what is coming up in the Convention.
1.2 Kaebuse vastuvõetavust uurides märkis ombudsman, et Euroopa Konvendi alused pärinevad Euroopa Ülemkogu Laekeni deklaratsioonist ning et formaalselt ei asuta konventi ükski riiklik, rahvusvaheline ega ühenduse õigusakt.
Warning from one session to the next is insufficient.
Konvendil on siiski oma struktuur ja funktsioonid ning teda tuleb vaadelda eraldiseisvana nii Euroopa Ülemkogust kui ka Euroopa Liidu Nõukogust.
This problem should also be considered with particular reference to NGOs outside of Brussels and in the candidate countries.
Lisaks näib, et konventi rahastatakse vähemalt kaudselt ühenduse eelarvest.
If such organisations wish to a end a Convention plenary session, far more advance warning of what will be coming up would be desirable.
Seetõ u jõudis ombudsman esialgsele järeldusele, et konvent on ühenduse asutus Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 195 tähenduses ning seega laieneb talle ombudsmani mandaat seoses võimaliku haldusliku omavoliga tema tegevuses.
The complainant understands that the Praesidium is only able to prepare the work of the Convention and function effectively if it retains the possibility of deliberating in private.
1.3 Ombudsman märgib aga, et konvent tegeleb sarnaselt Euroopa Parlamendile poliitilise tegevusega ning seoses tema poliitilise tegevusega esitatud kaebusega ei saa tekkida küsimust halduslikust omavolist.
The complainant also understands the need for confidentiality in the draing of texts at the formative stage.
Vaadeldav juhtum seondub aga sekretariaadi vastusega taotlusele saada juurdepääsu dokumentidele, mis on haldusasi.
It is more difficult to understand how the Praesidium’s agendas could be so controversial that publishing them could disturb the work of the Convention.
1.4 Ombudsman teavitas Euroopa konvendi presidenti ülaltoodud analüüsist ning palus tal esitada oma seisukoha kaebuse vastuvõetavuse suhtes.
The minutes are perhaps more susceptible to such problems.
President ei käsitlenud seda küsimust oma vastuses.
However, these could be overcome by allowing partial access. The complainant is not seeking to ascertain views of individual members of the Praesidium, but simply to obtain advance warning of what is coming up.
Seetõ u ei näe ombudsman põhjust ümber vaadata oma esialgset järeldust, et Euroopa konvent on ühenduse organ Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 195 tähenduses ning seega laieneb talle ombudsmani mandaat seoses võimaliku haldusliku omavoliga tema tegevuses.
In the light of the above, the complainant requests the European Ombudsman:
Kaebuse esitaja taotlus juurdepääsuks Euroopa Konvendi presiidiumi päevakordadele ja protokollidele
To consider that the Convention is not outside the scope of the Treaties and to investigate whether Regulation 1049/2001 applies to it.
2.1 Kaebuse esitaja väidab, et Euroopa Konvendi sekretariaat ei vastanud nõuetekohaselt tema taotlusele saada juurdepääsu presiidiumi päevakordadele ja protokollidele.
To consider the complainant’s request for full access to the agendas of the Praesidium meetings and the complainant’s suggestions in respect of access to the minutes or reports of the Praesidium meetings.
Kaebuse esitaja taotlus tuleneb vajadusest anda valitsusvälistele organisatsioonidele piisavalt varakult eelteavet konvendis arutusele tulevate teemade kohta.
To consider that at the end of the Convention’s work in June, full access should be granted to all documents not in the public domain at present.
2.2 Kaebuse esitaja väidab, et 2001. aasta 30. mai ühisdeklaratsiooni eesmärgiks on tagada, et määruse (EÜ) 1049/2001 reguleerimisalasse kuuluksid kõik institutsioonid ja asutused, seega ka konvent.
This will be to the benefit of many, particularly the large number of academics and researchers following the Convention’s work.
Ühtlasi taotleb kaebuse esitaja, et konvendi töö lõppedes võimaldataks üldsusele juurdepääs kõigile seni avalikustamata dokumentidele.
1.1 The present case concerns a complaint made on behalf of the European Citizen Action Service (ECAS) against lack of public access to agendas and minutes of the Praesidium of the European Convention.
2.3 Konvendi presidendi arvamuse kohaselt ei kuulu konvendi dokumendid määruse (EÜ) 1049/2001 reguleerimisalasse.
However, the Convention has its own structure and functions and should thus be considered as separate from both the European Council and the Council of the European Union.
Vaatamata sellele on konvendi järjekindlaks poliitikaks olnud üldsusele avaldada nii palju materjale kui võimalik.
Moreover, the Convention seems to be funded, indirectly at least, from the Community budget.
Presiidiumi ülesandeks on konvendi töö e evalmistamine.
The present case concerns the Secretariat’s response to a request for access to documents, which is an administrative ma er.
Presiidium täidab seda ülesannet hästi ainult siis, kui tal on võimalus omae e arutada.
1.4 The Ombudsman informed the President of the European Convention of the above analysis and invited his views on the admissibility of the complaint. The President’s reply did not comment on this point.
Kui presiidiumi päevakorrad ning protokollid avalikuks tehtaks, võivad need konvendi diskussioonidele kaasaaitamise asemel saada ise diskussioonide objektiks.
The Ombudsman therefore sees no reason to revise his provisional conclusion that the European Convention is a Community body in the sense of Article 195 EC and thus within the mandate of the Ombudsman as regards possible maladministration in its activities.
Laiem üldsus on plenaaristungite päevakorda tulevatest küsimustest ja sisust niisama hästi informeeritud kui konvendi liikmedki.
The complainant’s request for access to the agendas and minutes of the European Convention’s Praesidium
Küsimusele, kas konvendi töö lõppedes võimaldatakse üldsusele juurdepääs konvendi presiidiumi päevakordadele ja protokollidele, vastas konvendi peasekretär, et ei näe põhjust, miks nimetatud etapis ei võiks neid dokumente avalikustada.
The reason for the complainant’s request is to give NGOs adequate advance warning of what is coming up in the Convention.
Siiski on see küsimus, mille kohta presiidium peab konvendi töö lõppedes seisukoha võtma.
2.2 In his observations, the complainant argues that the aim of the Joint Declaration of 30 May 2001 is to ensure that all institutions and bodies, and thus the Convention, are covered by Regulation 1049/2001.
2.4 Ombudsman märgib, et määruse (EÜ) nr 1049/200141 reguleerimisalasse kuuluvad Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumendid ning et määrus (EÜ) nr 58/2003 laiendab selle sä ed
The role of the Praesidium is to prepare the work of the Convention.
42 ka täidesaatvatele asutustele.
It can only carry out this function effectively if it retains the possibility to deliberate in private.
Konvent ei ole Euroopa Parlamendi, nõukogu ega komisjoni osa ega ka täidesaatev asutus määruse (EÜ) nr 58/2003 tähenduses.
The wider public is as well informed as Convention members on the future schedule and content of plenary sessions.
Seega leiab ombudsman, et määrus (EÜ) nr 1049/2001 kui selline ei reguleeri konvendi dokumente.
As regards the question whether, at the end of the Convention’s work, the Praesidium’s agendas and minutes will be made available to the public, the Secretary General of the Convention sees no reason why these documents should not be made public at that stage.
2.5 Ombudsman osutab aga, et kahe omaalgatusliku uurimise järel saadeti ühenduse institutsioonidele ja asutustele soovituste projektid, et nad kehtestaksid hea haldustava raames
Decisions following an inquiry
44 eeskirjad üldsuse juurdepääsu kohta dokumentidele.
The Convention is not part of the European Parliament, Council or Commission, nor is it an agency in the sense of Regulation 58/2003.
Peaaegu kõik neist on seda ka teinud.
2.6 The Ombudsman notes that the Convention’s declared policy is to make as much material as possible available to the public.
2.6 Ombudsman märgib, et konvent on kuulutanud oma poliitikaks avaldada üldsusele nii palju materjale kui võimalik.
The Ombudsman points out that this policy accords with the aim of Regulation 1049/2001, which is to ensure the widest possible access to documents.
Ombudsman osutab, et niisugune poliitika on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1049/2001 eesmärgiga tagada dokumentidele võimalikult laialdane juurdepääs.
In this context, the Ombudsman notes that the Joint Declaration of 30 May 200145of the European Parliament, Council and Commission calls on institutions and bodies to adopt internal rules on public access to documents which take account of the principles and limits in Regulation 1049/2001.
Sellega seoses märgib ombudsman, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Komisjoni 30. mai 2001. aasta ühisdeklaratsioonis45 kutsutakse institutsioone ja asutusi üles kehtestama üldsuse dokumentidele juurdepääsu sise-eekirjad, mis arvestaksid määruse (EÜ) nr 1049/2001 põhimõ eid ja piiranguid.
In the light of the foregoing, the European Ombudsman considers that, in examining whether there is maladministration in the implementation of the Convention’s declared policy of making as much material as possible available to the public, it is useful to refer, by analogy, to the exceptions contained in Regulation 1049/2001.
Eelöeldu valguses leiab Euroopa ombudsman, et haldusomavoli tuvastamiseks konvendi poolt väljakuulutatud poliitika (teha üldsusele teatavaks nii palju materjale kui võimalik) rakendamisel, oleks kasulik analoogia põhjal vaadelda määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud erandeid.
2.7 According to the first paragraph of Article 4 (3) of Regulation 1049/2001, access to a document drawn up by an institution for internal use which relates to a ma er where the decision has not been taken by the institution shall be refused if disclosure of the document would seriously undermine the institution’s decision-making process, unless there is an overriding public interest in disclosure.
2.7 Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 3 kohaselt keelatakse juurdepääs dokumendile, mille institutsioon on koostanud oma sisekasutuseks või mille institutsioon on saanud ning mis käsitleb küsimust, milles institutsioon ei ole veel otsust teinud, kui sellise dokumendi avaldamine kahjustaks oluliselt institutsiooni otsustamisprotsessi, välja arvatud juhul, kui avaldamine teenib ülekaalukat avalikku huvi.
The Ombudsman considers that the President of the Convention has given a reasonable explanation as to why disclosure of the agendas and minutes of the Praesidium before the Convention completes its work would seriously undermine the Convention’s decision-making process.
Ombudsmani arvates esitas konvendi president piisava põhjenduse selle kohta, miks presiidiumi päevakordade ja protokollide avaldamine enne seda, kui konvendi töö on lõppenud, kahjustaks oluliselt konvendi otsustamisprotsessi.
Furthermore, the Ombudsman does not consider that the complainant’s arguments establish an overriding public interest in disclosure.
Ka ei arva ombudsman, et kaebuse esitaja argumendid teeniksid ülekaalukat avalikku huvi.
The Ombudsman therefore finds no maladministration in the refusal of public access to the agendas and minutes of the Praesidium before the Convention completes its work.
Seetõ u ei tuvastanud ombudsman enne konvendi töö
Regulation 1049/2001 of the European Parliament and of the Council of 30 May 2001 regarding public access to European Parliament, Council and Commission documents, 2001 OJ L 145/43.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, Nõukogu ja Komisjoni dokumentidele, 30. mai 2001, 2001 EÜT L 145/43.