natgillin/translations-raw huggingface dataset:
15 Article 1 of Regulation (EC) No 320/2006:‘The restructuring fund shall form part of the Guarantee Section of the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund.
16 Määruse (EÜ) nr 320/2006 artikkel 1:„Summa, mis jääb mitmekesistamisabi(675 miljoniteurot), mille eesmärk on edendada alternatiivide leidmist suhkrupeedi ja suhkruroo kasvatamisele ning suhkrutootmisele piirkondades, mida mõjutabsuhkrutööstuse ümberkorraldamine.
As from 1 January 2007 it shall form part of the European Agricultural Guarantee Fund (EAGF) ….
ümberkorraldusfondi pärast lõikes´2 nimetatud kulude rahastamist, eraldatakse EAGFile.”
The temporary restructuring amount referred to in Article 11 shall be revenue assigned to the restructuring fund in accordance with Article 18(2) of Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002.
Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1204/2009 pikendati tähtaega 2012. aastani.
(iii)transitional aid to full time refiners(150 million euro) soastoallowthemtoadapttotherestructuring of the sugar industry18
iii) täiskoormusegarafineerimistehasteleeraldatav üle-minekuabi(150 miljoniteurot),etvõimaldadaneil suhkrutööstuse ümberkorraldamisega kohaneda18
Council Regulation (EC) No 1261/2007 (OJ L 283, 27.10.2007, p. 8).
17 Määruse (EÜ) nr 320/2006 artikli 3 lõige 6, mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1261/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 8).
18 Additionally, Regulation (EC) No 320/2006 foresaw 14 million euro as transitional aid to certain Member States (Austria 9 million euro, Sweden 5 million euro).
18 Lisaks nähti määrusega (EÜ) nr 320/2006 ette 14 miljonit eurot üleminekuabi teatavatele liikmesriikidele (Austriale 9 miljonit eurot, Rootsile 5 miljonit eurot).
According to Article 9:‘In the context of the national restructuring programme referred to in Article 6(3): (a) an aid of not more than 9 million euro shall be granted in Austria for investments in collection centres of sugar beet and other logistical infrastructure needed as a consequence of restructuring; (b) an aid of not more than 5 million euro shall be granted in Sweden for the direct or indirect benet of sugar beet growers in Gotland and Öland giving up sugar production as part of the national restructuring process.’
9´miljonit eurot abi investeeringuteks, mis tehakse suhkrupeedi kogumiskeskustesse ja muusse logistilisse infrastruktuuri, mis on vajalik ümberkorraldamise tõttu; b) antakse Rootsis maksimaalselt 5 miljonit eurot abi Gotlandi ja Ölandi suhkrupeedikasvatajate, kes riikliku ümberkorraldusprotsessi osana loobuvad suhkru tootmisest, otseseks või kaudseks toetamiseks.”
The breakdown oftheincome and expenditure oftherestruc-turingfundisshownin Annex I.
Ümberkorraldusfondi tulude ja kulude jaotus on esitatud I lisas.
OVERVIEW OF THE RESTRUCTURING FUND
ÜMBERKORRALDUSFONDI ÜLEVAADE
Aid to be granted and its beneciaries1
Eraldatav abi ja abisaajad1
4,7 billion euro
4,7 miljardit eurot
Producers Growers Machinery contractors
Tootjad Kasvatajad Masinatega seotud töövõtjad
6,2 billion euro
6,2 miljardit eurot
0,7 billion euro
0,7 miljardit eurot
Diversication aid
Mitmekesistamisabi
Agricultural community aected
Asjassepuutuv põllumajandusega tegelev rahvastikuosa
Levies payable by producers on quotaheld in the first threemarketing years
Tootjate kolme esimese turustusaasta kvootide pealt makstavad maksud
0,2 billion euro
0,2 miljardit euro
Full time reners
Täiskoormusega
Any remaining funds not used will be assigned to the EAGF (currently estimated at 0,64 billion euro).
Kõik kasutamata summad eraldatakse EAGF-ile (praegu hinnanguliselt 0,64 miljardit eurot).
The proceduresto befollowed by producersapplyingforre-structuring aid are detailedin Box 2.
Korda, mida tootjad ümberkorraldusabi taotlemisel peavadjär-gima, kirjeldatakse 2. selgituses.
THE APPLICATION PROCESS FOR RESTRUCTURING AID
ÜMBERKORRALDUSABI TAOTLEMISE KORD
In order to participate in the restructuring process, a producer had to renounce all or part of its quota and submit an application for restructuring aid to the Member State.
Ümberkorraldusprotsessis osalemiseks pidi tootja oma kvoodist tervikuna või osaliselt loobuma ja esitama liikmesriigile taotluse ümberkorraldusabi saamiseks.
The application had to include a restructuring plan with the following elements:
Taotlus pidi sisaldama ümberkorraldusplaani koos järgmiste elementidega:
— a social plan detailing the actions planned,in particular with respect to retraining, redeployment and early retirement of the workforce concerned;
– sotsiaalplaan, milles esitatakse üksikasjad meetmete kohta, mis kavatsetakse võtta eelkõige seoses asjaomase tööjõu ümberõppe, ümberpaigutamise ja ennetähtaegselt pensionile jäämisega;
— an environmental plan detailing the actions planned so as to respect environmental obligations;
– keskkonnaplaan, milles esitatakse üksikasjad kavandatud meetmete kohta, mis on ette nähtud keskkonnaalaste nõuete järgimiseks;
— a business plan detailing the modalities, timetable and costs for the closure of the factory or factories and the full or partial dismantling of production facilities; and
– äriplaan, milles esitatakse üksikasjad vabriku või vabrikute sulgemise ning tootmisseadmete täieliku või osalise demonteerimise viiside, ajakava ja kulude kohta;
— a financial plan detailing all the costs in relation to the restructuring plan.
– finantsplaan, milles esitatakse üksikasjad kõikide ümberkorraldusplaaniga seotud kulude kohta.
The Member State authorities had to review the application to ensure it satisfied the EU and national requirements.
Liikmesriigi ametivõimud pidid taotluse läbi vaatama, et kontrollida selle vastavust ELi ja liikmesriigi nõuetele.
After approval, the producer could start carrying out the activities envisaged in the restructuring plan and had to provide an annual progress report.
Pärast taotluse heakskiitmist võis tootja hakata ümberkorraldusplaanis ette nähtud tegevusi ellu viima ning pidi korra aastas esitama arenguaruande.
The producer received the restructuring aid in two instalments upon receipt of a security deposit of 120 % of the aid receivable.
Tootjale maksti ümberkorraldusabi välja kahes osas pärast tagatisdeposiidi kättesaamist 120% väärtuses saadavast abisummast.
The security is released in line with the completion of the activities in the restructuring plan and the related checks done by the national authorities.
Tagatis vabastatakse vastavalt ümberkorraldusplaanis loetletud tegevuste elluviimisele ja liikmesriigi ametiasutuste asjakohastele kontrollidele.
(e) monitoring, verifying and reporting on the implementation ofrestructuring and diversification aid.
Liikmesriigid peavad koostama riiklikud ümberkorraldusprogrammid ning täitma seoses ümberkorraldusfondiga järgmisi ülesandeid: a) tootjateesitatudümberkorraldusabitaotlusteabikõlb-likkuse kontrollimine; b) sotsiaalsete ja keskkonnaalaste nõuete kehtestamine tootja-tele,tingimusel, etsee eitakista ümberkorraldusprotsessi; c) abisaajateleantavaabi üle otsustamine,kuisee on määrustega ette nähtud; d) ümberkorraldus-ja mitmekesistamisabi maksmineabi-saajatele; e) ümberkorraldus-ja mitmekesistamisabirakendamisejäl-gimine, kontrolliminejaselle kohta aru andmine.
The Commissionis responsible for monitoring theimplementa-tion ofthereform proposingcorrective actions when needed andforadministeringtherestructuringfund.
Komisjon teeb reformi elluviimise ülejärelevalvet, esitades vajadusel parandusmeetmete ettepanekuid, ning haldab ümberkorraldusfondi.
The Commission shall receivefrom Member States thelists of applications foraid(andcopiesthereof),the nationalrestructuring programmes andreports ontheimplementation ofrestructuring aid activities.
Liikmesriigid saadavad komisjonile abitaotluste nimekirjad ( ja taotluste koopiad), riiklikud ümberkorraldusprogrammid ja aruanded ümberkorraldusabi tegevuste elluviimise kohta.
19 The producers of these Member States contributed over 70 % of the
19 Nende riikide tootjate osakaal suhkrukvootidest
The Court’s audit assessedthe extentto whichthe objectives ofthereform ofthesugar market have beenachieved byad-dressingthefollowingspecific questions: sugar quota renunciations made for each year of the restructuring fund.
Kontrollikoja auditis analüüsiti, mil määral on suhkruturu reformi eesmärgid saavutatud, keskendudes järgmistel e küsimustele: loobumistest moodustas igal ümberkorraldusfondi rakendusaastal üle 70%.
Hasthesugar marketreform ensuredthefuture competitiveness ofthe EUsugarindustry?
Kas suhkruturu reform on kindlustanud ELi suhkrutööstuse edasise konkurentsivõime?
(b)Hasthesugar marketreformstabilisedthe marketsand guaranteedthe availability ofsugarsupplies?
Kas suhkruturu reform on stabiliseerinud turudja taganud suhkrutarnete kättesaadavuse?
Havethespecificinstruments/mechanisms beensuccess-fulin addressing and alleviating the adaptation problems relatedtothereform?
Kaskasutuselevõetudvahendid/mehhanismidonolnud edukadreformisttulenevate kohandumisprobleemide kä-sitlemiseljalahendamisel?
Additionally,the audit examinedthe compliance withthe environmental obligationslinked tofactory dismantling and the likelyimpactfor consumers of sugar pricereduction.
Lisaks vaadeldi auditis tootmisrajatiste lammutamist käsitlevate keskkonnanõuete täitmistja suhkruhinna alanemise tõenäolist mõjutarbijatele.
Further-more,the audit examinedthe cost ofthereform.
Üheksvaatlusaluseksteemaks olikareformi maksumus.
Audit evidence was collected and examined by means ofinter-views and analysis of systems, documents and data at the Com-missionandinasampleofeight Member States: the Czech Republic,France, Germany, Greece,Ireland,Italy, Polandand Spain19.
Audititõendusmaterjalikogumiseksjauurimiseksviidiläbi intervjuud ninganalüüsitisüsteeme, dokumentejaandmeid komisjonis, samuti kontrolliti valimit, kuhu kuulus kaheksaliik-mesriiki: Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Poola, Prantsusmaa, Saksamaaja Tšehhi Vabariik19.
Thefieldworktook place betweenend 2008and mid 2009,andcoveredtheoperationsoftherestructuringfund duringthefirstthree marketingyears ofthereform(2006/07 to2008/09).
Välitöödtoimusid2008.aasta lõpust 2009. aasta keskpaiganija hõlmasid ümberkorraldusfon-ditegevustreformi kolme esimeseturustusaasta(2006/2007–2008/2009)jooksul.
Meetings were held withrepresentatives ofthe European Committee of Sugar Manufacturers, the International Confederation of European Beet Growersandthe Committee of Industrial Users of Sugarto obtaintheir views onthe sugar reform.
Kohtuti Euroopa Suhkrutootjate Komitee, Euroopa Suhkrupeedikasvatajate Rahvusvahelise Liiduja Suhkru Tööstustarbijate Komitee esindajatega, et kuulda nende ar-vamustsuhkrureformi kohta.
In the Member States visited, the auditincluded a review of the paying agency’s systemsforimplementing the reform and the examination,including on-the-spotinspections, ofasample of payments ofrestructuring aid.In addition,therepresenta-tives ofstakeholdersinthesugarsector(producers, growers, machinery contractors andsugarfactory workers) wereinter-viewed.
Samuti kontrolliti (sh ka kohapeal) ümberkorraldusabi maksete valimit. Lisaks küsitleti suhkrusektori sidusrühmade(tootjate, kasvatajate, masinatega seotud töövõtjateja suhkrutootmisettevõtete töötajate) esindajaid.
The Court had previously reported on the managementof thesugar CMOin aspecialreportin 200120thatreviewedthe
Kontrollikoda on varem käsitlenud suhkruturu ühise korraldu-sejuhtimist2001.aastalavaldatudaruandes20,kusvaadeldi
20 ECA Special Report No 20/2000 concerning the management of the common organisation of the market for sugar (OJ C 50, 15.2.2001).
20 Kontrollikoja eriaruanne nr´20/2000 suhkruturu ühise korralduse juhtimise kohta
achievement ofthe overall objectives ofthe CAP.
ÜPP üldeesmärkidesaavutamist.
Thereport highlighted the high pricesimposed on the EU sugar user, ex-cessiverigiditiesinthe production quotasystem which were concentratedinthe hands ofalimited number of producers and recommended taking steps toincrease theindustry’s competitiveness.
Aruandesjuhititähelepanu suhkru kõrgele hinnale ELitarbijatejaoks ningsellisesüstee-mi ülemääraselejäikusele, kus tootmiskvoodid on koondunud piiratud arvu tootjate kätte, ning soovitati meetmeid tööstuse konkurentsivõimetõstmiseks.
HAS THE SUGAR MARKET REFORM ENSURED THE FUTURE COMPETITIVENESS OF THE EU SUGARINDUSTRY?
KAS SUHKRUTURU REFORM ON KINDLUSTANUD ELi SUHKRUTÖÖSTUSE EDASISE KONKURENTSIVÕIME?
21 Recital 1 of Regulation (EC) No 320/2006.
21 Määruse (EÜ) nr 320/2006 põhjendus 1.
22 Recital 5 of Regulation (EC) No 320/2006.
22 Määruse (EÜ) nr 320/2006 põhjendus 5.
The reform intended to ‘launch a profound restructuring process leadingtoasignificantreduction of unprofitable production capacityin the Community’21 providing an economicincentive for producers withthelowest productivityto voluntarily give uptheir quota production,takinginto accounttherespect of social and environmental commitmentslinkedto abandoning production22.
Reformigakavandati „käivitada põhjalik ümberkorraldusprotsess, mistoobkaasa mittetasuvatootmisvõimsuse märgatava vähenemise ühenduses”21, pakkudes kaalukat majandussoodustust, et madalaimatootlikkusegasuhkruettevõtjadloobuksid vabatahtlikult oma kvoodikohasest tootmisest, ning võimaldades arvesse võtta tootmisestloobumisega seotud sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid kohustusi22.
The Commission anticipatedthatthe economicincentives offered wouldleadthe undertakings withthelowest productiv-ity,i.e. withfactoriesthat would not be competitive afterthe pricereductionsenvisaged bythereform,torenouncetheir quota by accepting the compensation by the restructuring fund withoutthe needfortheinstrumentstotarget eitherspecific factories orregions.
Komisjoneeldas,et madalaimatootlikkusegaettevõtted(st ettevõtted, miseiolereformigakavandatudhinnalanguse olukorrasenamkonkurentsivõimelised)loobuvad majandus-soodustustesaamiseks omakvoodist,võttesvastu ümberkor-raldusfondihüvitise,ilmaetolekstarvis meetmeidsuunata konkreetsetele ettevõtetele või piirkondadele.
Therefore,therationaleforthereform wasthattherenunci-ation of 6 milliontonnesfromlower productivity production facilities wouldincrease the average productivity and thus en-surethefuturecompetitiveness ofthe EUindustry.
Seega nägi reformi aluseks olevloogika ette, et kui madalama tootlikkusega ettevõtjadloobuvad 6 miljoni tonni suhkru tootmisest, suurendab see keskmist tootlikkustja tagab seeläbi ELi tööstuse edasise konkurentsivõime.
However, some flexibility was provided through making available to producers additional quota, of some 1,5 million tonnes, mostly for purchase by those producers that considered themselves to be competitiveinthe new market environment.
Võimaldatisiiskiteatavat paindlikkust,tehestootjatele(eelkõige neile, kes pidasid end uuesturukeskkonnas konkurentsivõimeliseks) kättesaadavaks ligikaudu 1,5 miljonitonni ulatuseslisakvoote.
The competitiveness of the EU sugarindustryis dependent, on the one hand, ontheefficiency ofthe producersto produce sugar and, on the other hand, on the ability of beet growers to deliver sugar beet to the producers at competitive prices.
ELi suhkrutööstuse konkurentsivõime sõltub ühelt poolt suhkrutootjate tootlikkusest ja teiselt poolt suhkrupeedikasvatajate suutlikkusest varustada tootjaid suhkrupeediga, mille hind on konkurentsivõimeline.
Notwithstanding the general aim of the reform that undertakings withthelowest productivity give uptheir production quotas, the auditfoundthat nocomparison ofthe productivity ofin-dividual producers orfactories was available either within the Commission orin Member States Managing Authorities.Fur-thermore,the Commission did notrequirethe Member States and/ortheindustryto providethe data neededtoassessthe implementation ofthereforminterms ofthe productivity of individual producers orfactories.
Olenemata reformi üldisest eesmärgist, mis näeb ette madalaimatootlikkusega ettevõtjateloobumist omatootmiskvootidest,eileitudauditikäiguseikomisjonis egaliikmesriikidekorraldusasutustesvõrdlusandmeid üksik-tootjatevõiettevõtetetootlikkusekohta.Lisakseipalunud komisjonliikmesriikidelja/või tööstuse esindajail esitada andmeid, mille alusel hinnata reformi elluviimist üksiktootjate või ettevõtetetootlikkuseseisukohast.
23 Update of impact assessment of 22 June 2005, SEC(2005) 808.
23 Ajakohastatud mõjuhinnang,22. juuni 2005, SEK(2005) 808.
In this regard, theimpact assessment merely referred to studies23 which haverankedthesugar-producingregionsaccord- ingtothecombined profitability of growersand producers, categorisingtheregionsas:low, mediumand highcombined profitability. Table 2 provides details ontherankingas well asonthelevelofinitialquotasof whitesugar.
Sellega seoses viidati mõjuhinnangus ainult uuringutele23, kus järjestatakse suhkrutootmise piirkonnad kasvatajateja tootjate kombineeritud tootlikkuse aluseljärgmistesse kategooriatesse: madal, keskmineja kõrge kombineeritudtootlikkus.´Tabelis2 tuuakseäraliikmesriikidejärjestus ningvalgesuhkruesialg-setekvootide maht.
Theranking was based on2001 data for the EU sugar industry.
Järjestus põhineb ELi suhkrutööstuse 2001.´aasta andmetel.
However, the data had not beenupdated whenthe Commission made its proposalin 2005, notwithstandingthatcertainsignificant changes had taken place, such asincreasesin sugar beet yields in Spain and the United Kingdom and producer consolidation/rationalisation in Ireland.
Andmeid aga ei uuendatud, kui komisjon 2005.aastal oma ettepaneku esitas, ehkkitoimunud olid mitmed olulised muutused, nagusuhkrupeedisaagisuurenemine Hispaaniasja Ühendkuningriigis ning tootjapoolne tootmisrajatiste ühendamine ja tootmise ratsionaliseerimine Iirimaal.
Based on the profitability ranking containedin theimpact assessment, given the unavailability of more precise Commission data on competitiveness ofindividual producers or sugarfac-tories,the extent ofwhitesugar quotasrenunciationcoming from producersinthelowand medium profitabilityregions is used as anindicator ofthe achievement ofthetargeting of thereform.
Mõjuhinnangussisalduvatootlikkusejärjestusealuseljaar-vestades asjaolu, et komisjonitäpsemad andmed üksiktootjate või suhkrutootmisettevõtete konkurentsivõime kohta ei ole kättesaadavad,kasutatakse neidvalgesuhkrukvoote, millest onloobunud madalajakeskmisetootlikkusegapiirkondade tootjad, näitajana selle kohta, kui edukalt on reformi eesmärgid saavutatud.
However, asthese are averagefiguresthey do not showthe existence ofindividual high profitability producers and/or growersinlow profitability areas or vice versa.
Kuna need on keskmised näitajad, ei näita nad siiski tootjateja/või kasvatajateindividuaalset kõrget tootlikkust madalatootlikkusega piirkondades või vastupidi.
IN THE FIRST TWO YEARS OF THE REFORM, THE EXPECTED LEVEL OF VOLUNTARY QUOTA RENUNCIATIONS WAS NOT ACHIEVED
REFORMI KAHE ESIMESE AASTAJOOKSUL EI SAAVUTATUD VABATAHTLIKU KVOOTIDEST LOOBUMISE OODATUD TASET
Inthefirsttwoyears ofthereform, producersvoluntarilyre-nouncedonly2,2 milliontonnescomparedtothetargeted amountof6 milliontonnes,duetotheslowuptakeinthe second year. This was a clearindication that theincentives offered were not considered by theindustry as being sufficiently attractiveto encourage abandonment of quota.
Reformikaheaastaseetapijooksulseosesaeglase ülemineku tõttuteiselaastalloobusidtootjadvabatahtlikultkvootidest ainult 2,2 miljonitonni ulatuses,võrreldunaeesmärgikssea-tud6 miljonitonniga.Seeoliselgeks märgiks,ettööstusei pidanud pakutud soodustusi kvootidestloobumiseks piisavalt atraktiivseks.
An essential element which affectedthesugar producers’ decision whether or nottoaccept quotaabandonment wasthe uncertaintysurroundingthefinancialcompensation offered.
Oluline asjaolu, mis mõjutas suhkrutootjate otsust kvootidest loobumise kohta, oli pakutudfinantshüvitistega kaasnev ebakindlus.
In effect Member States could decide how much restructuring aid was grantedto producers,subjecttoatleast10 % being reserved for growers and machinery contractors. Producers did notthereforeknowatthetime ofapplyingforrestructuring aid, how much compensationthey wouldreceive.
See,kuisuures ulatuses ümberkorraldusabitootjate-le eraldatakse, oliliikmesriikide otsustada,tingimusel, etvä-hemalt10%abistlähebkasvatajateleja masinategaseotud töövõtjatele.Seetõttu eiteadnudtootjad ümberkorraldusabi taotlemise hetkel, kuisuures ulatuses nad hüvitistsaavad.
BREAKDOWN OF MEMBER STATES BY THEIR COMBINED PROFITABILITY ON SUGAR PRODUCTION
LIIKMESRIIKIDE JAGUNEMINE VASTAVALT KOMBINEERITUD TOOTLIKKUSELE
Initial quota2
Esialgne kvoot2
Level of combined protability1
Kombineeritud tootlikuse tase1
(tonnes of white sugar)
(tonni valget suhkrut)
Ireland Greece Italy Portugal (mainland)Czech Republic Denmark Spain Latvia Lithuania Hungary Slovenia Slovakia Finland Belgium Germany France (metropolitan) Netherlands Austria Poland Sweden United Kingdom Other Member States3TOTAL
Iirimaa Kreeka Itaalia Portugal (mandriosa) Tšehhi Vabariik Taani Hispaania Läti Leedu Ungari Sloveenia Slovakkia Soome Belgia Saksamaa Prantsusmaa (emamaa) Madalmaad Austria Poola Rootsi Ühendkuningriik Muud liikmesriigid3KOKKU
Breakdown of Member States according to combined protability which would aect their likely reduction in sugar production.
Liikmesriikide jagunemine vastavalt kombineeritud tootlikkusele, mis mõjutaks nende suhkrutootmise tõenäolist vähenemist.
(Table 3 in the Commission‘Update of impact assessment’[SEC(2003) 1022]).
(Tabel´3 komisjoni dokumendis„Ajakohastatud mõjuhinnang” (SEK(2003)´1022).)
The ‘Initial quota’equals the initial quota allocated to Member States as per Annex III of Regulation (EC) No 318/2006 for marketing year 2006/07 together with additional quotas purchased in 2006/07 and 2007/08.
„Esialgne kvoot”võrdub liikmesriikidele määruse (EÜ) nr´318/2006 lisa´III alusel turustusaastaks 2006/2007 eraldatud kvoodiga koos aastatel 2006/2007 ja 2007/2008 ostetud täiendavate kvootidega.
‘Other Member States’includes Romania, Bulgaria, French overseas departments and the autonomous region of the Azores.
„Muud liikmesriigid”hõlmab Rumeeniat, Bulgaariat, Prantsusmaa ülemeredepartemange ja Assooride autonoomset piirkonda.
Source: The Commission (Unit C.5 of DG AGRI).
Allikas: Komisjon (põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi üksus C.5).
Greece, Hungary, Italy and Spain.
24 Itaalia, Hispaania, Kreeka ja Ungari.
Anadditionalfactor which may haveinfluenced growers’ de-cisiontocontinue producingsugar beet wasthelevel ofaid which continuedto be available.
Veel üks asjaolu, mis võis mõjutada kasvatajate otsust suhkrupeedi kasvatamistjätkata, olijätkuvalt kättesaadava abitase.
Thelegislationforeseesthat in Member States that renounced atleast 50 % of quota an additional paymentretained ascoupled aidfor afive-yeartran-sitionary period would be grantedto growersremaining.
Õigusaktid näevad ette, etliikmesriikides, misloobuvad kvoodist vähemalt 50% ulatuses, makstakse allesjäänud kasvatajatele viieaastase üleminekuperioodijooksul täiendavat toetust tootmiskohustusegaseotudtoetusena.Sellisttoetust maksti neljas madalavõikeskmisekombineeritudtootlikkusegaliik-mesriigis24, misloobusidkvoodist nõutud ulatuses.
This coupled aid has been grantedin thefour Member States, clas-sifiedin thelow or medium combined profitability categories, whichrenouncedthatlevel of quotas24anditconstitutedan incentivefor those remaining growers to continue to produce sugar beetforthefollowingfive years.
Toetus oli stiimuliksallesjäänudkasvatajatele,etjätkatasuhkrupeedi kasvatamistjärgmise viie aastajooksul.
Beyondthereasoning ofsingle operators,the difference be-tweentargetedandactualrenunciationsshouldalso beana-lysedin view of the overall size of the renunciations targeted.
Lisaks üksikettevõtjate olukorra arvessevõtmiseletuleb kvoo-tidestloobumiseeeldatudjategelikutasemeerinevustana-lüüsida ka eeldatud kvootidestloobumise ulatuse seisukohast.
It wasunlikelytobearealisticexpectationthatasubstan-tial quotarenunciation ofroughly 30 % ofthetotalcould be achieved only via voluntary choices ofthe producers withthe lowestproductivity.Ineffect,thecombinedtotalquotafor the producersin Member States classified bythe Commission as ‘low’ and ‘medium’ productivity was 5,1 milliontonnes,i.e. lessthenthetargetedreduction.
Ei olnud realistlik eeldada, et suures mahus ehkligikaudu 30% ulatuses kvootidestloobumist oleks võimalik saavutada ainult madalaima tootlikkusega tootjate vabatahtliku valiku tulemusel.