natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On 11 December 2001, China joined the World Trade Organisation, the sole internationalorganisation in charge of rules for trade betweencountries. This fact, and the development of Chinese trade, bear witness to an encouragingphenomenon: namely, that a large developingcountry is really beginning to develop.
Ja tõepoolest, Hiina ühinemine 11. detsembril 2001.aastal Maailma Kaubandusorganisatsiooniga,ainukese rahvusvaheline organisatsiooniga, kestegeleb riikidevaheliste kaubanduseeskirjadega,ning Hiina kaubanduse areng annavad kõigepealttunnistust positiivsest suundumusest – suurarenguriik hakkab tõepoolest edasi arenema.
Iraq Elections also took place in Iraq at the beginningof the year and a referendum on the constitutionwas held in October.
Iraak Aasta alguses toimusid valimised ka Iraagis,oktoobris toimus põhiseaduse referendum.
These events demonstratedthe political will of the Iraqi people to rebuild theircountry on stable democratic foundations.
Need sündmused annavad tunnistust Iraagi rahvasoovist oma riik püsivatel demokraatlikel alusteltaas üles ehitada.
In total,Europe has contributed more than EUR 500 millionto the rebuilding of Iraq.
Euroopa toetuse kogusumma Iraagi ülesehitusprotsessis ületab 500 miljonit eurot.
However, the opening up of trade with China,and particularly the abolition of quotas on textileproducts on 31 December 2004, have changedthe major world trade flows.
Samas aga on Hiina kaubanduse areng jaeeskätt tekstiilitööstuse toodete kvootidekaotamine 31. detsembril 2004. aastal muutnudmaailma kaubanduse põhivoogusid.
Europe, like the United States, therefore used the WTOemergency mechanism to conclude an agreementwith China limiting imports of products such asjumpers and blouses until the end of 2007, so asto avoid the market being saturated.
Euroopapöördus sarnaselt Ameerika Ühendriikidega WTOkiireloomuliste meetmete poole ning sõlmis Hiinaga lepingu, mis piirab importi selliste toodeteosas, nagu pulloverid ja särgid, et vältida turuüleujutamist nende toodetega; see leping kehtibkuni 2007. aasta lõpuni.
This agreementwas signed on 10 June 2005 and covers 10 categories of textile and clothing products.
Lepingule kirjutati alla10. juunil 2005. aastal ja see hõlmab kümmettekstiilitoodete ja riietusesemete kategooriat.
Europe has always been actively involved in the Middle East and, in 2005, it continued to playa very important diplomatic role in the region.
Euroopa on Lähis-Ida protsessides alati aktiivseltosalenud ning 2005. aastal on Euroopa diplomaatilineroll selles piirkonnas jätkuvalt väga tähtis.
Transatlantic relations are deep-rooted andstrong. Europe and the United States are linkedby the most important bilateral trade andinvestment relationship in the world.
Atlandiülesed suhted on sügavad ja tugevad.Euroopat ja Ameerika Ühendriike seovadülitugevad kahepoolsed suhted kaubanduse ja investeerimise alal kogu maailmas.
However, 18 October was the first time for some yearsthat the President of the European Commissionand the President of the United States of Americahad met at the White House, a fact that marksthe strengthening of the EU–US partnership.
Kuid allesnüüd, pärast pikki aastaid toimus 18. oktoobril Valges Majas Euroopa Komisjoni presidendi ja Ameerika Ühendriikide presidendi kohtumine, mis annab tunnistust Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide partnerluse tugevnemisest.
The two superpowers did not miss the opportunityto speak out on their main current shared concerns,including the success of the Doha Round(although the issue of agriculture tends to causedivisions) and cooperation in judicial matters and the fight against terrorism.
Kakssuurvõimu ei jätnud väljendamata ka oma peamiseidühiseid muresid praegusel ajal – muuhulgas on nende hulgas Doha arengukava, kuigipõllumajandusküsimus on seejuures neid suurvõimelahutavaks elemendiks, õiguskoostöö ja koostöö n osa o hn st on e /P
Palestinian Territories Europe was the main backer of the electoralprocess leading up to the Palestinian presidentialelection that took place in 2005 (EUR 14 million).The international community also charged it withensuring that the elections ran smoothly by meansof an electoral observation committee, inaccordance with the principles of the ‘road map’.The efforts of all those involved thus led to theelection of Mahmoud Abbas as the new Presidentof the Palestinian Authority.
Palestiina aladEL oli Palestiina presidendivalimiste ettevalmistamisepeamine toetaja (14 miljonit eurot), valimistetoimumise ajal 2005. aastal usaldas rahvusvahelineüldsus ELile ülesande jälgida valimiste vaatlemisekomisjoni vahendusel, et valimised toimuksidkorrakohaselt ja vastaksid rahuplaanile. Kõikideosapoolte pingutuse tulemusena toimunudvalimistel valiti Mahmoud Abbas Palestiinaomavalitsuse uueks presidendiks.
The Commission alsoadopted a new strategy of cooperation with the Palestinian Authority so as to adapt to the newsituation brought about by the withdrawal of Israelitroops from the Gaza Strip.
Lisaks sellelekiitis komisjon heaks uue koostööstrateegia Palestiina omavalitsusega, see strateegia peabvastama uutele dünaamilistele protsessidele, mis kaasnevad Iisraeli väeüksuste väljaviimisega Gaza sektorist.
This might especiallyinvolve the release of additional funds (EUR 60 million is available), with the aim ofhelping to revitalise the Palestinian economy andestablish new institutions.
See strateegia hõlmab täiendavatefondide avamist (60 miljoni euro ulatuses), milleeesmärgiks on Palestiina majanduse taaskäivitamineja uute institutsioonide rajamine.
The EU is the mainfinancial donor to the Palestinian Territories.
EL on Palestiinaaladel suurimaks investoriks.
Iran Although the EU has always condemned the human rights violations of which the Iranianauthorities and criminal justice system have beenguilty, particularly in relation to the death penaltyand torture, its diplomatic efforts had led, at the end of 2004, to Iran suspending its uraniumenrichment activities.
Iraan EL on alati tauninud inimõiguste rikkumist, milles Iraani ametiasutused ja karistussüsteem süüdi on,eeskätt surmanuhtlust ja piinamist. ELi diplomaatilisedpingutused viisid 2004. aastal uraani rikastamisepeatamiseni Iraanis.
However, despite Europeanmisgivings, the newly-elected Iranian Presidenthas decided to restart such activity.
Samas on Iraani hiljutivalitudpresident otsustanud sellealast tegevust Eurooparahulolematusele vaatamata jätkata.
©C.Panoussiadou/Panos identified in the road map.
© C .P terrorismivastase võitluse valdkonnas.Rahvusvahelisel tasandil on ülitähtis Euroopa ja Ameerika Ühendriikide koostöö seoses Lähis-Ida rahuprotsessiga.
They have alsocombined forces in the rebuilding of Afghanistanand Iraq, the promotion of democracy in Lebanonand Ukraine, and the non-proliferation of nuclearweapons, particularly in Iran.
EL ja Ameerika Ühendriigid ühendasid jõud ka Afganistani ja Iraagi ülesehitamiseks, demokraatia toetamiseks Liibanonis ja Ukrainas ning tuumarelva väljatöötamisetõkestamiseks, eeskätt Iraanis.
European neighbourhood policy (ENP)
ning läbirääkimised käivad veel viie riigiga –Armeenia, Aserbaidžaani, Egiptuse, Gruusia ja Liibanoniga.
Although this policy is still in its early stages, the two years since its launch have already seen real progress. Examples include thegranting of market economy status to Ukraine,the smoothening of visa and energy questionswith Ukraine, the Border Assistance Mission to Ukraine and Moldova, and dialogue with the Mediterranean neighbours on democracy,human rights and governance.
Kuigi see poliitika on allesalgusjärgus, on juba kaks aastat pärast sellekäivitamist näha reaalseid edusamme – näiteks Ukraina puhul turumajanduse sisseseadmise,viisasüsteemi lihtsustamise ja energeetikaküsimustes; abi osutamises Ukraina-Moldovapiiril, demokraatia, inimõiguste austamise jahalduse alases dialoogis Vahemere piirkonnanaaberriikidega.
The European neighbourhood policy aims tocreate an area of increasing prosperity, stabilityand security in the countries on the EU’s landand sea borders, in the interests both of theseneighbouring countries and of the EU itself.
Euroopa naabruspoliitika eesmärgiks on luua ühakasvava heaolu, stabiilsuse ja turvalisuse piirkondriikides, millel on Euroopa Liiduga ühine maa- või merepiir, seda nii nende naaberriikide kui ELi enda huvides.
This policy was launched in 2003 and allows the partner countries to build closer political linkswith the EU, integrate economically with the EUand achieve reforms that will boost theireconomic and social development.
See 2003. aastal käivitatudpoliitika võimaldab partnerriikidel sõlmida ELigatihedamaid poliitilisi sidemeid, lõimuda ELigamajanduslikult ja viia ellu reforme, mis toetavadmajanduslikku ja sotsiaalset arengut.
As part ofthis policy, the partner countries make certainspecific undertakings, aimed particularly atstrengthening the rule of law, democracy, respectfor human rights and cooperation on essentialforeign policy objectives such as the fight againstterrorism. The seven action plans finalised in2004 — with Israel, Jordan, Morocco, Moldova,the Palestinian Authority, Tunisia and Ukraine —are currently being implemented, while fiveothers are being negotiated — with Armenia,Azerbaijan, Egypt, Georgia and Lebanon.
Sellepoliitika raames nõustuvad partnerid omalt pooltvõtma konkreetseid kohustusi eeskätt õigusriigi,demokraatia ja inimõiguste austamise põhimõtetening koostöö osas välispoliitika põhiülesannete,näiteks terrorismivastase võitluse valdkonnas.Elluviimise järgus on seitse 2004. aastal valminudtegevuskava – Iisraeli, Jordaania, Moldova,Palestiina omavalitsuse, Tuneesia ja Ukrainaga,
The European Union budget
Euroopa Liidu eelarve
The European Union budget benefits everyone
Euroopa Liidu eelarve on kõigi teenistuses
Working together to achieve better results
Koostöö paremate tulemuste nimel
Each year, in line with its long-term priorities, the European Union identifies a series of activitiesto fund.
ELi eelarvest toetatakse suurt hulka programme ja projekte, mida kasutavad kõik Euroopa 460 miljonit kodanikku.
For 2005, the priorities were promotingemployment and growth, protecting Europeannatural resources and reducing the wealth gapwithin the EU.
ELi eelarvevõimaldab ehitada ka üleeuroopalisi transpordi- ja energiavõrke, kaitsta looduskeskkonda,lihtsustada VKEde juurdepääsu suuremateleturgudele, toetada keskkonnasõbralikke tootmisviiseja anda humanitaarabi arenguriikidele.
The EU’s annual budget lays downthe amount that can be allocated to each activity.
Ettepanekueelarve kohta teeb komisjon, kuid selle arutavadläbi ja kinnitavad parlament ja ministrite nõukogu.
The EU budget supports a wide range ofprogrammes and projects that benefit all 460 million European citizens.
Igal aastal määrab Euroopa Liit pikaajalisteprioriteetide alusel kindlaks teatava hulgarahastatavaid tegevusi.
For example, it has provided grants to more than a millionstudents and teachers in recent years throughthe Erasmus programme.
2005. aastal olidprioriteetseteks valdkondadeks tööhõive jamajanduskasv, Euroopa loodusvarade kaitse ning varandusliku ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus.
The budget is proposed by the Commission butis discussed and approved by the European Parliament and the Council of the European Union.
2005. aastaks kinnitasid Euroopa Komisjon,Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Parlamentjärgmise eelarve:
For 2005, the EU had a total budget of EUR 116 billion.
2005. aastal oli EL eelarve kogumaht 116 miljardit eurot.
Budget 2005(*)
2005. a eelarve (*)
Main areas of activity
Peamised tegevusvaldkonnad
Structural operations
Struktuurimeetmed
(reducing wealth gaps)
(vähendavad varanduslikku ebavõrdsust)
Internal policies
Sisepoliitikad
(research, environment, education, transport, transport and energy networks, etc.)
(teadusuuringud, keskkond, haridus, transport, transpordi- ja energiavõrgud jne)
(aid to third countries, excluding the European Development Fund)
(abi kolmandatele riikidele, v.a Euroopa Arengufondi vahendid)
Reserves (emergency aid, guarantees, etc.)
Reservid (kiireloomuline abi, tagatised…)
Pre-accession strategy (for candidate countries)
Ühinemiseelne strateegia(ELiga ühinevatele kandidaatriikidele)
Compensation for the new Member States
Hüvitised uutele liikmesriikidele
Total commitments
Kohustusi kokku
(*) Including amendments to budget No 8
(*) Hõlmab eelarveparandust nr 8
2005 revenue
Tulu 2005
GNI own resources (GNI = the total incomethat the inhabitants of a country earn in oneyear): 68 %
Omavahendid RKT 68% (summaarne tulu, mida riigi elanikud aastas teenivad)
Other revenue: unspent sums from previousyears, contributions from third countries tocertain European programmes, etc.: 4 %
Muud laekumised: varasematel aastatel kulutamatasummad, toetused kolmandatelt riikidelt teatavatele Euroopa programmidele jne 4%
Customs duties, agricultural duties and sugar levies: 13 %
Tollimaksud, põllumajandusmaksud,suhkrumaksud 13%
VAT own resources at the uniform rate: 15 %
Omavahendid ühtse määraga lisandväärtusmaks 15%
Revenue and expenditure must be balanced (total revenue equal to total expenditure).
Eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus (kogutulu peab võrduma kogukuluga)
Where does the money come from?
Kust tuleb raha?
What about future years?
Milline on olukord järgmistel aastatel?
The EU does not levy taxes, so the majority of its revenue comes from ‘own resources’that each EU Member State makes available.
ELi eelarvesse ei laeku makse, seega pärinebenamik tuludest „omavahenditest”, milleliikmesriigid annavad ELi käsutusse.
The maximum contribution of the Member Statesto the EU budget may not exceed 1.24 % of the gross national income (GNI) of the EU.
Liikmesriikidepanus EL eelarvesse ei või ületada 1,24 % ELirahvusliku kogutulu brutoväärtusest.
Who monitors the implementation of the budget?
Kes kontrollib eelarve täitmist?
• Internal audit within each institution.
• Iga institutsioon teostab sisekontrolli.
• External audit by the European Court of Auditors.
• Euroopa Kontrollikoda teostab väliskontrolli.
• The European Parliament closes off the budgetusing the discharge procedure.
• Euroopa Parlament sulgeb eelarvekinnitamismenetlusega.
The European Council reached an agreement to propose thatthe maximum amount of expenditure for the 27-member EU for the 2007–13 period be fixedat EUR 862.363 billion, i.e. 1.045 % of the EU’s GNI.
Euroopa Ülemkogu jõudis kokkuleppele ettepaneku osas,et kahekümne seitsme liikmelise Euroopa Liidukulutuste maksimaalsuuruseks ajavahemikul2007–2013 on 862,363 miljardit eurot, mismoodustab 1,045 % Euroopa Liidu rahvamajandusekogutulu brutoväärtusest.
The final agreement on the next financialperspectives requires the signing of an interinstitutional agreement between the European Parliament, the Council and the Commission. Discussions will thereforecontinue in 2006 with a view to concluding an agreement as soon as possible.
Lõplik otsus tulevastefinantsperspektiivide kohta nõuab Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vaheliseinstitutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimist.Arutelu jätkub seega 2006. aastal ning eesmärgikson jõuda võimalikult kiiresti kokkuleppe sõlmimiseni.
Explanation of some of the major European Union themes
Selgitusi mõningate Euroopa Liidu olulisemate küsimuste kohta a no s ki /P a no s
Accession of new Member States to the European Union
Euroopa Liidu uute liikmete liitumine
Enlargement has always had an important placein the European project.
Laienemisega seotud küsimused on Euroopaarengus olnud alati olulise tähtsusega.
The EU has responsibilitiesto maintain stability and promote security,democracy and prosperity on its continent.According to the decisions of the Heads of Stateor Government of the Member States, asconfirmed by the June 2005 European Council,the enlargement process now concerns the Balkans and Turkey.
ELivastutusalasse kuulub stabiilsuse säilitamine,julgeoleku, demokraatia ja heaolu süvendaminetervel kontinendil. Vastavalt 2005. aasta juunistoimunud Euroopa Ülemkogul väljendatudliikmesriikide juhtide ja valitsusjuhtide soovilehõlmab laienemisprotsess edaspidi ka Balkani riike ja Türgit.
Bulgariaand Romaniamay join the Union in2007if they fulfil the conditions laid down in the Accession Treaty signed on 25 April 2005.
Bulgaariaja Rumeeniavõivad liiduga ühineda2007. aastal, kui need riigid täidavad 25. aprillil2005. aastal sõlmitud ühinemislepingu tingimusi.
In October 2005, the EU opened accessionnegotiationswith two candidate countries —Croatiaand Turkey.
Lähtuvalt komisjoni 9. novembril 2005. aastalkinnitatud seisukohast endise Jugoslaaviavabariigi Makedooniaühinemisavalduse kohta Euroopa Liiduga, otsustas 15. ja 16. detsembril2005. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu andasellele riigile kandidaatriigi staatus, ilma temagaühinemisläbirääkimisi alustamata.
Close monitoring by the Commission of the commitments made by these two countries is a key part of this process.As has always been the case in past negotiations,accession is neither guaranteed nor automatic.
Euroopa Ülemkogu leidis, et ühinemise järgmised etapid tulevad kõne alla alles pärast arutelulaienemisstrateegia üle ning sedavõrd, kuivõrdasjaomased riigid rahuldavad Kopenhaagenikriteeriume.
On the basis of the opinion adopted on 9 November 2005 by the Commission in relationto the request of the Former Yugoslav Republicof Macedoniato join the EU, the European Council of 15 and 16 December 2005 decidedto grant it the status of candidate country withoutopening accession negotiations.
Nende kriteeriumide kohaseltpeavad riigid vastama kolme liiki tingimustele.Esimene tingimuste kategooria põhinebdemokraatia ja inimõiguste austamisel, teineelujõulisel turumajandusel ja kolmas ühenduseõigustiku ülevõtmisel.
The European Council considers that the next steps should notbe considered until after a debate has taken placeon the enlargement strategy, and that they shouldbe based on progress made by the country insatisfying the Copenhagen criteria.
Kõnealuse riigi puhul tulebsamuti arvesse võtta nõudeid, mis tulenevadstabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessist,rakendada ellu stabiliseerimis- jaassotsiatsioonileping ning järgida prioriteete, mis on määratletud Euroopa partnerluse raamesendise Jugoslaavia vabariigi Makedooniaga.
Under thesecriteria it must satisfy three categories of condition.The first is based on respect for democracy andhuman rights, the second on the establishmentof a viable market economy, and the third onincorporation of the Community acquis(the bodyof common rights and obligations that bind allthe Member States together within the European Union).
2005. aasta oktoobris alustas EL ühinemisläbi-rääkimisikahe kandidaatriigiga – Horvaatia ja Türgiga.
It will also have to take account of therequirements of the stabilisation and associationprocess, implement the stabilisation andassociation agreement and follow the prioritiesset out in the European partnership for the Former Yugoslav Republic of Macedonia.
Selle protsessi võtmeelemendiks onkomisjoni pidev ja põhjalik järelevalve selle üle,kuidas need kaks riiki täidavad võetud kohustusi.Sarnaselt eelmiste läbirääkimistega ei oleühinemine igal juhul kindlustatud ega ka mitteautomaatne.
The 2005 strategyfocuses its actions on the key challenges ofclimate change and clean energy, public healththreats, social exclusion, demography andmigration, management of natural resources,sustainable transport, and global poverty anddevelopment. There are multiple interlinkagesbetween the key challenges: for example,between the use of renewable energy andclimate change or climate change and poverty.The problems are interlinked and therefore the solutions must be too.
ELi säästva arengu strateegia eesmärk onsaavutada kõrgetasemeline keskkonnakaitse,sotsiaalne võrdsus ja ühtekuuluvus, majanduslikõitseng ja säästva arengu üleilmne edendamine.2005. aasta strateegia meetmete keskmes on kliimamuutused ja puhas energia; ohudtervishoiuvaldkonnas; sotsiaalne tõrjutus,demograafia ja sisseränne; loodusvarade haldamine;säästev transport ja üleilmne vaesus ja areng.Kesksed meetmed on omavahel tihedalt seotud:näiteks taastuvenergia kasutamine on seotudkliimamuutustega ja kliimamuutused vaesusega.Kuna küsimused on omavahel seotud peavad ka lahendused olema ühised.
The first sustainable development strategy of 2001 has already contributed to progress in many areas and good practices are evidentacross Europe, but in order to reverse the trendswe need to push ahead with changing oursocieties.
Lääne-Balkanilon Euroopa Liit keskendanudoma poliitika stabiliseerimis- jaassotsiatsioonipoliitikale, mis moodustab Euroopa tegevuse üldise raamistiku nendesriikides kuni nende ühinemiseni tulevikus.
This will mean implementing existingand new policies as well as changing ourbehaviour and attitudes.
Selleprotsessi üheks oluliseks osaks onstabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingute (ASA)sõlmimine, mille eesmärgiks on nende riikideettevalmistamine tulevaseks ühinemiseks.
We need to produceand consume in smarter ways, uncover new,more sustainable ways of growing and boostingeconomic activity while accelerating the changeoverto carbon neutrality.
2005. aasta oktoobris algasid läbirääkimisedsellise kokkuleppe sõlmimiseks Serbia ja Montenegroga ning novembris Bosnia ja Hertsegoviinaga, kuivõrd need kaks riiki olid täitnudnõutavad tingimused selle etapi jaoks Euroopagalõimumise teekonnal.
We need new and alternativesources of energy, better ways of working withthe Earth’s resources, more efficient transport of people and goods and a more inclusive global society.
2005. aasta aprillis võttiskomisjon vastu teatise, milles rõhutatakse, et omatulevasest staatusest sõltumata peab Kosovoolema kindlalt seotud Lääne-Balkaniedasiliikumisega Euroopa suunas.
The EU’s sustainable development strategy aims,together with the Lisbon strategy for growth andjobs, for a cleaner, fairer and more prosperous Europe.
Esimene, 2001. aasta säästva arengu strateegiaon juba aidanud kaasa paljude valdkondadearengule ja heade tavade rakendamine on saanud Euroopas iseenesestmõistetavaks.
Sustainable development is an overarchingconcept.
Suundumustemuutmiseks peab aga pingutama, et muutaümbritsevat ühiskonda.
The EU Treaty requires the integrationof sustainable development into all Europeanpolicies, so they are designed in a balanced and mutually reinforcing way to meet economic,environmental and social objectives.
Peame tootma ja tarbimamõistlikumalt, leidma uusi säästvaid lahendusikasvavale ja edenevale majandustegevusele,kiirendades üleminekut säästva kütuse kasutamisele.Vajame uusi alternatiivseid energiaallikaid,heaperemehelikumat ümberkäimist maavaradega,tõhusamat inimeste- ja kaubavedu ning üleilmsetosalusühiskonda.
The Heads of State or Government of the European Union met in Lisbon in 2000 and launched a series of ambitious reforms at national and European level aimed at makingthe European Union ‘the most dynamic andcompetitive knowledge-based economy in the world’ by 2010.
Nii ELi säästva arengu strateegia kui Lissabonimajanduskasvu ja töökohtade loomise strateegiaeesmärk on puhtam, õiglasem ja rikkam Euroopa.Säästva arengu põhimõte on laiahaardeline.Euroopa Liidu lepingus nõutakse säästva arengu põhimõtte kaasamist kõikidessepoliitikavaldkondadesse,et nad tasakaalustaksidja toetaksid üksteist majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsete eesmärkide saavutamisel.
As we face increasingly rapid globalchanges, from the melting of the ice caps togrowing energy demand and higher prices, the need to address unsustainable trends andchange our behaviour and attitudes is morepressing than ever.
ELi riigi- ja valitsusjuhid kohtusid Lissabonis2000. aastal ja käivitasid rea ambitsioonikaidreforme nii siseriiklikul kui üleeuroopalisel tasandil,et muuta Euroopa Liit 2010. aastaks maailma kõigedünaamilisemaks ja konkurentsivõimelisemaksteadmistepõhise majandusega piirkonnaks.
The EU’s sustainable development strategy aims to bring about a high level of environmentalprotection, social equity and cohesion, economic
2005. aastal kiitsid ELi riigi- ja valitsusjuhid heaks Lissaboni strateegia ülevaatamise, et tõhustadaselle rakendamist.