natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The purpose of this handbook — which has been prepared on the responsibility of the General Secretariat of the Council and has no legal force — is to explain certain basic concepts of how the Council works, but above all to provide practical information both on existing sources of information and on the implementation of measures adopted with regard to openness and transparency. These measures illustrate the
Käesolev teabejuht, mille on koostanud nõukogu peasekretariaat, ei ole õiguslikult siduv dokument, vaid selle eesmärk on tutvustada teatavaid nõukogu töö põhimõtteid ning ennekõike anda praktilist teavet nii olemasolevate teabeallikate kui ka avatuse ja läbipaistvuse valdkonna meetmete rakendamise kohta.
Council’s desire to get closer to citizens in order to build their confidence in European integration.
Need meetmed annavad tunnistust sellest, et nõukogu soovib kodanikele lähemale tulla, et suurendada nende usaldust Euroopa integratsiooni vastu.
Part one
Esimene osa
Composition and working methods
Koosseis ja töömeetodid
The Council of the European Union is composed of one representative of each Member State — Belgium, Bulgaria, Czech Republic, Denmark, Germany, Estonia, Greece, Spain, France, Ireland, Italy, Cyprus, Latvia, Lithuania, Luxembourg, Hungary, Malta, the Netherlands, Austria, Poland, Portugal, Romania, Slovenia, Slovakia, Finland, Sweden, United Kingdom — of ministerial rank authorised to commit his/her government.
Euroopa Liidu Nõukogu koosneb liikmesriikide – Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariigi, Taani, Saksamaa, Eesti, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, Küprose, Läti, Leedu, Luksemburgi, Ungari, Malta, Madalmaade, Austria, Poola, Portugali, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriigi – ministritasemel esindajast, kes on saanud tegutsemiseks volituse oma valitsuselt.
The Presidency is held by each Member State, on a rotating basis, for a period of six months (January to June and July to December).
Eesistujaks on kordamööda kõik liikmesriigid, vahetudes iga kuue kuu järel (üks eesistumisperiood kestab jaanuarist juunini ja juulist detsembrini).
General Affairs and External Relations (including European Security and Defence Policy and Development cooperation.)
Koosseisud on järgmised: üldasjad ja välissuhted (sealhulgas Euroopa julgeoleku ja kaitsepoliitika ning arengukoostöö) majandus- ja rahandusküsimused (ECOFIN) (sealhulgas eelarve) justiits- ja siseküsimused (sealhulgas kodanikukaitse) tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimused konkurentsivõime (siseturg, tööstus ja teadusuuringud) (sealhulgas turism) transport, telekommunikatsioon ja energeetika põllumajandus ja kalandus keskkond haridus, noored ja kultuur (sealhulgas audiovisuaalvaldkond)
BASIC CONCEPTS
PÕHIMÕISTED
The General Affairs, Ecofin and Agriculture Councils generally meet once a month, whilst others meet at irregular intervals depending on the urgency of the topics discussed.
Üldasjade ja välissuhete nõukogu, majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu ning põllumajandus- ja kalandusnõukogu tuleb üldjuhul kokku kord kuus.
Ministerial meetings are held in Brussels, at the Council’s headquarters, except for April, June and October, when the meetings are held in the European Centre in Luxembourg.
Ministrite nõukogu istungid toimuvad Brüsselis nõukogu asukohas, välja arvatud aprillis, juunis ja oktoobris, mil nõukogu peab oma istungeid Centre européen’is Luxembourgis.
The Member States have Permanent Representations to the European Union in Brussels.
Liikmesriikidel on Brüsselis alalised esindused Euroopa Liidu juures.
The 27 Permanent Representatives usually meet each week in a committee known as the Permanent Representatives Committee (Coreper).
Kõik 27 alalist esindajat tulevad tavaliselt kokku kord nädalas alaliste esindajate komiteena, mida nimetatakse COREPERiks.
That committee divided into two parts, one composed of the Permanent Representatives (‘Coreper II’), and the other of their deputies (‘Coreper I’) is responsible for preparing the Council’s proceedings.
See komitee koosneb kahest osast. Esimese (COREPER II) moodustavad alalised esindajad ise, teise (COREPER I) nende asetäitjad, ning nende ülesandeks on valmistada ette nõukogu tööd.
Preparation for the Agriculture Council is the responsibility of the Special Committee on Agriculture (SCA).
Põllumajandusnõukogu töö ettevalmistamisega tegeleb põllumajanduse erikomitee.
The numerous working parties, composed of national delegates and experts, submit their reports, following thorough examination of proposals, to Coreper and the SCA.
Arvukad töörühmad, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja eksperdid, esitavad pärast ettepanekute üksikasjalikku läbivaatamist COREPERile ja põllumajanduse erikomiteele oma aruanded.
The Political and Security Committee (PSC) brings together the representatives of the 27 Member States at Ambassador level.
Poliitika- ja julgeolekukomitees kogunevad 27 liikmesriigi esindajad suursaadikute tasemel.
Its main functions are to monitor the international situation, and to contribute to the definition of policies, within the European Security and Defence Policy (ESDP).
Komitee peamisteks ülesanneteks on jälgida rahvusvahelist olukorda ning aidata määratleda poliitikasuundi Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames.
In the event of a crisis, the PSC plays a central role without prejudice to the competence of the Permanent Representatives Committee.
Kriisiolukorras on poliitika- ja julgeolekukomiteel täita keskne roll, ilma et see siiski piiraks alaliste esindajate komitee pädevust.
The structure of the Treaty on European Union (EU Treaty) organises the Union’s activities in three fields (‘pillars’), on the basis of which the Council’s proceedings are arranged.
Euroopa Liidu lepinguga (ELi leping) jagatakse Euroopa Liidu tegevus kolme valdkonda (nn sambasse), mille kohaselt on korraldatud ka nõukogu töö.
The first pillar covers activities deriving from the Treaty establishing the European Community (EC Treaty), involving ‘Community’ policies such as agriculture, environmental protection or economic and commercial questions.
Esimene “sammas” hõlmab Euroopa Ühenduse asutamislepinguga (EÜ asutamisleping) ettenähtud tegevusi. Siia kuulub “ühenduse” poliitika sellistes valdkondades nagu põllumajandus, keskkonnakaitse ning majandus- ja kaubandusküsimused.
The second and third pillars cover the Common Foreign and Security Policy (CFSP) and police and judicial cooperation in criminal matters.
Teine ja kolmas “sammas” hõlmavad vastavalt ühist välis- ja julgeolekupoliitikat ning politseikoostööd ja õigusalast koostööd kriminaalasjades.
First pillar: Community domain
Esimene “sammas”: ühenduse pädevusse kuuluv valdkond
In the Community domain, Council acts may take the form of regulations, directives, decisions, recommendations or opinions.
Ühenduse pädevusse kuuluvas valdkonnas võivad nõukogu õigusaktid esineda kas määruse, direktiivi, otsuse, soovituse või arvamuse kujul.
Regulations are general in scope and directly applicable in all Member States.
Määrused on üldaktid, mis on vahetult kohaldatavad kõikides liikmesriikides.
Directives bind Member States as to the results to be achieved, while leaving national authorities competence as to form and means.
Direktiivid on saavutatava tulemuse seisukohalt siduvad iga liikmesriigi suhtes, kuid jätavad selle saavutamise vormi ja vahendid iga riigi ametiasutuste valida.
Directives therefore require national measures to be taken to transpose them into national law.
Direktiivide puhul on seega tarvis võtta siseriiklikke meetmeid, mille abil võetakse direktiivide sätted üle siseriiklikkusse õigusese.
Decisions are compulsory for those to whom they are addressed.
Otsused on tervikuna siduvad nende suhtes, kellele nad on adresseeritud.
They may apply to one or all Member States, to undertakings or individuals.
Otsuseid võidakse kohaldada kas ühele liikmesriigile või kõigile liikmesriikidele, ettevõtjatele või eraisikutele.
Recommendations, opinions, resolutions and conclusions are essentially political acts and not legally binding.
Soovitused, arvamused, resolutsioonid ja järeldused on enamjaolt poliitilised dokumendid ega ole õiguslikult siduvad.
There are three main types of decisionmaking procedure in the European Community: the consultation procedure, the cooperation procedure and the codecision procedure.
Euroopa Ühenduses on kolm peamist otsustamismenetlust: konsulteerimismenetlus, koostöömenetlus ja kaasotsustamismenetlus.
All three begin with the submission of a Commission legislative proposal.
Kõigi kolme menetluse puhul esitab kõigepealt komisjon õigusakti ettepaneku.
Thereafter, the European Parliament is simply consulted by the Council before the act is adopted (consultation procedure), or cooperates closely in preparing the act adopted by the Council (cooperation procedure) or is joint author of the act with the Council (codecision procedure).
Seejärel on kolm võimalust: nõukogu kas üksnes konsulteerib Euroopa Parlamendiga enne õigusakti vastuvõtmist (konsulteerimismenetlus), teeb Euroopa Parlamendiga vastuvõetava õigusakti väljatöötamisel tihedat koostööd (koostöömenetlus) või on Euroopa Parlament koos nõukoguga õigusakti kaasautor (kaasotsustamismenetlus).
In the context of the cooperation and codecision procedures, the Council, following a first reading of the Commission proposal by the European Parliament, adopts acts called common positions which are sent to the European Parliament so that it can hold a second reading of the draft legislative act.
Koostöö- ja kaasotsustamismenetluse raames võtab nõukogu pärast komisjoni ettepaneku esimest lugemist Euroopa Parlamendis vastu dokumendi, mida nimetatakse ühiseks seisukohaks ja mis edastatakse Euroopa Parlamendile, nii et parlament saab alustada õigusakti eelnõu teist lugemist.
The codecision procedure makes provision for the convening of a Conciliation Committee, composed of representatives of both institutions, in the event of the Council not accepting all the European Parliament’s amendments to the Council’s common position.
Kaasotsustamismenetlusega nähakse juhul, kui nõukogu ei nõustu kõigi Euroopa Parlamendi poolt nõukogu ühisesse seisukohta tehtud muudatusettepanekutega, ette mõlema institutsiooni esindajatest koosneva lepituskomitee kokkukutsumise.
Where the Conciliation Committee reaches agreement, that agreement takes the form of a joint text which, unless rejected, then becomes the legislative act adopted jointly by the European Parliament and the Council.
Kui lepituskomitee jõuab kokkuleppele, valmib ühistekst, mis juhul, kui seda tagasi ei lükata, saabki Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ühiselt vastuvõetavaks õigusaktiks.
Second pillar: Common foreign and security policy
Teine “sammas”: ühine välis- ja julgeolekupoliitika
With regard to the common foreign and security policy (CFSP), including the European security and defence policy (ESDP), the Council may, whenever it sees fit, define a common position (not to be confused with common positions in the Community domain under the first pillar) which reflects, for example, the European Union’s approach in a given international situation.
Ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP), sealhulgas Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) valdkonnas võib nõukogu iga kord, kui ta seda vajalikuks peab, võtta vastu ühise seisukoha (mitte segamini ajada esimese samba alla kuuluvas ühenduse pädevusse kuuluvas valdkonnas vastuvõetava ühise seisukohaga), mis kajastab näiteks Euroopa Liidu seisukohta konkreetse rahvusvahelises olukorra suhtes.
It is therefore for Member States to ensure that their national policies are in line with the common positions in question.
Liikmesriigid peavad seejärel hoolitsema, et nende siseriiklik poliitika oleks vastavuses kõnealuste ühiste seisukohtadega.
The Council may also adopt joint actions (e. g. support for a peace process between third countries in dispute) which bind Member States in the positions they adopt and the measures they take.
Nõukogu võib samuti vastu võtta ühismeetmeid (näiteks konfliktis olevate kolmandate riikide rahuprotsessi toetamine), millest liikmesriigid peavad pidama kinni oma seisukohtades ja tegevuses.
Joint actions provide for the means needed to implement them, funding them in particular from the Union’s budget.
Ühismeetmetes nähakse ette nende rakendamiseks vajalikud vahendid, muu hulgas nende kulude katmine liidu eelarvest.
The Treaty of Amsterdam has introduced common strategies, to be decided by the European Council, i.e. the Heads of State or Government.
Amsterdami lepinguga võeti kasutusele mõiste ühisstrateegia, mille kohta võtab otsuse vastu Euroopa Ülemkogu, s.t riigipead ja valitsusjuhid.
The Council of Ministers implements the common strategies, in particular by adopting joint actions and common positions.
Ühisstrateegiaid rakendab nõukogu, kus on kokku tulnud liikmesriikide välis- või kaitseministrid, võttes eelkõige ühismeetmeid või ühiseid seisukohti.
The Council or its Presidency, acting on behalf of the Council, may also make statements expressing the Union’s position on foreign policy matters.
Nii nõukogu kui ka nõukogu nimel tegutsev eesistujariik võivad samuti teha deklaratsioone, milles väljendatakse liidu seisukohta välispoliitika küsimustes.
Third pillar: Police and judicial cooperation in criminal matters
Kolmas “sammas”: politseikoostöö ja õigusalane koostöö kriminaalasjades
In the context of police and judicial cooperation in criminal matters, Council acts may take the form of: common positions: these define the approach of the Union to a particular matter; decisions: these are adopted in accordance with the objectives of Title VI of the Treaty on European Union, excluding any approximation of the laws and regulations of the Member States.
Politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas võivad nõukogu õigusaktid olla järgmised: ühised seisukohad, milles määratletakse liidu lähenemisviis asjaomasele küsimusele; otsused, mis võetakse vastu kooskõlas Euroopa Liidu lepingu VI jaotise eesmärkidega, välja arvatud otsused liikmesriikide õigusnormide ühtlustamiseks.
Decisions are binding and may not entail direct effect; framework decisions: these are approximate laws, regulations and administrative provisions of the Member States.
Need otsused on siduvad, kuid neil ei ole vahetut mõju; raamotsused käsitlevad liikmesriikide õigusnormide ühtlustamist.
Framework decisions are binding upon the Member States as to the result to be achieved but shall leave to the national authorities the choice of form and methods.
Raamotsused on saavutatavat tulemust silmas pidades liikmesriikidele siduvad, kuid jätavad selle saavutamise vormi ja vahendid riigi ametiasutuste valida.
They may not entail direct effect; conventions: these are traditional international law instruments (such as conventions on extradition).
Neil ei ole vahetut mõju; konventsioonid, mis on klassikalised rahvusvahelised õigusaktid (näiteks väljaandmiskonventsioonid).
The Council recommends that the Member States adopt them in accordance with their respective constitutional requirements.
Nõukogu soovitab liikmesriikidel konventsioonid vastu võtta kooskõlas oma põhiseadusest tulenevate nõuetega.
Decisionmaking
Otsustamisprotsess
The European Commission holds the right of initiative as regards Community questions.
Ühenduse pädevusse kuuluvates valdkondades kuulub algatusõigus Euroopa Komisjonile.
As a rule, the European Parliament and the Council are closely involved in decision-making.
Üldreeglina on Euroopa Parlament ja nõukogu otsustamisprotsessi tihedalt kaasatud.
The social partners and other interest groups, through the Economic and Social Committee, and local and regional authorities, represented on the Committee of the Regions, are consulted by the Council for certain subjects.
Teatavate teemade puhul konsulteerib nõukogu Majandus- ja Sotsiaalkomitee kaudu tööturu osapoolte ja muude sidusrühmadega ning Regioonide Komitee kaudu kohalike ja piirkondlike omavalitsustega.
In the Community domain, a large number of legislative decisions may be taken by the Council by a qualified majority, i.e. a type of majority where the votes of members of the Council are weighted.
Ühenduse pädevusse kuuluvas valdkonnas võib nõukogu suure osa õigusloomega seotud otsustest vastu võtta kvalifitseeritud häälteenamusega ehk sellise häälteenamusega, mille puhul nõukogu liikmete häältel on erinev kaal.
In practice, the Council always endeavours to achieve the broadest possible consensus before acting.
Praktikas püüab nõukogu enne otsustamist alati saavutada võimalikult laia konsensuse.
The Treaty of Nice has extended the use of qualified majority voting.
Nice’i lepinguga laiendati kvalifitseeritud häälteenamuse kasutamist.
Quality majority exists where: the majority of Member States vote for the decision; the decision gets at least 255 votes, out of a total of 345 votes.
Kvalifitseeritud häälteenamus loetakse saavutatuks, kui: otsuse poolt hääletab liikmesriikide enamus; otsuse poolt on vähemalt 255 häält häälte koguarvust (345st).
Moreover, a Member State may request a check to ascertain whether qualified majority covers at least 62% of the total population of the Union.
Lisaks võib liikmesriik taotleda, et tehtaks kindlaks, kas kvalifitseeritud häälteenamuse moodustavad liikmesriigid esindavad vähemalt 62% kogu liidu rahvastikust.
If that proves not to be the case, the decision is not adopted.
Kui selgub, et see tingimus pole täidetud, ei võeta kõnealust otsust vastu.
As regards the common foreign and security policy, and police and judicial cooperation in criminal matters, the Council is the main decisionmaking body.
Ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö puhul on nõukogu peamine otsustav organ.
The Member States and the Commission have a right of initiative.
Algatusõigus on liikmesriikidel ja komisjonil.
Unlike in the Community domain, in the second and third pillars the rule of unanimity prevails in the Council; however, the implementation of certain decisions may be decided upon by a qualified majority.
Vastupidiselt ühenduse pädevusse kuuluvale valdkonnale kehtib teise ja kolmanda samba puhul nõukogus ühehäälsuse reegel. Teatavate otsuste rakendamise üle võidakse siiski otsustada kvalifitseeritud häälteenamusega.
29 votes each27 votes each14 votes each13 votes each12 votes each10 votes each7 votes each4 votes each3 votes each
29 häält27 häält14 häält13 häält12 häält10 häält7 häält4 häält3 häält
Germany, France, Italy, United Kingdom:Spain, Poland:Romania:Netherlands:Belgium, Czech Republic, Greece, Hungary, Portugal:Bulgaria, Austria, Sweden:Denmark, Ireland, Lithuania, Slovakia, Finland: Estonia, Cyprus, Latvia, Luxembourg, Slovenia:Malta:
Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Ühendkuningriik:Hispaania, Poola:Rumeenia:Madalmaad:Belgia, Tšehhi Vabariik, Kreeka, Ungari, Portugal:Bulgaaria, Austria, Rootsi:Taani, Iirimaa, Leedu, Slovakkia, Soome:Eesti, Küpros, Läti, Luksemburg, Sloveenia:Malta:
Information on Council activities
Teave nõukogu tegevuse kohta
Latest information/Press Office ce
Aktuaalne teave / pressitalitus
The press has many sources for obtaining information on the Council’s activities: the Presidency, the Press Office of the General Secretariat, the spokesperson for the High Representative for the CFSP, the 27 delegations and the Commission, which attends every Council meeting.
Ajakirjanikel on võimalik nõukogu tegevuse kohta teavet saada mitmest allikast: eesistujariigilt, peasekretariaadi pressitalitusest, ÜVJP kõrge esindaja pressiesindajalt, 27 delegatsioonilt ja samuti komisjonilt, kes osaleb kõikidel nõukogu istungitel.
The establishment plan — with a breakdown of the tasks of the Press Office of the General Secretariat — and the contact details of the press attachés of the Member States’ Permanent Representations in Brussels can be found in Part Three ‘Useful contacts and addresses’.
Peasekretariaadi pressitalituse kontaktandmed valdkondade kaupa ning liikmesriikide Brüsselis asuvate alaliste esinduste pressiatašeede kontaktandmed on esitatud kolmandas osas “Kontaktandmed ja kasulikud aadressid”.
A table showing the order and periods of Council Presidencies up to 2020 can also be found there.
Sealsamas asub tabel, kus on näidatud nõukogu eesistumisperioodid kuni 2020. aastani.
The Council’s Press Centre is open each working day between 8.30 and 18.00.
Nõukogu pressikeskus on avatud tööpäevadel kell 8.30–18.00.
After each ministerial meeting — and also often during adjournments of the proceedings — the President of the Council gives press conferences to inform journalists of the Council’s decisions and conclusions.
Pärast iga ministrite nõukogu istungit – ja sageli ka istungi vaheaegadel – annab nõukogu eesistuja pressikonverentsi, et informeerida ajakirjanikke nõukogu otsustest ja järeldustest.
He/she is regularly accompanied by the relevant member(s) of the European Commission.
Sageli teeb ta seda koos Euroopa Komisjoni asjaomase liikme või asjaomaste liikmetega.
Press conferences as well as the Council’s public hearings, are broadcast live by video streaming on the Council’s internet site.
Pressikonverentse ning nõukogu istungite avalikke osi on võimalik jälgida reaalajas voogvideo vahendusel nõukogu veebilehelt.
During Council sessions it remains open at least two hours after the end ofthe final press conference.
Nõukogu istungite ajal jääb pressikeskus avatuks veel vähemalt kaks tundi pärast istungi lõppu.
A detailed press release is published after each meeting by the Press Office of the General Secretariat.
Pärast iga istungit avaldab peasekretariaadi pressitalitus üksikasjaliku pressiteate.
For their part, the ministers of the Member States regularly give information — especially to their national press — on the results of Council meetings, either at the end of the meeting or during an adjournment.
Pressikeskusesse lubatakse Euroopa Liidu institutsioonide juurde akrediteeritud ajakirjanikke, kelle pressikaardi on väljastanud Euroopa Komisjoni pressitalitus, ning ajakirjanikke, kellel on oma riigi väljastatud pressikaart.
Access is open to journalists accredited to the European institutions — press card issued by the Commission’s Press Office — and to journalists in possession of a national press card.
Ühtlasi annavad liikmesriikide ministrid omalt poolt regulaarselt informatsiooni – eriti oma riigi pressile – nõukogu istungite tulemuste kohta, ükskõik kas pärast istungi lõppu või selle vaheaegadel.
Furthermore, throughout the Council meeting, the spokespersons for the Presidency and the High Representative, the members of the Press Office, and the spokespersons for the Member States and for the Commission keep the press abreast of events.
Lisaks sellele hoiavad eesistujariigi ja kõrge esindaja pressiesindajad, pressitalituse töötajad ning liikmesriikide ja komisjoni pressiesindajad pressi asjade käiguga kursis kogu nõukogu istungi jooksul.
Before each Council meeting, the Presidency, with the assistance of the Press Office of the General Secretariat, presents to the media the themes that will be dealt with by the Council; the agenda is published in the form of a press release.
Enne iga nõukogu istungit korraldab eesistujariik peasekretariaadi pressitalituse abiga lühikesi pressikonverentse, et tutvustada nõukogus arutusele tulevaid teemasid. Istungi päevakord avaldatakse pressiteate kujul.
Furthermore, the Press Office prepares information notes and background material on the subjects on the agenda.
Lisaks sellele valmistab pressitalitus ette päevakorras olevate teemade kohta teatisi ja taustamaterjale.
INFORMATION ON COUNCIL ACTIVITIES
TEAVE NÕUKOGU TEGEVUSE KOHTA
A special visitor’s pass, usually valid for one day, may be obtained on a reasoned request (issued at the entrance to the Press Centre).
Põhjendatud taotluse korral võib saada ajutise külastajakaardi, mis kehtib enamasti ühe päeva. (Kaart väljastatakse pressikeskuse sissepääsu juures.)