natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This emphasises the continued importance that European governments and the Commission place on the healthrelated
Nõelte ja süstalde vahetamise programme ei rakendata ühegi uue liikmesriigi vanglates ning ainult Eestist, Leedust ja Sloveeniast teatatakse, et pakutakse desinfitseerivaid vahendeid süstalde puhastamiseks.
A large majority of EU countries and Norway have clearly spelled out their approach to the prevention of infectious
Narkootilisi aineid mittekasutav ravi koos psühholoogilise abiga on kättesaadav vähem kui 50%-le vanglatest Tšehhi Vabariigis, Eestis, Leedus, Ungaris, Poolas ja Slovakkias.
Concerning inpatient care, the 12-step Minnesota model is frequently used in residential care in Ireland, Lithuania, Hungary and Turkey, while six countries predominantly apply psychotherapeutic treatment modalities, five countries ‘supportive’ methods and 10 countries a combination of such approaches.
Narkootikumidevabad üksused on olemas enamikus riikides, aga ainult Tšehhi Vabariigist ja Sloveeniast teatatakse, et niisugused võimalused on rohkem kui 50%-l vanglatest. Laiemalt on levinud kiire detoksifikatsioon ravimitega (kõigis vanglates Lätis, Ungaris, Maltal, Sloveenias ja Slovakkias).
) In particular, objective 16 of the EU action plan 2005–08 refers to infectious disease prevention.
(2) Küprose kohta andmed puuduvad.
Substitution treatment as a prerelease intervention is available in all prisons in Slovenia and in less than 50 % of prisons in Poland.
Malta ja Austria kavandavad selles valdkonnas konkreetse poliitika väljatöötamist.
Few prisons in the new Member States report harm reduction measures for injecting drug users. Needle and syringe exchange programmes are not implemented in prisons in any of the new Member States, and only Estonia, Lithuania and Slovenia report the provision of disinfectants for cleaning syringes.
Samal ajal kui eesmärgiks on saanud patsientidega kontakti saavutamine ja selle hoidmine, on kogunud üha enam tunnustust ja toetust abivajajate juurde mineku ja madala läve teenus ning nüüd on neil paljudes liikmesriikides narkoprobleemide kõikehõlmaval lahendamisel oluline roll.
Nevertheless, drugrelated infectious diseases are being tackled in prisons.
Nakkushaiguste leviku tõkestamisel narkomaanide seas ja uimastitega seotud surmade vähendamisel on Euroopas märgatav sarnane lähenemine (vt ka 7. peatükk).
Vaccinations against hepatitis B are available in all prisons in six new Member States (Czech Republic, Estonia, Hungary, Malta, Slovenia and Slovakia), and fi ve countries report the availability of antiviral treatment for hepatitis C-positive prisoners in all prisons (Czech Republic, Lithuania, Poland, Slovenia and Slovakia).
Nakkushaiguste leviku tõkestamise strateegiad on enamasti üsna hiljuti vastu võetud ja mitmes riigis langeb nende vastuvõtmine samasse perioodi kui eelmine ELi narkostrateegia (2000–2004), milles nakkushaiguste leviku vähendamine uimastitarvitajate seas sai esmakordselt Euroopa eesmärgiks.
Drug-free treatment approaches dominate the interventions in prisons in the new Member States, but the coverage of such interventions is limited.
Riikide teabekeskuste aruannetest (35) selgub, et ka riiklike strateegiate eesmärgid ja sihtgrupid langevad Euroopa ulatuses suuresti kokku.
Drug-free treatment with psychological support is reported to be available in less than 50 % of prisons in the Czech Republic, Estonia, Lithuania, Hungary, Poland and Slovakia.
Lisaks süstivatele narkomaanidele on sihtrühmaks seksitöötajad ja vangid.
Drug-free units exist in most countries, but only the Czech Republic and Slovenia report such facilities in more than 50 % of prisons.
Eelkõige ELi uutes Kesk-Euroopa liikmesriikides, aga ka Norras on noored inimesed ja mittesüstijad seatud riiklikes strateegiates selgelt järgmiseks oluliseks sihtrühmaks nakkushaiguste leviku tõkestamisel.
Brief detoxification with medication is more widely available (all prisons in Latvia, Hungary, Malta, Slovenia and Slovakia).
Taani ja Eesti laiendavad sihtrühma veelgi: lisanduvad inimesed, kes on narkomaanidega tihedas kontaktis.
Hungary, Malta, Poland, Slovenia and Slovakia. For further references see EMCDDA (2005c).
Uimastitega seotud surmade vähendamine nimetati Euroopa narkopoliitika eesmärgiks esmakordselt kuus aastat tagasi ja see on ka Euroopa Liidu praeguse narkootikumidealase tegevuskava eesmärk.
The number of prisoners in new Member States having access to treatment with antagonists and substitution treatment is generally low. Except in emergency cases, treatment with antagonists does
(33) Nende riikide arv, kus riikliku poliitika eesmärkide seas on otseselt nimetatud uimastitega seotud surmade vähendamist, on viimastel aastatel kasvanud, sealhulgas on kaheksa riiki sellise strateegia 2004. ja 2005. aastal heaks kiitnud (suurendades koguarvu 15ni).
diseases among drug users and have included concrete objectives or tasks in their national drug strategy documents or have adopted a separate policy text that specifies how infectious disease prevention among drug users shall be tackled (Spain, Latvia, Luxembourg, Sweden), or have done both (Estonia, France, the United Kingdom).
Lisaks riiklikule poliitikale on levinud ka täiendav tegevus linnade tasandil (sealhulgas Ateenas, Berliinis, Brüsselis, Lissabonis ja Tallinnas), samuti laiemates linnalähipiirkondades (näiteks Iirimaa idaosas, Dublini ümbruses), kus on oma strateegia uimastitega seotud surmade vähendamiseks.
Malta and Austria are planning to draw up specific policies for their approach in this area.
Tšehhi Vabariigist, Itaaliast, Madalmaadest ja Ühendkuningriigist teatatakse, et on olemas kohalik või regionaalne poliitika, ning Bulgaarias on üheksas linnas koostatud kohaliku tasandi strateegia.
Besides drug injectors, target groups include sex workers and prisoners. In the new central European Member States in particular, but also in Norway, young people and non-injectors are clearly addressed as further important target groups for action to prevent infectious disease.
Nagu varasemas Euroopa Liidu narkostrateegias ja tegevuskavas, on ka praeguse strateegia tähtis eesmärk nakkushaiguste leviku tõkestamine ning see on sõnastatud 2005.–2008. aasta tegevuskavas 16. eesmärgis.
Danish and Estonian policies widen the target groups even more and include groups in close contact with drug users.
Selles rõhutatakse, et Euroopa valitsused ja komisjon peavad uimastite tarvitamise mõju tervisele endiselt oluliseks. (34)
In many EU countries, strategies aimed at reducing infectious disease are clearly geared towards HIV/AIDS, particularly Estonia, Spain, Cyprus, Latvia and Lithuania.
Paljudes Euroopa Liidu maades on nakkushaiguste leviku tõkestamise strateegiad selgelt suunatud HIV/AIDSi tõkestamisele, eriti Eestis, Hispaanias, Küprosel, Lätis ja Leedus.
However, in 10 countries (37 %), infectious disease strategies explicitly mention the prevention of hepatitis C infection among drug
Siiski nimetatakse kümne riigi (37%) nakkushaiguste leviku tõkestamise strateegiates selgesõnaliselt C-hepatiiti nakatumise ennetamist uimastitarvitajate seas.
36 users (
(36) Iirimaal käivitati 2004. aastal samalaadse strateegia väljatöötamiseks konsultatsiooniprotsess ning Saksamaal on koostatud soovitused ennetamiseks ja raviks.
These infectious disease prevention strategies are in most cases quite recent, and the timing of their adoption coincides in a number of countries with the previous EU drug strategy (2000–04), in which a reduction in the incidence of infectious diseases among drug users became a European target for the first time.
Valdav enamik Euroopa Liidu riikidest ja Norra on üksikasjaliselt paika pannud tegevuse nakkushaiguste leviku tõkestamiseks uimastitarvitajate seas ning on kas lisanud konkreetsed eesmärgid või ülesanded oma riiklikesse narkostrateegiatesse või on vastu võtnud lisadokumendi, milles täpsustatakse, kuidas peaks tõkestama nakkushaiguste levikut uimastitarvitajate hulgas (Hispaania, Läti, Luksemburg, Rootsi), või on teinud mõlemat (Eesti, Prantsusmaa,
) This analysis is largely based on national reporting with a structured questionnaire (SQ 23), updated with information provided by national focal points in their national reports.
) 2005.–2008. aasta narkootikumidealase tegevuskava 16. eesmärgis viidatakse nakkushaiguste ennetamisele. 14. eesmärk kutsub rakendama
) Including France and England, both of which have established full-blown hepatitis C prevention strategies: Plan national hepatites virales C et B (2002–05)
2003. aastal vastu võetud nõukogu soovitust (2003/488/EU) uimastite tarbimisega seotud tervisekahjude ennetamiseks ja vähendamiseks.
Chapter 2: Responding to drug problems in Europe — an overview
2. peatükk: ülevaade narkoprobleemide lahendamisest Euroopas strateegiline platvorm kajastub paljude Euroopa Liidu maade riiklikus poliitikas ja seda toetab üha laialdasem faktidel põhinev tegutsemine selles valdkonnas.
Targeted treatment and quality management public discussion in Austria was boosted by an international conference on the topic held in Vienna in 2005.
Siiski on enamikus riikides riiklikul tasandil ebapiisavalt infot madala läve keskuste täiendavate teenuste pakkumise, kasutamise ja nende hõlmavuse kohta.
The current EU action plan also calls for high-quality treatment and harm reduction services.
Andmekogumise parandamise projekti on kirjeldatud kastis „Madala läve keskused kui olulised infoallikad“.
The use of quality management tools at the level of the treatment and harm reduction planning has resulted in services being more target group specific, e.g. respecting the different needs of gender groups (see also the selected issue on gender).
Kõikjal Euroopas on tekkinud ravikeskuseid ja programme, mis teenindavad teatud sihtrühma.
Harm reduction strategies form an important part of the European response to drug use today, and improving access to services for the prevention and reduction of healthrelated harm is a main priority of the EU drug strategy 2005–12.
Lapsi ja alla 18aastasi noori teenindatakse spetsialiseeritud keskustes 23 riigis; psühhiaatriliste hälvetega uimastitarvitajate ravi toimub spetsialiseeritud keskustes 18 riigis ning naistele suunatud teenuste olemasolust on teatanud kõik riigid, välja arvatud Küpros, Läti, Leedu, Bulgaaria ja Türgi.
The common strategic platform on the reduction of healthrelated harm that the EU drug strategy provides is mirrored in many national policies across the EU and has supported a mainstreaming of evidence-based responses in this area.
Immigrantidest uimastitarvitajate või erilise keelelise, usulise või kultuurilise taustaga uimastitarvitajate vajadusi silmas pidavaid teenuseid on vähem, aga Belgia, Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Leedu, Madalmaad, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik on nende olemasolust teada andnud.
In 2004, an improvement in the monitoring of syringe availability at European level was documented.
Praegune ELi tegevuskava kutsub üles pakkuma kõrgekvaliteedilist ravi ja kahjude vähendamise teenuseid.
However, information on the provision, utilisation and coverage of the wide range of further important services delivered by lowthreshold agencies is barely recorded at national level in most countries.
Kanepile või kokaiinile spetsialiseerunud üksuste olemasolust on teatanud 13 riiki ja spetsiaalsed raviprogrammid nende uimastite jaoks on kaheksas riigis.
A European picture cannot easily be drawn.
Siiski on nende teenuste kättesaadavust enamikus riikides hinnatud madalaks.
A project to improve the data situation is described in the box ‘Low-threshold agencies as an important data source’.
Samalaadne amfetamiinitarvitajatele suunatud programm on olemas Hispaanias, Slovakkias ja Ühendkuningriigis.
Lowthreshold agencies as an important data source
Madala läve keskused kui olulised infoallikad
Children and young people under the age of 18 are treated in specialised agencies in 23 countries; the treatment of drug users with psychiatric co-morbidity takes place in specialised agencies in 18 countries; and womenspecific services are reported to exist in all countries except Cyprus, Latvia, Lithuania, Bulgaria and Turkey.
Edasised konkreetsed sammud ravi ja hoolduse kvaliteedi parandamiseks on individuaalne juhtumikäsitlus, spetsialiseeritud teenuste vahendamine (näiteks kaasnevate haiguste ravi) ja patsientide ravieelne hindamine, et leida igaühele sobivaim ravi ning saavutada tõhusam ja kestvam tulemus.
Lowthreshold agencies play a crucial role in increasing drug users’ access to care.
Madala läve keskused mängivad olulist rolli abi saavate uimastitarvitajate arvu suurendamisel.
For populations of drug users that are ‘hidden’ or more difficult to reach or have lost contact with the care system, these agencies can provide a point of contact and a setting for delivering medical and social services.
Neile, kes on „peidus” või kelleni on keeruline jõuda või kes on kaotanud kontakti hoolekandesüsteemiga, võivad madala läve keskused olla võimaluseks pääseda ligi meditsiini- ja sotsiaalteenustele.
Units that specialise in treating cannabis or cocaine users have been reported from 13 countries, and specific treatment programmes for these groups in drugs agencies exist in eight countries.
Kuigi madala läve keskustes on teatud määral olemas teenuste osutamise dokumenteerimise süsteem ning seire ja aruandlus võib olla üsna ulatuslik, on peamine siiski rahastajatele esitatav aruandlus ning vähem keskendutakse rahvusvahelisele kvaliteedijuhtimisele või teenuste planeerimisele ja hindamisele. Tihtipeale ei jõua kogutud informatsioon keskusest kaugemale.
However, the availability and accessibility of such services are rated to be low in most of these countries.
Vaatamata keskuste võimalustele jälgida narkootikumide tarvitamise tavasid ja suundumusi ning ka teenuste kättesaadavust, ilmneb, et madala läve keskuste potentsiaali kasutatakse liiga vähe.
A similar specialised programme for amphetamine users is reported from Spain, Slovakia and the United Kingdom.
Üks peamisi takistusi on see, et kogutud informatsioon ei ole standardiseeritud ega võrreldav.
Further concrete steps towards enhancement of quality in treatment and care are individual case management, mediation of the provision of specialist services (i.e. treatment of co-morbidities) and pretreatment client assessments to better match client profiles with the treatment on offer with the aim of achieving longer retention and increased treatment effectiveness.
Vaatamata ravivõimaluste üldisele laienemisele on narkoalaste teenuste pakkujatel veel arenguruumi teatud uimastitarvitajate rühmade kaasamisel, eriti nende puhul, kellel on pikaajalised ja kroonilised probleemid. Enamasti kasutatakse nende raskesti kättesaadavate rühmadega tegelemiseks abivajaja juurde mineku ja madala läve programme.
Although all lowthreshold agencies have in place some system for documenting their service delivery, and monitoring and reporting can be extensive, these activities are primarily orientated towards accountability to funding bodies and less towards internal quality management or service planning and evaluation.
Vastuolulisem lähenemine on mõnes riigis kasutusele võetud järelevalvega narkootikumitoad, mille sihtgrupp on peamiselt süstivad narkomaanid, aga viimasel ajal on seda laiendatud ka crack-kokaiini ja heroiini suitsetajatele (vt EMCDDA, 2004c).
All too often, valuable information that is collected remains at the level of the agency.
Teine vastuoluline valdkond teenuste väljatöötamisel ja katsetamisel on mõnedes riikides heroiini kasutamine asendusravis.
Despite its potential importance for monitoring drug use patterns and trends as well as service access, the lowthreshold setting appears to be largely underused.
Näiteks hiljuti näitas Saksamaa pisteline kontroll heroiini asendusravi üle (Naber ja Haasen, 2006) positiivseid tulemusi nii tervise osas kui ka ebaseaduslike uimastite kasutamise vähenemises.
One main obstacle is lack of standardisation and comparability of the collected information.
Sellegipoolest ei ole Euroopas praegu üksmeelt, missugune on selle meetodi hind ja eelis, ning sellel teemal käivad tõsised poliitilised ja teaduslikud vaidlused.
It is important for improving the quality of data available on the provision and utilisation of harm reduction services that a data collection tool exists that is appropriate for agencies and at the same time produces relevant results for national and European monitoring purposes.
Oluline on parandada kahju vähendamise teenuse pakkumise ja kasutamise kohta kogutavate andmete kvaliteeti, et andmeid saaksid kasutada keskused ise ja samal ajal annaksid vajalikku materjali ka oma riigi ja üleeuroopalisele järelevalvesüsteemile.
An initiative in this direction is the joint EMCDDA–Correlation project, supported by experts from the national focal points of France, Ireland, Hungary and Norway.
Sellesuunaliseks algatuseks on EMCDDA ühisprojekt „Correlation”, mida toetavad Prantsusmaa, Iirimaa, Ungari ja Norra riiklike teabekeskuste asjatundjad.
The Correlation network (European Network for Social Inclusion and Health, www.correlation-net.org) represents governmental and non-governmental organisations from 27 European countries and is funded under the public health programme of the European Commission (Health and Consumer Protection DG).
„Correlation’i” võrgustik (sotsiaalse kaasamise ja tervise Euroopa võrgustik, www.correlation-net.org) esindab 27 Euroopa riigi valitsus- ja valitsusväliseid organisatsioone ning seda rahastatakse Euroopa Komisjoni (tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat) rahvatervise programmist.
Despite the overall expansion of treatment options, engaging with some groups of drug users, particularly those with long-term and chronic problems, remains a challenge for drug services.
Kuna ravi muutub üha kättesaadavamaks ja kvaliteetsemaks, on mõnes Euroopa linnas hakatud rohkem tähelepanu pöörama sellele, et vähendada narkootiliste ainete mõju
Data on social reintegration (37) are scarce in Europe, mostly compared with other treatment options, some studies have suggested that heroin prescribing may have potential benefits for clients where methadone maintenance treatment has failed.
2006. aasta aruanne: uimastiprobleemide olukord Euroopas osa allpool järgnevast teabest kvalitatiivsetel hinnangutel, milles on keskendutud liikmesriikide poliitikale, meetmete
In 2004/05, in response to the EU action plan, 20 of the
Vastuseks Euroopa Liidu tegevuskavale teatasid
28 reporting countries (
2004.–2005. aastal 28st aruandeid esitavast riigist 20 (
) had a strategy for drugrelated
) kogukonnale.
With the increasing availability and quality of treatment, emphasis in some European cities has also shifted towards reducing the impact of drug use on the community. Assertive outreach work and an attractive range of lowthreshold services have shown promise in some local contexts (see ‘Harm reduction approaches’ in Chapter 5) and might be valuable and effective models to be used more broadly to re-establish communication with marginalised groups and eventually channel them into treatment.
Kindlameelne abivajajate juurde minek ja madala läve teenuste suur valik on osutunud mõnelgi puhul kohalikus kontekstis paljulubavaks (vt 5. peatükk: „Kahjude vähendamise meetmed”) ning need võivad olla väärtuslikud ja tõhusad mudelid, mida saab kasutada ka laiemalt, et taastada kontaktid kõrvalejäetud inimrühmadega ja lõpptulemusena suunata nad ravile.
social reintegration; a further four countries, although they do not address this issue explicitly in their national drug strategy or other drug policy documents, have regional or local strategies in place; three have neither.
narkoprobleemiga isikute ühiskonda taasintegreerimise strateegia koostamisest. Veel neljas riigis on olemas strateegiad kohalikul tasandil, ehkki uimastitarbimise ennetamise riiklikes strateegiates ega muudes narkopoliitika dokumentides seda probleemi otsesõnu ei nimetata; kolmes riigis pole kumbagi varianti.
The development of ‘safer’ substitution products (i.e. substances less likely to be diverted into the black market) makes it likely that drug dependency treatment will move even further towards the GP’s surgery.
Turvalisemate asendusainete (st selliste ainete, mida tõenäoliselt vähem toimetatakse mustale turule) väljatöötamine suurendab tõenäosust, et narkootiliste ainete sõltuvuse ravi nihkub veelgi enam perearsti töövaldkonda.
This is also a process of normalisation, which allows drug dependency to be treated like a chronic disease such as diabetes.
Ka see on normaliseerumisprotsess, mis võimaldab ravida narkosõltuvust samuti nagu kroonilist haigust, näiteks diabeeti.
The main provider of funds is to be found at state/national level in 11 countries, whereas funding is predominantly at regional/local level in eight countries.
11 riigis toimub rahastamine riigi tasandil, kaheksas riigis peamiselt regionaalsel või kohalikul tasandil.
In another eight countries, the funding comes from both levels, with no apparent predominant provider, or through health insurance schemes.
Kaheksas riigis tuleb rahastamine mõlemalt tasandilt, ilma et kumbki domineeriks, või tervisekindlustussüsteemi kaudu.
Some countries report that the large groups of heroin users in substitution treatment create a corresponding demand for social reintegration support, especially for paid work.
Mõnest riigist teatatakse, et suurtele heroiinitarvitajate rühmadele asendusravi korraldamine toob kaasa vajaduse pakkuda samas ulatuses tuge ühiskonda taasintegreerimiseks, eriti vajaduse palgaliste töökohtade järele.
Under the current economic circumstances, many countries may find it difficult to meet the vocational reintegration needs of older heroin users, even if they are stabilised in drug maintenance treatment.
Praeguste majandustingimuste juures võib paljudel riikidel tekkida raskusi heroiinisõltlaste taas tööle rakendamisel, isegi kui nende sõltuvuse ravi edeneb hästi.
This situation is aggravated by the high levels of morbidity among this group.
Olukorda raskendab veelgi asjaolu, et selles rühmas on palju kaasnevaid haigusi.
Social reintegration
Ühiskonda taasintegreerimine
In the EU Member States, problem drug users can access social measures through facilities either exclusively dedicated to drug users or targeting socially deprived groups.
Seetõttu on Euroopa Liidu kahes viimases narkoennetuse tegevuskavas ühiskonda taasintegreerimine üks ülimaid eesmärke uimastitarvitajate tervise ja sotsiaalse seisundi parandamisel.
Among these measures, housing is one of the key pillars.
Nende meetmete seas on üks olulisemaid öömaja pakkumine.
The service most commonly offered to homeless problem drug users is access to ‘generic housing services’ (in 21 countries), while 18 countries offer housing facilities solely for problem drug users and 13 countries combine the two systems.
Kodututele probleemsetele uimastitarvitajatele pakutavatest teenustest on kõige enam levinud üldised majutusteenused (21 riigis), 18 riiki aga pakuvad öömaja ainult problemaatilistele uimastitarvitajatele ning 13 riigis on kasutusel kahe süsteemi kombinatsioon.
However, there are doubts about the effective access of homeless problem drug users to these facilities.
Siiski on kahtlane, kas kodutud narkomaanid nendele asutustele ka tegelikult ligi pääsevad.
Low availability, local resistance to providing drug users with new facilities, restricted criteria for access and difficulties for homeless problem drug users in sticking to the rules are among the problems reported.
Vähene kättesaadavus, kohalik vastuseis uute keskuste rajamisele uimastitarvitajate jaoks, juurdepääsu piiramise kriteeriumid ja kodutute narkomaanide suutmatus reegleid täita – need probleemid on aruannetes esile toodud.
Getting homeless problem drug users into stable accommodation is the first step towards stabilisation and rehabilitation. Based on the estimated numbers of problem drug users and the proportion of homeless people among
Tegevuskava aastateks 2005–2008 kutsub liikmesriike üles parandama taastusabi ja ühiskonda taasintegreerimise programmide hõlmavust ja kättesaadavust.