natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Other links•UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities http://www.un.org/disabilities•EU eorts to tackle discrimination http://ec.europa.eu/social/main. jsp?catId=423 & langId=en • European Social Fund http://ec.europa.eu/employment_ social/esf/index_en.htm
Muud lingid• ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon: http://www.un.org/disabilities• ELi püüdlused diskrimineerimise vastu võitlemises: http://ec.europa.eu/social/main. jsp?catId=423 & langId=et • Euroopa Sotsiaalfond: http://ec.europa.eu/ employment_social/esf/index_et.htm
They also stimulate exchange of good practice in crucial areas for active inclusion of people with disabilities, as well as encouraging networking.
Peale selle julgustavad nad vahetama häid kogemusi puuetega inimeste aktiivse kaasamise jaoks olulistes valdkondades ja looma võrgustikke.
Access City Award: To encourage cities to improve accessibility, the Commission gives annual awards for accessible cities. http://ec.europa.eu/social/main. jsp?langId=en & catId=916
Auhind Access City Award Komisjon annab igal aastal välja auhinna ligipääsetavust parandanud linnadele, et julgustada linnasid selle nimel tegutsema: http://ec.europa.eu/social/main.jsp? langId=et & catId=916
Each year has a dierent disability-relat-ed theme.
Igal aastal on teemaks erinev puuetega seotud küsimus.
Past themes have included independent living, local action, the internal market, design for all, education, and employment.
Varasematel aastatel on nendeks olnud iseseisev elu, kohalik tegevus, siseturg, disain kõigile, haridus ja tööhõive.
The findings of these conferences feed into Commission disability policy and support the Disability Strategy.
Konverentsitulemused kaasatakse komisjoni puuetealasesse poliitikasse ja strateegiasse.
Social inclusion, pensions, healthcare and long-term care
Sotsiaalne kaasatus, pensionid, tervishoid ja pikaajaline hooldus
This publication has been prepared under the European Community Programme for Employment and Social Solidarity – Progress (2007-2013).
Seda trükist toetatakse Euroopa Ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programmi (2007–2013) raames.
The programme is managed by the European Commission’s Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities.
Programmi haldab Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat.
Progress was established to provide financial support for the implementation of the European Union’s objectives in the employment and social affairs area, as set out in the Social Agenda, and thereby contribute to the achievement of the Lisbon Strategy goals in these fields.
Programm loodi selleks, et toetada rahaliselt Euroopa Liidu eesmärkide rakendamist tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse valdkonnas ning aidata seeläbi kaasa Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisele kõnealuses valdkonnas.
The seven-year Programme targets stakeholders who can help shape the development of appropriate and effective employment and social legislation and policies, across the EU-27, EFTA-EEA and EU candidate and pre-candidate countries.
Seitsmeaastane programm on suunatud kõikidele huvirühmadele, kes aitavad välja töötada asjakohaseid ja tõhusaid õigusakte ning kujundada tööhõive- ja sotsiaalpoliitikat Euroopa Liidu 27 liikmesriigis, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikides ning Euroopa Liidu kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides.
The mission of the Progress programme is to strengthen the EU’s contribution in support of the Member States’ commitments and efforts to create more and better jobs, and to build a more cohesive society.
Programmi Progress eesmärk on suurendada ELi toetust liikmesriikide võetud kohustustele ja jõupingutustele luua rohkem ja paremaid töökohti ning ehitada üles sidusam ühiskond.
To that effect, Progress will be instrumental in:
Seetõttu hõlmab programm Progress järgmisi meetmeid:
• providing analysis and policy advice on Progress policy areas; monitoring and reporting on the implementation of EU legislation and policies in Progress policy areas; promoting policy transfer, learning and support among Member States on key EU objectives and priorities; andrelaying the views of relevant stakeholders and society at large.
• asjakohaste poliitikavaldkondade analüüs ja poliitiline nõustamine; asjakohaste poliitikavaldkondadega seotud ELi õigusaktide rakendamise jälgimine ja aruannete koostamine; ELi eesmärkide ja prioriteetidega seotud kogemuste vahetamise ning liikmesriikidevahelise teabevahetuse ja vastastikuse toetamise edendamine ningarvamuste vahetamine huvirühmade ja kogu ühiskonna vahel.
For more information see: http://ec.europa.eu/progress dm909304.indd Cov:2 dm909304.indd Cov:2
Täiendav teave:http://ec.europa.eu/progress
Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities Units E.2 and E.4 Manuscript completed in June 2009 dm909304.indd 1 dm909304.indd 1
Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat Üksused E2 ja E4Käsikiri on valminud juunis 2009
For any use or reproduction of photos which are not under European Communities copyright,permission must be sought directly from the copyright holder(s).
Et kasutada või reprodutseerida fotosid, mille autoriõigused ei kuulu Euroopa ühendustele, tuleb taotleda luba otse autoriõiguse valdaja(te)lt.
More information on the European Union is available on the Internet. (http://europa.eu).
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saate Internetist Europa serverist (http://europa.eu).
Cataloguing data can be found at the end of this publication.
Bibliograafilised andmed ja kokkuvõte on esitatud väljaande lõpus.
PRINTED ON WHITE CHLORINE-FREE PAPER dm909304.indd 2 dm909304.indd 2
TRÜKITUD VALGELE KLOORIVABALE PABERILE
INTRODUCTION . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5
SISSEJUHATUS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5
THE SOCIAL IMPACT OF THE ECONOMIC CRISIS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
MAJANDUSKRIISI SOTSIAALNE MÕJU . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
8More citizens claiming benefits . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
8Suurem arv toetusi taotlevaid kodanikke . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
8Contribution of social policy . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9Strengthening solidarity . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
8Sotsiaalpoliitika panus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
9Role of the European Social Fund . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9
9Euroopa Sotsiaalfondi roll . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9
CONCLUSIONS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22 dm909304.indd 3 dm909304.indd 3
KOKKUVÕTE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .22
This leaflet presents the main findings of the 2009 Joint Report on Social Protection and Social Inclusion and reviews the principal trends across the European Union (EU) and at national levels within these areas.
Käesolevas brošüüris on esitatud 2009. aasta sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse ühisaruande peamised seisukohad ning ülevaade nimetatud tegevusalade peamistest arengutest Euroopa Liidus ja riiklikul tasandil.
The 2009 Joint Report is based on Member States’ National Strategic Reports (NSRs), documents in which they present their strategies on how they intend to promote the EU’s common social objectives.
2009. aasta ühisaruanne põhineb liikmesriikide riiklikel strateegilistel aruannetel – dokumentidel, milles on toodud riigi strateegiad ELi ühiste sotsiaaleesmärkide edendamiseks.
Presented to the European Commission in autumn 2008, the NSRs cover the period 2009-11 and focus on three main areas – social inclusion; pensions; and healthcare and long-term care.
2008. aasta sügisel Euroopa Komisjonile esitatud riiklikud aruanded hõlmavad aastaid 2009–2011 ning keskenduvad kolmele peamisele tegevusalale: sotsiaalne kaasatus, pensionid ja tervishoid ning pikaajaline hooldus.
The aim is for the key messages emerging from the report to drive policy efforts in the areas of social protection and social inclusion over the coming years.
Aruande eesmärk on sellest tulenevatest põhisõnumitest juhindumine järgmiste aastate jooksul sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatu -se vallas rakendatavate tegevuspõhimõtete loomisel.
The EU works to promote social inclusion and social protection through the Social Protection and Social Inclusion Process.
EL töötab sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse kaasatuse protsessi abil sotsiaalse kaasatuse ja sotsiaalse kaitse edendamise nimel.
This sees the EU coordinate and encourage Member States’ efforts to combat social exclusion and poverty, and to reform their social protection systems, on the basis of shared experience.
EL koordineerib ja aitab jagatud kogemustele toetudes kaasa liikmesriikide püüetele võidelda sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu ning reformida sotsiaalse kaitse süsteeme.
Action at EU level is based on agreed common EU-wide objectives which Member States implement by means of national action plans.
ELi tasandi meetmed põhinevad kogu ELi hõlmavatel kokkulepitud eesmärkidel, mida liikmesriigid riiklike tegevuskavade näol juurutavad.
Meanwhile, EU funding is made available for activities to support these efforts. orts.
Nende püüdluste toetamiseks on ELilt võimalik saada rahalist toetust.
The EU’s system of common objectives, common indicators, assessment and reporting for social protection and inclusion – the open method of coordination (OMC) – operates in tandem with the EU Strategy for Growth and Jobs.
ELi ühiste eesmärkide ning sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse kaasatuse suuniste, hinnangute ja aruandluse süsteem (avatud koordinatsiooni meetod – OMC) toimib koostöös ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiaga.
The Joint Report on Social Protection and Social Inclusion is a key feature of the OMC (see box).
Sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse ühisaruanne on OMC üks põhitunnuseid (vt kast).
Open method of coordination
Avatud koordinatsiooni meetod
The EU approach to social policy is based on the OMC: a mechanism to coordinate Member States’ economic, employment and social policies.
ELi sotsiaalpoliitika käsitlus põhineb OMC-l: mehhanismil, mis koordineerib liikmesriikide majandus-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitikat.
The aim is to progress towards common European goals while giving individual countries the choice of defining the policies for how best to achieve them.
Koordinatsioon võimaldab liikuda ühtsete üleeu-roopaliste eesmärkide suunas, andes samas riikidele võimaluse ise tulemuste saavutamiseks parimal moel poliitikaid määratleda.
Under the OMC, the Member States draw up national action plans outlining priorities and planned actions, with the European Commission supporting and monitoring progress.
Liikmesriigid koostavad OMC raames ning Euroopa Komisjoni toetusel ja jälgimisel riiklikud tegevuskavad, milles nad toovad esile prioriteedid ja kavandatavad tegevused.
The economic situation
Majanduslik olukord
Presented at the end September 2008, the Member States’ NSRs were prepared before the fallout of the financial crisis on the real economy took hold.
2008. aasta septembri lõpus esitatud liikmesriikide riiklikud strateegilised aruanded koostati enne, kui avaldus finantskriisi mõju majandusele.
Although these developments could not be anticipated in the NSRs, Member States and the Commission have agreed that the reports are still relevant, and that the actions envisaged to help achieve the shared social objectives have become all the more urgent.
Kuigi neid tendentse ei olnud võimalik NSRides ette näha, nõustuvad liikmesriigid ja Euroopa Komisjon, et aruanded on siiski asjakohased ning ühiste sotsiaaleesmärkide saavutamiseks kavandatud tegevused varasemast veelgi hädavajalikumad.
In particular, appropriate social policies should simultaneously support the goals of mitigating adverse social impacts on the most vulnerable and of containing the impact of the crisis on the economy overall.
Asjakohased sotsiaalpoliitikad peaksid üheaegselt leevendama ebasoodsaid sotsiaalseid mõjusid kõige haavatavamatele osapooltele ning ohjeldama kriisi üldist mõju majandusele.
Some 16% of the EU population – or 79 million people – are at risk of income poverty, and for children and the elderly, this proportion is even higher.
Umbes 16% ELi elanikkonnast ehk 79 miljonit inimest elavad vaesuseohus ning laste ja vanurite seas on see suhtarv veelgi suurem.
Poverty has multiple roots: poor housing, insufficient skills, a lack of real access to healthcare and other vital services, an inability to access the labour market — all these factors, particularly in combination, can prevent citizens from being able to fully participate in society.
Vaesusel on mitu võimalikku tekkepõhjust: halvad elamistingimused, ebapiisavad oskused, juurdepääsu puudumine tervishoiu- ja muudele olulistele teenustele, suutmatus pääseda tööturule – kõik need tegurid võivad (eriti koosesinemise korral) takistada kodanikel täiel määral ühiskonnaelus osalemast.
Social inclusion is about making sure that everybody, including vulnerable groups, can play a full part in work and society and that they have an equal opportunity to do so.
Sotsiaalse kaasatuse mõte on tagada, et kõik, sealhulgas haavatavad inimrühmad, saaksid tööturul ja ühiskonnas täiel määral osaleda ning et neil oleks selleks võrdsed võimalused.
Promoting social inclusion is also vital to achieving the EU’s goals of sustained economic growth, more and better jobs and greater social cohesion.
Sotsiaalse kaasatuse edendamine on eluliselt tähtis, et saavutada ELis eesmärgiks püstitatud pidev majandustõus, rohkem ja paremaid töökohti ning suurem sotsiaalne sidusus.
With 2010 being the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion, the EU is to reaffirm its commitment to making a decisive impact on the eradication of poverty and social exclusion by then.
Kuna 2010 on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta, kinnitab EL veel kord, et pühendub mõjuva löögi andmisele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kaotamiseks.
Social protection systems are highly developed in the EU.
ELi sotsiaalse kaitse süsteemid on hästi arenenud.
They protect people against the risks of inadequate incomes associated with unemployment, illness and invalidity, parental responsibilities, old age or inadequate income following the loss of a spouse or parent.
Need kaitsevad inimesi töötusest, haigustest ja invaliidsusest, vanemlikest kohustustest ning kõrgest east või abikaasa või vanema kaotusest põhjustatud ebapiisava sissetulekuga kaasnevate riskide eest.
They also guarantee access to services that are essential for a life in dignity.
Lisaks tagavad need juurdepääsu teenustele, mis on inimväärseks eluks hädavajalikud.
However, inequalities persist and in a fast-changing world, social protection systems are facing new challenges.
Sellele vaatamata esineb ebavõrdsust ning kiiresti muutuvas maailmas on sotsiaalkaitsesüsteemidel tekkinud uued väljakutsed.
In particular, the principal threats come from the ageing population, with the proportion of citizens aged 65 and over projected to rise by 77% by 2050.
Põhilised ohud tulenevad eriti vananevast rahvastikust: 65-aastaste ja vanemate kodanike arv tõuseb aastaks 2050 eeldatavalt 77%-ni.
Member States are therefore reforming their pensions, healthcare and long-term care systems in order to ensure universal and sustainable access.
Liikmesriigid reformivad seetõttu igakülgse ja pideva juurdepääsu tagamiseks oma pen-sioni-, tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteeme.
The EU supports the modernisation of social protection systems with a view to ensure social justice for all and promote the active participation of all in society.
EL toetab sotsiaalkaitsesüsteemide kaasajastamist ja kõigile sotsiaalse õigluse tagamist ning kõikide ühiskonnaliikmete aktiivse osaluse edendamist.
Role of social protection expenditure
Sotsiaalkaitse kulutuste roll
Social protection serves to cushion poverty, but it also helps insure people against important social risks.
Sotsiaalkaitse eesmärk on vaesust leevendada, kuid see aitab ka inimest sotsiaalsete riskide vastu kindlustada.
A closer look at social protection expenditure shows that old-age pensions and sickness and healthcare benefits represent the bulk of spending in all EU Member States (see figure).
Sotsiaalkaitse kulude lähemal vaatlemisel selgub, et kõikides ELi liikmesriikides moodustavad suurima osa väljaminekutest vanaduspensionid ning haigus- ja tervishoiutoetused (vt joonis).
This is why when assessing the preventive role of social protection, it is necessary to look in particular at the resilience of pension systems and access of citizens to healthcare.
Seetõttu on sotsiaalkaitse ennetavat rolli hinnates oluline jälgida pensionisüsteemide paindlikkust ning kodanike juurdepääsu tervishoiuteenustele.
Social protection benefits (% of GDP, 2006)
Sotsiaalkaitse toetused (% SKP-st, 2006)
Old age and survivors Family/Children
Kõrge vanus / ülalpeetavad Perekond/lapsed
Sickness/Health care Unemployment
Haigus/tervishoid Töötus
Disability Housing and Social exclusion
Invaliidsus Eluase / sotsiaalne tõrjutus
THE SOCIAL IMPACT OF THE ECONOMIC CRISIS
MAJANDUSKRIISI SOTSIAALNE MÕJU
Recent employment statistics clearly show the impact of the financial downturn on labour markets.
Hiljutine tööhõivestatistika näitab selgelt majandussurutise mõju tööturule.
The EU unemployment rate reached 8.3% in March 2009, for example, from a low of 6.7% in March 2008.
ELi töötuse määr tõusis 2009. aasta märtsis 8,3%-ni võrreldes 2008. aasta märtsi määraga, mis oli 6,7%.
Some countries like Estonia, Spain, Ireland, Lithuania and Latvia have been particularly adversely affected. ected.
Mõnedes riikides, näiteks Eestis, Hispaanias, Iirimaal, Leedus ja Lätis on kahjulik mõju eriti märgatav.
September October November December
September Oktoober November Detsember
Note: The chart shows unemployed persons as a percentage of the labour force (total number of people employed and unemployed).
Märkus: graafikul on töötute arv näidatud protsendina tööealisest elanikkonnast (töötavate ja töötute inimeste koguarv). Allikas: Eurostat.
More citizens claiming benefits
Suurem arv toetusi taotlevaid kodanikke
In recent months unemployment has risen considerably in the EU as a whole and in most Member States, especially as regards certain groups such as the young, those on temporary contracts and migrants.
Viimaste kuude jooksul on ELis tervikuna ja enamikes liikmesriikides töötus märgatavalt kasvanud, eriti konkreetsete rühmade, näiteks noorte, ajutiste lepingute alusel töötavate inimeste ja ümberasujate hulgas.
Information collected by the Social Protection Committee suggests that most Member States expect social assistance schemes to be put under pressure as some people currently covered by unemployment insurance may lose their entitlements before finding a new job.
Sotsiaalkaitsekomitee kogutud andmed näitavad, et enamikus liikmesriikides on oodata sotsiaalabiskeemide surve alla sattumist, kuna mõned töötuskindlustusega kaitstud inimesed võivad enne uue töö leidmist kaotada seadusliku õiguse kindlustusele.
In addition, the percentage of older workers claiming early retirement or disability has already started to grow in some countries.
Lisaks sellele on ennetähtaegset töö- või invaliidsuspensionit taotlevate vanemate töötajate arv mõnes riigis suurenema hakanud.
In some countries, the number of households defaulting on their mortgage payments or facing repossession is rapidly escalating.
Mõnes riigis suureneb kiiresti hüpoteegimaksete kohustust mittetäitvate või sundvõõrandamise ohus olevate majapidamiste arv.
Increased rates of over-indebtedness and issues with access to credit for individuals have also been reported.
On teatatud ka üksikisikute ülemääraste võlgnevuste ja laenuvõimaluste probleemide suurenemisest.
Funded pension schemes face a sharp decline in the value of investments backing pension liabilities.
Pensionifondide puhul on märgata pensionide väljamaksmisvõlga toetavate investeeringute väärtuse järsku langust.
Contribution of social policy
Sotsiaalpoliitika panus
Social protection systems play the role of ‘automatic stabilisers’ by helping to cushion the impact of the economic downturn on citizens, in particular the most vulnerable.
Sotsiaalkaitsesüsteemidel on n-ö automaatsete stabiliseerijate roll, mis peab leevendama majanduslanguse mõju kodanikele, eriti kõige haavatavamatele.
Given the current outlook, social protection expenditure is projected to grow, although Member States vary in their capacity to meet this increasing demand.
Praeguse prognoosi kohaselt on oodata sotsiaalkaitse kulutuste suurenemist, kuigi liikmesriikide suutlikkus rahuldada suurenenud nõudlust varieerub.
The most badly hit victims of the crisis will likely be vulnerable households at a disadvantage in the labour market and in society.
Kriisi tõttu kannatavad enim kahju haavatavad leibkonnad, kes on ühiskonnas ja tööturul ebasoodsas olukorras.
Hence the need for social safety nets which are tight enough to prevent people from falling through and effective enough to launch them back into active social and labour market participation.
Sellest tuleneb ka vajadus sotsiaalse ohutuse võrgustike järele, mis on piisavalt tugevad, et takistada inimeste läbikukkumist, ning piisavalt efektiivsed, et muuta inimesed uuesti aktiivseks ühiskonna ja tööturu osaks.
One way to mitigate the effect of the economic crisis and help recovery is to build on the values that underpin the EU’s social policies and progress in system reforms.
Üks viis majanduskriisi mõjude leevendamiseks ja taaselavdamise abistamiseks on alustada ELi sotsiaalpoliitikate väärtustele toetudes ülesehitustööd ja liikuda edasi süsteemireformide abil.
Recent structural reforms in the field of social security have delivered results, bringing more people into employment, better ensuring that work pays and strengthening the resilience of labour markets, prolonging working lives and supporting economic growth.
Hiljutised sotsiaalkindlustuse struktuurireformid on olnud tulemuslikud ning võimaldanud rohkematele inimestele tööd, taganud töö eest parema tasu, tugevdanud tööturgude paindlikkust, pikendanud tööiga ja toetanud majanduskasvu.
Further reinforcing the positive mutual interaction with action for growth and jobs is vital, notably giving more attention to effective policy integration and mainstreaming of social concerns in other policy areas.
Majanduskasvu ja tööhõive edendamiseks tehtava töö positiivse vastastikuse mõju edasine tugevdamine on eluliselt tähtis, pöörates märkimisväärselt rohkem tähelepanu poliitika ühtlustamisele ja sotsiaalsete probleemide kaasamisele poliitika muudel tegevusaladel.
In order to address the negative impact on employment and social cohesion, long-term reforms need to be sustained.
Tööhõive ja sotsiaalse sidususe negatiivse mõju käsitlemiseks peab rakendama pikaajalisi reforme.
These should be balanced with short-term measures aimed at preventing job losses and sustaining household incomes.
Need peaksid olema tasakaalus töökaotuse ennetamisele ja leibkondade sissetulekute säilitamisele suunatud lühiajaliste meetmetega.
A strong coordinated EU response is necessary and valuable indications are provided by the European Economic Recovery Plan – the EU’s strategy to drive its recovery from the current economic crisis.
Praegusest majanduskriisist taastumiseks on vaja ELi tugevat koordineeritud reaktsiooni, millele annab väärtuslikke suuniseid ELi strateegia – Euroopa majanduse elavdamise kava.
Role of the European Social Fund
Euroopa Sotsiaalfondi roll