natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As from 1984 most Member States managed fairly rapidly to bring the quantities of milk marketedintheirterritories, eitherinthe form of deliveries or directsales,intoline withtheirrespective quotas.
1984. aastast saadik on enamik liikmesriike suutnud suhteliselt kiiresti viia oma territooriumil kas tarnete või otseturustamise näol turustatava piimakogusedvastavusse neile määratudkvootide-ga.
After some initial reticence, the use of quotas wasac-cepted bya majorityinthesectorasa powerfuland politically acceptable instrument for regulating production.
Pärast mõningast esialgset reserveeritust aktsepteeris enamus sektorist kvootide kasutust kui hästitoimivatja poliitiliselt vastuvõetavat tootmise reguleerimise vahendit.
Sinceitsintro-duction the system has been effectivein the sense that, generally, Community productioncomplies withtheceilingimposed.
Süsteem on kasutuselevõtmisest saadik olnud mõjus, st et üldiselt vastab ühenduse toodang kehtestatud piirmäärale.
The fact that the production ceiling decided by the Council remained fixed for along time at a level above that of internal demand certainly contributedtothescheme’s acceptance.
Asjaolu, et nõukogu poolt määratud tootmise piirmäär kehtis pikka aega tasemel, mis oli sisenõudlusest kõrgemal, aitas kaasasüsteemi omaksvõtmisele.
Figure 3 shows the recent development of the total of the national quotas allocated and their actual use by the Member States.
Joonisel 3 on esitatud eraldatud riiklike kvootide kogusumma - de viimased muutused ja nende tegelik kasutus liikmesriikides.
During the period under review, the quotafor deliveries wasfre-quently exceededinthe EU-15, butthescale ofthe overrun was limited,i.e.less than 1 % for most of the 1995/96 to 2004/05 marketing years.In contrast,in the EU-25 and EU-27,for the 2004/05 andsubsequent marketingyears,the Community delivery quota was under-used(Box 2).
Uu ri tava perioodi jooksul ületati EU-15s pidevalt tarnekvoote , kuid ületamiste ulatus oli piiratud,stalla1 %enamiku 1995/1996–2004/2005eelarveaastate puhul. Seevastu EU-25 ja EU-27 puhul toimus 2004/2005jajärgnevate turustusaastatejook-sul ühendusetarnekvootide alakasutus(2. selgitus).
UTILISATION OF THE COMMUNITY MILK QUOTA MARKETING YEARS 1993/94 TO 2007/08
ÜHENDUSE PIIMAKVOOTIDE KASUTAMINE TURUSTUSAASTAD 1993/19942007/2008
Deliveries (Mio tonnes)
Otseturustus (miljonit tonni)
99–0000–01Under-usage of quota
Otseturustuskvoodid
93–9494–95Deliveries quota
Kvootide ületamised
Source: European Court of Auditors on the basis of replies by the Member States to the questionnaire specied in Article 26 of Commission Regulation (EC) No 595/2004.
Allikas: Euroopa Kontrollikoda liikmesriikide vastuste põhjal küsimustikule, mis on üksikasjalikult esitatud komisjoni määruse (EÜ) nr 595/2004 artiklis 26.
A RECENT PHENOMENON: UNDERUSAGE OF THE COMMUNITY MILK QUOTA FOR DELIVERIES
VIIMASE AJAILMING: ÜHENDUSE PIIMA TARNEKVOOTIDE ALAKASUTUS
Since the 2004/05 milk marketing year, the overruns of their delivery quotas by a number of Member States have no longer made up for the underusage noted in the other Member States.
Alates piimaturundusaastast 2004/2005 ei kata paljudeliikmesriikidetarnekvootide ületamised teistes liikmesriikides täheldatud alakasutust.
For the EU-25, net underusage came to 0,613 million tonnes for the 2004/05 marketing year (0,5 % of the quota), 0,524 million tonnes for the 2005/06 marketing year (0,4 % of the quota), 1,919 million tonnes for the 2006/07 marketing year (1,4 % of the quota).
EU-25 puhul oli alakasutuse netomäär 0,613 miljonittonniturustusaastal 2004/2005(0,5 %kvootidest), 0,524 miljonittonnitu-rustusaastal 2005/2006(0,4 % kvootidest)ja 1,919 miljonittonniturustusaastal 2006/2007 (1,4 % kvootidest).
For the 2007/08 marketing year, underusage amounted to 1,682 milliontonnesforthe EU-25(1,2 % ofthe quota), and 2,222 milliontonnes(1,0 % ofthe quota) for the EU-27.
Turustusaastal 2007/2008 oli EU-25 puhul alakasutuse kogumäär 1,682 mil-jonittonni(1,2 % kvootidest)ja EU-27 puhul 2,222 miljonittonni(1,0 % kvootidest).
Obviously,thereasonsforthe underusage of quotas vary accordingtothe specific conditionsin each Member State. Noin-depth study has yet been made of theimpact of decoupling aid on the abandonment of milk production.
Sõltuvaltigaliikmesriigi eritingimustest onkvootidealakasutamise põhjused erinevad.Ei ole veel tehtud põhjalikku uuringut selle kohta, millist mõju avaldavad toodanguga sidumata toetused piimatootmisestloobumisele.
Although Denmark under-used its quota in the 2007/08 marketing year.
Kuigi Taani alakasutas oma kvoote turundusaastal 2007/2008.
At national level, certain constants can be observed.
Siseriiklikul tasandil püsivad mõned asjad muutumatuna.
Recently (2002/03to2007/08 marketingyears),the Member States most frequently exceedingtheir quotas have been,inthe order ofthe size of the overrun,Italy, Germany, the Netherlands, Austria, Den-mark24, Cyprus and Luxembourg.
Viimasel ajal(turustusaastad 2002/2003–2007/2008) on oma kvoote pidevalt ületanud järgmised liikmesriigid (loetletud kvootide ületamise suuruse kahanevas järjekorras): Itaalia, Saksamaa, Madalmaad, Austria, Taani24, Küpros ja Luksemburg.
The major part of the total over-runhas been repeatedly recorded in Italy (approximately 80 % forthe2006/07 marketingyear).Fromthe outset,thesituation in Italy has been affected bythefactthatits national quota was set, as for the other Member States, by reference to the quantities producedinthe past, which werelessthan domesticconsump-tion.Italy's production has beenstimulated byits positionasa netimporter of milkand milk products, which explainsthecon-stant pressure onits national delivery quota.
Suurem osakogu kvoodiületamisest on korduvalt aset leidnud Itaalias (turustusaastal 2006/2007 ligikaudu 80 %).Itaaliaolukordaonalgusest peale mõjutanud asjaolu, et tema riiklikud kvoodid, nagu ka teiste liikmesriikide omad, kehtestati eelmistel aastateltoodetud mahtude põhjal, mis olid väiksemad kui siseriiklik tarbimine. Itaalia toodangutsoodustastema positsioon piimaja piimatoodete netoimportijana, millega kaasnes pidevsurvetalle eraldatud riiklikele tarnekvootidele.
The United Kingdom, Sweden and,recently, France arethe Member States makingless andless use ofthe quota availabletothem(Figure 4).
Ühendkuningriik, Rootsija viimasel ajal ka Prantsusmaa on needliikmesriigid, kes kasutavad neile eraldatud kvoote üha vähem(joonis 4).
UTILISATION OF NATIONAL MILK QUOTAS DELIVERIESIN 1 000 TONNES
RIIKLIKE PIIMAKVOOTIDE KASUTAMINE1 000 TONNI
Overruns
Ülekulud
Source: European Court of Auditors on the basis of replies by the Member States to the quarterly questionnaire specied in Article 26 of Commission Regulation (EC) No 595/2004.
Allikas: Euroopa Kontrollikoda liikmesriikide vastuste põhjal küsimustikule, mis on üksikasjalikult esitatud komisjoni määruse (EÜ) nr 595/2004 artiklis 26.
…BUT HAS NOT PUT AN END TO OVERPRODUCTION
… KUID EI OLE ÜLETOOTMIST PEATANUD
European Commission, DG VI,
Euroopa komisjoni VI
CAP 2000, working document, April 1997.
PAC 2000", töödokument, aprill 1997. AND-International/ABTQ.
Evaluation of the CMO in ‘Milk and milk products’ and of the ‘Quota’ regulation, Final report, March 2002.
Piima- ja piimatootesektorit ning kvoote käsitleva määruse hindamine, Évaluation de l’OCM „Lait et produits laitiers” et du règlement „Quotas”, lõpparuanne, märts 2002.
SUPPLY, CONSUMPTION AND SUBSIDISED QUANTITIES OF MILK PRODUCTSIN MILK EQUIVALENT19862008
PIIMATOODETE TARNE, TARBIMISJA SUBSIDEERITUD KOGUSED VÄLJENDATUNA PIIMAEKVIVALENDIS19862008
Subsidised consumption
Subsideeritav tarbimine
Supply (EU production + imports)
Tarnimine (tootmine ELis + import)
Subsidised exports (non-subsidised*)
Subsideeritud eksport (subsideerimata*)
EU consumption at market price
Tarbimine ELi turuhinnas
* Completely non-subsidised exports from 2006 to 2008: export refunds were set at zero on 16 June 2006 for skimmed milk powder, on 26 January 2007 for concentrated milk and whole milk powder and on 16 June 2007 for butter and cheeses.
* Täielikult subsideerimata eksport 2006. aastast kuni 2008. aastani: lõssipulbri puhul viidi eksporditoetused nullini 16. juunil 2006, kondenspiima ja täispiimapulbri puhul 26. jaanuaril 2007 ning või ja juustu puhul 16. juunil 2007.
Source: European Court of Auditors on the basis of ZMP and AND-International data.
Allikas: Euroopa Kontrollikoda ZMP ja AND-International´i andmete põhjal.
European Court of Auditors, OJ C 305, 30.10.2001.
Vt kontrollikoja eriaruanne nr 6/2001 (EÜT C 305, 30.10.2001).
European Commission, Report on milk quotas, Commission working document, SEC(2002)789 nal of 10.7.2002.
Euroopa Komisjon, „Piimakvootide aruanne“, komisjoni töödokument, SEK(2002) 789 (lõplik), 10.7.2002.
Inits Special Report No 6/2001,the Courtfoundthat quotas had been set at too high alevel.
Kontrollikoja eriaruandes nr 6/2001 leiti, et kvoodid olid kehtestatud liiga kõrgele tasemele.
European milk production was stillin surplus becauseit had not been broughtintoline with consumption and non-subsidised exports, and thisled the Court to recommend abolition of the milk quota regime26.
Euroopa piimatootmisesesines ikka ülejääk,kunatootmist ei oldudtarbimisejasubsideerimata ekspordiga vastavusse viidud, ning seetõttu soovitas kontrollikoda piimakvootidesüsteemikaotada26.
Thelevel of quotas has beencorrected ona number of occasionsto bringit moreinto line with demand but these adjustments were inadequate.
Kvootidetasetkorrigeeriti nõudlusega suuremasse vastavusse viimiseks mitmelkorral,kuid mitte piisavalt.
In 2002, the Commission proposed extending the milk quota regime until 31 March 2015consideringthat ‘quotas wouldremain necessary to maintain a reasonable market equilibrium’27.
2002.aastaltegikomisjon ettepaneku pikendada piimakvootide süsteemi kehtivust 31. märtsini 2015, võttes arvesse, et „kvoodid onvajalikud mõistliku turutasakaalu säilitamiseks“27 .
Another argument infavourofretainingquotas wasthatbyfreezingproduction structures the quotas were helping to maintain the territorial distribution of milk production, particularlyinless-favouredrural areas28.
Kvootide säilitamise pooltargumendiks oli ka see, et tootmisstruktuuride säilitamisega aitasid kvoodid toetada piimatootmise territoriaalsetjaotust, eriti vähemsoodsates maapiirkondades28.
Asfrom 2004, and as a result of the 2003 reform, surpluses began toshrink because ofthe declineinthe production of milk pow-derand butterinfavour ofcheesesand because ofanincrease ininternalconsumption, particularlyinthe new Member States.
2003. aasta reformi tulemusel hakkasid alates 2004. aastast ülejäägid vähenema, kuna vähenes lõssipulbri ja või tootmine (juustutootmise kasuks) ningsuurenessisetarbimine, eriti uutes liikmesriikides.
Nevertheless,in 2006, subsidised milk products still accounted for 15 % of European milk production butthelevel of aid waslower because of the reductionin theintervention prices for butter and skimmed milk powder.It was only as aresult of asurgein world prices at the end of 2006 andin 2007 and of the continued growth in the consumption of cheese that the surpluses temporarily dis-appearedandthistherefore made measurestoaid disposaland exportrefunds unnecessary.
Vaatamatasellele moodustasidsubsideeritavad piimatooted2006.aastalikkaveel15 %Euroopapiimatootmi-sest, kuid võijalõssipulbri sekkumishindade alandamise tõttu oli toetustetase madalam. Alles pärast maailmaturuhindadetõusu 2006.aastalõpusja2007.aastal ningjuustutarbimisesuurene-mist kadusid ülejäägid mõneks ajaks ning selle tulemusel ei olnud müügiedendusmeetmedja eksporditoetused enam vajalikud.
MEASURES TO AID DISPOSAL HAVE HAD A LIMITED EFFECT ON MARKET EQUILIBRIUM
MÜÜGIEDENDUSMEETMETE MÕJU TURUTASAKAALULE ON OLNUD PIIRATUD
Whereas (19), (43) and (60)
Võttes arvesse nõukogu
To support milk market equilibrium and to stabilise market prices, the milk CMOset out a variety of measuresto aid disposal29: of Council Regulation (EC) No 1234/2007.
Piimaturu tasakaalu toetamiseksja turuhindade stabiliseerimiseks kehtestati piima ühiseturukorraldusega mitmeid müügiedendus- määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikleid 19, 43 ja 60.
- private storage of cream, certain butter products and certain cheeses;
- koore,teatud võitoodetejateatudjuustude eraladustamine;
- provision of milktoschools;
- koolipiimatoetus;
- use of milk powderin animalfeed;
- piimapulbri kasutamineloomasöödas;
- processing ofskimmed milkinto casein and caseinates;
- lõssipulbritöötlemine kaseiiniksja kaseinaatideks;
- the use of butter under the butter for pastry/ice-cream products scheme.
- või kasutamine või kondiitritoodetes/jäätises kasutamise kava raames.
After measures to aid disposal were set at zeroin 2006 and 2007, recent growth in internal consumption of milkfat(butter,Fig-ure 6) and milk protein (skimmed milk powder, Figure 7)indicates that the additional demand generated by measures to aid disposal hadalimited effect on market equilibrium.
Piimarasvade (või: joonis 6) ja piimavalkude (lõssipulber: joonis 7) viimasel ajal toimunud sisetarbimise kasv – pärast aastatel 2006ja 2007tehtud müügiedendusmeetmetelõpetamist – viitab sellele, et müügiedendusmeetmetega saavutatud täiendav nõudlus osutas turutasakaalule vähest mõju.
Theincreaseincon-sumption at market prices compensated completely (butter) or to alarge extent(milk powder)forthereduction or disappearance of assisted consumption.
Turuhindades tarbimise suurenemine kompenseeristäielikult(või) või suuremas osas(piimapulber) toetatavatarbimise vähendamise või kadumise.
Quantities of butter (1 000 t)
Või kogused (1 000 t)
Subsidised
Subsideeritud
At market price
Turuhinnaga
Final stocks
Lõplikud varud
Date of aid being set at zero: 26 April 2007.Source: European Court of Auditors on the basis of ZMP data.
Toetuse kaotamise kuupäev: 26. aprill 2007.Allikas: Euroopa Kontrollikoda ZMP andmete põhjal.
Quantities of SMP (1 000 t)
Lõssipulbri kogused (1 000 t)
Date of aid being set at zero: 26 October 2006.Source: European Court of Auditors on the basis of ZMP data.
Toetuse kaotamise kuupäev: 26. oktoober 2006.Allikas: Euroopa Kontrollikoda ZMP andmete põhjal.
HAS THE MILK PRICE BEEN STABILISED?
KAS PIIMA HIND ON STABILISEERUNUD?
PRODUCER PRICES: NOMINAL PRICES STABLE BUTIN DECLINEIN REAL TERMS30
PIIMA TOOTJAHIND: NOMINAALHIND STABIILNE, KUID REAALHIND VÄHENEB30
QUOTAS
PIIMAKVOODID
STABILISED NOMINAL
ON NOMINAALHINNADSTABILISEERINUD
Nominal and current prices — including monetary ination; real prices — monetary ination deducted.
Nominaalhinnas ja jooksevhinnas sisaldub inatsiooni mõju, reaalhinnast on inatsioon lahutatud.
Price volatility tends to fall in a
Hindade volatiilsus kaldub
The first phase of the milk CMO gave rise to an untenable situation.
Ühise turukorralduse esimene etapp oli tekitanud kriitilise olukorra.
Until 1984, the effect of the CMO was to encourageinvestment and achieve a continuousincreasein production.
Kuni1984.aastani oli piima ühiseturukorraldusefunktsioon soosidainvesteeringuid, et tootmistjätkuvalt suurendada.
Producersrelied on permanently rising nominal prices tofinance expansion and were encouragedin this by the annualincreasein the target price.
Tootjad arvestasid nominaalhindade pideva tõusuga ja laiendasid tootmist, milleks neid julgustas taotlushinna iga-aastane tõus.
The market situation created by the CMOin the period until 1984 was neither stable norin equilibrium since there was a risein nominal producer pricesatthesametimeas massive overproduction.
Ühise turukorraldusega enne 1984.aastatloodudturuolukord ei olnud eistabiilneegatasakaalus,kuna üheaegselt nominaalsete tootjahindade tõusuga toimus massiline ületootmine.
For producers, however, market growth was predictableandtheex-pected price changes were alwaysincreases.
Tootjateseisu-kohast olisiiski ennustatavturu kasvja kõik hinnamuutused olid eeldatavalttõususuunalised.
system regulated by quotas: see in particular J.M. Boussard, Price risk management instruments in agricultural and other unstable markets, FEA ‘Thursday seminar’, Sao Paulo, October 2003.
kvootidega reguleeritavates süsteemides vähenema: vt eelkõige J. M. Boussard,„Price risk management instruments in agricultural and other unstable markets”, FEA Thursday seminar, São Paulo, oktoober 2003.
European Commission, Statistics from the Management Committee for Milk and Milk Products, data forwarded by Member States (22 January 2009).
piimatooteturu korralduskomitee statistika, liikmesriikide edastatud andmed (22. jaanuar 2009).
As short-term price fluctuations
Piimatootmises kajastavad
Not untiltheintroduction of milk quotasin 1984 didthe CMO's management begintotakeintoconsiderationthe objectives of stability and equilibrium at one and the same time.
Alles piimakvootidekehtestamisega 1984. aastal hakati ühisetu-rukorralduse haldamisel arvesse võtma nii stabiilsuse kui tasakaalustatuse eesmärke.
The milk quota system limited supply and allowed nominal prices to be maintained at a relatively high and stablelevel31.
Piimakvootide süsteemiga piirati pakkumistja hoiti nominaalhinnad suhteliselt kõrgel ja stabiilsel tasemel31.
Allowing for seasonal variations, prices recordedin the EU for raw milk variedlittle dur-ingthe 1984–2007 periodcompared withthe period beforethe introduction of quotas.
Hooajalisi kõikumisi arvesse võtmata muutusid toorpiima hinnad ELis ajavahemikul1984–2007vähe,võrreldes perioodiga enne kvootide kehtestamist.
The average nominal pricecalculated by the Commission was 29 euro/100kgin 2006;thisaveragecorre-sponds to a price range of between 20,1 euro/100 kgin Lithuania to 40,4 euro/100 kgin Cyprus32.
Komisjoni arvutatud keskmine nominaalhind 2006.aastal oli29eurot100kgkohta, mis hõlmab hinnaskaalat alates 20,1 eurost 100 kg kohta Leedus kuni 40,4 euroni 100 kg kohta Küprosel32.
Figure 8showsthe growthintheaverage producer priceinthe fivelarge milk producing countries, from 1971 until recently33 .
Joonisel 8 on näidatud keskmise tootjahinna tõus viies suurimas piima tootjariigis alates 1971. aastast kuni käesoleva perioodini33.
These Member States accountfor approximately 75 %(EU-15) or 65 %(EU-25) of milk deliveries.
Needliikmesriigid ontootnudca75 %(EU-15)või65 %(EU-25) tarnitud piimast.
reect seasonal variations in milk production, the annual average change in the producer price is used as an indicator of stability in the Member States.
lühiajalised hinnamuutused hooajalisi kõikumisi, mistõttu kasutatakse liikmesriikide hinnastabiilsuse näitajana aasta keskmise tootjahinna muutust.
However, the prices in absolute figures forwarded by the Member States to Eurostat are of variable reliability and do not allow a weighted average price which is statistically representative to be calculated.
Liikmesriikide poolt Eurostatile edastatud hinnad on aga erineva usaldusväärsuse tasemega ning nende põhjal ei ole võimalik välja arvutada statistiliselt esinduslikku kaalutud keskmist hinda.
This is why the growth in EU prices is synthesised here by weighting the indices of the Member States which are largest in terms of production.
Seetõttu tehakse siin kokkuvõte ELi hindade arengust ELi suurimate tootjariikide näitajate kaalumise teel.
Overall, the objective of price stability had therefore been achieved after 1984.
Seega võib öelda, et üldiselt saavutati hinna stabiilsuse eesmärk pärast 1984.aastat.
The priority given duringthis periodtothestability of nominal pricesis also reflectedin the virtual stagnation of the target price, beforeits abolitionin 2004.
Nominaalhindadestabiilsuse esikohalease-taminesel perioodil kajastub ka tõsiasjas, et taotlushind püsis peaaegu muutumatuna kuniselletühistamiseni 2004. aastal.
NOMINAL MILK PRICEIN GERMANY, FRANCE,ITALY, THE NETHERLANDS AND THE UNITED KINGDOM19712007Annual weighted averages ofindices)
PIIMA NOMINAALHIND SAKSAMAAL, PRANTSUSMAAL,ITAALIAS, MADALMAADESJA ÜHENDKUNINGRIIGIS19712007(Kaalutud keskmine aastaindeks)
Index of nominal milk prices 2000=100
Piima nominaalhindade indeks 2000=100
Introduction of milk quotas
Piimakvootide kasutuselevõtmine
NOMINAL PRICE PAID TO MILK PRODUCERSIN EUROPE, THE UNITED STATES AND NEW ZEALAND200008
TOOTJATELE MAKSTUD PIIMA NOMINAALHIND EUROOPAS, AMEERIKA ÜHENDRIIKIDESJA UUSMEREMAAL20002008
Milk price paid to producers (euro/100 kg)
Tootjatele makstud piimahind (eurot/100 kg kohta)
Sources: European Court of Auditors on the basis of data from the milk market bulletin, the Dutch Federation of Agricultural and Horticultural Organisations (Land- en Tuinbouw Organisatie Nederland) and the Swiss Federal Oce for
Allikad: Euroopa Kontrollikoda piimaturu bülletääni, Madalmaade põllumajandus- ja aiakultuuride organisatsioonide föderatsiooni (Land- en Tuinbouw Organisatie Nederland) ja Šveitsi põllumajanduse föderaalameti turuseire üksuse andmete põhjal.
European milk producers generally receive higher prices than those obtained by producersin New Zealand butlower than those paid to Swiss producers.
Euroopa piimatootjatele makstakse üldjuhulkõrgemat hindakui Uus-Meremaa tootjatele, kuid madalamat kui Šveitsi tootjatele.
European prices are quite close to those inthe USA but morestable(Figure 9).
Eu-roopaja USA hinnatase on küllaltki sarnane, kuid Euroopa hinnad onstabiilsemad(joonis 9).
PRODUCER PRICE
VÄÄRTUS
CONTINUOUSLY
VÄHENENUD
The constantincrease ofthe milk priceinthe 1970s and until 1984 occurred during a period of generalised inflation.
Piima hinna pidevtõus 1970.aastatel, miskestiskuni 1984.aas-tani,toimus üldise inflatsiooni taustal.
Following the introduction of quotas,thefactthat nominal producer prices were maintained masked the reality that, in real terms, prices suffered a distinct erosion.
Pärast kvootide kehtestamist on nominaalsete tootjahindade taseme säilitamise tõttu varjulejäänudtõsiasi,etreaalhinnad on märgatavaltlangenud.
Over along period, milk producers never actually benefited in real terms from stable prices.
Pikaajavahemikujooksuleiole piimatootjadtegelikultkunagi olnud olukorras,kus hindadereaalväärtus oleks olnudstabiilne.
Figure 10 shows this deterioration using anindex of deflated prices.
Joonis 10 näitlikustab mainitudlangust deflateeritud hindadel põhinevaindeksi abiga.
DEFLATED PRICE OF MILK PAID TO PRODUCERSIN GERMANY, FRANCE,ITALY, THE NETHERLANDS AND THE UNITED KINGDOM (Annual weighted averages of deflatedindices)
TOOTJATELE MAKSTUD DEFLATEERITUD PIIMAHIND SAKSAMAAL, PRANTSUSMAAL,ITAALIAS, MADALMAADESJA ÜHENDKUNINGRIIGIS19852007(Kaalutud keskmine aasta deflateeritudindeks)
Index of deated milk prices2000=100
Deateeritud piimahinnaindeks2000=100
Source: European Court of Auditors on the basis of Eurostat data.
Allikas: Euroopa Kontrollikoda Eurostati andmete põhjal.
CONSUMER PRICES FOR MILK HAVE LITTLE TO DO WITH THE PRICE PAID TO PRODUCERS
PIIMA TARBIJAHIND EI OLE ENAMASTI TOOTJAHINNAGA SEOTUD
European Commission, Agriculture and Rural Aairs DG, The impact of the developments in agricultural producer prices on consumers, document CM/WM/PB D(2007) 34703, 13.11.2007.
Seda näitab ka komisjoni uuring, mille kohaselt tõusid piimatoodete nominaalsed tarbijahinnadalates 2000.aastaalgusestkuni 2007.aastakesk-paigani 17 %, samas kuitootjatele makstav nominaalhindlanges 6 %34.
Eurostat dataconfirmthat, generally,consumer pricesfollowa different patternfrom producer prices35.
Eurostati andmed kinnitavad, et üldjuhul arenevad tarbijahinnad tootjahindadest erinevalt35.
Between 1996 and 2000
Aastatel 2000–2007 tõusid tarbijahinnad peaaegu lineaarselt ligikaudu 15 %.
35The data are not exactly comparable: Figure 8 summarises trends in the price paid to producers in the five main milk-producing Member States in the EU-15.
Joonisel 8 esitatakse kokkuvõte EU-15 riikide viies suurimas tootjariigis tootjatele makstud hinna arenemisest.
Apart from the fact that it includes data relating to eggs, Figure 11 shows consumption by the entire EU population. The size and structure of this population changed considerably during the period under review.
Joonis 11 hõlmab ka mune ning lisaks sellele näitab tarbimist kogu ELis, mille elanikkonna arv ja struktuur on vaatlusaluse perioodi jooksul oluliselt muutunud.
The food supply chain covers
Toiduainete tarneahel
three sectors of the economy: the agricultural sector, the agri-food industry and the distribution sector.
hõlmab kolme majandussektorit: põllumajandussektor, põllumajanduslik toiduainetööstus ja jaekaubandussektor.