natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vibration Directive ............................................31 radiological investigations ..........................................46 vibration directive responsibilities .........................34 ranking ..................................................................23, 73 vibration emission ...19, 23, 25, 41, 51, 68, 74, 96
T värvikood .......................................................42 tähtsusjärjekorda seadmine .....................18, 23, 27 veebipõhised vahendid .....................................38 tarnija ................................................16, 19, 20 vereringesüsteemi häired ....................................37 tasakaalustajad ....................................26, 28, 33 vereringesüsteemi uuringud .................................45 tendoniit .........................................................37 vibratsioon ..................................................3, 11 tervisekaart ................................................31, 79 vibratsioonitugevus ......................................19, 28 töögraafikud ..............................................13, 27 vibratsiooni testimiseeskirjad ...............................19 töötajate esindajad .....................................24, 29 vibratsiooni koguväärtus ........................26, 34, 35 töökoha kujundus..............................................26 vibratsiooni ohjamine ..................................13, 25 töömudelid ......................................................18 vibratsiooniriski hindamine:...........................13, 15 tööriista katkestustega käitamine ..........................18 vibratsiooni summutavad alused ..........................28 tööriista pidev käitamine ....................................18 vibratsiooni summutavad kindad ..........................27 tootja ...........................................16, 19, 20, 22 vibratsiooni suurusjärk ............................17, 19, 20 vibratsiooni tajumise künnised .............................45
N on b in d in g guide to good practice for implementing Directive 2002/44/EC ( resilient materials .........................................................26 vibration perception thresholds ............................45 risk assessment.........15, 20, 23, 27, 29, 33, 51, 61 vibration risk assessment ....................................20 risk controls ..................................................................23 vibration test codes .....................................19, 68 rotary action tools ........................................................16 vibration total value...............................34, 46, 96 vibrationinduced white finger .......................37, 49
Mittesiduvheadetavadejuhenddirektiivi2002/44/EÜ(vibratsioontöökohal)rakendamiseks tootjalt saadud andmed vibratsioonitugevuse kohta .............................................................19 vibratsioonidirektiiv ...........................................11 töövahendite valik ......................................11, 13 vibratsioonidirektiivist tulenevad kohustused ......13, 15 tuimus.............................................................
W supplier ............................19, 25, 42, 68, 74, 76 warm clothing ..................................................28 web-based calculators .................................38, 86
37 vibratsiooniga kokkupuude ...........................15, 44 vibratsioonist tingitud sõrmede valgeks muutumine ...37 vibrosagedus ...................................................34
2.1 THE BASICS OF RISK ASSESSMENT ................................................................................................................ 63
2.1 RISKIHINDAMISED ALUSED ........................................................................................................................... 63
2.2 DETERMINING EXPOSURE DURATION.............................................................................................................. 67 ib ra tion V
2.2 KOKKUPUUTE KESTUSE MÄÄRAMINE .............................................................................................................. 67
2.3 DETERMINING VIBRATION MAGNITUDE........................................................................................................... 68
2.3 VIBRATSIOONI SUURUSJÄRGU MÄÄRAMINE ..................................................................................................... 68
2.3.1 Use of manufacturer’s emission data...................................................................................... 68
2.3.1 Tootjalt saadud andmete kasutamine ................................................................... 68
2.3.2 Use of other data sources....................................................................................................... 69
2.3.2 Muude andmeallikate kasutamine ....................................................................... 69
2.3.3 Measurement of vibration magnitude .................................................................................... 69
2.3.3 Vibratsiooni suurusjärgu mõõtmine ....................................................................... 69
2.4 CALCULATING DAILY VIBRATION EXPOSURES.................................................................................................... 71
2.4 PÄEVASE VIBRATSIOONIGA KOKKUPUUTE ARVUTAMINE ...................................................................................... 71
2.4.1 A(8) and VDV daily exposure evaluation ............................................................................... 71
2.4.1 Päevase kokkupuute hindamine A(8) ja VDV põhjal ................................................ 71
Guide to good practice on
Heade tavade juhend üldvibratsiooni kohta
2.4.2 Uncertainty of daily exposure evaluations ............................................................................. 71
2.4.2 Päevase kokkupuute hindamise määramatus .......................................................... 71
CHAPTER 3 AVOIDING OR REDUCING EXPOSURE ..................................................................................................... 73
PEATÜKK KOKKUPUUTE VÄLTIMINE VÕI VÄHENDAMINE ....................................................................................... 73
3.1 DEVELOPING A CONTROL STRATEGY.............................................................................................................. 73
3.1 RISKIDE VÄHENDAMISE STRATEEGIA VÄLJATÖÖTAMINE ...................................................................................... 73
3.2 CONSULTATION AND PARTICIPATION OF WORKERS......................................................................................... 74
3.2 TÖÖTAJATEGA KONSULTEERIMINE JA NENDE OSALEMINE................................................................................... 74
3.3 RISK CONTROLS ........................................................................................................................................ 74
3.3 RISKIDE OHJAMINE .................................................................................................................................... 74
3.3.1 Substitution of other working methods .................................................................................... 74
3.3.1 Asendamine muude töömeetoditega .................................................................... 74
3.3.2 Equipment selection ................................................................................................................. 74
3.3.2 Töövahendite valik ........................................................................................... 74
3.3.3 Purchasing policy .................................................................................................................... 74
3.3.3 Ostupoliitika ................................................................................................... 74
3.3.4 Task and process design ........................................................................................................ 75
3.3.4 Tööülesannete ja -protsesside kavandamine .......................................................... 75
3.3.5 Collective measures ................................................................................................................ 75
3.3.5 Kollektiivsed meetmed ....................................................................................... 75
3.3.6 Training and information to workers....................................................................................... 76
3.3.6 Töötajate koolitus ja teavitamine ......................................................................... 75
3.3.8 Maintenance............................................................................................................................ 76
3.3.8 Hooldus ......................................................................................................... 76
3.3.9 Suspension seats ..................................................................................................................... 76
3.3.9 Vedrustusega istmed ......................................................................................... 76
3.4 VIBRATION MONITORING AND REASSESSMENT................................................................................................ 77
3.4 JÄRELEVALVE JA UUESTI HINDAMINE .............................................................................................................. 77
3.4.1 How do I know if my wholebody vibration controls are working? ...................................... 77 or k)
3.4.1 Kuidas saab tööandja kontrollida üldvibratsiooni ohjamise toimivust? ......................... 77
3.4.2 When do I need to repeat the risk assessment? .................................................................... 77
3.4.2 Millal peab tööandja riskihindamist kordama? ....................................................... 77
4.1 WHEN IS HEALTH SURVEILLANCE REQUIRED? .................................................................................................. 79
4.1 MILLAL ON TERVISEKONTROLL VAJALIK? ......................................................................................................... 79
4.2 WHAT RECORDING IS REQUIRED? ................................................................................................................. 79
4.2 MILLISEID TERVISEANDMEID VAJATAKSE? ......................................................................................................... 79
4.3 WHAT TO DO IF INJURY IS IDENTIFIED? ......................................................................................................... 79
4.3 MIDA TEHA SIIS, KUI ON TUVASTATUD TERVISEKAHJUSTUS? ............................................................................... 79
ANNEX A Summary of responsibilities defined by Directive 2002/44/EC ............................................................. 81
A LISA Kokkuvõte direktiivis 2002/44/eü määratletud kohustustest ......................................................................... 81
ANNEX B What is vibration? ......................................................................................................................................... 82
B LISA Mis on vibratsioon?............................................................................................................................................. 82
ANNEX C Health risks, signs and symptoms ................................................................................................................. 85
C LISA Terviseriskid, märgid ja nähud ........................................................................................................................... 85
ANNEX D Tools for calculating daily exposures............................................................................................................ 86
D LISA Abivahendid päevase vibratsiooniga kokkupuute arvutamiseks...................................................................... 86
ANNEX E Daily exposure Worked examples ................................................................................................................ 90
E LISA Praktilised näited päevase kokkupuute kohta .................................................................................................... 90
ANNEX G Glossary ........................................................................................................................................................ 97
G LISA Sõnastik.............................................................................................................................................................. 97
ANNEX H Bibliography................................................................................................................................................... 98
H LISA Kasutatud kirjanduS............................................................................................................................................. 98
This guide is intended to help employers identify hazards relating to wholebody vibration, assess exposures and risks and identify measures for safeguarding the health and safety of workers exposed to wholebody vibration risks.
Käesolev juhend on ette nähtud tööandjate abistamiseks üldvibratsiooniga seotud ohtude tuvastamisel, kokkupuudete ja riskide hindamisel ning üldvibratsioonist tulenevate riskidega kokku puutuvate töötajate tervise ja ohutuse kaitseks võetavate meetmete kindlaksmääramisel.
The guide should be read in conjunction with the Vibration Directive or national legislation that implements the requirements of that Directive.
Käesolevat juhendit tuleks lugeda koos vibratsioonidirektiiviga või koos riiklike õigusaktidega, millega kohaldatakse kõnealuse direktiivi nõudeid.
Whole body vibration is caused by vibration transmitted through the seat or the feet by workplace machines and vehicles (see Annex B).
Vibratsioonidirektiivis (direktiiv 2002/44/EÜ – vaata tabelit „Lisamaterjalid”) kehtestatakse üldvibratsioonist tulenevate riskide ohjamise miinimumstandardid..
Exposure to high levels of wholebody vibration can present risks to health and safety and are reported to cause or aggravate back injuries (see Annex C).
Vastavalt vibratsioonidirektiivile on Euroopa Liidu liikmesriigid kohustatud rakendama riiklikud õigusaktid direktiivis sätestatud nõuete ülevõtmiseks 6. juuliks 2005.
The risks are greatest when the vibration magnitudes are high, the exposure durations long, frequent, and regular, and the vibration includes severe shocks or jolts.
Riiklike õigusaktidega võib kehtestada direktiivi nõuetest soodsamaid sätteid, kuid ei tohi vähendada varasemate riiklike õigusaktidega töötajatele tagatud kaitset.
The ‘Vibration Directive’ (Directive 2002/44/EC - see “Further reading” box) sets minimum standards for controlling the risks from wholebody vibration.
Üldvibratsiooni põhjustab töökohal olevatelt seadmetelt ja sõidukitelt istme või jalgade kaudu ülekanduv vibratsioon (vt B lisa).
The Vibration Directive requires that member states of the European Union implement national legislation to implement the requirements of the Directive by 6th July 2005.
Tugeva üldvibratsiooniga kokkupuutumine võib tähendada riski tervisele ja tööohutusele, samuti on andmeid selle kohta, et see võib tekitada ja süvendada seljavigastusi (vt C lisa).
National legislation may apply more favourable provisions than those required by the Directive, and should not reduce the protection afforded to workers by any pre-existing national legislation.
Kõige suurem on risk tugeva pikaajalise ja sagedasti korduva vibratsiooni puhul, millega kaasnevad veel tugevad põrutused või raputused.
The Vibration Directive sets an exposure action value, above which it requires employers to control the wholebody vibration risks of their workforce and an exposure limit value above which workers must not be exposed2:
Vibratsioonidirektiivis kehtestatakse vibratsiooniga kokkupuute rakendusväärtus, mille ületamisel on tööandaja kohustatud ohjama oma töötajate üldvibratsioonist tulenevaid riske, ning kokkupuute piirväärtus, millest kõrgema vibratsiooniga ei tohi töötajad kokku puutuda:2
฀•฀฀a daily exposure action value of 0.5 m/s²
• päevane kokkupuute rakendusväärtus on 0,5 m/s²
Work that involves exposure to wholebody vibration occurs commonly in off-road work, such as farming, construction and quarrying, but it can occur elsewhere, for example on the road in lorries and trucks, at sea in small fast boats and in the air in some helicopters.
Tavaliselt puututakse üldvibratsiooniga kokku maastikul töötades, näiteks põllumajanduses, ehituses ja mäetööstuses, kuid tegelikult võib üldvibratsiooni esineda kõikjal, ka teedel veoautodes ja muudes veokites, merel väikelaevadel või õhus teatavat tüüpi helikopterites.
Wholebody vibration is not restricted to seated workers such as drivers, but may also be experienced during standing operations such as standing on a concrete crushing machine.
Üldvibratsioon ei mõjuta üksnes istuvas asendis töötavaid inimesi, näiteks autojuhte, vaid ka seisvas asendis töötavaid inimesi, kes töötavad näiteks betoonipurustusmasinaga.
฀•฀฀a daily exposure limit value of 1.15 m/s²
• päevane kokkupuute piirväärtus on 1,15 m/s²
(or, at the choice of the EC Member State, a
(või EÜ liikmesriigi valikul vibratsiooni doosi väärtus,
1.75 vibration dose value of 21 m/s
1,75 mis on 21 m/s
The Vibration Directive places requirements on employers to ensure that risks from wholebody vibration are eliminated or reduced to a minimum.
Vibratsioonidirektiivis nõutakse tööandjatelt üldvibratsioonist põhjustatud riskide kõrvaldamist või miinimumini vähendamist.
Back injury can be caused by ergonomic factors such as manual handling of the load and restricted or awkward postures.
Seljavigastusi võivad tekitada sellised ergonoomilised tegurid nagu raskuste käsitsi tõstmine ja liigutusi takistavad või ebamugavad asendid.
These are factors that may be at least as important as the exposure to wholebody vibration.
Need tegurid võivad olla vähemalt sama olulised kui kokkupuude üldvibratsiooniga.
Back injury can, of course, be caused by activities in or out of work unrelated to use of vehicles.
Muidugi võivad seljavigasusi tekitada ka nii töö ajal kui ka väljaspool tööaega toimuvad tegevused, mis ei ole seotud sõidukite kasutamisega.
In order to tackle successfully the problem of back injury in drivers and operators of mobile machinery it is important to identify and deal with all possible contributing factors together.
Autojuhtide ja liikurmasinate käitajate seljavigastuse probleemi edukaks lahendamiseks peaks kõikide võimalike mõjurite väljaselgitamine ning nendega tegelemine toimuma kooskõlastatult.
Member states are entitled (after consultation with the two sides of industry) to apply transitional periods to the exposure limit value for a period of 5 years from 6th July 2005 (Member States are entitled to extend this period for a further 4 years for agricultural and forestry machinery).
Liikmesriikidel on õigus (pärast konsulteerimist tööturu mõlema osapoolega) kohaldada üleminekuperioode, mis kokkupuute piirväärtuse puhul algavad 6. juulist 2005 ja kestavad 5 aastat (liikmesriikidel on lubatud neid perioode põllu- ja metstöömasinate puhul pikendada veel 4 aasta võrra).
The transitional periods only apply to the use of machinery supplied prior to 6th July 2007 for which (taking into account all available technical or organisational means to control the risk) the exposure limit value cannot be respected.
Üleminekuperioode kohaldatakse üksnes enne 6. juulit 2007 tarnitud masinate suhtes, mille puhul (võttes arvesse kõiki kättesaadavaid riskide ohjamise tehnilisi ja korralduslikke meetmeid) ei ole võimalik kokkupuute piirväärtusest kinni pidada.
This guide will help employers comply with the Vibration Directive as it applies to wholebody vibration.
Käesolev üldvibratsiooni suhtes kohaldatav juhend aitab tööandjatel vibratsioonidirektiivi nõudeid järgida.
The guide is intended to cover the methodology used for determining and evaluating risks; dealing with the choice and correct use of work equipment, the optimisation of methods and the implementation of protection measures (technical and/or organisational measures) on the basis of a prior risk analysis.
Juhendi eesmärk on tutvustada riskide kindlaksmääramise ja hindamise meetodeid; käsitleda töövahendite valikut ja nõuetekohast kasutamist, meetodite optimeerimist ja kaitsemeetmete (tehniliste ja/või korralduslike) rakendamist eelneva riskianalüüsi põhjal.
This guide also gives details of the type of training and information to be provided to the workers concerned and proposes effective solutions for the other matters raised in the Vibration Directive.
Ühtlasi selgitatakse käesolevas juhendis üksikasjalikult, millist koolitust ja teavet vajavad vibratsiooniga kokkupuutuvad töötajad, ning pakutakse tõhusaid lahendusi muudele vibratsioonidirektiivis tõstatatud küsimustele.
Directive 2002/44/EC of the European parliament and of the Council of 25 June 2002 on the minimum health and safety requirements regarding the exposure of workers to the risks arising from physical agents (vibration) (sixteenth individual Directive within the meaning of Article 16(1) of Directive 89/391/EEC).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/44/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (vibratsioon) tulenevate riskidega (kuueteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses).
Directive 89/391/EEC of the European parliament and of the Council of 12 June 1989 on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health of workers at work.
Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta.
FIGURE 1 WHOLE-BODY VIBRATION FLOW DIAGRAM
JOONIS 1 ÜLDVIBRATSIOONI VOODIAGRAMM
Vibration at work
Üldvibratsioon töökohal
Risk assessment basics
Päevase kokkupuute hindamine
Assessing daily exposures
Kokkupuute kestus
Manufacturer’s data Other sources Measurement
Tootja andmed Muu teave Mõõtmised
Daily Exposure calculations
Päevane kokkupuute arvutamine
Daily Vibration Exposure - A(8)
Päevane kokkupuude vibratsiooniga - A(8)Vibratsiooni doosi väärtus - VDV
T II A R P
PEATÜKK
Developing a control strategy
Riski vähendamise strateegia väljatöötamine
Consultation and participation of workers
Töötajatega konsulteerimine ning nende osalemine
Substitution of other work methods Equipment Selection Purchasing policy Task and process design Collective measures Training and information to workers Work schedules Maintenance Suspension seating
Muude töömeetodite kasutamine Töövahendite valik Ostupoliitika Tööülesannete ja protsesside kujundamine Kollektiivsed meetmed Töötajate koolitamine ja teavitamine Töögraafikud Hooldus Vedrustatud istmed
When is health surveillance required?
Millal on tervisekontrolli vaja?
What to do if injury is identified?
Mida teha, kui on tuvastatud tervisekahjustus?
In this chapter we show how you can decide whether you may have a problem with wholebody vibration exposures in your workplace without the need for measurement or any detailed knowledge of exposure assessment.
Käesolevas peatükis selgitatakse, kuidas saab tööandja ilma mõõtmiste või kokkupuute hindamise kohta üksikasjalikke teadmisi omamata otsustada, kas tema töökohal võib kokkupuude üldvibratsiooniga tekitada probleeme.
2.1 THE BASICS OF RISK ASSESSMENT
2.1 RISKIHINDAMISED ALUSED
฀•฀฀manual lifting and carrying of heavy or awkward loads;
• selgitama välja võimalikud tervist või tööohutust mõjutavad riskid, mille põhjustaja või soodustav tegur on üldvibratsioon;
฀•฀฀repeatedly climbing into or jumping out of a high or difficult access cab.
Risk on aga veelgi suurem, kui isik lisaks ühele või mitmele eespool loetletud tegurile puutub kokku ka üldvibratsiooniga.
฀•฀฀estimate workers’ exposures and compare them with the exposure action value and exposure limit value;
Näiteks: hindama töötajate kokkupuuteid üldvibratsiooniga ja võrdlema neid kokkupuute rakendusväärtuse ja kokkupuute piirväärtusega;