natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Who is involved? Side reflection can be regulated by law or introduced through market forces (bicycle manufacturer or tyre industry).
 Asjaosalised – Külghelkurite kasutamist võib reguleerida seadusega, aga need võib võtta kasutusele ka turumõjurite (jalgrataste või rattarehvide tootja) abil.
How effective and costly is it? In the Netherlands, the introduction of bicycle side reflection resulted in 4 % less bicycle
 Tulud ja kulud – Madalmaades vähenes külghelkurite kasutuselevõtmisel vigastatud jalgratturite arv pimeda ajal ja häma-
Since the costs associated with the intro- victims during night and twilight and an overall reduction of around 1 % (duction of the measure are negligible, the benefit-cost ratio is high.
Kuna meetme rakendamiskulud on tühised, on tulude-kulude ras toimunud õnnetustes 4 % ning kokku umbes 1 % (suhtarv suur.
Driver support systems when he or his passengers forget to use a safety belt (Seatbelt Reminders) or when he is about to lose control of the vehicle (Electronic Stability Control). Most of these measures will be made available in new cars by car manufacturers, or as an after market (retrofit) product.
Juhtimise abistamiseks mõeldud tugisüsteemid aitavad juhil oma sõidukit ohutult juhtida, teda nt hoiatades või sekkudes, kui juht oma sõiduraja serva ületab (Lane Departure Warning System – sõidurajalt väljasõidu hoiatussüsteem), kui ta sõidab eespool liikuvale autole liiga lähedal (Adaptive Cruise Control or Collision Avoidance Systems – adaptiivne kiirushoidik või kokkupõrke vältimise süsteemid), kui ta ületab kehtivat kiiruspiirangut
Driver support systems help drivers to drive their vehicle safely, e.g. by warning or intervening when a driver crosses the side line of his driving lane (Lane DepartureWarning System), when he approaches too close to the car ahead of him (Adaptive Cruise Control or Collision Avoidance systems), when he exceeds the speed limit in force (Intelligent Speed Assistance),
(Intelligent Speed Assistance – kiirusest teavitav või seda kohandav süsteem), kui tema või kaasreisijad on unustanud kinnitada turvavööd (Seatbelt Reminders – turvavöö meeldetuletus) või kui ta hakkab oma sõiduki üle kontrolli kaotama (Electronic Stability Control – elektrooniline stabiilsuskontroll). Enamiku neist meetmetest paigaldavad uutele autodele autotootjad või pakutakse neid hiljem sõiduki moderniseerimiseks mõeldud toodetena.
Intelligent Speed Assistance (ISA)
Kiirusest teavitav või kiirust kohandav süsteem
What is it about? It is estimated that excessive and inappropriate speeds are the cause of about a third of all fatal and serious crashes.
 Sisu – Hinnangute kohaselt põhjustab liiga suur ja valesti valitud kiirus umbes kolmandiku kõigist surmaga lõppevatest või rasketest liiklusõnnetustest.
ISA is a general term for a system that aims to increase speed limit compliance.
ISA (Intelligent Speed Assistance) on üldmõiste ja tähistab süsteemi, mille eesmärk on parandada kiiruspiirangutest kinnipidamist.
In general, ISA systems establish the position of a vehicle, and compare the current speed of the vehicle with the posted speed limit or recommended safe speed at that particular location.
Üldiselt määravad ISA süsteemid sõiduki asukoha ning võrdlevad sõiduki hetkekiirust kehtiva kiiruspiiranguga või kiirusega, mis on selles konkreetses asukohas soovituste kohaselt ohutu.
In case of excess speed, the system gives feedback to the driver about the speed limit in force or even restricts vehicle speed according to the speed limit in force.
Kiiruse ületamise korral teavitab süsteem juhti kehtivast kiiruspiirangust või isegi piirab sõiduki kiirust vastavalt kehtivale kiiruspiirangule.
There is a wide range of ISA systems that differ in the level of support and the kind of feedback they provide to the driver.
ISA süsteeme on palju ning need pakuvad juhile erinevat abi ja erinevat tagasisidet.
Who is involved? Mandatory systems would need national or European legislation.
 Asjaosalised – Süsteemide kohustuslikuks muutmiseks on vaja riiklikke või Euroopa tasandil õigusakte.
Voluntary speed warning systems, e.g. Speed Alert, may be encouraged by publicity campaigns and/or financial by tax or insurance premium reductions.
Vabatahtlikke kiirusest teavitavaid süsteeme (nt Speed Alert) võib reklaamida avalike kampaaniate abil ja/või vähendades kasutaja kindlustusmakse suurust või muude soodustuste abil.
How effective and costly is it? The PROSPER project (1) calculated that ISA could lead to a fatality reduction between 19.5 and 28.4% in a market-driven scenario and between 26.3 and 50.2% in an authority-driven scenario.
 Tulud ja kulud – Projekti PROSPER (1) arvutuste kohaselt võib ISA vähendada surmajuhtumeid turukeskse lähenemise korral 19,5–28,4 % ning kohustuslikuks muutmise korral 26,3–50,2 %.
Benefits are larger on urban roads and for the more intervening forms of ISA.
Saadav kasu on suurem asulasisestel teedel ning sekkuvat tüüpi ISA korral.
ISA systems can also reduce fuel consumption and noise, and improve air quality.
ISA süsteemid võivad vähendada ka kütusetarbimist ja müra ning parandada õhu kvaliteeti.
The costs include the ISA equipment, and creating, updating and disseminating digital maps and speed limit databases.
Kulud hõlmavad ISA seadmete ning digitaalsete kaartide ja kiiruspiirangute andmebaaside loomise, uuendamise ja avaldamise kulusid.
The benefit-cost ratios range from 2.0 to 3.5 (market-driven) and from 3.5 to 4.8 (authority-driven).
Tulude-kulude suhtarvud jäävad vahemikku 2,0–3,5 (turukeskse lähenemise korral) ning 3,5–4,8 (kohustuslikuks tegemise korral).
The costs were calculated on the premise that by 2010, all new vehicles will have a satellite navigation system.
Kulude arvutamisel võeti eelduseks, et 2010. aastaks on kõigil uutel sõidukitel satelliitnavigatsioonisüsteemid.
Prevention of unsafe traffic behaviour prevents a car from being driven if the driving licence has been suspended or when there are particular driving restrictions (e.g. related to a graduated driving licence).
Ohtliku liikluskäitumise ennetamine individuaalne juhiluba, mis takistab autojuhtimist, kui juhiluba on peatatud või kui juhtimisõigusele on seatud teatud piirangud (nt astmeline juhiluba).
Another example, is the alcohol lock that prevents a car from being started if the driver is under the influence of alcohol.
Teiseks näiteks on alkolukk, mis takistab auto kasutamist, kui selle juht on alkoholijoobes.
People make unintentional errors, and commit intentional violations.
Inimesed eksivad kogemata, reegleid rikuvad aga tahtlikult.
Both result in unsafe traffic behaviour.
Mõlemal juhul on tagajärjeks ohtlik liikluskäitumine.
Vehicle‘locks’ could help to prevent errors and violations from happening. Locks make it impossible for drivers to use their car if and when they are not allowed to.
Eksimuste ja rikkumiste toimepanemist saavad takistada nn„lukud“ sõidukis, mis ei lase juhtidel ilma teatavaid tingimusi täitmata autot kasutada.
This can be realised, for example, by a smart card.
Sellise loa võib saada näiteks kiipkaardi abil. See on
What is it about? Alcohol is estimated to be a contributory factor in 20-25% of the serious and fatal injury crashes.
 Sisu – Hinnangute kohaselt on 20-25 % kõigist raske vigastuse või surmaga lõppevatest liiklusõnnetustest seotud alkoholijoobega.
An‘Alcohol Ignition Interlock’ or ‘Alcolock’ is an electronic device that prevents a vehicle from being started if the driver has drunk too much.
Alkolukk on elektrooniline seade, mis takistab auto käivitamist, kui juht on tarbinud liiga palju alkoholi.
To establish the BAC, the driver has to breathe into a breathalyser before starting the engine, and, subsequently, at random times when driving.
Alkoholisisalduse määramiseks peab juht enne mootori käivitamist puhuma alkomeetrisse ning tegema seda aeg-ajalt ka juhtimise ajal.
Generally, the device is used to prevent people who have been convicted of drink driving from re-offending.
Üldiselt kasutatakse seadet selleks, et takistada joobes juhtimise eest süüdi mõistetud inimesi seda viga kordamast.
In those cases, the Alcolock is often part of a wider prevention programme, including medical and psychological support.
Sellistel juhtudel on alkolukk osa laiemast ennetusprogrammist, mis hõlmab ka meditsiinilist ja psühholoogilist abi.
Alcolocks are also used in professional transport.
Alkolukke kasutatakse ka elukutselisi juhte nõudvate vedude puhul.
Alcolocks originate from overseas (US, Australia, Canada).
Alkolukud on pärit ookeani tagant (Ameerika Ühendriigid, Austraalia ja Kanada).
In Europe, Sweden introduced the Alcolock over 10 years ago.
Euroopas võeti alkolukud kasutusele Rootsis enam kui 10 aastat tagasi.
More recently, there have been pilots in a number of other European countries, including Belgium, Norway and Spain; other countries, e.g. the UK, are planning pilots.
Hiljem on seda katseliselt tehtud veel mitmes Euroopa riigis, sh Belgias, Norras ja Hispaanias; katseliselt kavatsevad seda teha ka muud riigid, nt Ühendkuningriik.
Who is involved? Alcolock programmes for offenders would need legislation, an organisation to install the equipment and ‘read’ the Alcolock data and an organisation to assess the results and accompany the Alcolock drivers medically and psychologically.
 Asjaosalised – Seaduserikkujate jaoks mõeldud alkoluku programmid vajavad õigusakte, seadmeid paigaldavat ja alkoluku andmeid töötlevat ettevõtet ning asutust, mis hindaks tulemusi ning pakuks alkoholilukuga juhtidele meditsiinilist ja psühholoogilist abi.
How effective and costly is it? The risk of injury crashes in vehicles that are equipped with an Alcolock is reduced by around 50%.
 Tulud ja kulud – Alkolukuga varustatud sõidukitega toimuvate ja vigastustega lõppevate liiklusõnnetuste risk vähenes umbes 50 %.
Furthermore, it is estimated that Alcolocks lead to a 40-95% reduction in the recidivism rate of convicted drink-drivers(1 (1
Lisaks sellele vähenes alkoluku kasutuselevõtmisega joobes juhtimise eest süüdi mõistetute retsidivism
The costs of an Alcolock programme for drink driving offenders consist of introduction costs (administra- tion, medical examination and installation; around EUR 400), the annual running costs (rent of Alcolock equipment and four medical examinations; around EUR 2000) and dismantling costs (around EUR 100)(2 (2
(haldus, arstlik kontroll ja paigaldamine – umbes 400 eurot), aastased jooksvad kulud (alkoluku seadmete rent ning neli arstlikku kontrolli – umbes 2 000 eurot) ning seadmete eemaldamise kulud (umbes 100 eurot) (2
Bax, C., Karki, O., Evers, C., Bernhoft, I., Mathijssen, R. (2001) Alcohol Interlock Implementation in the European Union: Feasibility Study.
Rahvusvahelise ühingu Alkohol, Narkootikumid ja Liiklusohutus alkoholilukkude töörühm). Bax, C., Karki, O., Evers, C., Bernhoft, I., Mathijssen, R. (2001). Alcohol Interlock Implementation in the European Union: Feasibility Study. (Alkolukkude rakendamine Euroopa Liidus: teostatavusuuring) SWOV Institute for Road Safety research, Leidschendam, NL.
Event Data Recorders (black boxes)
Sõiduinfo salvestid (nn„mustad kastid“)
What is it about? Event Data Recorders (EDR) or black boxes monitor a number of variables related to driving behaviour, such as speed, acceleration and deceleration forces, use of lights, gears, seatbelts, etc.
 Sisu – Sõiduinfo salvestid ehk nn„mustad kastid“ salvestavad selliseid liikluskäitumisega seotud näitajaid nagu kiirus, kiirendus- ja pidurdusjõud, tulede, käikude, turvavööde jms kasutamine.
There are two main EDR types.
Salvesteid on kahte tüüpi.
The crash data recorder collects data for a limited period just before and after a crash and the journey data recorder collects all data during driving.
Õnnetusinfo salvestid koguvad andmeid lühikese aja jooksul enne ja pärast õnnetust, reisiinfo salvestid teevad seda kogu sõidu vältel.
The crash data recorder is generally used to reconstruct the occurrence of a road crash.
Õnnetusinfo salvesteid kasutatakse üldiselt selleks, et taastada liiklusõnnetuse toimumise asjaolusid.
The journey data recorder is generally used to provide feedback to the drivers about driving style from an environmental viewpoint, a safety viewpoint or both, often in combination with a reward programme.
Reisiinfo salvesteid kasutatakse selleks, et anda (enamasti hüvitusprogrammide raames) juhtidele tagasisidet nende sõidustiili kohta, pidades silmas keskkonda, liiklusohutust või mõlemat.
EDR are most often used in trucks, vans and company cars, but increasingly also in private cars.
Sõiduinfo salvesteid kasutatakse sageli veoautodes, kaubikutes ja ettevõtetele kuuluvates autodes, kuid järjest enam ka eraisikute sõiduautodes.
Insurance premium reductions are the most common reward for private car drivers.
Eraisi-kutele kuuluvate sõiduautode puhul on kõige levinumaks hüvitiseks kindlustusmakse vähendamine.
Who is involved? EDRs for trucks, vans and company cars are generally introduced by the enterprises and firms or lease companies, for example as a part of a ‘Safety Culture’ programme.
 Asjaosalised – Sõiduinfo salvestid paigaldab veoautodesse, kaubikutesse ja asutuste autodesse üldiselt omanik või autosid üüriv ettevõte, nt ohutuskultuuri programmi raames.
The use of EDR in private cars can be stimulated by insurance companies.
Eraautode puhul saavad sõiduinfo salvestite kasutuselevõtmist ergutada kindlustusseltsid.
How effective and costly is it? It appears that EDR have a preventive effect.
 Tulud ja kulud – Selgus, et sõiduinfo salvestitel on ennetav mõju.
It has been calculated that EDR in trucks and vans result in an average reduction of 20 % crashes and damages, 5.5% fatalities and 3.5 % severe injuries (1).
Arvutused näitavad, et sõiduinfo salvestite kasutamisel veoautodes ja kaubikutes vähenevad nendega toimuvad liiklusõnnetused ja kahjud keskmiselt 20 %, hukkunute arv 5,5 %
According to another study (2) the benefit-cost ratio for companies is 20 for the journey data recorder and 6 for the crash data recorder.
20 ning õnnetusinfo salvestite puhul 6.
A fleet owner can expect a return of investment within a year.
Sõidukipargi omanik võib investeeringult kasumit oodata esimese aasta jooksul.
Road safety education and campaigns
Liiklus(ohutus)koolitus ja kampaaniad millega erinevas vanuses õpilased aktiivselt või passiivselt on kokku puutunud.
Whereas many countries advocate what is called permanent education, from the cradle to the grave, in practice the majority of road safety education programmes are directed at primary school children.
Kuigi paljudes riikides pooldatakse pidevõpet (nö hällist hauani), on suurem osa liiklusohutusalase hariduse programmidest suunatud tegelikult algkooliõpilastele.
Secondary school children, and certainly people beyond that age are less often involved in road safety education.
Gümnaasiumiastme õpilastele ning neist vanematele inimestele jagatakse liiklusohutusalast haridust harvemini.
For extensive good practice guidelines on road safety education for young people, we refer to the final report of the EU project ROSE 25 (1).
Noortele mõeldud liiklusohutusalase hariduse heade meetmete põhisuundadega võib tutvuda ELi projekti ROSE lõpparuandes (1).
Road safety education aims to promote knowledge and understanding of traffic rules and situations, to improve skills through training and experience, and to strengthen or change attitudes towards risk awareness, personal safety and safety of other road users.
Liiklus(ohutus)koolituse eesmärk on edendada liiklusreeglite ja liiklusolukordade tundmist ja mõistmist, parandada koolituse ja kogemuste abil oskusi ning tugevdada või muuta riskiteadlikkust ning hoiakuid isikliku ja teiste liiklejate ohutuse suhtes.
Education is generally directed at groups of pupils and normally in a school setting (as opposed to driver training).
Kõnealune haridus on üldiselt suunatud õpilastele, ning seda antakse tavaliselt koolis (erinevalt juhtide koolitusest).
Whereas road safety campaigns eventually want to result in a behaviour change, they are often directed at either improving knowledge about a road safety problem or at changing attitudes towards particular road behaviour, e.g. drink driving or speeding.
Kuna liiklusohutusalaste kampaaniate eesmärk on saavutada liikluskäitumise muutus, on nad sageli suunatud kas liiklusohutusalaste teadmiste parandamisele või teatava liikluskäitumise, nt joobes sõitmise või kiiruse ületamise suhtes omaksvõetud hoiaku muutmisele.
Road safety education
Liiklus(ohutus)koolitus
Road safety education is generally performed in a school setting, focusing on the different transport modes and traffic roles that the pupils at different ages encounter actively or passively.
Liiklusohutusalast haridust antakse tavaliselt koolis, kus käsitletakse erinevaid transpordiliike ning liiklusolukordi,
In general, educational measures that address the combination of knowledge, skills and attitudes are considered better than measures that focus exclusively on one of these three components.
Üldiselt peetakse õpetamisviisi, kus tegeldakse nii teadmiste, oskuste kui ka hoiakutega, paremaks, kui meetmeid, mis on suunatud ainult ühele nendest teguritest.
The relative weight of all three components needs to be adapted to the goal of the measure.
Mainitud kolme teguri osakaal sõltub koolituse eesmärgist.
Furthermore, it is important that road safety education is embedded in other road safety measures, e.g. enforcement and infrastructure and in a wider context in school (if it is an action within the school system).
Lisaks sellele on oluline, et liiklusohutusalane haridus sisalduks teistes liiklusohutusmeetmetes, nt järelevalve ja infrastruktuur ning (kui tegemist on koolisüsteemi raames rakendatava meetmega) ja ka koolis laiemas kontekstis.
The Road Safety label in the Netherlands: Zebra Seef
Liiklusohutusmärk – Sebra Seef Madalmaades
What is it about? Currently, the road safety label Zebra Seef is directed at primary schools, but a similar approach for secondary schools and special education is being developed.
 Sisu – Praegu on liiklusohutusmärk Sebra Seef mõeldud algkoolidele, kuid sarnane lähenemisviis on väljatöötamisel ka gümnaasiumide ja kutsekoolide jaoks.
Schools can earn certificates and a label by working on one of the four main topics of the project: 1. Integrating road safety education in the school programme (e.g. road safety teachers, specific events like traffic safety weeks); 2.
Koolid võivad saada tunnistuse ja märgi, töötades projekti neljast valdkonnast vähemalt ühes: 1) liiklusohutusalase hariduse sulandamine kooliprogrammi (nt liiklusohutuse õpetajad, eriotstarbelised üritused, nt ohutusnädalad); 2) kooli lähiümbruse ohutuse ja tervisliku käitumise edendamine (nt juurdepääs koolile, keskkonnasõbralike transpordiliikide kasutamine, jalgrattahoidlad, ohutu koolitee); 3) lapsevanemate kaasamine (nt lapsevanemate jaoks mõeldud infosüsteemide väljatöötamine; vanemad kui teeületamise abistajad); 4) mitmete praktiliste koolituste ja projektide läbiviimine.
Stimulating a safe and healthy school environment (e.g. accessibility of the school, environmentally friendly transport modes, cycle stands, safe school routes); 3.
Projektil on abistav funktsioon, pakkudes organisatsioonilist struktuuri ning professionaalset tuge.
Involving parents (e.g. development of an information system for parents; parents as crossing patrols); 4.
Iga teema kohta on saadaval juhiseid, soovitusi ja mitmesugust materjali (raamatud, brošüürid, filmid, CD-ROMid).
Who is involved? Apart from school staff, municipalities, local policy, police, road safety organisations, and last but not least, the pupil’s parents are involved.
 Asjaosalised – Lisaks kooli personalile on sellega seotud omavalitsused, politsei, liiklusohutusorganisatsioonid ning ka lastevanemad.
There is an independent commission that visits the schools to give advice and support and to manage the certification and labelling process.
Nõu ja abi andmiseks külastab koole sõltumatu komisjon, mis korraldab ka tunnistuste ja märkide andmise.
How effective and costly is it? A limited evaluation study indicated a small positive effect on (self-reported) traffic behaviour.
 Tulud ja kulud – Hinnangu saamiseks teostatud piiratud uuringu kohaselt mõjutab see veidi (vastajate endi hinnangul) liikluskäitumist.
Participation of schools is for free.
Osalemine on koolide jaoks tasuta.
The regional authorities provide financial support for the overall project organisation and for educational materials for schools.
Projekti üldist organisatoorset tööd ja koolide varustamist vajaliku materjaliga toetavad rahaliselt kohalikud võimuorganid.
Inventory and compiling of a European good practice guide on road safety education targeted at young people. http://ec.europa.eu/transport/rose25/documents/deliverables/final_report.pdf
(Noortele suunatud liiklusohutusalast koolitust käsitlevate Euroopa heade meetmede loetelu ja selle koostamine). http://ec.europa.eu/transport/rose25/documents/deliverables/final_report.pdf
What is it about? The Educative Continuum extends from kindergarten to the post driving licence period and aims at the progressive acquisition of competences through successive programmes adapted to the biological age of the‘student’.
 Sisu – Pidevõpe saab alguse lasteaiast ja ulatub juhilubade väljastamise järgsesse perioodi, selle eesmärk on omandada liiklusvilumus üksteisele järgnevate ja õppija bioloogilisele vanusele kohandatud programmide abil.
It aims at developing skills for successive transport modes (walking, cycling, moped riding, driving), and ultimately at developing positive attitudes and behaviour with regard to road safety for all road users.
Programmi eesmärk on arendada liikluses järjestikuliselt kasutatavate transpordiliikidega seotud oskusi (käimine, jalgrattasõit, mopeedijuhtimine, autojuhtimine) ning kujundada positiivne hoiak ja käitumine kõigi liiklejate ohutuse suhtes.
Further steps are being considered, including continuing training for all drivers, special training to help elderly road users retain their competences as long as possible and psychological support for crash victims.
Kaalumisel on ka edasised sammud, sealhulgas kõigi juhtide pidevõpe ja eriettevalmistus, mis aitaks eakatel liiklejatel oma vilumusi võimalikult kaua säilitada, samuti psühholoogiline abi liiklusõnnetustes kannatanutele.
Who is involved? The French Ministry of Transport co-ordinates the educative continuum and is responsible for its content.
 Asjaosalised – Pidevõpet koordineerib Prantsuse transpordiministeerium, mis ühtlasi vastutab ka koolituse sisu eest.
Furthermore, depending on the stage, other active establishments are involved: kindergarten, primary school and secondary schools, driving schools, insurance companies, the Ministry of Interior, and the Ministry of Defence (police).
Olenevalt etapist on sellesse kaasatud ka teisi aktiivseid asutusi: lasteaedu, algkoole ja gümnaasiume, autokoole, kindlustusseltse, samuti siseministeerium ja kaitseministeerium ning politsei.
How effective and costly is it? Currently, there is little information about the effects and costs.
 Tulud ja kulud – Koolituse mõjude ja kulude kohta on teavet veel vähe.
Since this measure aims at a long term approach, the effects would need to be measured over a longer period of time as well.
Kuna meede on pikaajaline, tuleb ka mõjusid hinnata pärast pikema ajavahemiku möödumist.
What is it about? The focus of Flits! is on crashes involving young people and on crashes during weekend nights.
 Sisu – Flits! on suunatud liiklusõnnetustele, millesse võivad sattuda noored, eriti õnnetustele, mis leiavad aset nädalavahetuste öödel.
Flits! is a multimedia monologue with live performances for young people and adults (16+).
Flits! on multimeediateatri monoloog-etendus noorte ja täiskasvanute jaoks (vanusele 16+).
A professional actor tells the story of a group of friends, going out on a weekend night.
Elukutseline näitleja jutustab loo sõpradest, kes lähevad nädalavahetusel öösel välja.
But what begins as fun ends in a drama.
Kuid lõbusalt alanud lugu lõpeb draamana.
Animated movies, videogames and pop music give this monologue the image of a trendy video clip.
Animeeritud filmid, videomängud ja popmuusika jätavad monoloogist trendika videoklipi mulje.