natgillin/translations-raw huggingface dataset:
If a person is exposed to more than one source of vibration then partial vibration exposures are calculated from the magnitude and duration for each source.
Kui töötaja puutub kokku rohkem kui ühe vibratsiooniallikaga, siis arvutatakse vibratsiooni suurusjärgu ja kokkupuute kestuse põhjal kõikide vibratsiooniallikate tekitatud osavibratsioonid.
The overall daily vibration exposure can be calculated from the partial vibration exposure values, using: where A
Päevase summaarse kokkupuute vibratsiooniga saab arvutada osavibratsiooniga kokkupuudete väärtuste põhjal järgmise valemi abil: kus A
(8), etc. are the partial vibration
(8) jne on erinevate vibratsiooniallikate
3 exposure values for the different vibration sources.
3 tekitatud osavibratsiooniga kokkupuudete väärtused.
DAILY EXPOSURE: A(8), USING THE EXPOSURE POINTS SYSTEM
PÄEVANE KOKKUPUUDE: A(8) ARVUTAMINE, KASUTADES KOKKUPUUTEPUNKTIDE SÜSTEEMI
(Note: this is the same worked example as Annex E.2 using the exposure points method) or k)
(Märkus: sama näidet on kasutatud E.2 lisas kokkupuutepunktide meetodi kirjeldamiseks)
If you have acceleration values in m/s²:
Kui on olemas andmed kokkupuutepunktide kohta tunnis:
If you have points-per-hour data: ib ra tio ns at W V
Kui on olemas kiirenduse väärtused, mida väljendatakse m/s² abil:
Determine points-per-hour values for each machine or operation, from manufacturer’s data, other sources, or measurement.
1. aste: Tootjalt või muudest allikatest pärinevate andmete või mõõtmistulemuste põhjal arvutatakse iga masina või töötoimingu punktide väärtus tunni kohta.
Determine points values for each task or machine, using Figure D.3 to look-up the exposure points based on the acceleration value and the exposure time.
1. aste: Jooniselt D.3 leitakse kõikide tööülesannete või sõidukite punktide väärtused, mis põhinevad kiirendusväärtusel ja kokkupuute kestusel.
Add the points per machine to give a total daily points.
2. aste: Päevase punktisumma saamiseks liidetakse kokku erinevatele masinatele antud punktid.
For each machine or operation, find the daily points for by multiplying the number of points-per-hour by the number of hours use of the machine:
2. aste: Leitakse iga masina või töötoimingu päevane punktide arv, selleks korrutatakse punktide arv tunni kohta masina kasutustundide arvuga.
The highest value of the three axis values is the daily vibration exposure in points
3. aste: Kolme telje väärtustest kõrgeim on päevane vibratsiooniga kokkupuude punktides.
The sum of the points values for the individual machines or operations is the daily vibration exposure in points.
3. aste: Masinate või töötoimingute punktide väärtuste kokkuliitmisel saadakse päevane vibratsiooniga kokkupuude punktides.
An angle grinder: 4m/s² for 2½ hours
Valandite järeltöötleja kasutab tööpäeva jooksul kolme tööriista:
A fettler uses three tools during a working day:
Valandite järeltöötleja kasutab päeva jooksul kolme erinevat tööriista:
An angle grinder: 4m/s² for 2½ hours
1. nurklihvijat vibratsioonitugevusega 4m/s² kahe ja poole tunni jooksul,
A chipping hammer 20 m/s² for 15 minutes
3. meiselvasarat vibratsioonitugevusega 20 m/s² viieteistkümne minuti jooksul.
Step 1: The exposure points are, from Figure D.3:
1. aste: jooniseD.3 põhjal on kokkupuutepunktid järgmised:
Step 1: The points per hour values for the machines are:
1. aste: Iga masina puhul on punktide väärtus tunni kohta järgmine:
32 points
32 punkti
18 points
18 punkti
800 points
800 punkti
3m/s² for 1 hour = 18 points
3 m/s² 1 tunni kohta = 18 punkti
Angle cutter(1 hours use)
Ketaslõikur (kasutusaeg 1 tund)
Angle grinder(2½ hours use)
Nurklihvija (kasutusaeg 2,5 tundi)
Angle cutter (1 hours use)
Ketaslõikur (kasutusaeg 1 tund)
Chipping hammer(15 minutes use)
Meiselvasar (kasutusaeg 15 minutit)
Step 3: Daily vibration exposure points, for each machine are:
3. aste: Päevane summaarne kokkupuude kõikide masinate vibratsiooniga on:
Step 2: Daily vibration exposure points, for each machine are:
* 2,5 tundi ei ole joonisel D.3 näidatud, seepärast on kasutatud lähimat kõrgemat väärtust, mis on 3 tundi.
Step 4: 80 + 18 + 200 = 298 points
4. aste: 80 + 18 + 200 = 298 punkti
96 + 18 + 200 = 314 points
96 + 18 + 200 = 314 punkti
Step 5: The daily vibration exposure is 298 points, i.e. above the 100 points exposure action value, but below the 400 point exposure limit value.
5. aste: Päevane vibratsiooniga kokkupuude on 298 punkti, s.t kõrgem kui 100-punktine kokkupuute rakendusväärtus, kuid madalam 400-punktisest kokkupuute piirväärtusest.
Step 3: The daily vibration exposure is 314 points, i.e. above the 100 points exposure action value, but below the 400 points exposure limit value.
3. aste: Päevane vibratsiooniga kokkupuude on 314 punkti, s.t kõrgem 100-punktilisest kokkupuute rakendusväärtusest, kuid madalam 400-punktisest kokkupuute piirväärtusest
CLINICAL TESTS
KLIINILISED TESTID
In general, clinical tests do not provide reliable proof of vibration injury, however, they may be helpful to exclude other causes of symptoms similar to those of handarm vibration syndrome or to monitor progression of injury.
Üldiselt ei anna kliinilised testid usaldusväärseid tõendeid vibratsioonikahjustuste kohta, kuid nad aitavad jälgida kahjustuste süvenemist ning välistada muid põhjuseid, mille sümptomid sarnanevad kohtvibratsiooni sündroomi sümptomitele.
Tests for the peripheral vascular system include the Lewis-Prusik test, the Allen test, and the Adson test.
Perifeerse vereringesüsteemi uurimiseks kasutatakse Lewis-Prusiki testi, Alleni testi ja Adsoni testi.
Tests for the peripheral nervous system include the evaluation of manual dexterity (e.g. coin recognition and pick up), the Roos test, the Phalen’s test and the Tinel’s sign (for carpal tunnel compression).
Perifeerset närvisüsteemi kontrollitakse käeosavuse hindamise abil (nt mündi äratundmine ja üleskorjamine), Roosi testiga, Phaleni testiga ja Tineli testiga (randmekanali kokkupitsumise korral).
Health surveillance may consist of an evaluation of the case history for a worker in conjunction with a physical examination conducted by a doctor or suitably qualified healthcare professional.
Küsimustikud kohtvibratsiooni käsitleva tervisekontrolli läbiviimiseks on kättesaadavad mitmetest allikatest (nt: http://www.humanvibration.com/EU/EU_index.htm, jaotis VIBGUIDE).
THE CASE HISTORY
HAIGUSLUGU
The case history should focus on:
Haigusloos keskendutakse:
฀•฀฀family history,
• haiguste esinemisele perekonnas;
฀•฀฀social history, including smoking habit and alcohol consumption.
• sotsiaalsele käitumisele, sealhulgas suitsetamisharjumusele ja alkoholitarbimisele;
The neurological assessment of the handarm vibration syndrome includes several tests:
Abi võib olla ka muudest mittesekkuvatest diagnostikatestidest, näiteks Doppleri testist, millega mõõdetakse käsivarre ja sõrme vereringet ja -rõhku.
฀•฀฀work history, including past and current occupations with exposure to handarm vibration, previous jobs with exposure to neurotoxic or angiotoxic agents and any leisure activities involving the use of vibrating tools or machines.
NÄRVISÜSTEEMI UURINGUD tööandmetele, sealhulgas varasematele ja praegustele ametitele, kus on olnud või kus on kokkupuuteid kohtvibratsiooniga; varasematele ametitele, kus on olnud kokkupuuteid neurotoksiliste või angiotoksiliste mõjuritega ning mis tahes harrastustegevustele, kus kasutatakse vibreerivaid tööriistu või masinaid, ja
฀•฀฀Tactile sensitivity (gap detection, monofilaments)
• isiklikele terviseandmetele.
฀•฀฀personal health history.
• vibratsiooni tajumise künnised;
฀•฀฀Thermal perception thresholds
• kompimistundlikkus (tühimike avastamine, monokiud);
฀•฀฀Nerve conduction velocities in the upper and lower limbs.
• külma ja kuuma tajumise künnised;
THE PHYSICAL EXAMINATION
ARSTLIK LÄBIVAATUS
฀•฀฀Electromyography.
• elektromüograafia;
฀•฀฀Fingertip dexterity (Purdue pegboard).
• näpuotsa osavus (Purdue Pegboard katse).
A physical examination should look in detail at the peripheral vascular, neurological, and musculoskeletal systems, and should be performed by a qualified physician
Arstliku läbivaatuse teeb kvalifitseeritud arst, kes kontrollib põhjalikult perifeerset vereringesüsteemi, närvisüsteemi ning luu- ja lihaskonda.
MUSCLE STRENGTH INVESTIGATIONS are usually required in those countries in which vibrationinduced osteoarthropathy in the upper limbs is recognised as an occupational disease.
LIHASTUGEVUSE UURINGUD luustiku ja liigeste häirete radioloogiliseks diagnoosimiseks õla, küünarnuki, randme ja käelaba röntgenpilti.
The evaluation of muscle force in the hand can be performed by means of a dynamometer to measure grip strength and a pinch gauge to measure pinch strengths.
Käelihaste jõudu hinnatakse haardetugevust mõõtva dünamomeetri ja pigistustugevust mõõtva pigistusmõõturi abil.
RADIOLOGICAL INVESTIGATIONS
RÖNTGENUURINGUD
X-rays of the shoulders, elbows, wrists and hands for a radiological diagnosis of bone and joint disorders
Vahel on vajalikud vere- ja uriinianalüüsid, et eristada vibratsioonikahjustusi muudest vereringe- või närvisüsteemi häiretest.
Blood and urine analyses may be necessary in some case to distinguish vibration injury from other vascular or neurological disorders.
Nendes riikides, kus vibratsioonist tekitatud ülajäsemete osteoartropaatiat peetakse kutseahaiguseks, kasutatakse
ISO 14835-2:2005 Mechanical vibration and shock — Cold provocation tests for the assessment of peripheral vascular function — Part 2: Measurement and evaluation of finger systolic blood pressure
1. osa: Sõrmenaha temperatuuri mõõtmine ja hindamine)
ANNEX G Glossary
G LISA Sõnastik
Partial vibration exposure, A
Osavibratsiooniga kokkupuude A
The contribution of operation i to the daily
Toimingu i osakaal päevases vibratsiooniga
A vibration exposure in m/s².
L I kokkupuutes (m/s²).
The partial vibration exposure relates to the daily exposure from an individual tool or process, i (where a worker is only exposed to vibration form one tool or process then the daily vibration exposure is equal to the partial vibration exposure).
Osavibratsiooniga kokkupuude on seotud ühe tööriista või tööprotsessi tekitatud päevase kokkupuutega i (kui töötaja puutub kokku üksnes ühe tööriista või tööprotsessi tekitatud vibratsiooniga, on ta päevane vibratsiooniga kokkupuude võrdne osavibratsiooniga kokkupuutega).
A programme of health checks on workers to identify early effects of injury resulting from work activities.
Töötajate tervisliku seisundi kontrollimise programm, mille eesmärk on tööst tingitud tervisekahjustuste varajane väljaselgitamine.
Declared vibration emission The vibration value provided by machine manufacturers to indicate the vibration likely to occur on their machines.
Avaldatud vibratsioonitugevus Masina tootjate esitatud vibratsiooniväärtus, mis näitab nende masina tõenäolist vibratsiooni.
The declared vibration emission value should be obtained using a standardised test code, and has to be included in the machine’s instructions.
Avaldatud vibratsioonitugevuse saamiseks tuleb kasutada standarditud testimiseeskirju ning saadud väärtus märkida masina kasutusjuhendisse.
Exposure action value A value for a workers daily vibration exposure of 2.5m/s², above which the risks from vibration exposure must be controlled.
Kokkupuute rakendusväärtus Töötaja päevane vibratsiooniga kokkupuute väärtus 2,5 m/s², millest kõrgema väärtuse puhul tuleb ohjata vibratsiooniga kokkupuutest tulenevaid riske.
Frequency-weighting A correction applied to vibration measurements (often using a filter) to allow for the assumed frequency dependence of the risk of damage to the body.
Sagedus-korrigeerimine Korrigeerimine vibratsiooni mõõtmisel (sageli kasutatakse selleks filtrit), mis muudab hinnatava sageduse sõltuvaks inimkeha kahjustamise riskist.
The W weighting (defined in h
Kohtvibratsiooni puhul kasutatakse W
EN ISO 5349-1:2001) is used for handarm
-korrigeerimist (määratletud
Guide to good practice on Hand- A r vibration.
Heade tavade juhend kohtvibratsiooni kohta – h standardis EN ISO 5349-1:2001).
Exposure time
Kokkupuute piirväärtus.
Daily vibration exposure, A(8) The 8-hour energy equivalent vibration total value for a worker in meters per second squared (m/s²), including all handarm vibration exposures during the day.
Päevane vibratsiooniga kokkupuude A(8) 8 tunnile vastava vibratsioonienergia summaarne väärtus töötaja kohta, väljendatuna meetrites sekundi ruudu kohta (m/s²), sealhulgas kõik kokkupuuted kohtvibratsiooniga päeva jooksul.
ANNEX H Bibliography or k)
H LISA Kasutatud kirjandus
H.1 EU DIRECTIVES ib ra tio ns at W V
H.1 EUROOPA LIIDU DIREKTIIVID mõõtmine ja hindamine.
European Committee for Standardization (1996) Mechanical vibration and shock — Handarm vibration — Method for the measurement and evaluation of the vibration transmissibility of gloves at the palm of the hand EN ISO 10819:1996
2.osa: Praktilised juhised mõõtmiste läbiviimiseks töökohal).EN ISO 5349-2:2001
Directive 2002/44/EC of the European Parliament and of the Council of 25 June 2002 on the minimum health and safety requirements regarding the exposure of workers to the risks arising from physical agents (vibration) (sixteenth individual Directive within the meaning of Article 16(1) of Directive 89/391/EEC)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/44/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (vibratsioon) tulenevate riskidega (kuueteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses).
Directive 89/391/EEC of the European Parliament and of the Council of 12 June 1989 on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health of workers at work
Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta.
European Committee for Standardization (2005) Mechanical vibration — Hand-held and hand-guided machinery — Principles for evaluation of vibration emission EN ISO 20643:2005
Euroopa Parlamendi ja Nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ (uuesti sõnastatud).
European Committee for Standardisation (1995) Handarm vibration — Guidelines for vibration hazards reduction — Part 1: Engineering methods by design of machinery CEN/CR 1030-1:1995
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiv 98/37/EÜ masinaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (kehtetuks tunnistatud direktiiviga 2006/42/EÜ).
European Committee for Standardisation (1995) Handarm vibration — Guidelines for vibration hazards reduction — Part 2: Management measures at the workplace CEN/CR 1030-2:1995
Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiiv 89/686/EMÜ isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mida on muudetud direktiividega 93/68/EMÜ, 93/95/EMÜ ja 96/58/EÜ.
Council Directive 89/656/EEC of 30 November 1989 on the minimum health and safety requirements for the use by workers of personal protective equipment at the workplace (third individual directive within the meaning of Article 16 (1) of Directive 89/391/EEC)
Nõukogu 30. novembri 1989. aasta direktiiv 89/656/EMÜ töötajate isikukaitsevahendite kasutamisega seotud tervisekaitse ja ohutuse miinimumnõuete kohta (kolmas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses).
H.2 STANDARDS
H.2 STANDARDID
International
Euroopa standardid
European Committee for Standardization (2001) Mechanical vibration — Measurement and evaluation of human exposure to handtransmitted vibration — Part 1: General requirements EN ISO 5349-1:2001.
Euroopa Standardikomitee (2001). Mechanical vibration — Measurement and evaluation of human exposure to handtransmitted vibration — Part 1: General requirements (Mehhaaniline vibratsioon.
Griffin,M.J. (1997) Measurement, evaluation, and assessment of occupational exposures to handtransmitted vibration.
Vibrotaktiilse taju künnised närvi väärtalitluse hindamisel.
Occupational and Environmental Medicine, 54, (2), 73-89.
1. osa: Sõrmeotstelt mõõtmise meetodid).
H.3 SCIENTIFIC PUBLICATIONS
H.3 TEADUSLIKUD VÄLJAANDED
Griffin,M.J. (1990, 1996) Handbook of human vibration. Published: Academic Press, London, ISBN: 0-12-303040-4.
Mittesiduvheadetavadejuhenddirektiivi2002/44/EÜ(vibratsioontöökohal)rakendamiseks
H.4 GUIDANCE PUBLICATIONS
H.4 JUHENDMATERJALID
(In German)
INRS, ED 863. (prantsuse ja inglise keeles)
D/1998/1205/70 (In French)
D/1998/1205/70 (prantsuse keeles)
HSE (2002) Handarm vibration in foundries: Furnace and ladle relining operations Foundries Information Sheet FNIS11 Web only version available at www.hse.gov.uk/pubns/founindx.htm www.humanvibration.com General information on human-vibration including links to various human-vibration websites
HSE (1999) Hazards associated with foundry processes: Handarm vibration - assessing the need for action Foundries Information Sheet FNIS10 Ainult veebivariant aadressil: www.hse.gov.uk/pubns/founindx.htm www.humanvibration.com Üldteave inimesi mõjutava vibratsiooni kohta, sealhulgas lingid sama teemat käsitlevatele veebisaitidele.
Guide to good practice on Hand- A r
www.vibration.db.umu.se/HavSok.aspx?lang=en Andmed vibratsioonitugevuse kohta.
I grip and push forces .........................................26
A lööktoimega täiendatud tööriistad ........................16
H m hammer-action .................................................16
M määramatus ........................................22, 25, 42
C handarm vibration syndrome ......16, 37, 42, 45, 49 carpel-tunnel syndrome.........................................27, 45 health records ............................................31, 79 case history ..................................................................45 health risks ................................................37, 85 clinical tests ..................................................................45 health surveillance ..............27, 29, 31, 33, 61, 81 clothing..................................................................13, 28
H masinadirektiiv ...........................................19, 25 haarde- ja tõukejõud .........................................26 mõõtmine ......................................13, 18, 20, 36 haiguslugu ................................................45, 96
Guide to good practice on Hand- A r cold provocation tests ..................................45, 46, 49
Heade tavade juhend kohtvibratsiooni kohta – hooldus ..............................................13, 28, 61
I collective measures .......................................27, 61, 75 impact ...................................................................37, 51
N närvisüsteemi häired .........................................37
TI A R P colour coding...............................................................42 impact wrench .............................................................18 consultation and participation ......24, 33, 61, 74, 81 intermittent tool operation ............................................18 continuous tool operation ...................................18 control strategy ..........................................23, 73
I närvisüsteemi uuringud .......................................45 isikukaitsevahendid .....................................13, 27 nomogramm ..............................................38, 40
D daily vibration exposure ...................22, 31, 44, 47
O järelevalve ja uuesti hindamine......................13, 29 ohjestrateegia ............................................13, 23 osavibratsiooniga kokkupuude ................38, 43, 47
M declared emission value ....................................19
K ostupoliitika ...............................................13, 25 kohtvibratsiooni sündroom ................11, 16, 34, 37 keskmine vibratsioon .........................................36
Machinery Directive..............................19, 25, 68, 75 dominant frequency ..........................................34 magnitude .......................19, 20, 22, 26, 28, 34, 38
P kiirendusmõõturid .............................................36 päevane vibratsiooniga kokkupuude ..............15, 22 kliinilised testid .................................................45 pakitsus ..........................................................27 kokkupuute kestus ...........................13, 18, 22, 43
Dupuytren’s contracture ......................................37 maintenance ....22, 25, 26, 28, 57, 61, 71, 75, 76 duration of exposure ...........15, 18, 22, 37, 64, 63 manufacturer ....13, 16, 18, 26, 68, 69, 76, 89, 94 manufacturer’s emission data .......................22, 68, 71
Purdue pegboard .............................................45 kokkupuute piirväärtus .....................11, 15, 40, 42 kokkupuutepunktide süsteem..........................43, 44
E measurement ....19, 22, 35, 42, 46, 63, 67, 68, 91 equipment selection ............15, 25, 26, 61, 74, 76 measurement of vibration magnitude ..................20, 69 exposure action value .3,20 23, 27, 31, 33, 38, 81 monitoring and reassessment................13, 29, 61, 77 exposure duration .................9, 13, 18, 59, 61, 67 muscle strength investigations ......................................46 exposure limit value ..3, 11, 20, 27, 33, 41, 44, 59 muscular weakness ......................................................37 exposure points system ..........................41, 89, 94 musculoskeletal disorders.....................................37, 98
R kokkupuute rakendusväärtus ....................11, 15, 20 raamdirektiiv ........................................11, 12, 24 kollektiivsed meetmed ........................................27 randmekanali sündroom ...............................37, 45 kompimistundlikkus ............................................45
Framework Directive ....................................24, 60 neurological disorders..........................................37, 47 frequency ....................19, 20, 28, 34, 47, 70, 82 neurological investigations ..........................................45
Raynaud’ sündroom ..........................................37 konsulteerimine ja osalemine .........................24, 33 riietus .................................................13, 27, 28 koolitus ja järelevalve ..................................27, 33 koolitus ja teavitamine .......................................26 riskide ohjamine ...................................13, 25, 61 külmaärrituskatse ........................................45, 46 riskihindamine ............................................29, 31 kvalifitseeritud arst .............................................45 röntgenuuringud ...............................................46
U physical examination ....................................45, 59, 86 uncertainty ................................................22, 71 purchasing policy ..........................25, 51, 57, 61, 74
U sagedus-korrigeerimine ......................................47 üleminekuperioodid.....................................11, 59 sageduskorrigeeritud vibrokiirendus ...............19, 68 uuesti hindamine ........................................13, 29 soe riietus ...........................................13, 27, 28 suurusjärk ............................................17, 22, 29