natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Union already has a strategy for boosting our competitiveness.
Liidul on juba strateegia konkurentsivõime tõstmiseks.
Its implementationmust now be stepped up and priorities set.
Nüüd tuleb alustada sellerakendamist ja kehtestada prioriteedid.
The first of these must be adoption of the pending proposals as soon as possible in order to give a strong boost and positive signal tocompanies and investors.
Kõigepealt tuleks võimalikult kiirestivõtta vastu tehtud ettepanekud, et anda tugev hoog ja positiivne signaal ettevõteteleja investoritele.
It is essential that this ‘competitiveness package’ make headway, both at first and second reading, before the end of the present Parliament next May.
Oluline on, et konkurentsivõimet käsitlevad direktiivid läbiksidnii esimese kui teise lugemise enne praeguse parlamendi volituste lõppu mais.
Services constitute the sector with the greatest potential for the internal market.
) kohta, et lihtsustada piiriülest kaubandust ja seda reguleerivaid õigusakte.
Efficientand competitive services help increase productivity in the other sectors.
Tõhus ja konkurentsivõimeline teenindussektoraitab suurendada tootlikkust teistes sektorites.
As stated by the Irish Presidency, it is absolutely essential to give priority to this proposal and make legislative headway on it.
Nagu mainis eesistuja Iirimaa, onväga tähtis muuta see ettepanek prioriteediks ning võtta see õigusaktina vastu.
Accelerating the ‘competitiveness legislative package’before May 2004
Konkurentsivõime alaste direktiivide vastuvõtmine enne 2004. aasta maid
• Adopt the regulation on the Community patentand reach a political agreement on theinstruments relating to the jurisdictional aspects.
• Tuleb võtta vastu ühenduse patenti käsitlev määrus ning jõuda kokkuleppele selle jurisdiktsioonilisteaspektidega seotud vahendites;
• Reach a political agreement in Council on the recognition of professional qualifications.
• saavutada nõukogus poliitiline kokkulepe kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta;
• Make headway with the financial services action plan: adopt the proposals for directiveson investment services and on transparency.
• minna edasi finantsteenuste tegevuskavaga: võtta vastu investeerimisteenuseid ja läbipaistvustkäsitlevate direktiivide ettepanekud;
• Reach a political agreement in Council on strengthening the enforcement of intellectual propertyrights.
• saavutada nõukogus poliitiline kokkulepe intellektuaalomandi õiguskaitse tagamiseks;
• Immediately initiate a discussion on the proposal for the framework directive on services.
• algatada kohe diskussioon teenuste raamdirektiiviettepaneku teemal.
Finally, it is essential that the Union adopt as quickly as possible a common consolidateddefinition of taxation on company profits covering all company activities.
Lisaks on oluline, et liit võtaks võimalikult kiiresti vastu ettevõtete kõigisttegevusaladest saadava tulu maksustamise ühtse konsolideeritud määratluse.
If no progresswere to be made by the Union as a whole, the possibility of applying the Treaty rules onenhanced cooperation would have to be contemplated.
Kuiedu ei saavutata kogu liidus, tuleks kaaluda võimalust kohaldada asutamislepingueeskirju tihedama koostöö kohta.
Reinforcing industrial competitiveness
Tööstuse konkurentsivõime tõstmine
Along with services, Europe’s industrial competitivenessis of cardinal importancefor our economy.
Teenindussektori kõrval on meie majandusele väga oluline ka konkurentsivõimelinetööstus.
Sterner competition from our competitors across the globe, the transition now under way towards the knowledge economy, plus enlargement of the Unionthrough the accession of new countries, once again raise the question as to what placeindustry occupies in our economy.
Konkurentsi karmistumine kogu maailmas, üleminek teadmistepõhiselemajandusele ning liidu laienemine uute riikide võrra tekitavad taas kord küsimuse,millise koha hõivab meie majanduses tööstus.
In this context the phenomenon of deindustrialisation — highlighted by the European Council last October — might be an increasinglyacute problem.
Selles kontekstis võibdeindustrialiseerumisest, millele juhtis möödunud oktoobris tähelepanu Euroopa Ülemkogu, saada aina tõsisem probleem.
The Commission has addressed this question ( nary findings, however, indicate that there is no evidence that the Union economy is showing signs of global deindustrialisation.
) tegelenud ja jätkab selle analüüsimist. Esimesed tulemused näitavad siiski, et ei ole veel tõendeid liidu majanduse globaalsedeindustrialiseerumise kohta.
Nevertheless, policy-makers need to remainvigilant.
Sellele vaatamata peaksid poliitikud olema valvel.
In this context we should note the loss of competitiveness — and of jobs — in someof our industrial sectors, such as textiles, mining (non-ferrous metals and coal), whilstothers, such as chemicals, office or electrical equipment and telecommunications, areputting up stronger resistance.
Sellega seoses tuleks märkida ära konkurentsivõime ja töökohtade väheneminemõnes meie tööstusharus, näiteks tekstiilitööstuses, kaevanduses (värvilisedmetallid ja kivisüsi). Teised tööstusharud nagu keemiatööstus, kontori- jaelektriseadmed ning telekommunikatsioon peavad aga paremini vastu.
This shows how our economy is developing in new sectors, but also underlines the urgent need for the players in question to actively pursuethe Lisbon strategy and to modernise the structures of European industry, in the new Member States too.
See näitab,kuidas meie majanduses arenevad uued tööstusharud, kuid rõhutab, et kõnealusedosalised peaksid aktiivselt püüdlema Lissaboni strateegia poole ja ajakohastama Euroopa tööstuse struktuuri ning seda ka uutes liikmesriikides.
It is important to boost European productivity and the adaptability ofbusinesses and workers, particularly in sectors in difficulties, and to make up the ground Europe has lost in the spread of information and communication technologies, so as tohone businesses’ competitive edge and boost worker productivity by underpinninginvestment in this area through measures to enhance organisation and training.
Oluline on tõsta Euroopas tootlikkust ning ettevõtete ja töötajate kohanemisvõimet, seda eritineis sektorites, kus on raskusi. Peale selle tuleks tasa teha Euroopa mahajäämusinfo- ja kommunikatsioonitehnoloogia levikus, et suurendada ettevõtetekonkurentsivõimet ning tööjõu tootlikkust, suunates organisatsiooni ja koolitustsoodustavate meetmete abil sellesse valdkonda investeeringuid.
Anticipating what is ahead and remaining adaptable in the face of such developments are alsofactors pinpointed by the European Employment Task Force.
Euroopa tööhõivetöökond rõhutas ka ettenägelikkuse ja kohanemisvõime tähtsust selliste arengutepuhul.
Competitiveness and industrial policy
Konkurentsivõime ja tööstuspoliitika
• Enhance the quality of competitiveness analyses, particularly in the industrial sectors.
• suurendab konkurentsivõime analüüsi kvaliteeti, eriti tööstussektoris.
Everyaction designed to boost industrial competitiveness must be based on prior analysis of theexisting situation, with a view to highlighting problems and responding to clearly identified needs.
Iga meede, mis peakstõstma tööstuse konkurentsivõimet, peab põhinema eelneval olukorra analüüsil, mis käsitlebprobleeme ja üritab vastata selgelt määratletud vajadustele.
This work will involve close liaison with the sectors concerned, including the socialpartners.
See töö hõlmab tihedat koostöödasjaomaste sektoritega ja tööturu osapooltega;
• Develop its new industrial policy approach.
• töötab välja uue tööstuspoliitika.
In this connection, the Commission will deepenthe analysis stemming from the December 2002 communication on ‘Industrial policy in anenlarged Europe’ from this spring and will look at further aspects of deindustrialisation, inconjunction with the October 2003 European Council conclusions.
Seoses sellega süvendab komisjon alates sellest kevadestanalüüsi, mis sai alguse 2002. aasta detsembri teatisest “Tööstuspoliitika laienenud Euroopas”ning käsitleb muid deindustrialiseerumise aspekte koos 2003. aasta oktoobri Euroopa Ülemkogujäreldustega;
• Focus, in 2004, on several key measures with a bearing on industrial competitiveness, viathe entrepreneurship action plan and that for innovation.
• keskendub 2004. aastal ettevõtluse ja innovatsiooni tegevuskavade abil mitmele võtmemeetmele,mis mõjutavad tööstuse konkurentsivõimet;
• Ensure that the guidelines from the mid-term review of the action plan ‘e-Europe 2005 —An information society for everybody’ are followed up and action in this area is steppedup.
• tagab, et täidetakse tegevuskava “E-Euroopa 2005 – infoühiskond igaühe jaoks” vahekokkuvõttesttulenevaid suuniseid ja võetakse selles vallas meetmeid.
Social partners
Sotsiaalpartnerid
• Continue their efforts to reach an agreement on industrial restructuring, founded on thejoint text they submitted in the second half of 2003.
• jätkavad oma pingutusi, et jõuda kokkuleppele tööstuse ümberstruktureerimise tegevuskavaosas 2003. aasta teisel poolel esitatud ühisteksti alusel.
Reinforcing the synergies between competitiveness and the environment
Konkurentsivõime ja keskkonna koostoime tugevdamine
Synergies between enterprise and the environment need to be fully exploited tofoster economic growththat brings broader benefits while minimising environmentaldamage.
Ettevõtete ja keskkonna koostoimet tuleks täielikult kasutada, et kiirendadamajanduskasvu, millega kaasneb laialdasem kasu ja minimaalselt keskkonnakahjustusi.Selleks tuleb tugevdada poliitikat ja õiguslikku raamistikku, mis annab selgeidsignaale kõigile ettevõtjatele.
To this end, it is necessary to strengthen the policy and regulatory frameworkthat gives clear signals to all economic actors, and to include innovative instruments thatmay reconcile certain business sector preoccupations with environmental protection.
Samuti tuleb kaasata uuenduslikud vahendid, misvõivad leevendada ettevõtlussektoris teatavaid keskkonnakaitselisi probleeme.
This framework can also further stimulate the development and marketing of innovations that contribute to an eco-efficient economy, which in the longer term could provide the European economy with a strategic lead and increased productivity.
See raamistik võib täiendavalt stimuleerida arengut ja uuenduste levikut, misannavad panuse ökoloogiliselt tõhusasse majandusse, mis võiks pikemasperspektiivis anda Euroopa majandusele strateegilise suuna ja suurendadatootlikkust.
This is also the main thrust of the Environmental Technology Action Plan, which the Commission has presented to the European Parliament and the Council in order to establish the adequate framework to boost clean technologies.
See on ka keskkonnatehnoloogia tegevuskavaläbiv motiiv. Selle tegevuskavaesitas komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule, et kehtestada sobiv raamistikkeskkonnasäästlike tehnoloogiate edendamiseks.
The Union has become a leading producer and exporter of some key environmental technologies and services suchas photovoltaic, wind energy and water supply and services.
Liidust on saanud mõnedeoluliste keskkonnatehnoloogiate ja -teenuste (fotogalvaanika, tuuleenergia ningveevarustus) juhtiv pakkuja ja eksportija.
Current market developments in the eco-industry sector, as defined by the OECD, provide clear evidence of thesetrends.
Viimase aja turuareng keskkonnasäästlikutööstuse vallas (OECD määratlus) tõendab selgelt selliseid suundumusi.
Both total turnover and employment creation in a sector which presently accountsfor over 2.5 million jobs have constantly been above average over the last decade.
Niikogukäive kui töökohtade loomine tööstusharus, kus praegu on üle 2,5 miljonitöökoha, on viimasel kümnel aastal ulatunud pidevalt üle keskmise.
Reinforcing synergies between competitiveness and the environment
Konkurentsivõime ja keskkonna koostoime tugevdamine
• Put in place an impact analysis tool for proposals for major amendments, in keeping withthe ‘Better lawmaking’ interinstitutional agreement.
• kehtestavad mõju hindamise vahendi oluliste muudatusettepanekute jaoks, pidades silmasinstitutsioonidevahelist kokkulepet “Parem õigusloome”.
This integrated tool should cover theeconomic impact, especially on competitiveness, and the consequences for jobs and theenvironment.
See integreeritud vahend peaks hõlmamamajanduslikku mõju, eriti konkurentsivõimele, ning töökohtade ja keskkonnaga seotud tagajärgi;
• Adopt the proposal on environmental liability before the end of the present Parliament.
• võtavad enne praeguse parlamendi volituste lõppu vastu ettepaneku keskkonnaalase vastutusekohta;
• Adopt and implement the environmental technology action plan.
• võtavad vastu ja rakendavad keskkonnatehnoloogia tegevuskava;
• Adopt, before March 2005, the proposals on HGV-charging (eurovignette), chemical products (REACH), the framework directive on eco-design of energy-using products, and thedirective on energy end-use efficiency and energy services.
• võtavad enne 2005. aasta märtsi vastu ettepanekud raskeveokite maanteemaksu (Eurovignette)ja keemiatoodete (REACH) küsimuses, elektrienergial töötavate toodete ökodisaini raamdirektiivining energia lõpptarbimise tõhususe ja energiateenuste direktiivi.
Focusing on reforms fostering active ageing
Keskendumine aktiivset vananemist toetavatele reformidele
In the medium term, the ageing of the European population places very great pressureon our society, the labour market, our productivity and the viability of our public finances.Against this backdrop, we must foster active ageing of elderly workers through greaterreform of the labour market and by modernising not just retirement schemes but also prevention and healthcare systems to ensure people live longer in good health.
Keskpika perioodi vältel avaldab Euroopa elanikkonna vananemine väga suurtsurvet meie ühiskonnale, tööturule, tootlikkusele ja eelarvele. Selle tagasilöögivältimiseks peame toetama vanemaealiste töötajate aktiivset vananemist, viiesläbi olulised reformid tööturul ning ajakohastades mitte üksnes pensionisüsteemi,vaid ka tervishoiusüsteemi, et inimesed oleksid kauem hea tervise juures.
Promoting active ageing
Aktiivse vananemise edendamine
In order to avoid a rapid decline of the labour supply which will impact negatively oneconomic growth and the sustainability of social protection systems, efforts to promoteactive ageing must be pursued vigorously, particularly in those Member States with lowemployment rates for older workers and a low average exit age.
Kiire, majanduskasvule ja sotsiaalse kaitse süsteemide vastupidavusele negatiivsetmõju avaldava tööjõu pakkumise languse vältimiseks tuleb oluliselt suurendadapingutusi aktiivse vananemise edendamiseks, seda eriti nendes liikmesriikides, kuson väike vanemaealiste töötajate hõive või madal tööturult lahkumise keskmineiga.
Prolonging working livescalls for action on four fronts combined with pension reforms: removing disincentivesfor workers to work longer, discouraging early retirement, stimulating lifelong learningto avoid skills obsolescence, as well as improving working conditions and maintainingthe overall health status of the mature population.
Tööelu pikendamine nõuab lisaks pensionireformidele meetmeid neljas vallas,milleks on töötajate kauem tööturule jäämise takistuste kaotamine, varajasepensionilemineku mittesoodustamine, oskuste hoidmiseks elukestva õppestimuleerimine ning töötingimuste parandamine ja vanemaealise elanikkonnatervisliku seisundi hoidmine.
In line with this analysis, the Commission proposed the following actions.
Kooskõlas selle analüüsiga pani komisjon ettejärgmised meetmed.
Member States together with social partners
Liikmesriigid koostöös tööturu osapooltega
• Should remove financial disincentives for workers to retire later and for employersto hire and keep older workers.
• peaksid kaotama rahalised takistused töötajatele, kes lähevad hiljem pensionile, ningtööandjatele, kes palkavad ja jätavad tööle vanemaealisi töötajaid.
This includes adjusting specific tax-benefits mechanisms,employment and pensions legislation to reduce the provisions discouraging older workersfrom staying longer in employment and to discourage early exits from the labour market.Efforts to discourage early retirement should be pursued in all Member States.
See hõlmab teatavaidmaksusoodustusi, samuti selliste sätete vähendamist töö- ja pensioniseadustes, mis ei soodustavanemate töötajate kauem tööturule jäämist või soodustavad tööturult varajast lahkumist. Kõigisliikmesriikides tuleb teha pingutusi, et ei soodustataks varajast pensionilejäämist;
• Should promote access to training for all and develop lifelong learningstrategies,in particular for older workers, who are under-represented in training.
• peaksid edendama kõikide juurdepääsu koolitusele ning elukestva õppe arengut, eritivanemaealiste töötajate puhul, kes osalevad koolitustel liiga vähe.
• Shouldimprove quality at workto provide an attractive, safe and adaptable work environment throughout working life, including the provision of part-time and career breaks.
• peaksid parandama töötingimusi, et tagada atraktiivne, turvaline ja kohandatav töökeskkondkogu tööea jooksul, võimaldades seejuures osalist tööaega ja ajutist töölt eemalolekut.
The recommendations made by the European Employment Task Force are in line withthese proposals.
Euroopa tööhõive töökonna soovitused on nende ettepanekutega kooskõlas.
Modernising healthcare systems
Tervishoiusüsteemi ajakohastamine
Despite the diversity of their healthcare systems or schemes, all Member States are facing the challenges of demographic ageing and constant pressure on budgets, which hasled many of them to embark on major reforms.
Vaatamata tervishoiusüsteemide erinevustele on kõik liikmesriigid silmitsirahvastiku vananemise probleemiga ning jätkuva survega eelarvele, mis on paljudesriikides olnud põhjuseks suurtele reformidele.
In the wake of the Commission communication on streamlining open coordination inthe field of social protection — whose approach was endorsed by the Council — and inorder to support such efforts, promote the exchange of good practice and improve theperformance of health schemes in terms of quality, access and financial viability, the Unionshould make use of more structured and formal coordination.
Lähtudes sotsiaalkaitse probleemide avatud kooskõlastamist käsitlevast komisjoniteatisest (selle lähenemise kehtestas nõukogu) ja selliste pingutuste toetamiseksheade tavade vahetuse edendamiseks ning tervishoiusüsteemi kvaliteedi,ligipääsetavuse ja rahalise teostatavuse parandamiseks peaks liit kasutamastruktuursemat ja ametlikumat kooskõlastust.
Dovetailing with the existing processes in the fields of social inclusion and retirement, this will contribute to a broaderbased process of reflection in the health sphere, including public health, with a view tothe Lisbon strategy mid-term review.
Praeguste protsessidekokkusobitamine sotsiaalse hõlvamise ja pensionilejäämise vallas kajastublaialdaselt tervishoiusfääris, sealhulgas rahvatervises, pidades silmas Lissabonistrateegia vahekokkuvõtet.
What is more, the role of information and communication technologies in healthcare system reforms and in improving care, plus the potential efficiency gains linked to thedevelopment of ‘e-health’, should be further explored, especially in connection with thee-Europe 2005 action plan.
Lisaks tuleks edasi uurida info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate rollitervishoiusüsteemi reformides ning e-tervishoiu arendamisega kaasnevaidtõhustamisvõimalusi, eriti seoses e-Euroopa 2005 tegevuskavaga.
Modernising healthcare
Tervishoiu ajakohastamine
• Extend the open method of coordination in the social protection field to modernisation of healthcare schemes.
• laiendab sotsiaalkaitse vallas kasutatavat avatud kooskõlastusmeetodit tervishoiusüsteemiajakohastamiseks.
• Adopt, before the Spring European Council, the pending proposals on coordination ofsocial security systems, especially alignment of rights, to enable the European Health Insurance Card to be used as from this coming 1 June.
• võtabenne kevadel toimuvat Euroopa Ülemkogu vastu menetluses olevad ettepanekudsotsiaalkindlustussüsteemide ja eelkõige õiguste ühtlustamise kohta, et alates käesolevaaasta 1. juunist saaks kasutada Euroopa haigekassakaarti.
• Examine the possibilities for integrating public health into the Lisbon strategy by 2005, asa contribution to growth and sustainable development.
• uurib rahvatervise 2005. aastaks Lissaboni strateegiasse integreerimise võimalusi, et aidatakaasa kasvule ja säästvale arengule;
• Present a communication on patient mobility and development of healthcare in the Union.
• esitab teatise patsientide liikumise ja tervishoiu arengu kohta liidus;
• Present in 2004 a communication on modernisation of healthcare and care for the elderly.
• esitab 2004. aastal teatise tervishoiu ajakohastamise ja vanurite hooldamise kohta.
The Union’s institutional framework will be radically altered by the time the 2005 Spring European Council comes around, especially due to the institutional renewal process andthe adoption of a constitution for the Union.
Ühenduse institutsionaalset raamistikku muudetakse oluliselt selleks ajaks, kui Euroopa Ülemkogu kohtub 2005. aasta kevadel, eriti tänu institutsioonideuuendamisprotsessile ja liidu põhiseaduse vastuvõtmisele.
Key dates in 2004–05
Olulised kuupäevad 2004/2005
• February 2004: presentation by the Commission of the communication on the post2006 financial perspective.
• Veebruar 2004: komisjon esitab teatise 2006. aastale järgneva finantsperspektiivi kohta.
First general discussion under the Irish Presidency.
Esimeneüldarutelu Iirimaa eesistumisel.
• 26 March 2004: Spring European Council.
• 26. märts 2004: kevadine Euroopa Ülemkogu.
• 1 May 2004: enlargement of the Union, taking in 10 new Member States.
• 1. mai 2004: liidu laienemine, kümne uue liikmesriigi lisandumine.
• 10–13 June 2004: European Parliament elections.
• 10.–13. juuni 2004: Euroopa Parlamendi valimised.
• June–July 2004: adoption by the Commission of legislative proposals on the financial perspective.
• Juuni–juuli 2004: komisjon võtab vastu finantsperspektiivi käsitleva õigusakti ettepaneku.
• 1 November 2004: the new Commission takes office.
• 1. november 2004: ametisse astub uus komisjon.
• End 2004: review of sustainable development strategy.
• 2004. aasta lõpp: säästva arengu strateegia ülevaatamine.
• March 2005: Spring European Council, marking the mid-term of the Lisbon strategy.
• Märts 2005: kevadine Euroopa Ülemkogu, Lissaboni strateegia tähtaja keskpaik.
Therefore, 2005 will constitute the half-way stage in implementing the Lisbon strategy.It will also be the first year in which that programme is applied to the enlarged Union,and a new Commission and a new European Parliament will be in place.
Seega ollakse 2005. aastal poolel teel Lissaboni strateegia rakendamiseni. See onka esimene aasta, mil seda programmi kohaldatakse laienenud liidus ning ametison uus komisjon ja uus Euroopa Parlament.
This report is,accordingly, the final report of the current Commission, which has developed and maintained the Lisbon strategy since 2000.
Käesolev aruanne on seega viimanearuanne praeguselt komisjonilt, mis on arendanud ja järginud Lissaboni strateegiatalates 2000. aastast.
This mid-term point should be an occasion for reviewing the Lisbon strategy in order togive it fresh vigour for its second implementation phase.
See vahepeatus peaks andma põhjust Lissaboni strateegia ülevaatamiseks, et andasellele uut hoogu teiseks rakendamisetapiks.
It should also provide an opportunity to discuss the need to match the goals and the tools for attaining them and the players involved at various levels.
See peaks andma ka võimalusearutada vajadust sobitada eesmärke ja nende saavutamise vahendeid ning erietappidel kaasatud osapooli.
The next European Council should already start thingsrolling by defining the framework and general direction so as to allow in-depthpreparation by March 2005.
Järgmine Euroopa Ülemkogu peaks asja käimapanema, määratledes raamistiku ja üldsuunised, võimaldamaks põhjalikkuvalmistumist 2005. aasta märtsiks.