natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The prospects for Europe's environment are mixed but there are opportunities to make the environment more resilient to future risks and changes.
Euroopa keskkonna tulevikuväljavaated on ebaselged, kuid on olemas eeldusi muuta keskkond vastupidavamaks edasistele riskidele ja muutustele.
These include unparalleled environmental information resources and technologies, ready-to-deploy resource accounting methods and a renewed commitment to the established principles of precaution and prevention, rectifying damage at source and polluter pays.
Näiteks keskkonna teabevõrgud ja tehnoloogia, kasutusvalmis ressursiarvestusmeetodid, ettevaatusabinõude ja ennetusmeetmete ajakohastamine, kahju likvideerimine kohapeal ja saastaja-maksab põhimõte.
These overarching findings are supported by the following 10 key messages:
Ülaltoodud järeldusi toetab 10 põhisõnumit: keskkonnapoliitika prioriteedid
Continuing depletion of Europe's stocks of natural capital and flows of ecosystem services will ultimately undermine Europe's economy and erode social cohesion.
Euroopa looduskapitali varu ja ökosüsteemi teenusvoogude jätkuv ammendumine õõnestab Euroopa majandust ja murendab sotsiaalset sidusust.
Most of the negative changes are driven by growing use of natural resources to satisfy production and consumption patterns.
Enamiku negatiivsetest muutustest on põhjustanud loodusvarade kasvav kasutus, et rahuldada meie tootmis- ja tarbimisvajadusi.
The result is a significant environmental footprint in Europe and elsewhere.
Selle tulemus on märkimisväärselt suur ökoloogiline jalajälg Euroopas ja ka muudes piirkondades.
Climate change — The EU has reduced its greenhouse gas emission and is on track to meet its Kyoto Protocol commitments.
Kliimamuutus – Euroopa Liit on oma kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähendanud ja suudab täita Kyoto protokolliga võetud kohustused.
However, global and European cuts in greenhouse gas emissions are far from sufficient to keep average world temperature increases below 2 °C. Greater efforts are needed to mitigate the effects of climate change and put in place adaptation measures to increase Europe's resilience.
Sellegipoolest on kasvuhoonegaaside heitkoguste kärped nii globaalselt kui ka Euroopas ebapiisavad, et hoida maailma keskmise temperatuuri tõus alla 2°C. Kliimamuutuse mõjude leevendamiseks on vaja suuremaid
Nature and biodiversity — Europe has established an extensive network of protected areas and programmes to reverse the loss of endangered species.
Looduskapitali ja ökosüsteemi teenuste heaperemehelik majandamine on mõjus integreeritud kontseptsioon eri sektorite keskkonnasurvega tegelemiseks.
However, widespread alteration of landscapes, degradation of ecosystems and loss of natural capital mean that the EU will not meet its target of halting biodiversity loss by 2010.
Ruumiline planeerimine, ressursiarvestus ja poliitikavaldkondade vaheline sidusus aitavad hoida tasakaalu looduskapitali ja jätkuva majandushuvi vahel.
To improve the situation we must prioritise biodiversity and ecosystems in policymaking at all scales, particularly addressing agriculture, fisheries, regional development, cohesion and spatial planning.
Selline enam integreeritud lähenemine looks raamistiku, mis annaks edusammude mõõtmisele laiema tähenduse ja toetaks poliitika sidusanalüüsi hõlmates mitmeid erinevaid eesmärke.
Natural resources and waste — Environmental regulation and eco-innovation have increased resource efficiency through a relative decoupling of resource use, emissions and waste generation from economic growth in some areas.
Loodus ja elurikkus. Euroopas on loodud lai kaitsealade ja programmide võrgustik, et pöörata tagasi ohustatud liikide kadumist.
However, absolute decoupling remains a challenge, especially for households.
Laialdased maastike muutused, ökosüsteemide seisundi halvenemine ja loodusressursi vähenemine viitavad sellele, et EL ei suuda täita eesmärki peatada elurikkuse vähenemine 2010. aastaks.
This indicates scope not only to improve production processes further, but also to alter consumption patterns to reduce environmental pressures.
Olukorra parandamiseks peame looduse mitmekesisuse ja ökosüsteemid seadma esikohale kõigil poliitikatasanditel, eriti mis puudutab põllumajandust, kalandust, regionaalset arengut, ühtekuuluvust ja ruumilist planeerimist.
Environment, health and quality of life — Water and air pollution have declined but not enough to achieve good ecological quality in all water bodies or to ensure good air quality in all urban areas.
See aitaks vähendada Euroopa sõltuvust globaalsetest ressurssidest ja edendada innovatiivsust. Maksustamine, mis võtaks arvesse ressursikasutuse kõiki mõjusid, muudaks ettevõtete ja tarbijate käitumist säästlikumaks.
Widespread exposure to multiple pollutants and chemicals and concerns about long-term damage to human health together imply the need for more large-scale pollution prevention programmes and the use of precautionary approaches.
Loodusvarad ja jäätmed. Keskkondlikud õigusaktid ja ökoinnovatsioon on suurendanud ressursitõhusust ja saavutanud mõnes piirkonnas ressursikasutuse, heitkoguste ja jäätmetekke sõltumatuse majanduskasvust.
Links between the state of Europe's environment and various global megatrends imply increasing systemic risks.
Keskkonnapoliitika rakendamine ja keskkonnajuhtimise tugevdamine toob kasu.
Many key drivers of change are highly interdependent and likely to unfold over decades rather than years.
Keskkond, tervis ja elukvaliteet.
These interdependencies and trends, many of them outside Europe's direct influence, will have significant consequences and potential risks for the resilience and sustainable development of Europe's economy and society.
Veereostus ja õhusaaste on küll vähenenud, kuid mitte piisavalt, et saavutada kõikide veekogude hea ökoloogiline kvaliteet või tagada linnade hea õhukvaliteet.
Better knowledge of the linkages and associated uncertainties will be essential.
Lähikokkupuude paljude saasteainetega ja kemikaalidega ning mure nende pikaajalisest kahjust inimeste tervisele toovad kaasa vajaduse laiaulatuslikemate saasteennetuse programmide ja ettevaatusabinõude järele.
The notion of dedicated management of natural capital and ecosystem services is a compelling integrating concept for dealing with environmental pressures from multiple sectors.
Selle juures on oluline suhtumise muutumine. Seaduseloojad, ettevõtjad ja elanikud võiksid teha enam koostööd looduskapitali ja ökosüsteemiteenuste majandamisel, luues uusi ja innovatiivseid viise ressursside efektiivseks kasutamiseks ning kujundades õiglaseid rahandusreforme.
Spatial planning, resource accounting and coherence among sectoral
Oluline on paremini tunda neid seoseid ja nendega seotud määramatust.
The state of the environment in Europe
Euroopa keskkonnaseisund
Europe relies heavily on natural capital and ecosystems at home and abroad
Euroopa toetub olulisel määral nii kodu- kui ka välsimaisele looduskapitalile ja ökosüsteemidele
The Europe addressed in this report is home to around 600 million
Euroopa, millest räägib siinne aruanne, on koduks ligi 600 miljonile inimesele ja katab ligikaudu 5 850 000 km2 maakera pindalast.
4 million km2 and close to 500 million people.
4 miljonit km2 ja ligi 500 miljonit inimest.
With an average of 100 people per km2, Europe is one of the most densely populated regions of the world; some 75 % of the total population lives in urban
Euroopa on üks kõige tihedamini asustatud piirkondi maailmas, kus ühel ruutkilomeetril elab keskmiselt 100 elanikku ning umbes 75% kogu elanikkonnast elab linnapiirkondades (1
Europeans depend heavily on the stocks of natural capital and flows of ecosystem services that lie within and beyond Europe's borders.
Eurooplased sõltuvad suuresti nii Euroopa kui ka muu maailma loodusvaradest ja ökosüsteemi teenustest.
Two fundamental questions arise from this dependency.
See omakorda tekitab kaks põhimõttelist küsimust.
Are the stocks and flows today being used sustainably to supply essential benefits, such as food, water, energy, materials, as well as climate and flood regulation?
Kas varasid ja ökosüsteemi teenuseid kasutatakse praegu küllalt säästvalt, et toit, vesi, energia ja tooraine oleksid tagatud ning kliima ja üleujutused püsiksid kontrolli all?
Are today's environmental resources, i.e. air, water, soil, forests, biodiversity, secure enough to be able to sustain people and economies in good health in the future?
Kas tänapäeva keskkonnaressursid, st õhk, vesi, pinnas, metsad ja elurikkus, on piisavalt ohutud, et inimeste tervis ja majandus oleks tulevikus hea?
Access to reliable up-to-date information about the environment provides a basis for action
Juurdepääs usaldusväärsele ajakohasele keskkonnateabele on tegutsemise alus
To answer such questions, citizens and policymakers require accessible, relevant, credible, and legitimate information.
Et sellistele küsimustele vastata, vajavad kodanikud ja poliitikud arusaadavat, asjakohast, usaldusväärset ja õiguspärast teavet.
According to various polls, people concerned about the state of the environment see that providing more information on environmental trends and pressures is one of the most effective ways of tackling environmental problems, along with fines and strong enforcement (3).
Uuringute tulemused näitavad, et keskkonna seisundi pärast muretsevad inimesed leiavad, et trahvide ja õigusaktide jõulise rakendamise kõrval on info keskkonnasuundumuste ja -surve kohta kõige efektiivsem vahend keskkonnaprobleemide lahendamisel (3).
The aim of the European Environment Agency (EEA) is to provide such timely, targeted, relevant and reliable information on the environment to support sustainable development and help achieve significant and measurable improvements in Europe's environment (4).
Euroopa Keskkonnaagentuuri (EEA) eesmärk on pakkuda õigeaegset, eesmärgistatud, asjakohast ja usaldusväärset keskkonnainfot, mis toetab säästvat arengut ning aitab märgatavalt parandada Euroopa keskkonna seisundit (4). Peale selle on Euroopa Keskkonnaagentuur kohustatud avaldama regulaarseid ülevaateid
A further requirement is that the EEA publishes
Euroopa Keskkond: seisund ja väljavaade 2010
Structure of The European environment — State and
Euroopa keskkond: seisund ja väljavaade 2010
Understanding climate change
Riikide analüüsid
National and regional stories
SOER 2010— Kokkuvõte — kliimamuutuse leevendamine riikide ja piirkondade valitud teemad
Common environmental themes
Ühised keskkonnateemad kliimamuutusega kohanemine
Nature protection and biodiversity
Aruanne täiendab kõiki riiklikke keskkonnaülevaateid üle kliimamuutuse elurikkus leevendamine maakasutus maakasutus
Waste
Euroopa (B).
Marine and coastal environment
mullastik looduskaitse ja elurikkus jäätmed mere- ja rannikualade keskkond magevesi
Material resources and waste
(32) ja EEA magevee kvaliteet suundumused koostööriigis (6) keskkondlikud õhusaaste suundumused
Water resources: quantity and flows
Kuigi materjalikasutus ja jäätmeteke on endiselt tõusuteel, jääb see alla majanduskasvule.
Technological megatrends
poliitilised linnakeskkond suundumused
Environmental megatrends
Euroopa Keskkonnaagentuur.
Which countries and regions does this report address?
Milliseid riike ja piirkondi see aruanne hõlmab?
Sub-group EU-15
Alampiirkonnad EL-27
EEA member countries (EEA-32)
EEA liikmesriigid (EEA-32)
Austria, Belgium, Denmark, Finland, France, Germany, Greece, Ireland, Italy, Luxembourg, the Netherlands, Portugal, Spain, Sweden, the United Kingdom
Austria, Belgia, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreka, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Holland, Portugal, Hispaania, Rootsi, Suurbritannia
Bulgaria, Cyprus, Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Romania, Slovakia, Slovenia
Bulgaaria, Küpros, Tšehhi, Eesti, Ungari, Läti, Leedu, Malta, Poola, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia
European Free Trade Association (EFTA) countries
See puudutab näiteks müra, kemikaale ja ohtlikke aineid ning looduslikke ja tehnoloogilisi ohte.
Croatia, the former Yugoslav Republic of Macedonia
Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigid
EU potential candidate countries
ELi potentsiaalsed kandidaatriigid
EEA-38 = EEA member countries (EEA-32) + EEA cooperating countries (Western Balkans).
EEA-38 = EEA liikmesriigid (32) ja EEAga koostöriigid (Läne-Balkan).
For practical reasons, the groups used are based on established political groupings (as of 2010) rather than environmental consideration only.
Üldine pilt keskkondlike eesmärkide täitmisest kinnitab eelmiste Euroopa keskkonnaseisundi aruannete järeldusi märkimisväärsetest edusammudest paljudes valdkondades, kus mitmed probleemid ootavad siiski endiselt lahendust.
The European environment _BAR_ State and outlook 2010
Praktilistel põhjustel on rühmad moodustatud pigem poliitilistele (2010) kui pelgalt keskkonnapõhimõtetele tuginedes.
Several key environmental issues are not shown in this summary table, either because they lack explicit targets or because it is too early to measure progress against more recently agreed targets.
Seega esineb grupi sees erinevusi riikide keskkondlike kohustuste täitmises ja ka olulisi kattuvusi gruppide vahel.
They are, however, considered in subsequent chapters of this report and the results from their analyses have contributed to the conclusions of this report.
Võimaluse korral on aruandes sellele viidatud.
Links between environmental pressures point to environmental systemic risks
Keskkonnakoormuste vahelised seosed osutavad süsteemsetele keskkonnariskidele
This report describes the state of and trends in the environment in Europe as well as prospects for the future along a central thread of four environmental issues: climate change; nature and biodiversity; natural resources and waste; and environment, health and quality of life.
Siinne aruanne kirjeldab Euroopa keskkonna seisundit ning suundumusi ja tulevikuväljavaateid nelja keskse keskkonnateema kaudu: kliimamuutus; loodus ja elurikkus; loodusvarad ja jäätmed; keskkond, tervis ja elukvaliteet.
These four issues have been chosen as entry points as they are the priorities of current European strategic policies in the
Need neli teemat on ELi keskkonnaalase tegevuskava (6.
EU 6th Environment Action Programme (J) (12) and the EU Strategy for Sustainable Development (13), and thereby help to create a direct link with the European policy framework.
EAP) (J) (12) ja ELi säästva arengu strateegia (13) prioriteedid ning aitavad seega luua otsese seose
Rather, the challenges are increasingly broad-ranging and complex, part of a web
Euroopa Keskkond: seisund ja väljavaade 2010
Indicative summary table of progress towards meeting environmental targets or objectives, and highlights of
Koondtabel keskkonda puudutavate eesmärkide täitmisest ning vastavatest suundumustest viimase
C related trends over the past 10 years (
) kümne aasta jooksul (
Environmental issue
Keskkonnateema
Global mean temperature change
) è üleilmne keskmise temperatuuri muutus
Greenhouse gas emissions þ ( î
E) þ ( î þ î kasvuhoonegaaside heitkogused
To reduce primary energy use; by 20 % by 2020 vs.
NMVOC, SOosakesed)
b business-as-usual (
Vähendada primaarenergia kasutust 20% võrra aastaks 2020 vs tavapärane areng (b)
E )
E) taastuvad energiaallikad
To increase energy consumption from renewables; by 20 % by 2020 (b)
Saavutada õhu kvaliteet, mis ei põhjusta negatiivset mõju tervisele (m)
Nature and biodiversity ý è
Loodus ja elurikkus ý è
Not to exceed critical loads of eutrophying
Legend surve ökosüsteemidele (õhusaaste, nt eutrofeerumine)
Pressure on ecosystems (from air pollution, e.g. eutrophication) c) substances (
Mitte ületada kriitilisi eutrofeerumist põhjustavate ainete saastekoormusi (c)
) è
) è è stabiilne
To achieve favourable conservation status, set up Natura 2000 network (d)
Saavutada soodne kaitsestaatus, moodustada î langustrendì kasvutrend
Conservation status(safeguard EU's most important habitats and species) ý (terrestrial)
(î) langustrend(ì) kasvutrend kaitsestaatus (ELi kõige olulisemate elupaikade ja liikide kaitse) d )
To halt the loss of biodiversity ( e) ( f ) ý (marine)
) ýþ EL ei suuda eesmärki täitaýþ (mõned riigid võivad ýþ eesmärgi täita)
Biodiversity (terrestrial and marine species and habitats)
(î) þ EL suudab täita võetud þ eesmärgi (mõned riigid þ ei pruugi eesmärki þ täita) elurikkus (maismaa- ja merekeskkonna liigid ja elupaigad)
To prevent further soil degradation and preserve
Märkus: mulla seisundi halvenemine(mullaerosioon)
Soil degradation(soil erosion) g ) its functions (
Vältida mulla seisundi jätkuvat vähenemist ja säilitada selle funktsioonid (g)
To decouple resource use from economic growth (
Euroopa Keskkonnaagentuur (
Decoupling(resource use from economic growth)
Ressursikasutuse ja majanduskasvu vahelise h seose lahutamine (
Waste generation
H jäätmeteke
To substantially reduce ý (
Vähendada jäätmeteket ý (
(ì) h waste generation (
(ì) h oluliselt (
Waste management (recycling)
) þ ì jäätmekäitlus (ringlussevõtt)
Several recycling targets for different specific waste streams
Mitmed ringlussevõttu puudutavad eesmärgid erinevatele konkreetsetele jäätmevoogudele
Water stress (water exploitation) i ) water bodies (
) è i ) kvantitatiivne seisund ( veenõudlus on suurem kui olemasolev veevaru (vee kasutamine)
Page 25
Kokkuvõte
The he state of t state of the environment in Europe he environment in Europe
Euroopa keskkonnaseisund
Evolution of environmental issues and challenges
Keskkonnateemade ja eesmärkide areng
Environment and health
Loodusvarad Keskkond ja ja jäätmedtervis
Natural resources and waste
Kaitsta konkreetseid liike ja elupaiku.
1970s/1980s(until today)
1970. ja 1980. aastad (kuni praeguseni)
Protect selected species and habitats.
Analüüsid osutavad asjaolule, et keskkonnaprobleemide mõistmine ja tajumine on muutumas: enam ei saa neid vaadelda sõltumatu, lihtsa ja konkreetsena.
Reduce emissions of specific pollutants into air, water, soil;improve wastewater
See ei eelda, et eelmisel sajandil kerkinud keskkonnaprobleemid, nagu kasvuhoonegaaside heitkogused ja elurikkuse vähenemine, ei oleks enam tähtsad.
Improve waste treatment to control hazardous substances in waste;
Vähendada konkreetsete saasteainete heitkoguseid õhku, vette, pinnasesse;parandada reovee puhastust.
Increasingdegreeofcomplexity reduce impact treatment.from waste disposal;reduce impacts from landfills and spills.
Ohjata ohtlikke aineid jäätmetöötluses; vähendada jäätmete kõrvaldamisest tulenevat mõju; vähendada prügilate ja lekete mõju.
1990s (until today)
1990. aastad (kuni praeguseni) keerukusekasv
Recycle waste; reduce waste generation through prevention approach.
Jäätmete taaskasutamine; jäätmetekke vähendamine ennetustöö.
Reduce greenhouse gas emissions from industry, transport and agriculture;increase share of renewable energy.
Vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid tööstusest, transpordist ja põllumajandusest; taastuvate energiaallikate osakaalu suurendamine.
Establish ecological networks; manage invasive species; reduce pressure from agriculture, forestry, fisheries and transport.
Luua ökoloogilised võrgustikud; hallata võõrliike; vähendada põllumajandusest, metsandusest, kalandusest ja transpordi st lähtuvat survet.
Reduce emissions of pollutants from common sources (such as transportrelated noise and air pollution) into air, water, soil; improve regulation of chemical substances.
Vähendada saasteainete heitkoguseid (nt transpordist tulenev müra ja õhusaaste) õhku, vette, pinnasesse; keemilisi aineid puudutavate normatiivaktide täiustamine.
2000s (until today)
2000. aastad (kuni preguseni)
Reduce people's combined exposure to harmful pollutants and other stressors; better link human and ecosystem health.
Vähendada inimeste kombineeritud kokkupuudet kahjulike saasteainete ja muude stressoritega; siduda paremini inimeste ja ökosüsteemi tervis.
Establish economy-wide approaches, provide behavioural incentives and balance drivers of consumption;share global burdens of mitigation and adaptation.
Majandust hõlmavate lähenemisviiside, käitumist ja tarbimist muutvate stiimulite loomine; probleemi leevendamine ja sellega kohanemine.
Improve efficiency of resource use (such as materials, food, energy, water) and consumption in the face of increasing demand, reduced resources and competition; cleaner production.
Loodusvarade kasutamise tõhustamine (nt materjalid, toore, toit, energia, vesi) ja tarbimise tõhustamine arvestades kasvavat nõudlust, vähenevaid ressursse ja konkurentsi; puhtam tootmine.
Integrate ecosystem services linked to climate change, resource use and health; account for use of natural capital (i.e. water, land, biodiversity, soil) in decisions on sectoral management.
Integreerida kliimamuutusega, loodusvarade kasutamisega ja tervisega seotud ökosüsteemiteenused; arvestada looduskapitaliga (nt vesi, maa, elurikkus, pinnas) otsuste tegemisel eri valdkondades.
The report does not present any warnings of imminent environmental collapse.
Aruanne ei hoiata peatse keskkonnakrahhi eest.
However, it does note that some local and global thresholds are being crossed, and that negative environmental trends could lead to dramatic and irreversible damage to some of the ecosystems and services that we take for granted.
Siiski peab märkima, et mõned kohalikud ja üleilmsed piirmäärad on ületatud ning negatiivsed suundumused võivad kaasa tuua dramaatilisi ja pöördumatuid kahjustusi ökosüsteemile ja ökosüsteemi teenustele, mida me peame enesestmõistetavaks.
In other words, the current insufficient rate of progress observed over the past few decades in addressing environmental issues may severely undermine our ability to deal with potential future negative impacts.
Teisisõnu, viimaste aastakümnete vähene edu keskkonda puudutavate eesmärkide täitmisel võib tõsiselt kahjustada meie võimet tulla toime võimalike tulevaste negatiivsete tagajärgedega.
Looking at the state of the environment and future challenges from different perspectives
Pilk keskkonna seisundile ja tulevastele ülesannetele teisest vaatenurgast
Subsequent chapters assess, in more detail, key trends in the four environmental priority issues already mentioned.
Järgnevad peatükid hindavad üksikasjalikumalt nelja prioriteetse keskkonnateema peamisi arengujooni.
Chapters 2 to 5 provide an assessment of the state of, trends in and prospects for each of these issues.
Peatükid 2–5 analüüsivad kõigi nelja teema seisundit, suundumusi ja tulevikuväljavaateid.
Chapter 6 reflects on the many direct and indirect connections across issues from the perspectives of natural capital and ecosystem services, focusing on land, soil and water resources.
6. peatükk arutleb mitmete otseste ja kaudsete seoste üle loodusliku kapitali ja ökosüsteemiteenuste vaatenurgast, keskendudes maale, mullastikule ja veevarule.
Chapter 7 uses another lens by looking out to the rest of the world in terms of key socioeconomic and environmental megatrends that can be expected to affect Europe's environment.
7. peatükk läheneb teisest vaatenurgast ning vaatab ülejäänud maailmale peamiste sotsiaalmajanduslike ja keskkondlike arengusuundade kaudu, mis võivad mõjutada Euroopa keskkonda.
The final chapter, Chapter 8, reflects on the findings of the previous chapters and their implications for future environmental priorities.
Viimane, 8. peatükk teeb kokkuvõtte eelmiste peatükkide leidudest ning nende mõjust keskkonda puudutavate eesmärkide täitmisele.
It does this through an additional series of lenses; the lens of managing natural capital and ecosystem services, the lens of a green economy, the lens of strengthened integrated policies and the lens of state-of-the-art information systems, and concludes that:
Kokkuvõte on koostatud täiesti uut lähenemist kasutades – fookuses on looduskapital ja ökosüsteemiteenuste haldamine, keskkonnahoidlik majandus, tugevdatud integreeritud poliitikavaldkonnad ja nüüdisaegsed infosüsteemid. Järeldatakse, et
• better implementation and further strengthening of environmental protection provide multiple benefits;
• keskkonnakaitse meetmete parem rakendamine ja edasine tugevdamine pakub mitmesuguseid hüvesid;
Climate change could lead to catastrophic impacts if unchecked
Kliimamuutus võib viia katastroofiliste tagajärgedeni