natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The strategy’s two general aims cover public health (prevention of drug use, harm reduction and treatment) and security (enforcement oflaws prohibiting drug production andtrafficking).
Strateegia kaks üldist eesmärkionrahvatervis(narkootikumidekasutamiseennetamine, uimastisõltuvusest tingitud kahjude vähendamine ja sõltuvuse ravi) ja julgeolek (narkootikumide tootmist ja narkokaubandust keelustavate õigusaktidejõustamine).Tervise-jatarbijakaitsepeadirektoraadil on Euroopa Liidu uimastipoliitika vallas väike roll.
DG SANCOis a minor player in drugs policy at EU level. Policy development is led by DG JLS, and the bulk of projectfunding goes to research projects managed by DG RTD and DG TREN.
Poliitika väljatöö-tamistjuhibõigus-,vabadus-jaturvalisusküsinustepeadirektoraat ningsuurem osa projektidele ettenähtudrahastsuunatakseteadus-uuringutepeadirektoraadijaenergeetikajatranspordipeadirekto-raadi juhitud teadusprojektidele.
A Drugs Prevention and Information Programme has been set upfor 2007–13 andis managed by DG JLS(budget21 millioneuro).Thishassimilarobjectivesandtarget participantstothe PHP.
Perioodiks 2007–2013 on käivitatud uimastiennetuse ja teavitustegevuse programm, mida haldab õigus-, vabadus-eja turvalisusküsinuste peadirektoraat(eelarve 21 miljonit eurot).
The European Monitoring Centre for Drugs and Drugs Addiction (EMCDDA) provides the EU and its Member States withacommoninformation framework on drugs.
Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus haldab ELi ja liikmesriikide ühist narkoteemalistteabevõrgustikku.
The EMCDDA collects information on all aspects of drug use based on a network of national monitoring centres. It has alsoset up a database of best practicesin drug prevention.
Keskuskogub teavet narkootikumide kasutamise kõikide aspektide kohta, toetudes riiklikejärelevalvekeskustevõrgustikule.Kaonkeskusrajanudnar-koennetustöö parimatetavade andmebaasi.
They could be carried out more cost/time-efficiently by the EMCDDA.
Neidtegevusivõikskeskusiseaja-jakulusäästlikumaltläbi viia.
In view of the existence of the EMCDDA and the dedicated Drugs Prevention and Information Programme, the value of including drugs projects in the EU’s health programmes should be reconsidered.
Arvestades sellega, et on olemas Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus ning uimastiennetuse ja teavitustegevuse programm,tuleksuuestikaaluda,kasuimastialasteprojektidelisa-mine ELiterviseprogrammidesse on otstarbekas.
Alcohol is more difficult to tackle as a health topic than other addiction-relatedhealthdeterminants,becauseitissociallyacceptableand does not pose a health risk as such if consumed moderately.
Alkoholiprobleemi lahendamine on keerulisem kui muud sõltuvusega seotud tervist määravad tegurid, sest alkohol on sotsiaalselt aktsepteeritud ning ei kujuta endast mõõduka tarbimise korral terviseohtu.
However, harmful alcohol consumption is estimated to be responsible for about 10 % ofthetotal disease burden, as well ascreating or aggravating othersocialoreconomicproblemssuchasaccidentsandviolence.
Siiski peetakse kahjulikku alkoholitarbimist kogu haiguskoormusest ligikaudu10protsendijuhtudepõhjuseksningsamuti muudesot-siaalsete või majanduslike probleemide (nagu õnnetused ja vägivald) tekitajaks või süvendajaks.
The most(cost-)effectivealcoholcontrolpoliciesarelegalrestric-tions, which come under the remit of Member States (higher purchase tax,reducedavailabilityand measurestocombat drink-drivingand underage drinking).
Kõige (majanduslikult) tõhusam alkoholi-tarbimisepiiramisepoliitikaonõiguslikudpiirangud, miskuuluvad liikmesriigi pädevusse(kõrgem ostumaks, kättesaadavuse piiramine ningjoobes sõidukijuhtimiseja alaealiste alkoholitarvitamise vastased meetmed).
In response to conclusions published in 2001 by the Council, in October 2006the Commission produced astrategyforreducing alcoholrelated harm.
Vastuseks nõukogu 2001. aastal avaldatud järeldustele esitas komisjon 2006.aastaoktoobrisstrateegiaalkoholitarbimisesttulenevakahju vähendamiseks.
The strategy offers support for harm-reduction projects, datacollectionandthedevelopmentofinformationandeducation measures in cooperation with Member States.
Strateegia hõlmab toetusi kahju vähendamise projektidele, andmete kogumisele ningselgitus-ja kasvatustöö meetmete väljatöötamiselekoostöösliikmesriikidega.
Where industry is concerned, the EC alcohol strategy relies on voluntary codes and self-regulation rather than legal restrictions. In June 2007 the EC set up a European Alcoholand Health Forum withrepresentatives from the business sector (alcohol producers, the advertising industry, the media, retailers and caterers) and public health and civil society organisations.
Alkoholitööstusepuhul põhineb EÜ alkoholistrateegia pigem vabatahtlikel tegevusjuhistel jaeneseregulatsioonilkuiõiguslikelpiirangutel.2007.aastajuunis käivitas EÜ Euroopa alkoholi-jatervisefoorumi koos ärisektori esin-dajatega(alkoholitootjad,reklaamitööstus, meedia,jaemüüjadja toitlustajad)jaavalikerahvatervisejakodanikuühiskonnaorgani-satsioonidega.
Forum members areinvited to commit to stepping up actionstoreducealcohol-relatedharm,forexamplebypromoting responsible commercial communications.
Foorumi liikmeid kutsutakse üles tõhustama meetmeid alkoholitarbimisesttulenevakahjuvähendamiseks,näitekssoodus-tades vastutustundlike kommertsteadaannetelevitamist.
The PHP projects addressing alcohol were characterised by a great deal ofoverlapinthepartnersinvolvedandtheinformationproduced.
Rahvatervise programmi alkoholiküsimusi käsitlevad projektid kattusid suurel määral projektipartnerite ja koostatud teabe osas.
Three of the five projects in the sample collected data and produced reports on the alcohol policy situation in each EU Member State.
Viiest valimi projektist kolmes koguti teavetja esitati aruandeid alkoholipoliitika olukorrast igas ELi liikmesriigis.
Meanwhile, a major comprehensive report on‘Alcohol in Europe’ was produced for the Commission, as wellasareportentitled‘Alcohol policies in EU Member States and Norway’, which was produced using funding from the former Community Action Programme on Health Promotion.
Samal ajal esitati komisjonile mahukas ülevaade-aruanne „Alkohol Euroopas” ning aruande „Alkoholipoliitika ELi liikmesriikides ja Norras”, millekoostamisekskasutati ühenduse tervise edendamise varasema tegevusprogrammi ressursse.
This overlap can be explained by the absence of an EU alcoholstrategyto orientate prioritiesinthe years before 2006 and thelack of a mapping exercise of previous activitiesinthisfield.
Selle kattumise põhjuseks olisee, et ELil ei olnud enne 2006. aastat oma alkoholistrateegiat, mille abil prioriteete seada, ning eelnevaid selle valdkonnategevusi ei oldud kaardistatud.
According to WHO, tobacco use is a leading cause of preventable pre-maturedeathinthe worldtoday.The most(cost-)effectivehealth promotion measure in connection with tobacco is legislation (higher purchasetax,restrictions onsmokinginthe workplace,advertising bans), which should be combined with consumer education through health warnings and campaigns.
WHO andmetel on tubakatoodete kasutamine tänapäeval peamine ennetatava enneaegse surma põhjus maailmas. Kõige (majanduslikult) mõjusam tervist edendav meede seoses tubakaga on õiguslikud piirangud (kõrgem ostumaks, piirangtöökohalsuitsetamisele,reklaamikeeld), millelepeakslisandumatarbijateharimineterviseohuhoiatusteja kampaaniate kaudu.
Community support for anti-tobacco organisations began as early as 1987 with the Europe Against Cancer programme.
Ühendus hakkas tubakavastaseid organisatsioone toetama juba 1987. aas-talseosesprogrammiga„Euroopavähivastu”.ELonkiitnudheaks kaõiguslikud meetmedtubakatoodetetarbimisepiiramiseks.
The EU has also adopted legislative measures ontobaccocontrol.Theyare based on the EU’s competence in the internal market as laid down in Article 95 of the EC Treaty.In particular,two major directives wereadoptedin2001and 2003 on tobacco products and advertising respectively.
Need põhinevad EÜ asutamislepingu 95 artiklis sätestatud siseturgu käsitleval ELi pädevusel. Eelkõige võeti 2001. ja 2003. aastal vastu kaks olulist direktiivi tubakatoodete ja reklaami kohta.
More recently, the Green Paper ‘Towards a Europe free from tobacco smoke: policy options at EUlevel’ was published atthe beginning of 2007.
2007. aasta alguses avaldati ka roheline raamat – „Suund Euroopa vabastamisele tubakasuitsust: poliitikavalikud ELitasandil”.
Thislegislative action has been accompanied by Communitysupport for Europe-wide preventionandcessationactions,in which the PHP projects are a minor budgetary player.
Seadusandliku tegevusega kaasnes ka toetus üleeuroopalistele suitse-tamiseennetamise-jalõpetamise meetmetele, millepuhulonrah-vaterviseprogrammiprojektideeelarvelineosaväike.Tähtsamad programmid on ühendusetubakaalase uurimistööjateabelevifondi rahastatud avalikud suitsetamisvastased kampaaniad.
More important programmes are publicanti-smokingcampaignsfinanced bythe Community Tobacco Fund, which derives its resources from a levy on subsidies awarded to the EU’s tobacco producers.To date the Tobacco Fund hasfinanced two large awareness-raising campaigns.
Fondi sissetuleku allikaks on maksud ELi tubakatootjatele antud toetustelt. Siiani on fond rahastanud kaht suurt teadlikkuse tõstmise kampaaniat.
The latest campaign, ‘HELP — Foralife withouttobacco’, waslaunchedin2005 withabudgetof 72 million euro overfour years.It was devisedfor the Commission by aconsortium of health experts and PR professionals,andincludesa roadshow and TV spots broadcastin all EU Member States.
Viimane kampaania,„HELP – elagemtubakata” käivitati 2005. aastalja selle eelarve neljaks aastaks oli 72 miljonit eurot. Komisjoni tellimusel töötas kampaania välja tervishoiuekspertide ja suhtekorralduse asjatundjate konsortsium ning see hõlmab reklaamiturneed ja kõikide ELi liikmesriikidetelevisioonides edastatavaidreklaamklippe.
The tobacco projects financed from the PHP consisted mainly of two large networks which had already been receiving funding since 1996 underthe predecessoraction programmes. One dealt withsmoking preventioningeneral,but withastrongfocusontobacco-control advocacy andlobbying, andthe otherfocused on young people.
Rahvatervise programmist rahastatud tubakaalased projektid koosnesid peamiseltkahestsuurestvõrgustikust, midarahastatijubaalates 1996.aastastvarasematetegevusprogrammideraames.Üksneist tegeles suitsetamise ennetamisega üldiselt, keskendudes eritituba-katoodete tarbimise piiramise soodustamisele ja lobitööle, ning teine keskendus noortele.
As thesenetworks werenotofficiallyeligibleforfinancing,they were turned into ‘framework projects’ coordinating several sub-projects. In 2005 this structure was abandoned, and some sub-projects continued asstand-alones.
Kuna need võrgustikud ei olnud ametlikult toetuskõlblikud, muudetineedraamprojektideks, miskoordineerisid mitmeidallprojekte.2005.aastalloobutiselleststruktuuristning mõned allprojektidjätkusid eraldiseisvate projektidena.
Whilethe effect ofthe PHP projectsis not measurable,the Commu-nityfundingindirectly enabled the general network andits member organisationstoconductsuccessfultobacco-controladvocacyand lobbying activities at both EU and national level.
Kuigi rahvatervise programmi projektide mõju ei ole mõõdetav, aitas ühenduse rahastamine kaudselt kaasa sellele, et üldise võrgustiku ja selle liikmesorganisatsioonide kaudu viidi edukalt läbi tubakatoodete tarbimise piiramise soodustamise ja lobitööga seonduvaid tegevusi nii ELi kuiriiklikultasemel.
One example is recent legislation in several Member States banning smoking in public places.
Üheks näiteks mitmeliikmesriigi uuematest õigusaktidest onsuitsetamise keelamine avalikes kohtades.
NUTRITION AND PHYSICAL ACTIVITY
TOITUMINE JA KEHALINE AKTIIVSUS
‘The Commission will continue to support the monitoring function through its projects under the Public Health Programme, which support networking actions and sharing of information in the area of good practice in nutrition and physical activity, and obesity prevention.’
1Seda mainitakse vaid ühel korral: „Komisjon jätkab järelevalvemeetmete toetamist rahvatervise programmi projektide kaudu, mis toetavad võrgustike tegevust, teabe- ja heade tavade vahetust toitumise ja kehalise tegevuse valdkonnas ning rasvumise ennetusmeetmeid.”
(White Paper, p. 9).
(Valge raamat, lk 9).
Rising public concern about the increasing obesity rate, especially among children, has been reflectedin several Commission actionsin recent years.
Komisjoni eelnevate aastate tegevus on peegeldanud avalikkuse üha kasvavat muretseosesülekaalulisusekasvuga,eritilastehulgas.
In 2006 the Commission published the White Paper ‘A strategy for Europe on nutrition, overweight and obesity-related health issues’.
2006.aastalavaldaskomisjonvalgeraamatu„Euroopastrateegia toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud küsimustes”.
A keytoolforimplementingthisstrategyisthe EU Platform on Diet, Physical Activity and Health, which was establishedin 2005 asaforumforstakeholdersfromcivilsocietyandindustry whoare willingtocommitthemselvestotakingstepsthatcanreduce obesity.
Peamiseks selle strateegia rakendamise vahendiks on ELi tervisliku toitumise,kehaliseaktiivsusejatervisetegevusprogramm, miskäi-vitati 2005. aastal foorumina nendele kodanikuühiskonna ja tööstuse esindajate huvirühmadele,kes onvalmis pühenduma ülekaalulisust vähendavatele meetmetele.
Member State authorities arelinkedin the European Network on Nutrition and Physical Activity.
Liikmesriikide ametivõimud osalevad tervisliku toitumise ja kehalise aktiivsuse Euroopa võrgustikus.
To further the exchange of policy ideas and practices between Member States,in 2007the Commission also set up a high-level group focused on nutrition and physical activityrelated healthissues.
Selleks, et veelgi edendada liikmesriikidevahelist tegevuspõhimõtete ja tavade vahetust, moodustas komisjon 2007. aastal kõrgetasemelise töörühma toitumiseja kehalisetegevusegaseotud küsimustelahendamiseks.
Apartfromthese platforms,the strategy emphasises EU activitiesin relatedpolicyareassuchasconsumerpolicy(labelling),agricul-ture(distribution offruitinschools) and urban transport (stimulating physical activity).
Lisaks tegevusprogrammidele pannakse strateegias rõhku ka ELi tegevus-telesellistes poliitikavaldkondades, nagutarbijapoliitika(märgista-mine), põllumajandus (puuviljade jagamine koolides) ja linnatransport (kehalise tegevuse stimuleerimine).
The PHP plays only a very limited role in the strategy1.
Rahvatervise programmil on stra-teegiasjuures väga piiratud osa1.
There are not many PHP projects in the area of nutrition and physical activity, andthey have very diverse objectives and activities, which gives a fragmented picture.
Toitumise ja kehalise aktiivsuse valdkonnas ei ole eriti palju rahvatervise programmi projekte ning nende eesmärgid ja tegevused on väga erinevad, mistõttu on üldpilt killustatud.
Several individual projects audited either were unable to demonstrate achievement of results or delivered low EAV.
Mitmed auditeeritud üksikprojektid eisuutnudtulemustesaavutamisttõestadavõi oli neil madal üleeuroopaline lisaväärtus.
For example, one project wasfunded withthe purpose offind-ing partnersfor afollow-up project, a proposalfor which was never submitted.
Näiteks rahastati üht projekti eesmärgiga leida partnerid järelprojektiks, mille jaoks taotlust ei esitatudki.
Another project, a study on the impact of food marketing tochildren, wasfoundbytheauditorstopartlyduplicateasimilar WHOstudy.Athirdprojectfinancedactivities which wereimple-mentedindividually by the project partners,in a number of schools, aroundthethemesofnutritionandphysicalactivity.Theselocal activities were devised bythechildrenthemselvestoincreasetheir commitment and could be anything from organising a sports festival in the park to decorating the school walls with pictures of fruit.
Teine projekt,uuringtoiduturustamise mõjustlastele,leitiolevatosali-seltkattuv WHOsarnaseuuringuga.Kolmandaprojektigarahastati toitumisejakehaliseaktiivsusegaseotudtegevusi, milleviisidläbi projektipartnerid mitmetes koolides.
While this mighthavesomehealthimpactintheparticipatingschools, the EAV and the need for EU funding for these local activities are questionable.
Need kohalikud tegevused olid töötatudväljalasteendi poolt,et nende pühendumustsuurendada ning võisid hõlmata kõike, alates spordiürituse korraldamisest pargis kunikooliseintekaunistamisenipuuviljapiltidega.Selvõibküllolla mõningane mõju osalevate koolide laste tervisele, kuid selliste kohalike tegevuste üleeuroopaline lisaväärtus ja rahastamine ELi poolt on küsitavad.
SEXUAL AND REPRODUCTIVE HEALTH
SEKSUAAL JA REPRODUKTIIVTERVIS
The PHP marked a break from the Commission’s ‘disease-specific’ approach(which had characterisedits 1996–2002 AIDS/communica-ble diseases programme).
2HIV/AIDS kerkis esile 1980. aastatel ning sestsaadik on see põhjustanud üle 25 miljoni inimese surma üle terve maailma.
The sexual and reproductive health policy area has become broader.
Euroopas peatus selle levik ajutiselt 1990. aastatel.
However, HIV/AIDS is still the focus of most projectsinthis area2.
Olukord muutus uuel sajandil, mil WHO teatas, et HIV levib kiirelt Ida-Euroopas ning nakatumiste arv tõuseb ka Lääne-Euroopas.
1980s, HIV/AIDS has caused more than 25 million deaths worldwide. In the 1990s its spread was temporarily halted in Europe.
2005. aastal võttis komisjon vastu teatise HIVi/AIDSi-vastase võitluse kohta ELis ja naaberriikides perioodil 2006–2009.
The situation changed in the new century, when WHO reported that HIV was spreading rapidly in eastern Europe and was on the rise again in western Europe.
Seda dokumenti kasutati tegevuskavana, mille abil kaardistati olemasolevad vajadused javajalikud meetmed.Komisjonkäivitaska mitualgatust,etkon-sulteeridasellevaldkonnaasjakohastehuvirühmadega.
In 2005 the Commission adopted its Communication on combating HIV/AIDS within the EU and in the neighbouring countries, 2006–09.
HIV/AIDSi-eksperdirühmonfoorum, millekaudukomisjon,liikmesriigidning kandidaatriigid ja EMP-riigid saavad teavet vahetada.
The Commission has alsolaunched severalinitiativestoconsultrelevantstakeholdersinthefield.The Think Tank on HIV/AIDS is a forum in which the Commission, the Member States and candidate and EEA countries can exchange information.
HIVi/AIDSi-alane kodanikuühiskonnafoorumon2005.aastalkäivitatud mitteametlik nõuandeorgan, mis loodi valitsusväliste organisatsioonide ja võrgustike osalemiselihtsustamiseks.
The European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC) was set up in 2005 as a Community agency for monitoringcommunicable diseases.Its action extendsto HIV, anditruns a programme on HIV, sexuallytransmittedinfections(STIs) and blood-borne viruses.
Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus loodi 2005. aastal nakkushaiguste seire eest vastutava ühenduse ametina. Selle tegevus katab ka HIVdningametonvastutavprogrammieest, mishõlmab HIVd, suguhaigusija vere kaudulevivaid viirusi.
PHP projectsinthe area ofsexual andreproductive health werethe largest groupintheauditsample.
Rahvatervise programmi projektid seksuaal- ja reproduktiivtervise vallas moodustasidauditivalimikõigesuuremarühma.Suuremosanen-dest projektidest olid võrgustikud, mille ühiseks eesmärgiks oli tõsta osalevate valitsusväliste organisatsioonide suutlikkust.
Most ofthese projects were networks with the shared objective of strengthening the capacity of the participating NGOs. Theyfoundtheir niche byfocusing on different direct andindirect addressees: NGOsin central European countries, or NGOs working with migrants, migrant sex workers, local sex work-ers,injection-drug users or peopleliving with HIV/AIDS.
Võrgustikud leidsidomaniši,keskendudeserinevateleotsestelejakaudsetele adressaatidele: valitsusvälised organisatsioonid Kesk-Euroopa riikides, või valitsusvälised organisatsioonid, mistöötavadsisserän-dajatega,sisserändajatestseksuaalteenustepakkujatega,süstivate narkomaanidega võiinimestega, kellel on HIV/AIDS.
Some of the networks collected data and monitored prevalence or other aspects of HIV/AIDS among their target groups.
Mõned võrgustikud kogusid andmeid ning jälgisid HIVi/AIDSi esinemist või muidsellegaseotud aspekte omasihtrühmades.
In future, these activities could betaken over bythe ECDC.
Tulevikus võiks need tegevused üle võtta Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus.
MENTAL HEALTH
VAIMNE TERVIS
Article 152 of the EC Treaty:
EÜ asutamislepingu artikkel 152:
Mental health has been increasingly recognised as a public health issue inrecentyears.
Vaimset tervist on viimastel aastatel üha enam peetud rahvatervise valdkonda kuuluvaks teemaks.
Unlike the current EC Treaty, the Treaty of Lisbon explicitly mentions mental health as an area for EU action3.
Erinevalt praegusest EÜ asutamislepingust märgitakse Lissabonilepingus, et vaimnetervis kuulub ELitegevus-valdkonda3.
However, successivepastpublichealthprogrammeshavealreadyco-funded projectsinthefields of mental health promotion and prevention of mental disorders.
Siiski on kajuba varasematesjärjestikustes rahvatervise programmides kaasrahastatud projekte vaimse tervise edendamiseks ja vaimsete häirete vältimiseks.
‘Community action, which shall complement national policies, shall be directed towards improving public health, preventing human illness and diseases, and obviating sources of danger to human health’.
„Ühenduse meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja inimeste tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele”.
Article 168 of the Lisbon Treaty: ‘Union action, which shall complement national policies, shall be directed towards improving public health, preventing physical and mental illness and diseases, and obviating sources of danger to physical and mental health’.
Lissaboni lepingu artikkel 168: „Liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, füüsiliste ja psüühiliste haiguste ennetamisele ning füüsilist ja vaimset tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele.”
In September 2005, following the WHO European Ministerial Conference on Mental Health, the Commission published a Green Paper on mental health(‘Promotingthe mentalhealthofthepopulation:Towardsa strategyon mentalhealth for the EU’) whichlaunchedaconsulta-tiononpossibleactionstobeincludedinaplanned mentalhealth strategy.
Pärast vaimset tervist käsitlevat WHO Euroopa ministrite konverentsi 2005.aastaseptembrisavaldaskomisjonvaimsettervistkäsitleva rohelise raamatu („Elanikkonna vaimse tervise parandamine – Euroopa Liidu vaimse tervise strateegia suunas”), mis käivitas arutelu selle üle, millisedtegevusedpeaksidsisaldumakavandatavasvaimsetervise strateegias.
However,the Member States wereunabletoagreeonthe strategyandithadtobeabandoned.Forthisreason,theplanned EU platform on mental health also failed to take shape.
Liikmesriigid ei jõudnud aga strateegia osas kokkuleppele ning sellest tuli loobuda.
After several attempts to take the issue further, in June 2008 the Commission organised a high-level conference which agreed on a European Pact on Mental Health and Well-being.
Samal põhjusel ei käivitatud ka kavandatud ELivaimseterviseprogrammi.Pärast mitmeidkatseidorganiseeris komisjon 2008. aasta juunis kõrgetasemelise konverentsi, kus sõlmiti „Euroopa paktseoses vaimseterviseja heaoluga”.
In the absence of a mental health strategy to orientate EU action, and given the broad nature of the mental health priorities set in the AWPs andthelackofanoverviewofexistingactivities,threeofthefour sampled projects in the mental health area overlapped significantly.
Kuna ELi tegevuse koordineerimiseks puudub vaimse tervise strateegia, aasta tööplaanides esitatud vaimse tervise eesmärgid on nii laiaulatuslikud ning puudub ülevaade olemasolevatest tegevustest, olid valimi neljastvaimsetervisevaldkonnaprojektistkolmsuuresosaskattu-vad.
Two projects funded under consecutive calls for proposals conducted identical activities, with a focus on policy development and data collection.
Kahesjärjestikustekonkursikutsetealuselrahastatud projektis viidiläbiidentseidtoiminguid, mis keskendusid poliitika arendami-seleja andmete kogumisele.
There was also partial duplication of work with other actors.
Töö kattus osaliselt ka muude osalejate tehtudtööga.