natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Growth and Jobs Strategy and the Reform of European cohesion policy
Majanduskasv ja tööhõive ning Euroopa ühtekuuluvuspolütika reform tegemist üleminekuaegse abi andmise järk-järgulise
Although current average growth in these regions is above the average EU level, the rate is, in general, insufficient to attain the EU average in terms of the level of GDP per head in the near future.
Uut piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärki kohaldatakse põhimõtteliselt kogu ülejäänud liidu puhul ehk 155 piirkonna puhul, hõlmates 61% EL 27 rahvastikust, samas kui veel 13 piirkonda on liigitatud piirkondadeks, kus abi hakatakse andma järk-järgult3 (ligikaudu 4% rahvastikust).
that there have been relatively high rates of employ ment growth.
Ühtluspiirkondi (sealhulgas üleminekupiirkondi) iseloomustab väike SKT ja tööhõive ning suur tööpuudus.
Between 1998 and 2004, almost 10 mil lion additional jobs were created in the EU25 (slightly less in the EU27, due to substantial employment losses in Romania).
Nende osatähtsus EL 27 SKTs oli 2002. aastal kõigest 12,5%, samas kui rahvastikust moodustavad need 35%.
Just over half of this job growth occurred in the 1998-2000 period, while job growth between 2000 and 2004 led to the creation of 4Vi million jobs.The most recent years have also seen a tailing off of the trend to wards job losses in Poland, Germany and Romania, which have contributed adversely to the performance of the EU27 since 2000 - in these three countries, total employment fell by almost IV2 million in the 2000-2004 period.
Ehkki praegune keskmine majanduskasv neis piirkon dades ületab ELi keskmist, on see lähitulevikus ELi keskmise taseme saavutamiseks (SKTd elaniku kohta silmas pidades) ikkagi üldiselt ebapiisav.
The RCE regions collectively have relatively high GDP levels; however, growth remains weak in many regions, and employment rates fall well short of the 70% target in most of them.
EL ei suuda aga veel saavutada Lissabonis 2010. aastaks eesmärgiks seatud tööhõivetaset 70%, hoolimata asjaolust, et tööhõive on suhteliselt suurel määral kasvanud.
Similarly, unemployment rates are relatively low, but still at almost 7% for the group as a whole.
Ajavahemikul 1998-2004 loodi EL 25s ligi 10 miljonit uut töökohta (EL 27s veidi vähem, sest Rumeenias tööhõive vähenes olu liselt).
Growth performance is better in the regions phasing-in, reflecting the successful move out of their current prior ity Objective 1 status.
Veidi üle poole nendest töökohtadest loodi aasta tel 1998-2000, samas kui ajavahemikul 2000-2004 loodi 4,5 miljonit töökohta.
Nevertheless, GDP and employ ment levels still lag behind those in the other RCE regions, while unemployment is higher.These averages suggest that real needs persist throughout the EU requiring continued investment, in order to raise growth potential in line with the Lisbon objectives.
Paaril viimasel aastal on töökohta de kadumise tendents järk-järgult vähenenud Poolas, Saksamaal ja Rumeenias, mis on EL 27 tulemusi alates 2000. aastast negatiivselt mõjutanud - ajavahemikul 2000-2004 vähenes üldine tööhõive nendes kolmes riigis 1,5 miljoni töökoha võrra.
In order to reach the 70% employment target, 24 million additional jobs would be needed in the EU27 - an in crease of almost 12% on current employment levels.
Eesmärgiks seatud 70%ni ulatuva tööhõive saavutamiseks tuleb EL 27s luua veel 24 miljonit töökohta, mis tähendaks peaaegu 12% kasvu praeguse tööhõivetasemega võrreldes.
For the new Member States plus Romania and Bulgaria, due to the persistence of low employment rates in most of the large countries, in particular Poland and Bulgaria, the overall increase required is almost 25% of current employment levels.
Uute liikmesriikide ning ka Rumeenia ja Bulgaaria puhul eeldab see jätkuvalt madala tööhõive tõttu suurtes riikides (eriti Poolas ja Bulgaarias) peaaegu 25% üldist kasvu praeguse tööhõivetasemega võrreldes. des.
There are wide regional variations across the EU in growth rate; in the Convergence objective regions, for example, growth averaged 2.6% per year between 1995 and 2002, yet in 16 of these regions it was less than 1%, while in 15 others it exceeded 5%.
Majanduskasv on suurem piirkondades, kus abi hakatakse andma järk-järgult, peegeldades seega nende edukat edasiliikumist võrreldes äsjase esmatähtsa eesmärgi 1 kohase staatusega. Siiski jäävad SKTjatööhõi-vemäär veel maha teiste piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive piirkondade vastavatest näitajatest, samas kui töötus on suurem.
The following is an examination of the situation and trends with regard to the different groups and regions to be targeted by cohesion policy for the period 20072013 in accordance with the proposals of the Commission of July 2004 retained in the agreement between the Member States in the European Council of December 2005.
Järgnevalt vaadeldakse nende rühmade ja regioonide olukorda ning arengusuundi, mille puhul on eesmärgiks seatud ühtekuuluvuspolütika rakendamine 2007.-2013. aastal vastavalt komisjoni 2004. aasta juulis tehtud et tepanekutele ning mida hõlmab ka liikmesriikide vaheline Euroopa Ülemkogu 2005. aasta detsembris toimunud istungjärgul sõlmitud kokkulepe.
Disparities between Objectives...
Erinevused eesmärkide vahel...
The new Convergence objective for 20072013 (regions where GDP per head is less than 75% of the EU average, 2000-2002) applies to 100 regions, including 16 granted transitional 'phasing-out' status2
Piirkondade majanduskasvumäärad erinevad ELi lõikes suuresti; näiteks aastatel 1995-2002 oli lähenemiseesmärgi piirkondade keskmine majanduskasv 2,6% aastas, jäädes 16 piirkonnas alla 1% ning ületades ülejäänud 15 piirkonnas 5%.
Under the Convergence objective, there are several regions with GDP per head (in PPS terms) below 25% of the EU average in 2002, all in Romania and Bulgaria (these two currently account for the 12 least prosperous regions).
Uut lähenemiseesmärki ajavahemikuks 2007-2013 (regioonid, mille SKT inimese kohta on vähem kui 75% ELi keskmisest aastatel 2000-2002) kohaldatakse 100 piir konna puhul, sealhulgas 16 piirkonda, mille puhul on
At the same time, there are nine regions covered by the phasing-out pro visions, where GDP per head is over 80% of the EU25 average.
Samuti viitavad SKT määrad iga eesmärgi puhul piirkon dade vägagi erinevale olukorrale.
2Regions where per capita GDP would have been below 75% of the EU 15 average (the so-called statistical effect of enlargement).
Protsendina 15-64aastastest elanikest. Piirkonnad, kus SKT inimese kohta on olnud alla 75% EL 15 keskmisest (niinimetatud laienemise statistiline efekt).
3 Regions currently eligible for Objective 1 not fulfilling the criteria for the Convergence objective even when the statistical effect of enlargement is taken into account.
Piirkonnad, mis on eesmärgi 1 raames abikõlblikud, kuid ei vasta lähenemiseesmärgi kriteeriumidele isegi laienemise statistilist efekti arvesse võttes.
The Growth and Jobs Strategy and the Reform of European cohesion policy higher end, R & D expenditure is 7% of GDP in Braunsch weig (DE), and it exceeds 4% in another 12 regions.
Need 35 piirkonda neelavad 46% EL 27 uurimis-ja aren dustegevuse kogukuludest - see on kaks korda rohkem kui nende panus SKTsse. Suurimad uurimis-ja arendus tegevuse kulud ulatuvad 7%ni SKTst Braunschweigis (Saksamaa) ning ületavad 4% veel 12 piirkonnas.
gence regions. Large gaps in employment rates can be found between regions within each objective.
Tööhõive määr on piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgiga hõlmatud piirkondades 10 prot sendipunkti kõrgem kui lähenemiseesmärgiga hõlma tud piirkondades.
Thus in the Convergence regions, over 25 million persons live in high employment regions, while another 27 million live in low employment regions, with the gap between the low and high employment regions exceeding 10 per centage points.
Seega elab ühtluspiirkondades üle 25 miljonit inimese suure tööhõivega piirkondades, samas kui 27 miljonit elab väikese tööhõivega piirkondades, kusjuures väikese ja suure tööhõivetasemega piirkondade erinevus on ro hkem kui 10 protsendipunkti.
Overall, the 70% employment rate tar get is achieved in only two regions in the Convergence objective, Cornwall in the UK and Centro in Portugal.
Eesmärgiks seatud 70% tööhõivetaseme on üldse saavutanud vaid kaks lähenemiseesmärgi piirkonda - Cornwall Ühendkuningrügis ja Centro Portugalis.
The concentration of activity in this field inevitably means that in many regions, there is practically no ex penditure on R & D at all-in 47 regions R & D expenditure is below 0.5% of GDP.
Sellealaste tegevuste koondumine viib vältimatult olu korrani, kus paljude piirkondade puhul puuduvad peaaegu igasugused uurimis-ja arendustegevuse kulud -47 piirkonnas on uurimis-ja arendustegevuse kulud alla 0,5% SKTst.
Collectively, these 47 regions ac count for approximately 0,5% of total R & D expenditure in the EU27 (their GDP share is 3,5%).
Kokku moodustavad need 47 piirkonda ligikaudu 0,5% EL 27 uurimis-ja arendustegevuse kogu kuludest (nende osa SKTs on 3,5%).
In RCE regions, the average employment rate is higher, at 66.7%, but here also employment rates differ by 10 percentage points or more between high and low em ployment regions.
Piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive piirkonda des on keskmine tööhõive tase kõrgem - 66,7% -, kuid ka siin on suure ja väikese tööhõivega piirkondade tööhõivetasemete erinevus ligi 10 protsendipunkti.
The 70% employment rate objective is met in 49 RCE regions.
Eesmärgiks seatud 70% tööhõivetaseme on saavutanud 49 piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive piirkon da.
ICT access is also recognised as an important driver for developing the knowledge economy.
Juurdepääsu info- ja sidetehnoloogiale peetakse sa muti teadmistepõhise majanduse arendamisel oluliseks teguriks.
Across the EU as a whole, almost half of all households had internet access in 2005.
2005. aastal oli kogu ELis peaaegu pooltel leibkondadel Interneti-ühendus.
A comparison of the figures shows that there are marked differences between Member States, with penetration rates exceeding 70% in the Netherlands, Denmark and Sweden, while they are around 20% in Lithuania, the Czech Republic, Hungary, Slovakia, and Greece.
Arvude võrdlusest selgub, et liikmesriikide vahel on märgatavad erinevused, kus juures kättesaadavuse tase on Madalmaades, Taanis ja Rootsis üle 70%, samas kui Leedus, Tšehhi Vabariigis, Ungaris, Slovakkias ja Kreekas on see vaevalt 20%.
Penetration rates are also generally much lower among the new Member States, with the notable excep tions of Slovenia (48%) and Latvia (42%).
Kättesaadavuse tase on üldjoontes palju madalam uutes liikmesriikides, ehkki märkimisväärsed erandid on Slo veenia (48%) ja Läti (42%).
Since the publication of the Third progress report on cohesion4, there has been little change in the summary measures of regional disparity levels.
Alates kolmanda ühtekuuluvuse arenguaruande aval damisest4 ei ole piirkondade erinevused eriti muutunud.
This is unsurpris ing since the major macroeconomic indicators rarely change in a major way in such a short period of time.
See ei ole üllatav, kuna põhilised makromajanduslikud näitajad ei jõua nii lühikese ajajooksul märgatavalt muutuda.
Using figures for the EU27 (as opposed to EU25, which were used in the Third progress report) shows that in 2002 the 10% of EU27 population living in the most prosperous regions accounted for over 19% of total GDP for the EU27, compared to only 1.5% for the 10% of population living in the least wealthy regions.
EL 27 arvud (kõrvutatuna EL 25 arvudega, mida kasutati kolmandas arenguaruandes) näitavad, et 2002. aastal andis 10% EL 27 kõige jõukamate piirkondade rahvastikust kogu EL 27 SKTsse üle 19%, samas kui 10% kõige vaesemate piirkondade regioonide rahvastikust andis vaid 1,5%.
The PPS adjustment is important.
Ostujõu standardi
In today's Objective 1 regions, only around one-third of all households have access to the internet.
Praegu eesmärgiga 1 hõlmatud piirkondades on vaid ligi kolmandikul leibkondadest Interneti-ühendus.
These 35 regions account for 46% of total R & D expendi ture in the EU27 - which is twice their share in GDP. At the
Nende piirkondade puhul on Interneti-juurdepääs teiste
COM (2005) 192 of 17.5.2005 There are some measurement difficulties with this data, so national level data has been used for Sweden, Belgium and Ireland, NUTS level 1 for the UK, while there is no data for Malta.
KOM (2005) 192, 17.05.2005 Nende andmete puhul on tekkinud teatavad mõõtmisprobleemid ning nii on kasutatud Rootsi, Belgia ja Iirimaa puhul riiklikke andmeid ning Ühendkuningrügi puhul NUTS 1 andmeid, samas kui Malta kohta andmed puuduvad.
The Growth and Jobs Strategy and the Reform of European cohesion policy
Majanduskasv ja tööhõive ning Euroopa ühtekuuluvuspolütika reform sama liikmesriigi piirkondadega võrreldes piiratum; eriti suured on erinevused Hispaanias, Belgias ja Itaalias.
Parliament, as well as those of the Committee of the Regions and the Economic and Social Committee.
Strateegilistes suunistes sätestatakse strateegiline raamistik uute rakenduskavade jaoks, mida toetatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERDF), Euroopa Sotsiaalfondist (ESF) ja Ühtekuuluvusfondist.
for candidate countries (ISPA), with commitments total ling €11.2 billion for the ESF, the highest figures ever committed in one year under cohesion policy.
Ühtekuu luvuspolütika programmide peamine proovikivi tulevikus on nende panus majanduskasvu ja tööhõivesse vastavalt uuendatud Lissaboni tegevuskavale.
Overall in 2005, € 16,9 billion was paid under the ERDF and € 3 billion under Cohesion Fund and ISPA together.
Esialgsed suunised peegeldavad ühtekuuluvuspolütika rolli kui ELi peamist vahendit, mille abil saavutada ELi ambitsioonikaid eesmärke muutuda a) atraktiivsemaks investeerimis-ja töökohaks; b) suure majanduskasvu, konkurentsivõime ja innovatsiooni alaks; c) täieliku tööhõivega ja suurema tootlikkusega ning rohkemate ja paremate töökohtadega paigaks.
"Cohesion Policy and cities: the urban contribution to growth and jobs in the regions"
Eelarve täitmine 2005. aastalrekordarv toetusi
For the four Structural Funds, Cohesion Fund and ISPA taken together, payments made in 2005 reached more than € 33 billion.
Esialgsete suuniste vastuvõtmise järel algatas komisjon 2005. aasta juulis avaliku arutelu, et koguda arvamusi ühtekuuluvuspolütika uue põlvkonna programmide prioriteetide kohta.
In terms of execution, for the initial period of programming after accession, the new Member States have been in a situation which is broadly similar to that faced by the old Member States in the start-up phase of the programming period 2000-2006.
Arutelu tulemused aitavad kujundada suuniste lõplikku versiooni, mille komisjon edastab nõukogule pärast uute määruste vastuvõtmist aastal 2006 ja arvestades Euroopa Parlamendi arvamust, sa muti Regioonide Komitee ning Majandus-ja Sotsiaalkomitee arvamust.
Community Strategic Guidelines for Cohesion 20072013
„Ühtekuuluvuspolütika ja linnad: linnade panus piirkondade majanduskasvu ja tööhõivesse"
As a complement to the Community Strategic Guidelines for Cohesion, 2007-2013, the Commission will present a Communication in 2006 in the key field of the contribution of urban areas to growth and jobs in the regions This document will serve as a reference for Member States and regions in drawing up their National Strategic Reference Frameworks for cohesion policy and the resulting operational programmes.
2005. aastal eraldati Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi ja kandidaatriikidele ettenähtud laienemiseelse fondi (ISPA) kaudu 27,1 miljardit eurot ning Euroopa Sotsiaalfondi kaudu 11,2 miljardit eurot -suurim summa, mis on ühtekuuluvuspolütika raames ühe aasta jooksul kunagi eraldatud.
A Commission staff working paper on the contribution of urban areas to growth and jobs was published on 23 November 2005 (seeTable 4 in annex).
Kokku maksti ERFi kaudu 16,9 miljardit ning Ühtekuuluvusfondi ja ISPA kaudu 3 miljardit eurot.
While recognising that many competencies are held at the national or regional level, there is much that cities can do, particularly when their capacity for action is re inforced by European programmes.
Nelja struktuurifondi, Ühtekuuluvusfondi ja ISPA maksed kokku ulatusid 2005. aastal 33 miljardi euroni.
Cities concentrate not only op portunities but also challenges and account must be taken of the specific problems facing urban areas. The development of an effective partnership is also essen tial, bringing on board actors at all levels to address these challenges.
Eelar ve täitmise osas on uued liikmesriigid esimese liitumisjärgse programmiperioodi jooksul olnud üsna sarnases olukorras, kui vanad liikmesriigid 2000.-2006. aasta programmiperioodi algetapil.
The draft Guidelines set out a framework for the new programmes to be supported by the European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF) and the Cohesion Fund.
Ühtekuuluvust käsitlevate ühenduse strateegiliste suu niste (2007-2013) täiendusena esitab komisjon 2006. aastal teatise, mis käsitleb olulise teemana linnade pa nust piirkondade majanduskasvu ja tööhõivesse.
The key test for cohesion policy programmes in future will be their contribution to growth and jobs in line with the renewed Lisbon agenda.
See dokument on liikmesriikidele ja piirkondadele võrdlusaluseks oma ühtekuuluvuspolütika riiklike strateegiliste raamistike ning neist tulenevate rakenduskavade koos tamisel.
The draft Guidelines reflect the role of cohesion policy as the main instrument at EU level in the realisation of the EU's ambition to become a) a more attractive place to invest and work in; b) an area of high growth, competitiveness and innovation; c) a place of full employment and higher productivity with more and better jobs.
Komisjoni töödokument linnade panuse kohta piirkondade majanduskasvu ja tööhõivesse avaldati 23. novembril 2005 (vt tabel 4 lisas).
Cohesion policy at the heart of the Growth and Jobs strategy
Ühenduse ühtekuuluvuspolütika strateegilised suunised 2007-2013
Following the adoption of the draft Guidelines, the Commission launched a public consultation in July 2005 to gather views on the priorities for the new generation of cohesion policy programmes.
Tunnistades asjaolu, et suurem osa pädevusi kuulub riigi või piirkonna tasandile, on ka linnadel võimalik palju ära teha, eriti kui nende tegevussuutlikkust toetatakse Euroopa programmidega.
The results of the con sultation exercise will help to shape the final version of the Guidelines to be communicated by the Commission to the Council after the new regulations are adopted in 2006 and in the light of the opinion of the European
Suunistes osutatakse erinevatele esmatähtsatele valdkondadele, mille puhul linnad saavad ise tegutseda. Siia kuulub linnade atraktiivsemaks muutmine ehk„investeeringuvalmidus", millega
With the relaunch of the Lisbon strategy, cohesion pol icy has been recognized as a key instrument at the Community level contributing to the implementation of the growth and jobs strategy - not just because it represents one third of the Community budget, but also because strategies designed at local and regional levels must also form an integral part of the effort to promote growth and jobs.The role of SMEs, the need to
Algatades arutelu ühtekuuluvuspolütika uue põlvkonna programmide prioriteetide üle, avaldas komisjon 6. juulil 2005. aastal esimese sammuna dokumendi projekti pealkirjaga „Ühtekuuluvuspolütika toetus majanduska svule ja töökohtade loomisele: ühenduse strateegilised suunised 2007-2013".6
The Growth and Jobs Strategy and the Reform of European cohesion policy cy resources for measures in pursuit of the Lisbon objec tives, as was already agreed for the EU-15 by the December 2005 European Council.
Majanduskasv ja tööhõive ning Euroopa ühtekuuluvuspolütika reform esmärgi ning piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärkide puhul on sihiks seatud vastavalt 60% ja 75% kogukuludest).
meet local skill demands, the importance of clusters, the need for local innovation centres is such that in many cases strategies also have to be built from below, at the regional and local levels.
edendatakse ettevõtlust, tööalast konkurentsivõimet ning teadmistepöhise majanduse kasvu, kogukondade arendamine ning naaberpürkondade ja sotsiaalsete rühmade erinevuste vähendamine, parandades seega kohalikku turvalisust ja kuritegevuse ennetamist.
Moreover, this applies not only to the economic agenda but also to the broad er effort to involve citizens who, through the partner ship and multilevel governance arrangements under which cohesion policy is managed, have the chance to become directly involved in the Union's growth and jobs strategy.
Linna desse on koondunud mitte ainult võimalused vaid ka väljakutsed ning arvestada tuleb linnapiirkondade spetsiifiliste probleemidega.Tõhusa partnerluse loomine on samuti väga oluline, kaasates nendele väljakutsetele vastamiseks kõigi tasandite esindajaid.
Finally, the APR recommended that the new generation of cohe sion policy programmes reflect the priorities contained in the National Reform Programmes and the 4 priority actions8.
Majanduskasvu ja tööhõive strateegia uue juhtimistsükli raames esitasid liikmesriigid oma riiklikud reformikavad 2005. aasta sügisel, millele komisjon andis hinnan gu iga-aastases arenguaruandes 2006. aasta jaanuaris.7
In accordance with the conclusions of the December 2005 European Council, the 15 Member States before the latest enlargement will show the way by adopting ambitious earmarking targets (for the Convergence and the Regional Competitiveness and Employment objec tives the targets equate to 60% and 75% of total spending, respectively).
Eelkõige soovitati iga-aa stases arenguaruandes, et uute ühtekuuluvuspolütika programmidega seoses tuleks liikmesriike julgustada „märgistama" ühtekuuluvuspolütika rahalisi vahendeid Lissaboni eesmärkide täitmiseks, nagu EL 15 puhul lepi ti kokku Euroopa Ülemkogu istungjärgul 2005. aasta detsembris.
New MS have the possibility to adopt earmarking targets on a voluntary basis.
Lissaboni strateegia taaskäivitamisega on ühtekuuluvuspoliitikast saanud esmatähtis ühenduse tasandi rahastamisvahend majanduskasvu ja tööhõive strateegia rakendamisel.
The draft regu lations require reporting on the achievements regard ing the earmarking targets.
Põhjuseks on lisaks asjaolule, et ühtekuuluvuspolütikaga on seotud kolmandik ühenduse eelar vest, ka see, et kohaliku ja piirkondliku tasandi strateegi ad peavad olema majanduskavu suurendamiseks ja töökohtade loomiseks tehtavate jõupingutuste lahuta matu osa.
As part of the new governance cycle of the Growth and Jobs Strategy Member States submitted their National Reform Programmes in autumn 2005 followed by the Commission's assessment of these national strategies in the form of the Annual Progress Report adopted in Jan uary 20067.
Lisaks majandusvaldkonnale püütakse kaasata ka kodanikke, kellel on seega võimalus vahetult osaleda ühenduse majanduskasvu ja tööhõive strateegia rakendamisel ühtekuuluvuspolütika partnerluste ja mitmetasandilise juhtimiskorralduse kaudu.
The Annual Progress Report (APR) made several recom mendations relevant to cohesion policy.
Teiseks toodi arenguaruandes esile vajadus teha ro hkem jõupingutusi kooskõlastusmehhanismide välja töötamiseks riiklike reformikavade eest vastutajate ja ühtekuuluvuspolütika programmide koostajate vahel ajavahemikuks 2007-2013.
First, it recom mended that Member States ensure that Community cohesion and rural development spending is targeted towards supporting the Lisbon Strategy in general.
Sellised sidemed tuleb luua kiiresti, sest programmide ettevalmistamine muutub pingelisemaks riiklike strateegiliste raamistike vastuvõtmisega.
In other words, cohesion policy programmes should give direct backing to the National Reform Programmes.
Kolmandaks rõhutati arenguaruandes, et liikmesriigid peavad arvestama ühtekuuluvuspolütika ressurssidest tehtavate ülekannete makromajanduslik ku mõju.
In particular, the APR recommended that in the context of the new cohesion policy programmes, the new Member States should be encouraged to earmark cohesion poli
Lõpuks soovitati iga-aastases arenguaruandes, et ühtekuuluvuspolütika programmid kajastaksid riikli ke reformikavade prioriteete ning nelja esmatähtsat meedet.8