natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• supporting the implementation of the Waste Framework Directive and the Thematic Strategy on Waste Prevention and Recycling through analyses of various waste streams;
• toetades mitmesuguste jäätmevoogude analüüsimise kaudu jäätmete raamdirektiivi ning jäätmetekke ennetamise ja ringlussevõtu temaatilise strateegia rakendamist;
• working with business and SMEs to share experiences and good practice on sustainable business strategies, corporate social responsibility, EMAS and the role of retailers;
Säästva tarbimise ja tootmise, sealhulgas jäätmete tekitamise ja loodusvarade kasutamise olulisus kajastub poliitilistes prioriteetides ja kavades, eriti ÜRO säästva arengu komisjoni säästva tarbimise ja tootmise ning säästva tööstuspoliitika tegevuskava läbivaatamises aastatel 2010–2011, loodusvarade säästva kasutamise ning jäätmetekke ennetamise ja ringlussevõtu temaatiliste strateegiate läbivaatamises 2010. aastal.
The importance of sustainable consumption and production (SCP), including the generation of waste and use of resources, is reflected in policy priorities and plans, in particular the UNCSD 2010–2011 review of SCP and waste, the EU Action Plan on Sustainable Consumption and Production and Sustainable Industrial Policy, the 2010 revision of the thematic strategies on sustainable use of natural resources and on waste prevention and recycling, other EU waste policies including the revision of the Waste Framework Directive and national policies on SCP, resources and waste.
Samuti muus ELi jäätmepoliitikas, sealhulgas jäätmete raamdirektiivi läbivaatamises ning riikide poliitikas seoses säästva tarbimise ja tootmise, loodusvarade ja jäätmetega.
It is also reflected in the increased business focus on corporate social responsibility, efficiency in resource use and environmental management systems, and the greater focus on sustainable consumption patterns across Europe.
Lisaks kajastub see selles, et ettevõtted keskenduvad üha enam sotsiaalsele vastutusele ning loodusvarade kasutamise ja keskkonnajuhtimissüsteemide tõhususele, ning ka suuremas tähelepanus säästvatele tarbimisharjumustele kogu Euroopas.
• strengthening work on sustainable production and eco-innovation, in cooperation with OECD;
• tehes koostööd äriühingute ja VKEdega, jagades kogemusi ja häid tavasid seoses äristrateegiate, ettevõtete sotsiaalse vastutuse, keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemidega ja jaemüüjate rolliga;
• supporting neighbouring countries on SCP and waste information needs, especially the Mediterranean countries within the Horizon 2020 initiative and EEA collaborating West Balkan countries; and
• andes naaberriikidele teavet säästva tarbimise ja tootmise ning jäätmete kohta, eriti Vahemere maadele algatuse Horizon 2020 raames ning EEAga koostööd tegevatele Lääne-Balkani riikidele;
• producing and maintaining indicators on sustainable consumption and production, waste and resources via SEIS and the Environmental Data Centres of Eurostat;
• töötades välja ja ajakohastades ühise keskkonnateabe süsteemi ja Eurostati keskkonnaandmete keskuste kaudu säästva tarbimise ja tootmise, jäätmete ja ressursside näitajaid;
• improving communication with policy-makers and consumers on how to limit environmental impacts of consumption, and develop options for more sustainable products and production.
• parandades poliitikakujundajate ja tarbijatega teabe vahetamist selle kohta, kuidas piirata tarbimise keskkonnamõjusid ning arendada võimalusi säästvamateks toodeteks ja tootmiseks.
• supporting the implementation of the EU Action Plan on SCP, EU thematic strategies, national SCP policies, the global Marrakech process on SCP and the UNCSD review of SCP through
• toetades ELi säästva tarbimise ja tootmise tegevuskava, ELi temaatiliste strateegiate, riikide säästva tarbimise ja tootmise poliitika ning säästva tarbimise ja tootmise ülemaailmse Marrakechi protsessi rakendamist ning säästva tarbimise ja
To inform policy-makers, practitioners and the public on how the growing intensity of space and land-based resource use is leading to conflicts and potential irreversible changes via an analytical platform for spatial analysis, targeted land use modelling, integration of socio-economic statistics and high resolution land information and planning services to examine the processes of urbanisation and land use.
Teavitada poliitikakujundajaid, valdkonnas tegutsejaid ja avalikkust sellest, kuidas üha intensiivsem kosmose- ja maapõhiste vahendite kasutamine tekitab konflikte ja võib põhjustada pöördumatuid muutusi, kasutades sel otstarbel ruumilise analüüsi platvormi, sihtotstarbelist maakasutuse modelleerimist ning sotsiaalmajandusliku statistika lõimimist kõrge eristusvõimega maateabe ja maakasutuse planeerimise teenustega, et analüüsida linnastumise ja maakasutuse protsesse.
• working with ESPON2013 to define and test a new set of territorial indicators to support spatial planning and understanding of different development perspectives;
• tehes koostööd programmiga ESPON 2013, et määratleda uus territoriaalsete näitajate kogum ruumilise planeerimise toetamiseks ja eri arenguperspektiivide mõistmiseks ning seda kogumit katsetada;
The new EU Lisbon Treaty underlines the fact that a policy tool for coordination, coherence and synergies of sectoral policies is indispensable for the sustainable spatial development and multi-level governance system of the European continent.
Uues ELi Lissaboni lepingus rõhutatakse asjaolu, et Euroopa mandri säästva ruumilise arengu ja mitmetasandilise juhtimise jaoks on hädasti vaja poliitilist vahendit sektoripoliitika koordineerimise, seostatuse ja sünergiate tagamiseks.
The first Action Programme for the implementation of the EU Territorial Agenda seeks in particular to develop a robust platform of knowledge and assessments of the state, perspectives, trends and policy impacts over the diverse European territories.
ELi territoriaalse tegevuskava rakendamise esimese tegevusprogrammi alusel püüeldakse eeskätt selle poole, et välja töötada tugev teadmiste ja hinnangute platvorm Euroopa mitmesuguste territooriumide seisundi, väljavaadete, suundumuste ja poliitiliste mõjude kohta.
• working with Eurostat, the UN and national statistical offices to ensure that EEA-led land, water and ecosystem accounts will become a global standard within the UN-Environmental Accounting framework;
• koostades hinnanguid Euroopa territoriaalsete sündmuste kohta, kasutades sel otstarbel ruumilise analüüsi täiustatud meetodeid, minevikusuundumusi, lähiprognoose, tulevikku suunatud hinnanguid, poliitika tõhususe analüüse, sealhulgas eri arenguteede majanduslikud aspektid, tehes seejuures koostööd eelkõige regionaalpoliitika peadirektoraadi, Teadusuuringute Ühiskeskuse ja Eurostatiga;
• fully exploiting the completed 2006 Corine land cover inventory and related data bases, in particular the high-resolution soil sealing information;
• tehes koostööd Eurostati, ÜRO ja riikide statistikaametitega, et EEA maa-, vee- ja ökosüsteemide alane arvepidamine muutuks ÜRO keskkonnaalase arvepidamise raamistikus ülemaailmseks standardiks;
Over the past decade the Agency has analysed conflicts over the use of space and land-based resources in Europe and observed that they will be exacerbated by urbanisation, transport growth, shifts in agricultural priorities, new forms of tourism, evolving societal aspirations around mobility and housing, demography and the continuous changes to the territorial landscape from climate change putting at risk ecological and social resilience.
Viimase kümne aasta jooksul on agentuur analüüsinud kosmose- ja maapõhiste vahendite kasutamise tõttu tekkinud konflikte Euroopas ning täheldanud, et neid konflikte on teravdanud linnastumine, transpordimahu suurenemine, põllumajanduslike prioriteetide muutumine, uued turismivormid, arenevad ühiskondlikud ootused seoses liikuvuse ja majutusega, demograafia ning kliimamuutustest põhjustatud pidevad muutused territooriumide maastikus, mis seavad ohtu ökoloogilise ja sotsiaalse taastumisvõime.
• supporting the development of the GMES Land services and Global Observing Systems; and
• kasutades täiel määral ära 2006. aasta andmebaasi Corine Land Cover ja sellega seotud andmebaase, eriti kõrge eristusvõimega teavet mulla isoleerimise kohta;
• undertaking selected regional and thematic assessments (e.g. on urban, mountain and rural areas, tourism, transport and noise mapping, impacts of soil erosion, land pricing and taxes) and provide inputs to SOER 2010 and Eureca 2012.
• koostades valitud piirkondlikke ja temaatilisi hinnanguid (nt linna-, mägi- ja maapiirkondade, turismi, transpordi ja müra kaardistamise, mulla erosiooni mõjude, maahindade ja -maksude kohta) ning andes oma panuse 2010. aasta keskkonna seisundi ja väljavaadete aruandesse ja Eureca 2012 algatusse.
• integrating all relevant geo-spatial datasets and information at the European level via SEIS, Inspire and the Land Use Data Centre, including an operational data base on noise maps and data as part of ReportNet implementation for Environmental Noise Directive;
• integreerides kõik asjakohased geograafilisruumiliste andmete kogumid Euroopa tasandil ühise keskkonnateabe süsteemi, Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri ja maakasutuse andmekeskuse kaudu, sealhulgas operatiivne andmebaas mürakaartide kohta ning Reportneti rakendamisel keskkonnamüra direktiivi raames saadud andmed;
2.8 Agriculture and forestry
Põllumajandus ja metsandus
To provide integrated analyses of land use trends in agriculture and forestry through assessments of their current and future impact on water, soils, air quality, biodiversity and landscapes.
Koostada terviklikke analüüse maakasutussuundumustest põllumajanduses ja metsanduses, hinnates nende majandusharude praegust ja tulevast mõju veele, pinnasele, õhukvaliteedile, bioloogilisele mitmekesisusele ja maastikele.
This will help to assess the impact of new societal demands, demographic and technological trends on the natural environment and form a basis for policy evaluation and feedback into related sectoral and environmental policies.
See aitab hinnata ühiskonna uute vajaduste ning demograafiliste ja tehnoloogiliste suundumuste mõju looduskeskkonnale ning on lähtealuseks sektori- ja keskkonnapoliitika hindamisel ja sellega seotud tagasiside andmisel.
• integrating economic and biophysical models and data to assess the driving forces behind the environmental impacts of socio-economic trends to inform sector policy debates, in agriculture, bioenergy and rural development policies;
• integreerides majanduslikke ja biofüüsilisi mudeleid ja andmeid, et hinnata põllumajandus-, bioenergia- ja maaelu arengu poliitika arutelude tarbeks sotsiaalmajanduslike suundumuste keskkonnamõjude tõukejõude;
• extending sector-related indicators ets, spatial analyses and databases on farm practices and new land use trends, e.g. the combined impact of food, feed and biomass production on water resources, fertiliser and pesticide use, tillage methods, livestock housing, in cooperation with Commission Services and UNEP;
Euroopa põllumajandus- ja metsamaa kasutamine esmavajaliku materjali (toit, loomasööt, biomass energia tootmiseks ja tooraine saamiseks) saamise otstarbel eesseisvatel aastakümnetel intensiivistub.
The use of agricultural and forestry land in Europe for producing primary material (food, feed, biomass for energy and material purposes) will become more intensive in the coming decades.
Selle põhjuseks on uued vajadused, tehnoloogia areng (nt tselluloosi ensümaatiline lagundamine, toidu omaduste muutmine, põllukultuuride aretamine, sh geneetiliselt muundatud organismid jne) ning muutused põllumajandustavades.
This derives from new demands, advances in technology (e.g. enzymatic digestion of cellulosic material, engineering of food properties, crop breeding including genetically modified organisms etc.) and changes in farming practices.
Metsandus ja põllumajandus annavad aina suurema panuse ehitiste, energia ja biomaterjalide jagatud lõppkasutusse, mis suurendab nõudlust maa järele.
Forestry and agriculture increasingly deliver into shared end uses for buildings, energy and biomaterials, which lead to higher demands on the available land area.
Kliimamuutuste oletatavad mõjud ning maa muutmine linna- ja teeninduspiirkondadeks suurendab survet vee- ja mullaressurssidele ning avaldab kahjulikku mõju ka bioloogilisele mitmekesisusele, maastikele ja õhukvaliteedile.
The expected impacts of climate change and land conversion for the urban and service sectors will increase resulting pressures on water and soil resources as well as affect biodiversity, landscapes and air quality.
• laiendades koostöös komisjoni talituste ja ÜRO Keskkonnaprogrammiga valdkonnaga seotud näitajate kogumeid, ruumilisi analüüse ning põllumajandustavade ja uute maakasutussuundumuste andmebaase, mis sisaldavad andmeid nt toiduainete ning sööda- ja biomassitootmise koondmõju kohta veeressurssidele, väetiste ja pestitsiidide kasutusele, maaharimismeetoditele ja eluskarja pidamisele;
The EEA has worked on agri -environment indicators, developed the concept of high nature value farmland and investigated policy integration, e.g. with regard to bioenergy production.
EEA on teinud tööd põllumajanduslike keskkonnanäitajatega, töötanud välja kõrge loodusliku väärtusega põllumajandusmaa kontseptsiooni ning uurinud poliitika integreerimist, nt seoses bioenergia tootmisega.
• undertaking assessments of critical issues such as the carbon balance associated with land use change, both within Europe and globally, examine the environmental impacts of alien species and genetically modified crops especially for bioenergy and fibre;
• koostades hinnanguid olulistel teemadel, nagu maakasutuse muutumisega seotud süsinikubilanss nii Euroopas kui ka terves maailmas, uurides keskkonnamõjusid, mida avaldavad võõrliigid ja eeskätt bioenergia ja kiudtaimede saamiseks kasutatavad geneetiliselt muundatud põllukultuurid;
• supporting efforts to develop environmental and ecosystem accounts to inform analyses of adaptation to and mitigation of climate change and provide these as inputs to the EEA's assessments including Eureca 2012 and SOER 2010.
• toetades jõupingutusi keskkonnaalases ja ökosüsteemi arvepidamises, et pakkuda sisendandmeid kliimamuutustega kohanemise ja kliimamuutuste mõju leevendamise analüüside tarbeks ning kasutada neid analüüse omakorda sisendandmetena EEA hinnangute, sealhulgas Eureca 2012 ja 2010. aasta keskkonna seisundi ja väljavaadete koostamisel.
To provide integrated assessments, analyses of how changes in policy and operations within the energy sector contribute to mitigating climate change, affect human health and the environment, the costs and benefits, progress towards meeting policy targets and the environmental effectiveness, supported by up-to-date data, models and indicators.
Koostada terviklikke ajakohastatud andmete, mudelite ja näitajate abil kontrollitud hinnanguid ja analüüse selle kohta, kuidas muutused energiavaldkonna poliitikas ja tegevuses aitavad kaasa kliimamuutuste mõju leevendamisele, mõjutavad inimtervist ja keskkonda ning edusamme ja tasuvust poliitika eesmärkide ja keskkonnatõhususe saavutamisel.
• developing and maintaining energy and environment indicators and best-practice based on national data and information submitted to the EEA, IEA , UNEP, Eurostat and other Commission services;
• töötades välja ja hoides ajakohasena energia- ja keskkonnanäitajaid ning parimat tava, mis põhinevad EEA-le, Rahvusvahelisele Energiaagentuurile (International Energy Agency, IEA), ÜRO Keskkonnaprogrammile, Eurostatile ja teistele komisjoni talitustele esitatud riiklikel andmetel ja teabel;
• assessing the environmental constraints and benefits of renewable energy technologies, deployment of new energy technologies and sources, including biofuels and use of peatlands, carbon capture and storage, in cooperation with the European Commission, UNEP, and the research and business communities;
• hinnates koostöös Euroopa Komisjoni, ÜRO Keskkonnaprogrammi ning teadusringkonna ja äriühingutega taastuvenergia tehnoloogiate keskkonnaalaseid piiranguid ja hüvesid, uute energiatehnoloogiate ja -allikate, sealhulgas biokütuste ja turbaalade, süsiniku sidumise ja ladustamise tehnoloogia kasutamist;
• providing regular updates on energy and environment indicators, including energy subsidies, and inputs to the EEA integrated assessments; and
• ajakohastades korrapäraselt energia- ja keskkonnanäitajaid, sealhulgas energiatoetustega seotud näitajaid, ning pakkudes EEA terviklike hinnangute sisendandmeid;
Energy policy will continue to play a central role in combating climate change while at the same time ensuring a secure supply of energy in Europe.
Võitluses kliimamuutustega mängib ka edaspidi keskset rolli energiapoliitika, mille raames tuleb samal ajal tagada energiavarustuskindlus Euroopas.
Energy production and consumption, including renewable energy such as bioenergy, have substantial impacts on human health and the environment, through emissions of air pollutants, waste generation, soil damage, oil spills etc.
Energia, sealhulgas taastuvenergia (nt bioenergia) tootmisel ja tarbimisel on inimtervisele ja keskkonnale õhusaasteainete heidete, jäätmetekke, pinnase kahjustumise, õlilekete jms kaudu märkimisväärne mõju.
The European Commission is developing further the legislative package on energy and climate change policies agreed in December 2008 including actions towards the achievement of the targets by 2020, for renewable energy, road transport fuel and energy efficiency, the establishment of a framework for carbon capture and storage and development of demonstration plants.
Euroopa Komisjon arendab edasi 2008. aasta detsembris kokku lepitud energia- ja kliimamuutuste poliitika õigusaktide paketti, sealhulgas seoses taastuvenergiaga, maanteetranspordi kütuse- ja energiatõhususega, süsiniku sidumise ja ladustamise raamistiku kehtestamisega ning näidiselektrijaamade rajamisega 2020. aastaks seatud eesmärkide saavutamise meetmeid.
Further efforts are also being made in energy efficiency, reducing energy demand, advancing the establishment of a true internal energy market, stimulating energy research and technology development and enhancing international cooperation on energy issues.
Jõupingutusi tuleb teha veel järgmistes valdkondades: energiatõhusus, energianõudluse vähendamine, tõelise rahvusvahelise energiaturu loomise soodustamine, energiaalaste teadusuuringute ja tehnoloogia arengu edendamine ning energiaküsimustes rahvusvahelise koostöö tegemise tugevdamine.
European efforts in this area are tightly coupled to those in the rest of the world.
Euroopa jõupingutused selles valdkonnas on tihedalt seotud kogu maailma jõupingutustega.
• assessing the pressures from energy production and consumption on the environment including energy efficiency and demand-side policies, choice of fuels, climate change mitigation/energy security pathway and the costs, benefits and tradeoffs concerning environmental aspects, such as water and biodiversity, of these pathways.
• hinnates energia tootmise ja tarbimise survet keskkonnale, sealhulgas energiatõhusust ja -nõudlust käsitlevat poliitikat, kütuste valikut, kliimamuutuste mõjude leevendamise/ energiavarustuskindlusega seotud valikuvõimalusi ning nende valikuvõimaluste keskkondlike aspektidega (nt vee ja bioloogilise mitmekesisusega) seotud kulusid, hüvesid ja kompromisse.
To assess the impacts of transport on human health and the environment with the help of transport and environment indicators, models and scenarios.
Hinnata transpordi mõjusid inimtervisele ja keskkonnale, kasutades sel otstarbel transpordi- ja keskkonnanäitajaid, -mudeleid ja -stsenaariume.
This will include, inter alia, tracking progress towards environmentally related policy targets for transport and seeking to demonstrate possible new solutions for access and sustainable mobility.
See hõlmab muu hulgas transpordipoliitika keskkonnaga seotud eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude jälgimist ning ligipääsetavuse ja säästva liikuvuse jaoks uute lahenduste otsimist.
• maintaining, developing and streamlining transport and environment indicators and working with Eurostat, ITF/OECD and the European Commission to supplement the EEA's data collection via Eionet partners in particular in the areas of transport noise assessments, land use and patterns of goods transport;
Analüüs transpordifoorumi (International Transport Forum, ITF)/OECD ja Euroopa Komisjoniga, et täiendada EEA Eioneti partnerite kaudu toimuvat andmete kogumist eelkõige transpordimüra hindamise, maakasutuse ja kaubaveo mudelite vallas;
Transport is an integral part of most of the activities that together form the basis of a nation's Gross Domestic Product.
Transport on lahutamatu osa enamikus tegevustes, mis üheskoos moodustavad riigi sisemajanduse kogutoodangu aluse.
Transport volumes grow more or less in parallel with the economy and thus influence a number of environmental issues, with climate change, habitat loss, noise and air pollution the most prominent.
Transpordi maht kasvab majandusega enam-vähem paralleelselt, mõjutades seega paljusid keskkonnaprobleeme, millest kõige olulisemad on kliimamuutused, elupaikade hävinemine, müra ja õhusaaste.
Even if the growth in emissions of greenhouse gases from the transport sector has slowed recently, projections for the future foresee a notable growth if no additional mitigating measures are implemented.
Kuigi transpordisektori kasvuhoonegaaside heitkoguste suurenemine on viimasel ajal aeglustunud, näevad tulevikuprognoosid ette heitkoguste märkimisväärset kasvu, kui ei rakendata edasisi leevendusmeetmeid.
The EU is therefore considering a range of policies and measures such as inclusion of aviation in
• koostades näitajatel põhinevaid hinnanguid transpordisektori edusammude kohta keskkonnaalaste kaalutluste lõimimisel oma poliitikasse, kasutades neid hinnanguid sisendandmetena EEA korrapäraselt koostatavatesse terviklikesse ja valdkondadevahelistesse hinnangutesse;
• analysing traffic's contribution to air quality and noise in Europe's cities; emissions from cars; and infrastructure charging schemes.
• kogudes kokku geograafiliselt määratletud andmeid transpordist pärit heidete kohta;
• building geographically specific transport emission inventories;
Seetõttu kaalub EL mitmesugust poliitikat ja meetmeid, näiteks lennunduse hõlmamist ELi heitkogustega kauplemise süsteemi; autode süsinikdioksiidiheidete vähendamist ning infrastruktuuri maksustamise süsteeme.
• informing the process of improving the environmental performance of international aviation and maritime transport, and their inclusion into a post Kyoto regime on climate change mitigation, through the provision of relevant information focusing mainly on emission of air pollutants and of greenhouse gases; and
• pakkudes sisendandmeid rahvusvahelise lennundus- ja laevatranspordi keskkonnatõhususe parandamiseks ning nende transpordiliikide hõlmamiseks pärast Kyoto protokolli rakendatavasse kliimamuutuste mõju leevendamise korda, pakkudes sel otstarbel asjakohast teavet peamiselt õhusaasteainete ja kasvuhoonegaaside heidete kohta;
To a large degree transport policy development is guided by the aim of creating a more 'sustainable transport system', with access and mobility at its heart. But as yet these terms are not operational and do not facilitate environmental improvements.
Laiemas mõttes juhib transpordipoliitika väljatöötamist eesmärk luua säästvam transpordisüsteem, mille keskmes on ligipääsetavus ja liikuvus, ent praegu pole see veel teostatav ega hõlbusta keskkonnaseisundi paranemist.
In response to the increasingly ambitious greenhouse gas emission targets there is a need to develop sector specific targets.
Peale üha kõrgemate eesmärkidele kasvuhoonegaaside heitkoguste vallas on tarvis püstitada sektorispetsiifilisi eesmärke.
To ensure any ancillary benefits these targets should also cover all the main aspects (air emissions, noise, habitat loss, etc) of a 'sustainable transport system' and its use.
Igakülgse kasu tagamiseks peaksid need eesmärgid hõlmama ka säästva transpordisüsteemi ja selle kasutamise kõiki peamisi aspekte (õhusaasteainete heited, müra, elupaikade hävinemine).