natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Other multilingual writers include the Czech–French novelist Milan Kundera, who personally revises the French translations of his books, and the Russian–American writer Vladimir Nabokov, who penned his first nine novels in Russian before producing some of the English language’s greatest modern classics.
Teistest mitmekeelsetest kirjanikest võib nimetada tšehhi-prantsuse novellisti Milan Kunderat, kes vaatab isiklikult üle oma raamatute tõlked prantsuse keelde, ning vene-ameerika kirjanikku Vladimir Nabokovit, kes kirjutas esimesed üheksa romaani vene keeles ning seejärel tuli tema sulest parimat kaasaegset ingliskeelset klassikat.
A contemporary example is Vassilis Alexakis who writes in both French and Greek.
Kaasaegse näitena võiks tuua Vassilis Alexakise, kes kirjutab nii prantsuse kui ka kreeka keeles.
In 2007, he received the Grand prix du roman de l’Académie Française, one of France’s most prestigious literary awards.
2007. aastal sai ta ühe Prantsusmaa mainekaima kirjandusauhinna „Grand prix du roman de l’Académie Française”.
One of his most famous works, Les mots étrangers (Foreign words), features a cultural and linguistic voyage through France, Greece and the Central African Republic, where the narrator decides to learn the country’s main language, Sango.
Ühes tema tuntumas teoses „Les mots étrangers” („Võõrad sõnad”) kujutatakse kultuurilist ja keelelist teekonda läbi Prantsusmaa, Kreeka ja Kesk-Aafrika Vabariigi, kus jutustaja otsustab õppida riigis enim kõneldavat sango keelt.
Investing in language
Keeleinvesteering
‘I learnt French for strictly professional reasons and as a means of communication with the inhabitants of the country I live in,’ explains Angel, a Bulgarian IT specialist who lives in Belgium.
Kunagi kohustuslik vene keel hüljati poliitilistel põhjustel, aga hiljaaegu on nõudlus selle järele peamiselt ärieesmärkidel kasvanud.
He observed how attitudes to language have changed rapidly as a result of political change in the former Czechoslovakia: Russian used to be compulsory, was subsequently rejected for political reasons and has recently been in demand again, mainly for commercial purposes.
„Õppisin prantsuse keele ära rangelt töö pärast ja kui suhtlemisvahendi selle maa elanikega, kus ma elan,” selgitab Belgias elav bulgaarlasest IT-spetsialist Angel.
Competitive edge
Konkurentsieelis
Others have mixed motives for learning a language.
Teistel on keeleõppeks erinevaid motiive.
‘Learning French has benefited me professionally,’ says Simon, a British manager.
„Prantsuse keele õppimisest on minu töös kasu olnud,” räägib firmajuht, inglane Simon.
‘It has also made it possible for me to get to know French-speaking people all over the world.’
„See on andnud mulle ka võimaluse õppida kogu maailmas tundma prantsuse keelt kõnelevaid inimesi.”
Having multilingual staff can enhance the competitiveness of your business, if you are an entrepreneur or business manager.
Kui olete ettevõtja või ärijuht, võib mitmekeelse personali olemasolu teie ettevõtte konkurentsivõimet tõsta.
Hence, a shortage of language skills can carry an economic price.
Seetõttu võib keeleoskuse puudumisel olla majanduslik hind.
For instance, 11 % of SMEs surveyed in a recent EU-wide study said that they had lost contracts because their company lacked the necessary language skills.
Näiteks hiljutisest kogu ELi hõlmavast uuringust selgus, et 11% küsitletud VKEdest olid kaotanud lepinguid, kuna nende ettevõttes puudus vajalik keeleoskus.
Learning a language can enable you to take advantage of job and study opportunities.
Keele õppimine võib anda eelise töö- ja õpivõimaluste kasutamisel.
It can also help you improve your career by providing you with a competitive edge.
Sellest võib abi olla ka ametiredelil tõusmisel, kuna keelteoskus annab konkurentsieelise.
Dušan, a Czech consultant, says that his German
Tšehhi konsultant Dušan ütleb, et tema saksa keele oskus avas talle uued karjäärivõimalused ning aitas kontaktide loomisel Austria ja
For instance, many jobs in Belgium require applicants to be competent in at least the country’s two ocial languages and another major European language.
ja lisaks veel ühte Euroopas enam kõneldavat keelt.
In fact, an impressive three quarters of large companies in Europe have an established scheme for recruiting staff with language skills.
Tegelikult on tervelt kolmveerandil Euroopa suurettevõttel kindlakskujunenud tava võtta tööle üksnes keeleoskusega töötajaid.
The situation is not much dierent in Poland.
Olukord pole eriti teistmoodi ka Poolas.
‘I have talked to frustrated people at local chambers of commerce who have helped small companies ...
„Olen rääkinud kohaliku kaubanduskoja pettunud töötajatega, kes on aidanud väikeettevõtteid ...
More often than they would like to admit, it was all wasted as the companies didn’t have anybody with language skills,’ explains Sabina Klimek, a member of the EU-backed Business Forum for Multilingualism.
Sagedamini, kui nad tahaksid tunnistada, polnud sellest kasu, kuna ettevõtetes polnud ühtki keeleoskajat,” kurdab ELi toetatava mitmekeelsuse küsimusi käsitleva ettevõtlusfoorumi liige Sabina Klimek.
This multilingual reality is one that many employers and workers are aware of.
Sellest reaalsest mitmekeelsusest on teadlikud paljud tööandjad ja töötajad.
Likewise, many European universities are oering programmes in foreign languages, both to lure foreign students or to enhance the mobility of local students.
Samamoodi pakuvad paljud Euroopa ülikoolid võõrkeelseid õppeprogramme nii välisüliõpilaste kohalemeelitamiseks kui ka kohalike üliõpilaste liikuvuse suurendamiseks.
Some Lithuanian universities oer programmes in English, French, German and Russian.
Mõnedes Leedu ülikoolides pakutakse kursusi inglise, prantsuse, saksa ja vene keeles.
In Belgium, the Czech Republic and Romania, some universities oer graduate programmes in natural sciences, history or geography with a minor in foreign languages, in some cases leading to a double degree.
Belgias, Tšehhi Vabariigis ja Rumeenias on võimalik loodusteaduste, ajaloo ja geograafia kraadiõppe käigus valida kõrvalaineks võõrkeel, mõnedel juhtudel saab ka topeltkraadi.
Language for all
Keel kõigi jaoks
Disadvantaged groups in society, including the socially or economically marginalised and the physically or mentally challenged, often lack the opportunity, motivation and access to the resources necessary to improve their language skills.
Ühiskonnas ebasoodsas olukorras olevatel inimestel, sealhulgas sotsiaalsetel või majanduslikel põhjustel marginaliseeritud rühmadel ning füüsilise või vaimse puudega inimestel puudub sageli võimalus, motivatsioon ja juurdepääs keeleoskuse parandamiseks vajalikele ressurssidele.
The EU-funded Allegro (1) project aimed to bring language learning to disadvantaged groups through innovative, easy-to-access approaches to language teaching.
ELi rahastatava projekti „Allegro” 1 eesmärk on tuua keeleõpe uuenduslike ja hõlpsalt ligipääsetavate lähenemisviiside kaudu ebasoodsas olukorras inimesteni.
For many of those who took part in the project, it enhanced their belief in their abilities.
Paljud projektis osalenud inimesed said uut usku oma võimetesse.
‘We are as good as everyone else,’ a Spanish learner with mental health issues said.
„Me pole teistest halvemad,” ütles Hispaaniast pärit vaimse puudega õppija.
It also challenged the perceptions of teachers regarding the abilities of learners from certain backgrounds.
Seoses teatud taustaga õppijate võimekusega esitas projekt väljakutse ka õpetajate arusaamadele.
‘It was a privilege to teach such well-motivated and enthusiastic students,’ remarked a teacher who taught inmates at Nottingham prison.
„Oli au õpetada nii hästi motiveeritud ja innukaid õpilasi,” ütles Nottinghami vangla kinnipeetavaid õpetanud õpetaja.
The feeling was mutual.
Emotsioon oli vastastikune.
‘This is good.
„See on hea.
You tell that European Commission we want more Dutch,’ said one of the prisoners.
Öelge Euroopa Komisjonile, et me tahame veel hollandi keelt õppida,” palus üks vangidest.
‘People’s school experience can also make them reluctant to learn languages in later life.’
Koolist saadud kogemused võivad muuta keeleõppe hilisemas eas vastumeelseks.”
A question of timing
Ajastuse küsimus
People who have not yet embarked on the road to learning a foreign language, may feel concerned or afraid, like looking at the sea when they do not know how to swim.
Need, kes pole veel alustanud võõrkeele õppimise teekonda, võivad olla natuke mures või hirmunud, justkui vaataksid merd, ilma et oskaks ujuda.
But studying a language is a little like learning to swim, surprisingly straight forward once you have taken the first plunge.
Ent keeleõpe on veidi ujumaõppimise moodi: kui oled esimest korda vette hüpanud, osutub see üllatavalt lihtsaks.
The demands of life are often major barriers.
Sageli on suurimad tõkked elu poolt esitatavad nõudmised.
‘I’m always so busy.
„Mul on alati palju tegemist.
I don’t have the time to study properly,’ complains Reinald, a Belgian graphics designer.
Mul pole korralikuks õppimiseks aega,” kurdab graafiline disainer, belglane Reinald.
But many learners have found that making time is incredibly enriching.
Kuid paljud õppijad arvavad, et selle aja leidmine on uskumatult rikastav.
Speaking a major world language can also act as a demotivator.
Motivatsioonipuudust võib põhjustada ka ühe suure maailmakeele valdamine.
‘If you’ve got English, you don’t really need anything else,’ reckons Neil, a British editor.
Inglismaal toimetajana töötav Neil tunnistab: „Kui oskad inglise keelt, pole tegelikult teisi keeli vaja.
‘But making the eort gives you an extra depth of enjoyment and understanding.’
Aga selle pingutuse ettevõtmine annab erilist naudingut ja mõistmist.”
Despite the fact that people of all social backgrounds and education levels are capable of acquiring a foreign language, many people feel that it is a challenge that they are not equipped for.
Vaatamata sellele, et igasuguse sotsiaalse tausta ja haridustasemega inimesed on suutelised omandama võõrkeelt, kardavad paljud, et tegemist on väljakutsega, milleks nendel võimed puuduvad.
Although many people discover a passion for languages inspired by their teachers, this attitude can begin in school, when the value of a language is not yet appreciated and exams are a turn-o.
Ehkki paljud avastavad endas õpetajatest inspireeritud armastuse keelte vastu, võib selline suhtumine alguse saada koolist, kui veel ei osata hinnata keeleoskuse väärtust ja eksamid tunduvad tüütud.
‘School doesn’t usually equip you
Mõned arvavad isegi, et nad on õppimiseks liiga vanad.
in his late fifties. But as millions of mature learners have discovered, it is never too late to pick up a language.
on keelt väga raske õppida,” usub ligi kuuekümnene firmajuht Daniel.
Some even believe they are too old to learn. ‘At my age, it’s very hard to learn a language,’ says Daniel, a manager
Kuid nagu miljonid küpses eas õppijad on kogenud, pole keeleõppimiseks kunagi hilja.
Subtitles not necessary
Subtiitreid pole vaja
The glittering world of European cinema has a large ensemble cast of multilingual stars, including the French actress Juliette Binoche and actor Jean Reno, the British actresses Charlotte Rampling and Vanessa Redgrave, the Spanish actress Penelope Cruz and actor Antonio Banderas, the Swedish actor Max von Sydow and the Greek actress Irene Papas.
Euroopa säravas kinomaailmas on palju mitut keelt valdavaid tähti, nende hulgas prantsuse näitlejad Juliette Binoche ja Jean Reno, inglise näitlejad Charlotte Rampling ja Vanessa Redgrave, hispaania näitlejad Penelope Cruz ja Antonio Banderas, rootsi näitleja Max von Sydow ja kreeka näitlejanna Irene Papas.
‘I had the luck that my parents educated me in three languages.
„Mul vedas, et mu vanemad kasvatasid mind kolmes keeles.
With my mother I spoke Dutch, with my father Italian, and at school I learned German.
Emaga rääkisin hollandi keelt, isaga itaalia keelt ja koolis õppisin saksa keelt.
But my host language is Italian,’ explains Swiss–Italian actress and model Michelle Hunziker.
Aga mu põhikeel on itaalia keel,” selgitas šveitsi-itaalia näitleja ja modell Michelle Hunziker.
.As easy as A, B, C …
Lihtne nagu ABC ...
While learning a language — even your native tongue — can be transformed into a lifelong endeavour, you do not need to become a writer, poet or orator in the foreign language.
Kuigi keeleõppest, ka emakeeleõppest, võib teha kogu elu kestva ettevõtmise, pole tingimata vaja saada teises keeles kirjutavaks kirjanikuks, poeediks või kõnemeheks.
Youth versus wisdom
Noored ja elutarkus
Many people are put o learning a language because they have the impression that it will take them a lifetime to learn all the words and grammar.
Paljud loobuvad keeleõppest, kuna neile tundub, et kõikide sõnade ja grammatika selgeks saamiseks kulub terve elu.
However, evidence suggests that, with the right approach and motivation, most people can pick up at least a basic command of a foreign language.
Aga on tõestatud, et õige lähenemisviisi ja motivatsiooni korral saab enamik inimesi selgeks vähemalt võõrkeele põhioskused.
A good example of this is that people from disadvantaged backgrounds often grow up without ever learn- ing to use a foreign language, and sometimes they may even be barely literate in their mother tongue.
Üldiselt peetakse lapsi parimaiks keeleõppijaiks. Laste mõistus on paindlikum, neil on vähem piiranguid, suur ajavaru ning nad naudivad järeleaimamist – kõigest sellest on palju abi.
But this has more to do with their social circumstances rather than innate ability, as was amply demonstrated by the EU-backed Allegro project.
Tänu laste erilisele võimele omandada aktsente kõlab nende kõne ehtsam. Kuid ka täiskasvanuil on eeliseid: neil on arenenum arusaam keele toimimisest ja ülesehitusest ning neil on kergem
Kids have more flexible minds, fewer inhibitions, abundant supplies of time and enjoy mimicking, which are great helps, and their super ior ability at picking up accents makes them sound more convincing.
Seda näitab hästi kas või see, et ebasoodsama taustaga inimesed kasvavad tihti üles ilma võõrkeeli õppimata ja võib juhtuda, et mõni on emakeeleski pea kirjaoskamatu.
However, adults have their own advantages: they have a more developed awareness of the mechanics and structure of language, and they grasp grammar more easily.
Ent see tuleneb pigem nende sotsiaalsest olukorrast kui sünnipärastest võimetest, nagu oli piisavalt hästi näha ELi rahastatud Allegro-projektist.
Choose your level of the host language as their children but rarely manage the accent.
Täiskasvanud sissesõitnud omandavad asukohariigi keele sageli sama hästi kui nende lapsed, aga harva räägivad nad aktsendita.
In fact, without any knowledge of a language, people can understand a surprising amount.
Tegelikult on võimalik üllatavalt palju aru saada ka ilma keelt valdamata.
This is especially the case in languages which belong to the same linguistic family.
Eriti kehtib see samasse keeleperekonda kuuluvate keelte puhul.
However, this also works to a lesser extent with completely unfamiliar languages through what is known as ‘discursive competence’ and ‘intercomprehension’.
Kuid vähemal määral toimib see ka täiesti tundmatute keelte puhul nn diskursiivse pädevuse ja vastastikuse arusaamise kaudu.
This is why the claim that someone is ‘too old’ is something of a fallacy.
Seepärast on ekslik väide, et keegi on „liiga vana”.
The EU-funded JoyFLL project made this point in a novel and innovative way by taking advantage of the often-strong intergenerational bond between grand- parents and their grandchildren to encourage both to improve their language skills.
ELi rahastatud projektiga JoyFLL tõestati seda ebaharilikul ja uudsel viisil, kasutades ära tihti tugevaid põlvkondadevahelisi sidemeid vanavanemate ja lastelaste vahel, innustamaks neid keeleoskust täiustama.
Intercomprehension: ‘water’ in the major European language groups
Vastastikune arusaamine: sõna „vesi” suuremates Euroopa keelerühmades
2) oering fun interactive activities that demonstrate
2, kus sellise vastastikuse arusaamise näitlikus-
There is even an EU-funded website (this intercomprehension.
On olemas isegi ELi rahastatud veebileht tamiseks leidub lõbusaid interaktiivseid tegevusi.
The FEEL (4) project did a similar thing with the languages of the 10 countries which joined the EU in 2004.
4 projekti FEEL käigus ka 2004. aastal
How much of a language you learn depends on your need, desire, motivation, ability and the amount of energy you can dedicate to the endeavour.
Kui palju keeli õppida, sõltub vajadusest, soovist, motivatsioonist, võimekusest ja energiast, mida oled valmis sellele ettevõtmisele pühendama.
Academics or highly skilled professionals, such as doctors, working in a foreign language obviously have to reach a very high degree of competence.
Võõrkeeles töötavatel akadeemikutel ja tippspetsialistidel nagu arstidel tuleb tõenäoliselt saavutada väga hea keeleoskus.
Whether you are a novice or an advanced learner, there are always things, other than attending language courses, you can do to improve as a language learner.
Nii algaja kui ka edasijõudnu saab keeleoskuse täiustamiseks teha peale keelekursustel käimise ka muud.
Drawing on the experience of teachers and other learners, here are some useful tips and tools.
Toetudes õpetajate ja õppurite kogemustele, anname mõned kasulikud nõuanded ja nipid.
Even acquiring some basic knowledge can be incredibly rewarding. To prove this,
Kuid paljudel muudel puhkudel on üsna ulatusliku suhtlemise võimaldamiseks enamiku õppijate puhul vajalik ja saavutatav kesktase.
3) project used the the EU-backed InLET ( occasion of the 2004 Olympic Games in Athens to introduce visitors to the Greek
Selle tõestuseks tutvustati ELi toetusega projekti InLET 3 käigus 2004. aasta Ateena olümpiamängudel külalistele kreeka keelt ning õpetati neile selgeks mõned kasulikud fraasid, mis aitasid teha Kreekas
•‘Practice makes perfect’ is an ancient adage but it is as true as ever.
•Ütlus „harjutamine teeb meistriks” on küll vanarahva tarkus, aga see kehtib ka praegu.
A language does not appear mag- ically, it comes through lots and lots of practice. ‘Practise, practise,
Keelt ei omandata võlujõul, see tuleb pideva harjutamisega.
practise,’ advises Sandra from France.
•Kohanda õpiprotsess enda järgi.
‘Language learning is not a test, you need to take pleasure in it,’ suggests Cristina, a consultant from Italy.
Igaühel on omad õppimisviisid, niisiis tuleks katsetada ja leida enda jaoks parim.
Plan your language learning in a way that suits you and your daily routine.
Kavanda keeleõpe nii, et see sobib sulle ja sinu igapäevaellu.
•Don’t be embarrassed.
•Ära tunne piinlikkust.
Many people, particularly as they get older, are reluctant to practise a foreign language because they feel shy or are anxious about making mistakes.
Paljud, eriti vanemad inimesed, ei söanda võõrkeelt kasutada, kuna nad häbenevad või kardavad vigu teha.
‘People will not mock you if you make an error,’ Simon, a British manager, assures fellow language learners.
„Keegi ei naera su üle, kui sa vigu teed,” julgustab kaasõppureid inglise firmajuht Simon.
‘They will be pleased and impressed at your ability, even when this is still quite limited.’
„Isegi kui keeleoskus on veel üsna piiratud, meeldib see ja avaldab inimestele muljet.”
•Use the language regularly.
•Kasuta keelt regulaarselt.
Like your car, failing to take your language for a regular spin can make it sluggish and rusty.
Kui keelt regulaarselt ei kasutata, läheb keeleoskus rooste ja kohmakaks nagu autogi.
•Be realistic.
•Ole realistlik.
Don’t try to learn everything at once.
Ära püüa kõike kohe selgeks saada.
Set clear and realistic targets.
Sea endale selged ja realistlikud eesmärgid.
•The past is no guide.
•Tunne end hästi ja naudi kogemust.
Some people think because they did not manage to learn a language at school, they
On palju võimalusi teha õpiprotsess nauditavaks.
•Have fun and enjoy the experience.
•Minevikust ei maksa juhinduda.
If approached like a dull and weari - some task, studying a language will not be eective and your motivation will weaken.
Mõned arvavad, et kuna nad ei suutnud koolis
•New thinking.
•Uutmoodi mõtlemine.
Learning a language also entails learning to understand other ways of thinking and doing things.
Keeleõpe tähendab ka teistsuguste mõtlemis- ja teguviiside tundmaõppimist.
will not be able to do so in later life.
keelt selgeks õppida, ei saa nad sellega ka hiljem hakkama.
However, lots of people who did not do well at school learn a language when they are older, partly thanks to enjoyable and eective modern methods and a greater motivation to learn.
Sellegipoolest õpivad paljud, kel koolis hästi ei läinud, võõrkeele selgeks vanemas eas – osalt tänu meeldivatele ja tõhusatele kaasaegsetele meetoditele ning suuremale õpimotivatsioonile.
Expose yourself to the target language as much as possible.
Loo endale võimalikult palju kokkupuutevõimalusi õpitava keelega.
There is a popular belief that learning several languages clutters your brain.
Üldiselt arvatakse, et mitme keele õppimine tekitab ajus segaduse.
However, evidence suggests that the more languages you learn, the easier it gets to acquire additional ones.
Aga on hoopis tõestatud, et mida rohkem keeli õppida, seda lihtsam on järgmiste keelte omandamine.
‘It helps if you know more than one language.
„Rohkem kui ühe keele oskusest on abi.
You have a little head start on adapting, you can get your mouth around certain words and vowel sounds a little easier,’ observes Danish-American actor Viggo Mortensen.
See annab kohanemisel väikese edumaa, teatud sõnu ja täishäälikuid on veidi lihtsam hääldada,” arvab taani-ameerika näitleja Viggo Mortensen.
Linguists have also discovered that knowing more than one language can benefit people in other areas, such as strengthening their reasoning skills and helping them to perform better academically.
Ka on keeleteadlased avastanud, et rohkem kui ühe keele oskusest võib olla kasu teistes valdkondades – paranevad mõtlemisoskus ja akadeemilised tulemused.
For instance, researchers have found that bilingual children are better at solving problems that include misleading information.
Näiteks on uuringuid, mis näitavad, et kakskeelsed lapsed on edukamad eksitavat informatsiooni sisaldavate ülesannete lahendamisel.
There are other advantages to picking up languages, according to celebrity advocates.
Mõne kuulsuse arvates on keeleoskusel ka teisi eeliseid.
The British comedian and Monty Python star John Cleese believes that ‘learning a language makes our minds stronger and more flexible.
Briti koomik, „Monty Pythoni” staar John Cleese on veendunud, et: „Keeleõpe muudab meie meeled tugevamaks ja paindlikumaks.
Actually using it gives us an entirely new experience of the world’.
Tegelikult annab teise keele kasutamine meile maailmast täiesti uutmoodi kogemuse.”
How and where can I learn a foreign language?
Kuidas ja kus saab võõrkeelt õppida?
However, selecting the right one is important.
Aga tähtis on valida õige kursus.
It is a good idea to visit the school and talk to a teacher before enrolling, look for independent reviews of the establishment and ask friends and acquaintances for recommendations.
Enne nime kirja panekut tasub kooli külastada ja õpetajaga vestelda, leida õppeasutuse kohta sõltumatuid arvamusi ning küsida sõpradelt ja tuttavatelt soovitusi.
•Choose your approach.
•Vali lähenemisviis.
There are so many dierent methods and approaches to learning, including classroom learning, self-study and telephone courses, immersion courses abroad, virtual learning and more.
On väga palju eri õppemeetodeid ja lähenemisviise, sealhulgas keelekursused, iseõppimine ja telefonikursused, keelekümblused välismaal, virtuaalõpe ja palju muud.
Choose the mix that suits you.
Vali endale sobivad moodused.
•Tap into the media.
•Jää kindlale kursile.
Today, with television and radio channels from around the world easily accessible via satellite, cable and the Internet, it has
Enamikus kohtades on keelekursusi lihtne leida kas telefoniraamatust või
•Staying the course.
•Kasuta meediat.
•Cultural materials.
•Kultuurimaterjalid.
As you progress in the language, savour the culture through books, music, films, etc.
Keeleoskust omandades naudi raamatute, muusika, filmide jms kaudu kultuuri.