natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is evident that conflicts are likely to arise between the right to confidential treatment of business secrets, the need for transparency in the field of public procurement, the duty of review bodies to ensure effective review and the right of all parties to a fair hearing.
On ilmne, et ärisaladuste konfidentsiaalsena kohtlemise õiguse, riigihangete valdkonna läbipaistvuse vajaduse, otsuseid läbivaatavate asutuste tõhusa läbivaatamise kohustuse ja kõigi poolte õiglase kohtupidamise õiguse vahel võib tekkida vastuolu.
mation submitted as confidential at the award stage of such a procedure would lead to the unacceptable consequence that an unsuccessful tenderer might be inspired to challenge an award — or even to submit a tender manifestly doomed to rejection, with a view to being entitled to challenge the award — solely in order to gain access to a competitor’s business secrets.
konfidentsiaalsena esitatud teabe lepingu sõlmimise ajal kaitseta jätmine endaga kaasa vastuvõetamatu tagajärje, et edutu pakkuja võib sõlmitud lepingu vaidlustada – või isegi esitada meelega tagasilükkamisele määratud pakkumuse, et hiljem sõlmitud leping vaidlustada – üksnes eesmärgiga saada teada konkurendi ärisaladused.
However, as with the entitlement to disclosure of relevant evidence, the right to confidential treatment of information is not absolute.
Kuid nagu õigus tutvuda asjaomaste tõenditega ei ole ka õigus teabe konfidentsiaalsena kohtlemisele absoluutne.
To the extent possible, those interests should obviously be reconciled, although it will not always be feasible to reconcile them fully.
On selge, et neid huvisid on vaja tasakaalustada, ehkki alati ei ole see täielikult võimalik.
In particular, it will in some cases be necessary to restrict one party’s right — to require confidential treatment of business secrets or to have access to all the evidence
Eelkõige on mõnikord vaja piirata ühe poole õigusi – nõuda ärisaladuste konfidentsiaalsena kohtlemist või tutvuda kõigi toimikusse võetud tõenditega –, et tagada, et ei rikutaks teise poole õiguse sisu või kohtu
24 — Case 53/85 AKZO Chemie v Commission [1986] ECR 1965, paragraph 28.
24 – Euroopa Kohtu 24. juuni 1986. aasta otsus kohtuasjas 53/85: AKZO Chemie vs. komisjon (EKL 1986, lk 1965), punkt 28.
25 — See footnote 12 above.
25 – Vt ülal 12. joonealune märkus.
OPINION OF MS SHARPSTON — CASE C-450/06 in the file — in order to ensure that the very substance or essence of the other party’s right, or the court’s power and duty of effective review, is not impaired.
KOHTUJURIST SHARPSTONI ETTEPANEK – KOHTUASI C-450/06 tõhusa läbivaatamise pädevust ja kohustust.
However, any restriction must not go beyond what is necessary for that purpose, and a fair balance must be struck between the conflicting rights.
Samas ei tohi ükski piirang minna kaugemale kui selle eesmärgi saavutamiseks vajalik ning vastuoluliste huvide vahel tuleb saavutada õiglane tasakaal.
26 in a masked, truncated or otherwise edited form in order to protect business secrets, if the court or tribunal concerned considered that full disclosure of the evidence in question would genuinely be detrimental to the legitimate interests of a party which had made an application requesting confidentiality of that information.
Toimikust välja jäetud tõendeid ei tohiks arvesse võtta. Mõned tõendid võidakse aga ärisaladuste kaitse eesmärgil toimikusse võtta peidetud, lühendatud või muul moel muudetud kujul, kui asjaomane kohus leiab, et selliste tõendite täielik avaldamine kahjustaks tõesti nende konfidentsiaalsuse kaitset taotlenud poole õiguspäraseid huve.
Where rights are not absolute, 27they must be considered in relation to their function.
Kui õigused ei ole absoluutsed, 27tuleb neid käsitleda kooskõlas nende funktsiooniga.
Restrictions may be imposed, provided that they meet objectives of general interest and do not constitute a disproportionate and intolerable interference impairing the very substance of the rights. 28
Piiranguid võib määrata, kui need täidavad üldise huvi eesmärke ega kujuta endast ülisuurt ja talumatut sekkumist, mis kahjustaks tagatud õiguse olemust. 28
A reasonable and pragmatic solution could be for the review body to request the party holding the evidence to provide an edited version which could be made available to the other party or parties — subject to the review body’s own supervision in order to ensure that only genuinely confidential elements which do not appear decisive to the resolution of the dispute are edited out.
Mõistlik ja praktiline lahendus oleks, et läbivaatav asutus palub neid tõendeid omaval poolel esitada nende muudetud versioon, mida võib esitada teisele poolele või teistele pooltele pärast seda, kui läbivaatav asutus on need ise enne läbi vaadanud, tagades, et tõenditest on välja jäetud ainult need tõeliselt konfidentsiaalsed elemendid, millel ei ole vaidluse lahendamisel otsustavat tähtsust.
In that case, even if the review body has seen evidence concealed from certain parties, it should endeavour not to use that evidence in any way which could infringe those parties’ rights to a fair hearing and to equality of arms.
Sellisel juhul ei tohiks läbivaatav asutus isegi siis, kui ta on näinud tõendeid, mida teatavate poolte eest varjatakse, neid kasutada ühelgi viisil, mis võib rikkuda nende poolte õigust õiglasele kohtupidamisele ja nende võrdseid võimalusi.
26 — See, for example, in the context of a clash between different rights, Case C-112/00 Schmidberger [2003] ECR I-5659, paragraphs 77 to 81.
26 – Eri õiguste vastuoluga seoses vt nt Euroopa Kohtu 12. juuni 2003. aasta otsus kohtuasjas C-112/00: Schmidberger (EKL 2003, lk I-5659), punktid 77–81.
27 — See points 39 and 46 above.
27 – Vt ülal punktid 39 ja 46.
28 — See, for example, again in the context of different rights, Joined Cases C-20/00 and C 64/00 Booker Aquaculture and Hydro Seafood [2003] ECR I-7411, paragraph 68, Joined Cases C-154/04 and C-155/04 Alliance for Natural Health and Others [2005] ECR I-6451, paragraph 126, and the caselaw cited in both.
28 – Vt nt, taas eri õiguste vastuoluga seoses Euroopa Kohtu 10. juuli 2003. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-20/00 ja C-64/00: Booker Aquaculture ja Hydro Seafood (EKL 2003, lk I-7411), punkt 68; Euroopa Kohtu 12. juuli 2005. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-154/04 ja C-155/04: Alliance for Natural Health jt (EKL 2005, lk I-6451), punkt 126, ja kummaski viidatud kohtupraktika.
An example of that type of approach may be seen in the ‘Steel Beams’ cases before
Seda tüüpi lähenemisviisi on Esimese Astme Kohus kasutanud terastalasid käsit-
VAREC ality in Article 47 of the ECSC Treaty, 30so that not all of them should be accessible in their entirety to all the parties.
ESTÜ asutamislepingu artiklis 47 sätestatud konfidentsiaalsuse kaitse kohustus, 30nii et kõiki neid ei tohiks täielikult kõigile pooltele kättesaadavaks teha.
Some of the applicants, however, sought to have access to the whole file.
Mõni hageja taotles aga kogu toimikuga tutvumist.
the Court of First Instance.
lenud kohtuasjades.
29In March and April 1994, 11 undertakings brought actions for the annulment of a Commission decision under the ECSC Treaty concerning concerted practices by producers of steel beams.
291994. aasta märtsis ja aprillis esitasid 11 ettevõtjat hagid komisjoni poolt ESTÜ asutamislepingu alusel vastu võetud otsuse tühistamiseks, mis käsitles terastalatootjate kooskõlastatud tegevust.
The actions were dealt with together and, for part of the procedure, joined.
Hagisid menetleti koos ja osaliselt liidetud kohtuasjadena.
At that time, the Rules of Procedure of the Court of First Instance dealt with confidentiality only in Article 116(2), which allowed confidential documents to be omitted from the casefile communicated to an intervener.
Sel ajal käsitles Esimese Astme Kohtu kodukord konfidentsiaalsuse küsimusi üksnes artikli 116 lõikes 2, mis lubas menetlusse astujale edastatavast toimikust välja jätta konfidentsiaalseid dokumente.
Under Article 5(3) of the Instructions to the Registrar, however, parties’ lawyers or agents, or persons authorised by them, were entitled to inspect the original case-file, including administrative files produced before the Court, and to request copies or extracts of documents.
Kohtusekretäri ametijuhendi artikli 5 lõike 3 kohaselt aga oli poolte advokaatidel või esindajatel või nende nõuetekohaselt volitatud esindajatel õigus tutvuda toimiku originaaliga, sealhulgas kohtule esitatud haldustoimikutega, ja taotleda ärakirju või väljavõtteid dokumentidest.
The Court of First Instance was thus faced with problems very similar to those now facing the Conseil d’État.
Seega pidi Esimese Astme Kohus lahendama probleemid, mis on väga sarnased Conseil d’État’ omadega.
The Commission did not however lodge all the documents until requested to do so by the Court of First Instance.
Komisjon esitas aga kõik dokumendid alles pärast seda, kui Esimese Astme Kohus oli temalt seda palunud.
In its covering letter, it stated that some of the documents might contain business secrets or that they fell under the obligation of confidenti-
Lisatud kaaskirjas ütles komisjon, et mõni dokument võib sisaldada ärisaladusi või et nende suhtes kehtib
In the first of its three orders addressing those problems, that Court rejected the argument that Article 23 of the ECSC Statute, together with the principle audi alteram
Oma kolmest määrusest nende probleemide kohta esimeses lükkas Esimese Astme Kohus tagasi väite, et ESTÜ Kohtu põhikirja artiklit 23 koos põhimõttega audi
30 — The second paragraph of which prohibited the Commission from disclosing ‘information of the kind covered by the obligation of professional secrecy, in particular about undertakings, their business relations or their cost components’.
30 – Selle teine lõik keelas komisjonil avaldada „ametisaladuse hoidmise kohustusega seotud teavet, eriti ettevõtjate, nende ärisidemete või nende kulukomponentide kohta”.
29 — Case T-134/94 NMH Stahlwerke v Commission [1999] ECR II-239; Case T-136/94 Eurofer v Commission [1999] ECR II-263; Case T-137/94 ARBED v Commission [1999] ECR II-303; Case T-138/94 Cockerill-Sambre v Commission [1999] ECR II-333; Case T-141/94 Thyssen Stahl v Commission [1999] ECR II-347; Case T-145/94 Unimétal v Commission [1999] ECR II-585; Case T-147/94 Krupp Hoesch v Commission [1999] ECR II-603; Case T-148/94 Preussag Stahl v Commission [1999] ECR II-613; Case T-151/94 British Steel v Commission [1999] ECR II-629; Case T-156/94 Aristrain v Commission [1999] ECR II-645; and Case T-157/94 Ensidesa v Commission [1999] ECR II-707.
29 – Esimese Astme Kohtu otsused kohtuasjades T-134/94, T-136/94, T-137/94, T-138/94, T-141/94, T-145/94, T-147/94, T-148/94, T-151/94, T-156/94 ja T-157/94: NMH Stahlwerke jt vs. komisjon (EKL 1999, lk II-239 jj).
OPINION OF MS SHARPSTON — CASE C-450/06 institution concerned as they see fit’.
KOHTUJURIST SHARPSTONI ETTEPANEK – KOHTUASI C-450/06 hagejatel omal äranägemisel tutvuda asjaomase institutsiooni toimikutega”.
32 It also distinguished the documents transmitted pursuant to Article 23 of the Statute from the casefile constituted in accordance with the Instructions to the Registrar.
32Samuti eristas ta põhikirja artikli 23 alusel esitatud dokumente kohtusekretäri ametijuhendi järgi koostatud toimikust.
The parties had access only to the latter, which contained the documents to be taken into consideration in deciding the case.
Seega oli pooltel õigus tutvuda üksnes viimasega, mis sisaldas kohtuasja lahendamisel arvesse võetavaid dokumente.
Documents transmitted to the Court but not placed in the casefile remained ‘wholly extraneous to the proceedings’ and would not be taken into consideration by the Court in deciding the case.
Kohtule edastatud dokumendid, mida toimikusse ei võetud, jäid „menetlusest täielikult välja” ja neid ei tohtinud kohtuasja lahendamisel arvesse võtta.
33On that basis, it examined the documents in question in the light of the submissions and decided that some were relevant and should be placed on the casefile and communicated to the parties.
33Seega vaatas ta kõnealused dokumendid esitatud väidete valguses läbi ja otsustas, et mõned neist on kohtuasja lahendamisel asjassepuutuvad ning tuleb võtta toimikusse ja edastada pooltele.
In a third and final order, it examined two further documents and decided that one of them should be placed on the file.
Viimases, kolmandas määruses analüüsis ta veel kaht dokumenti ja otsustas, et üks neist tuleb võtta toimikusse.
34 partem, meant that all parties should have unconditional, unlimited access to the file forwarded by the Commission.
34 alteram partem tuleb tõlgendada nii, et kõigil pooltel peab olema komisjoni esitatud toimikule tingimusteta, piiramatu juurdepääs.
It noted that Article 47 of the ECSC Treaty guaranteed the confidentiality of professional, in particular business, secrets in order to protect the legitimate interests of undertakings, and decided that the only way to balance the requirements of Article 23 of the Statute and the adversarial nature of judicial proceedings against the protection of the business secrets of individual undertakings was to examine the specific situation of the undertakings concerned.
Ta märkis, et ESTÜ asutamislepingu artikli 47 kohaselt on ameti- ja eelkõige ärisaladuste konfidentsiaalsus tagatud selleks, et kaitsta ettevõtjate õiguspäraseid huve, ning otsustas, et ainus viis kuidas ESTÜ Kohtu põhikirja artikli 23 nõuded ja kohtumenetluse kahjulikkus viia tasakaalu üksikute ettevõtjate ärisaladuste kaitsega on analüüsida asjaomaste ettevõtjate konkreetset olukorda.
On that basis, it removed one document from the file, restricted full access to certain documents to one applicant only (the others being entitled to consult a nonconfidential version), and reserved a decision on documents classified by the Commission as internal until it had received further information. 31
Seepärast kõrvaldas ta toimikust ühe dokumendi, piiras ainult ühe poole jaoks juurdepääsu teatavatele dokumentidele (teistel lubati tutvuda nende mittekonfidentsiaalsete versioonidega) ja lükkas komisjoni poolt ametisiseseks liigitatud dokumentide üle otsustamise lisateabe saamiseni edasi. 31
Thus, in a situation of possible conflict between a need to consider all the relevant evidence, a need to allow all parties access to that evidence and a need to protect the confi-
Nii et olukorras, kus vajadus võtta arvesse kõiki asjakohaseid tõendeid, vajadus lubada kõigil pooltel nendega tutvuda ja vajadus kaitsta mõne tõendi konfidentsiaalsust võivad
In a second order made after receiving that information and hearing further argument, the Court of First Instance made it clear that the purpose of Article 23 of the Statute was to ‘enable the Court to exercise its power of review of the legality of the contested decision, having regard to the rights of the defence’, and not to ‘guarantee all the parties unconditional and unrestricted access to the administrative file’ or to ‘enable the applicants to peruse the files of the
Pärast selle lisateabe saamist ja täiendavate väidete ärakuulamist tehtud teises määruses selgitas Esimese Astme Kohus, et ESTÜ Kohtu põhikirja artikli 23 eesmärk on „võimaldada kohtul kasutada oma volitust hinnata vaidlustatud otsuse seaduslikkust, võttes arvesse kaitse õigusi” ja mitte „tagada kõigile pooltele tingimusteta ja piiramatu juurdepääs haldustoimikule” või „võimaldada
32 — Order in Cases T-134/94, T-136/94, T-137/94, T-138/94, T-141/94, T-145/94, T-147/94, T-148/94, T-151/94, T-156/94 and T-157/94 NMH Stahlwerke and Others v Commission [1997] ECR II-2293, paragraphs 32 and 37.
32 – Esimese Astme Kohtu 10. detsembri 1997. aasta määrus liidetud kohtuasjades T-134/94, T-136/94, T-137/94, T-138/94, T-141/94, T-145/94, T-147/94, T-148/94, T-151/94, T-156/94 ja T-157/94: NMH Stahlwerke jt vs. komisjon (EKL 1997, lk II-2293), punktid 32 ja 37.
31 — Order in Cases T-134/94, T-136/94, T-137/94, T-138/94, T-141/94, T-145/94, T-147/94, T-148/94, T-151/94, T-156/94 and T-157/94 NMH Stahlwerke and Others v Commission [1996] ECR II-537, especially at paragraphs 12 to 15 and the operative part.
31 – Esimese Astme Kohtu 19. juuni 1996. aasta määrus liidetud kohtuasjades T-134/94, T-136/94, T-137/94, T-138/94, T-141/94, T-145/94, T-147/94, T-148/94, T-151/94, T-156/94 ja T-157/94: NMH Stahlwerke jt vs. komisjon (EKL 1996, lk II-537), eelkõige punktid 12–15 ja resolutiivosa.
34 — Order of 16 February 1998 in Joined Cases T-134/94, T-136/94, T-137/94, T-138/94, T-141/94, T-145/94, T-147/94, T-148/94, T-151/94, T-156/94 and T-157/94 NMH Stahlwerke and Others v Commission, not published in the ECR.
34 – Esimese Astme Kohtu 16. veebruari 1998. aasta määrus liidetud kohtuasjades T-134/94, T-136/94, T-137/94, T-138/94, T-141/94, T-145/94, T-147/94, T-148/94, T-151/94, T-156/94 ja T-157/94: NMH Stahlwerke jt vs. komisjon, kohtulahendite kogumikus ei avaldata.
VAREC those Rules of Procedure can constitute any binding precedent for a national court, I consider that they provide helpful, practical guidance as to the approach to be taken, which must conform with the rules applicable to that court, in so far as they do not conflict with any higher norm.
VAREC et nad aitavad leida praktilist lähenemisviisi, mis peab olema kooskõlas sellele kohtule kohaldatavate normidega, kuivõrd need ei ole vastuolus ühegi kõrgema normiga.
dentiality of some of it, the approach taken by the Court of First Instance was (a) to screen the evidence itself at a preliminary stage, (b) to include only the relevant evidence in the case-file, (c) to make all that evidence available to all the parties, subject to the ‘masking’ of certain details of certain documents vis-à-vis certain parties, and (d) to take into consideration only the evidence in the casefile to which the parties had access.
omavahel vastuollu sattuda, toimis Esimese Astme Kohus nii, et a) vaatas tõendid menetluse algstaadiumis ise läbi, b) võttis toimikusse üksnes asjassepuutuvad tõendid, c) tegi kõik need tõendid kõigile pooltele kättesaadavaks, varjates teatavate poolte eest teatavate dokumentide teatavaid osi, ja d) võttis otsuse tegemisel arvesse üksnes neid toimikusse võetud tõendeid, millega pooltel oli võimalik tutvuda.
That solution was adopted, pragmatically and with due regard to each of the interests at stake, in a regulatory context similar to that facing the Conseil d’État in the main proceedings.
Sellise lähenemisviisi kasuks otsustati pragmaatiliselt ja nõuetekohaselt kõiki kaalulolevaid huvisid arvestades kontekstis, mis on sarnane Conseil d’État’ olukorraga põhikohtuasjas.
It was subsequently enshrined in the Rules of Procedure of the Court of First Instance. 35
Hiljem sätestati see Esimese Astme Kohtu kodukorras. 35
As regards review bodies functioning in conformity with Directive 89/665, such higher norms include those which flow from that directive and from Directive 93/36 (or now Directive 2004/18), both as interpreted in the light of the right to the protection of business secrets and the right to a fair hearing.
Kooskõlas direktiiviga 89/665 toimivate läbivaatamisasutuste puhul on sellised kõrgemad normid näiteks selle ja direktiivi 93/36 (või nüüd direktiivi 2004/18) alusel vastu võetud õigusaktid, mõlemad direktiivid tõlgendatuna seoses õigusega ärisaladuste kaitsele ja õiglasele kohtupidamisele.
The principles to be applied are the following: (a) a party may not refuse to communicate evidence to the review body on the ground of business secrecy; (b) a party communicating evidence to the review body may ask for it to be treated as confidential, in whole or in part, vis-à-vis another party; (c) all principal parties should have access to all evidence relevant to the outcome of the review, in a form adequate to enable them to comment on it; (d) the review body should take care not to use any evidence withheld from one or more principal parties in any way which could infringe those parties’ rights to a fair hearing and to equality of arms.
Kohaldatavad põhimõtted on järgmised: a) pool ei või keelduda tõendite esitamisest läbivaatavale asutusele põhjendusega, et need sisaldavad ärisaladust; b) läbivaatavale asutusele tõendid esitanud pool võib paluda nende täielikku või osalist konfidentsiaalset kohtlemist mõne teise poole suhtes; c) kõigil peamistel pooltel peab olema võimalus tutvuda kõigi läbivaatamise tulemusse puutuvate tõenditega kujul, mis võimaldab nende suhtes kommentaare esitada; d) läbivaatav asutus ei tohiks oma otsuse tegemisel kasutada tõendeid, millega ühel või mitmel peamisel poolel ei ole võimaldatud tutvuda, nii et see rikub nende poolte õigust õiglasele kohtupidamisele ja nende võrdseid võimalusi.
Although neither that pragmatic solution nor, a fortiori, the rule laid down in
Kuigi ei see pragmaatiline lahendus ja veel vähem nimetatud kodukorra säte ei saa riikliku kohtu jaoks olla siduvad, leian ma,
35 — Article 67(3), added on 19 December 2000 (OJ 2000 L 322, p. 4).
35 – Artikli 67 lõige 3, lisatud 19. detsembril 2000 (EÜT 2000, L 322, lk 4).
The assessment can only be on a case-by-case basis, and must seek to assure the
Seda on võimalik hinnata vaid igal juhul eraldi ning seejuures tuleb püüda tagada, et
OPINION OF MS SHARPSTON — CASE C-450/06 greatest protection of each interest — confidentiality of business secrecy and the right to a fair hearing — which is achievable without impairing the substance of the other, and to strike as fair a balance as is possible between the two.
KOHTUJURIST SHARPSTONI ETTEPANEK – KOHTUASI C-450/06 kõik huvid – ärisaladuse konfidentsiaalsus ja õigus õiglasele kohtupidamisele – oleksid võimalikult hästi kaitstud, ilma et üks kahjustaks teist, ning saavutada kummagi vahel võimalikult õiglane tasakaal.
Final remarks have already taken an approach consistent with that which I have outlined above.
Lõppmärkused toiminud viisil, mida kirjeldasin eespool.
The case concerned an undertaking’s challenge to a decision granting registration of a competitor’s medicinal product.
Selles kohtuasjas oli arutusel ettevõtja kaebus otsuse peale, millega lubati registrisse kanda konkurendi ravim.
The administrative authority lodged two versions of its file with the Conseil d’État — a version containing confidential documents relating to the medicinal product and a nonconfidential version.
Haldusasutus esitas Conseil d’État’le oma toimikust kaks versiooni – ühe, mis sisaldas konfidentsiaalseid dokumente osutatud ravimi kohta, ja ühe mittekonfidentsiaalse toimiku.
The auditeur in his report examined the issue and concluded that the confidential documents should not be available to the applicant.
Auditeur analüüsis seda küsimust oma aruandes ja järeldas, et konfidentsiaalseid dokumente ei tohi kaebuse esitajale kättesaadavaks teha.
The court decided that it was not necessary to rule on that question, since the application could be conclusively dismissed on a ground which did not involve examination of those documents.
Kohus otsustas, et seda küsimust ei ole vaja lahendada, kuna hagi oli kõigis punktides võimalik jätta rahuldamata neid dokumente läbi vaatamata.
As regards the specific situation confronting the Conseil d’État, I would make three final remarks.
Conseil d’État’ konkreetse kohta on mul kolm lõppmärkust.
First, it seems clear that when Article 11 of the Law of 15 June 2006 36enters into force, the obligation to protect the confidentiality of business secrets in review proceedings will be explicit in Belgium.
Belgias konkreetne kohustus kaitsta läbivaatamismenetlustes ärisaladuste konfidentsiaalsust.
Second, I note that, in a case referred to by the Belgian Government in its observations, 37 the Conseil d’État appears to
Teiseks märgin, et ühes kohtu- asjas, millele Belgia valitsus viitab oma märkustes, 37on Conseil d’État ilmselt juba
37 — Case 137.993; report of Auditeur Stevens of 22 October 2004, point 3; judgment of the Conseil d’État (or Raad van State, since it was a Dutch-language case) of 3 December 2004, point 1.2.
37 – Auditeur Stevensi 22. oktoobri 2004. aasta aruanne kohtuasjas 137.993, punkt 3; Conseil d’État’ (või Raad van State, kuna menetluse keel oli hollandi) 3. detsembri 2004. aasta otsus, punkt 1.2.