natgillin/translations-raw huggingface dataset:
One ofthe objectives ofthesugarreformconsistedinstabil-isingthe marketsand guaranteeingtheavailability ofsugar supplies33
Üks suhkrureformi eesmärke oli suhkruturu stabiliseerimineja suhkrutarnetekättesaadavusetagamine33.
The audit assessed the achievement of the market balancefor sugar with reference to the needfor consumption to beinline withproductionandimports minusexportsandfor market pricesto correspondtoreference prices.
Auditis hinnatisuhkruturutasakaalusaavutamist,võttesar-vesse, ettarbimine peab olemavastavusestootmisegajaim-pordiga, millest onlahutatud eksport, ning turuhinnad peavad vastama võrdlushindadele.
Theauditconcludedthat during the first three years, the EU sugar market was stable; as shownin Graph 3, price dataindi-catethatthe markets have beenstablearoundthereference pricesincethestart ofthereform.
Auditisjõutijäreldusele, et kolme esimese aastajooksul oli ELi suhkruturgstabiilne; nagu näitavadjoonisel 3toodud hinnaandmed, on turud alates reformi algusest olnud stabiilsed ning hinnatase püsinud võrdlushinnatasemel.
GUARANTEEING THE AVAILABILITY OF SUPPLY: THE LEVEL OF PRODUCTION QUOTASIS BELOW EU CONSUMPTION AND EUIS NOW A NETIMPORTER
TARNETE KÄTTESAADAVUSE TAGAMINE: TOOTMISKVOOTIDE TASE ON ELi TARBIMISE TASEMEST MADALAMJA ELi IMPORT ÜLETAB NÜÜDSEKS EKSPORTI
The sugar market was subjected to the twin effects of increased importsandreducedpossibilitiesforsubsidisedexports.In effect,from 1 October 2009 onwards,there are nolonger any quantitative restrictionsimposed onimports fromleast developed countries(LDC’s) which benefitfromthe Everything But Arms(EBA)initiative.
Suhkruturule avaldas topeltmõjuimpordi kasvja subsideeritud ekspordi võimaluste vähenemine. Alates 1. oktoobrist 2009 ei kehti enam kvantitatiivseid piiranguidimpordile vähim arene-nudriikidest, kes kuuluvad algatuse „Kõik pealerelvade” soo-dustatudriikide hulka.
PRICES FOR WHITE SUGAR DURING THE REFORM
VALGE SUHKRU HIND REFORMI AJAL
Sep-07
Jaan-07
May-08
Jaan-08
Jan-09
Jaan-09
Sep-09
Jaan-10
Jan-10
Märts-08
May-10
Märts-10
EU white sugar selling price
ELi müügihind
World market price
Maailmaturu hind
Average price for white sugar within the Community, communicated by EU sugar producers and reners (exwork prices for homogeneous granulated crystal, standard quality, in bulk or big bags).Reference price as stated in Council Regulation (EC) No 318/2006.Quoted future prices on London Lie market (white sugar of standard quality, free on board ship and stowed).
Valge suhkru keskmine hind ühenduses, ELi suhkrutootjate ja ra·neerijate andmed(homogeense standardkvaliteediga kristallsuhkru tehasehind, lahtiselt või suurtes kottides).Määrusega (EÜ) nr 318/2006 kehtestatud võrdlushind. Londoni LIFFE börsil noteeritud futuurhinnad (standardkvaliteediga valge suhkur, franko laeva pardal, mere-kindlalt paigutatud).
Source:(1-2) The Commission (Unit C.5 of DG AGRI).(3)L’économie sucrière 2010 and monthly statistics — ONIGC France Agrimer.
(1-2) Komisjon (põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi üksus C.5). (3) L'économie sucrière 2010 ja igakuine statistika - ONIGC (lk 88 ja 89) France Agrimer.
Therefore,thelevel ofinternal productionrequiredto meet the EU needs has become the key marketstabilisingfactor.
Seetõttu on ELi vajadustele vastav sisetoodangu tase muutunud peamiseksturustabiliseerimiseteguriks.Reformiabilpüüti sisetootmistkvootidestloobumiseabilvajaliku määranivä-hendadaja see eesmärk suuremaltjaolt ka saavutati, kuid selle tagajärjel on pakkumine ELi turul tasemelt, kus suhkrutootmine tunduvalt ületassisetarbimise,langenudtasemeni,kustoot-minejääb oluliseltallapooletarbimist.
Thereformtargeted and mainly achievedtherequiredreduc-tionininternal production via quota renunciation, but this has changed the EU market supply from alevel of sugar production significantly above theinternal consumption to alevel of production markedly below consumption, the EU thus becoming a netimporter, EU production covering 85 % ofits consumption (see Graph 4).
Nii ületab ELi import eksporti, kuna ELi toodang katab 85% tarbimisest (vt´joonis4).
Future increase in imports would have an adverse impact on the balance of the EU sugar market and the Commission may have to make use ofits withdrawal mechanism to again reduce EU producers’ quotas, thus further reducing the EU’s sugar production capacity andlikely resultingin additional factory closures.
Impordi edasine kasv avaldaks ELisuhkruturutasakaalule negatiivset mõju, mistõttuvõibjuhtuda,etkomisjonpeabra-kendama oma kõrvaldamismehhanismi, et ELitootjate kvoote taasvähendada.Seevähendab omakorda ELi suhkrutootmise võimsust ning võib viiatootmisettevõtetetäiendava sulgemiseni.
Itisimportantto notethatthelead-intimeto bring produc-tioncapacity onstreamisrelativelylongandthat, giventhe high capital costs, once capacityis reduceditis unlikely to be recoveredintheshortterm.
On oluline märkida, et tootmisvõimsuse käivitamiseks ette nähtudaeg onsuhteliselt pikkjaarvestadessuurikapitaliku-lusid,ei oletootmisvõimsusevähendamiseltõenäolineseda lühikese ajajooksultaassuurendada.
EU SUGAR PRODUCTION AND CONSUMPTION FROM 2001/02 TO 2008/09
SUHKRU TOOTMINEJA TARBIMINE ELis 2001/20022008/2009
Note: Year 2006/07 (EU-25/27) has 15 months.Source: The Commission (Unit C.5 of DG AGRI).
Märkus: Turustusaasta 2006/2007 (EU-25/27) pikkus oli 15 kuud.Allikas: Komisjon (põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi üksus C.5).
Thus, the EU has become more dependent onimportsfor what is a strategic product for the agri-food and chemicalindustries, while new usesforsugar,such as bioethanol, placeincreased demand onsupplies.Inaddition,thereisincreasedvolatility of the world market where supplies are dominated by alimited number of exporting countries.
Seetõttu sõltub EL varasemast enam sellise põllumajandusliku toiduainetööstuseja keemiatööstuse seisukohast strateegilise toote importimisest, samas kui suhkru uued kasutusviisid, nagu bioetanool, suurendavad nõudlust tarnetejärele. Lisaks kasvab maailmaturu volatiilsus, kuna tarnimine on koondunud piiratud arvu eksportivateriikide kätte.
(b)to what extent third countries with which the EU has concluded bilateral trade agreements willfindit attractive to export their sugar to the EU.
Olemasolevadandmed näitavad, et edasinetarnetekättesaa-davusja ELiturustabiilsussõltubsellest, a) kastootjatelonvõimalik makstakasvatajatelepiisavalt kõrget hinda, mis motiveeriks neidsuhkrupeeditarnimist jätkama; b) mil määral peavad kolmandad riigid, kellega EL on sõlminud kahepoolsed kaubanduslepingud, suhkru ELi eksportimist atraktiivseks.
This depends upon manyfac-tors, such as world sugar prices, transport costs, the cost of cultivating other crops, etc, and entails greater uncertainty inthesupply ofsugartothe EU market.
See sõltub mitmesttegurist, nagu suhkru hind maailmaturul, transpordikulud, muude põllukultuuride kasvatamise kuludjne, mis suurendab ebakind-lustsuhkru ELituruletarnimisesuhtes.
Theincreased rights of access from third countries also provide anincentivefor producerstoinvestinthosethirdcountries. Thisincreases therefore the risk of displacement of certain EU productionfacilities which wouldincrease EU dependency on imports and would possibly have negative effects on the social fabric ofthe EU areas affected.
Ko lmandate riikide ELi turule juurdepääsu lihtsustumine stimuleerib ühtlasitootjaid neisseriikidesseinvesteerima.See suurendab riski, et osa ELi tootmisrajatistest paigutatakse ümber neisse riikidesse, mis suurendaks ELi sõltuvustimpordistja võibavaldada negatiivset mõjuasjassepuutuvate ELi piirkon-dadesotsiaalsele võrgustikule.
The Court notes that at least three EU producer groupsthat received aid by renouncing quotas and closing downfactories in the EU haveinvestedin sugar production facilities or signed commercial agreementsin third countries to which the EU has granted trade concessions.
Kontrollikoda märgib, et vähemalt kolm ELi tootjarühma, mis said abi kvootidest loobumise ja ELis asuvate ettevõtete sulgemise eest, oninvesteerinudsuhkrutootmisrajatistessevõi sõlminudkaubanduslepinguidkolmandatesriikides, millele rakenduvad ELi kaubandussoodustused.
Some producers have therefore re-actedto quotareductions within the EU byimportingsugar from outsidethe EU.
Seetõttu on mõned tootjad avaldanud vastutoimet kvootidest loobumisele ELis suhkruimportimisega väljastpoolt.
34 36 % being the dierence between the pre-reform intervention price and the postreform reference price.
34 Reformieelse sekkumishinna ja reformijärgse võrdlushinna vahe oli
andindeed the price of sugarin the EU has been following the reductionsinitsreference price.
Reformieesmärkonvähendadasuhkruhindakuni36%34ja suhkru hind ELis ontõepoolestjärginudvõrdlushinnaalane-
Graph 3showedthe down-wardtrendinsugar pricessincethestart ofthereform.
mist.Joonisel3võisnäha,etsuhkruhindonalatesreformi algusestlangenud.
35 Article 39 of the Treaty of the Functioning of the Union (previously
35 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 39 (varem EÜ asutamislepingu artikkel 33).
36 Communication from the Commission to the European
36 Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule,
Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on‘Food Prices in Europe’— COM(2008) 821 Final.
Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – toiduainete hinnad Euroopas – KOM(2008) 821´(lõplik).
Consumerpriceformationisacomplexprocess withprices beinginfluenced not only bythe cost oftheraw material but also by other parameters such as energy andlabour costs.
Tarbijahinna kujunemine on keeruline protsess, kus hindu ei mõjuta mitte üksnes toormaterjali hind, vaid kateised parameetrid, nagu energiajatööjõu maksumus.
Con-sequentlyitisvery difficultto determineto whatextentthe reductioninthereferencepriceofbulksugarsoldbypro-ducers willimpactonthepricepaidbythefinalconsumer.
Sel-lesttulenevalt on väga keeruline hinnata, mil määral mõjutab tootjate müüdavalahtise suhkru võrdlushinna alanemine hinda, mida maksablõpptarbija.
The Commissionstressedthe need ‘toensurethat downward movementsin commodity prices are transmitted to consumers without delay’36
Komisjon on rõhutanud vajadust „tagada,ettoormehindadelangeminekandukskohetarbija- tele edasi”36
Nonetheless,studies37 carried out on behalf
Komisjoni palvelläbi viidud uuringud37 näitavad
37 The‘Evaluation of the Common Organisations of the Markets in the
37 Madalmaade majandusinstituudi hinnang„Evaluation of the Common aga,etlahtisesuhkru hinnaalanemineeikandutõenäoliselt lõpptarbijale üle.
38 ‘It should be remarked that sugar- containing products generally show
38 „Tuleb arvesse võtta, et suhkrut sisaldavate toodete nõudluse
Furthermore,followingthereform,productionhasbecome even more concentrated such that 75 % of the EUinternal pro-ductionis now produced by only sixindustrial groups of companies.
Lisaks on reformi tagajärjel tootmine veelgi enam koondunud, niiet75%ELisisetoodangust pärinebainultkuuelttööstus-kontsernilt.
39 ‘Cost dierences in the sugar distribution and retailing among Member States are caused by dierences in market structure (the existence of monopolistic or monopsonistic-type markets, the (ab)use of market power), and the (macro)economic and policy environment.
39 „Suhkru turustamise ja jaemüügi kulude erinevused liikmesriikide vahel tulenevad turu struktuuri erinevustest (turul valitsev monopol või ostumonopol, turujõu (ära)kasutamine),
Dierences a low price elasticity of demand.
(makro)majanduslikust ja pollitilisest keskkonnast.
Industrial producers of these products will not be very concerned about a price increase of sugar, because they can pass on the higher costs to the final consumer without a large drop in sales volume.
Erinevused kajastuvad transpordikulude, tööjõukulude, investeerimiskulude, käibemaksu, kasumilt makstavate maksude jm erinevuses, mis kõik kokku moodustab turustus- ja jaekaubandussektori kulude poole. Need kuluerinevused kajastuvad omakorda jaemüügihindades.”Madalmaade majandusinstituudi hinnang„Evaluation of the Common Organisation of the Markets in the Sugar Sector”, lk 77.
There will be no strong incentive to pass on these savings to the final consumer.’
hinnaelastsus on vähene. Nende toodete tööstuslikele tootjatele ei ole suhkruhinna tõus suureks probleemiks, kuna nad saavad kulude kasvu kanda üle lõpptarbijale ilma, et läbimüük oluliseks väheneks.
Source: ‘Evaluation of the Common Organisation of the Markets in the Sugar Sector’by the Netherlands Economic Institute, p. 76.
Üldjuhul pooldavad nad suhkruhinna alanemist, sest see võimaldab neil lisada suurema osa kulude kokkuhoiust oma kasumimarginaalile.
HAVE THE SPECIFICINSTRUMENTS/MECHANISMS BEEN SUCCESSFULIN ADDRESSING AND ALLEVIATING THE ADAPTATION PROBLEMS RELATED TO REFORM?
KAS KONKREETSETE VAHENDITE/MEHHANISMIDE ABIL SUUDETI EDUKALT KÄSITLEDAJA LEEVENDADA REFORMIST TULENEVAID KOHANEMISPROBLEEME?
40 Recital 2 of Regulation (EC) No 318/2006.
40 Määruse (EÜ) nr 318/2006 põhjendus 2.
Thelegislativeframework sets, amongst others,the objective of ensuringafairstandard oflivingfortheagriculturalcom- munity40
Õiguslikraamistiksätestab ühe eesmärgina põllumajanduses hõivatudrahvastikuosalerahuldava elatustasemetagamise40.
41 Similarly, the July 2003‘Study to assess the impact of future options
41 Ka 2003. aasta juulist pärineva EUROCARE uuringu„Study to
It wasanticipatedthattheabandonmentofsugar beet pro-ductionandtheclosing down offactoriesrelatedtothere-structuring measures would have an important direct and indir-ectsocialimpact ontheagriculturalcommunityandregions concerned.Theimpactassessmentpredictedasignificant number ofjoblossesintheregionsconcerned,estimatedat atleast 4 500 agricultural, 24 500industrial and 49 000indirect jobs41.
Mõjuhinnangus prognoositi, etasjaomastes piirkondadesvä-heneb töökohtade arv oluliselt: hinnanguliselt kaob vähemalt 4 500´töökohtapõllumajandussektoris,24500tööstusesja 49´000sektoriga kaudseltseotud valdkondades41.
43 It should be noted that Article 3(6) of Regulation
42 Määruse (EÜ) nr 320/2006 artikli 3 lõige 5.
(EC) No 320/2006 provided for‘at least 10 %’until it was changed into ‘10’ by Regulation (EC) No 1261/2007.
43 Tuleb mainida, et määruse (EÜ) nr´320/2006 artikli 3 lõikes 6 nähti ette„vähemalt 10%”, kuni see muudeti määrusega (EÜ) nr
Consequently,thelegislation providedfortherestructuring fundtofinancespecificinstruments/mechanisms —i.e.re-structuringaid, diversificationaid,andtransitionalaid —to face and alleviate the adaptation problems, thereby contribut-ingto afairstandard oflivingforthe agricultural community involvedinthesugarsector.
Seetõttu nähti õigusaktidega ette ümberkorraldusfond, mille-gafinantseerida konkreetseid vahendeid/mehhanisme, nimelt ümberkorraldusabi, mitmekesistamisabijaüleminekuabi,et leevendada kohanemisprobleeme, aidates sellega kaasa suhk-rusektoristegutsevate põllumajandustootjaterahuldavaela-tustaseme kindlustamisele.
The audit examined theseinstruments/mechanisms as detailed inthefollowingsections.
Auditis analüüsiti mainitud vahendeid/mehhanisme, nagu alljärgnevalt kirjeldatakse.
RESTRUCTURING AID TO PRODUCERS AND THEIR SOCIAL AND ENVIRONMENTAL COMMITMENTS
TOOTJATELE ANTAV ÜMBERKORRALDUSABI NING TOOTJATE SOTSIAALSEDJA KESKKONNAALASED KOHUSTUSED
Producers whoabandoned quota productionandrenounced the quotasconcerned were entitledtorestructuringaid,cal- culatedasafixedamount pertonne ofrenounced quota42.In the case of sugar-quota renunciations, producers were granted roughly 90 % of the restructuring aid43, the rest being reserved forsugar beet growersand machinerycontractors.Similarly, inulin syrup producers were granted 90 % of the aid.
Tootjatel,keslõpetasidkvoodikohasetootmisejaloobusid kvoodist,oliõigussaadaümberkorraldusabi, midaarvutati kindla summana iga loobutud kvooditonni kohta 42. Suhkrukvootidest loobumisega seonduvalt maksti tootjateleligi 90% ümberkorraldusabist43 ning ülejäänud osareserveeritisuhk-rupeedikasvatajateleja masinategaseotudettevõtjatele.Sa-mamoodi eraldatiinuliinisiirupi tootjatele 90% abist.
Isoglucose producers renouncing their quota were entitled to 100 % of the restructuring aid compensation.
Kvoodist loobunudisoglükoositootjatel oli õigus saada ümberkorraldusabina makstavat hüvitist 100% ulatuses.
44 Article 4(3)(f) of Regulation (EC) No 320/2006.
44 Määruse nr 320/2006 artikli 4 lõike 3 punkt f.
Sugar production within the EUis rather concentrated, so that the distribution of the restructuring aidislimited.In the eight Member States visited 45 factories were closed down, receiving restructuring aid of around 2,1 billion euro as a compensation fortherenunciationofroughly3,7 milliontonnesofsugar quota (Annex IV).
Suhkrutootmine ELis on üsnagi koondunud, mistõttusaab ümberkorraldusabijagaminetoimuda piiratult. Kaheksaskü-lastatudliikmesriigissuleti45ettevõtet ningca3,7 miljardi tonni suhkrukvootidestloobumise eest saadi hüvitistligikaudu 2,1´miljardit eurot(IVlisa).
Producersthat gave uptheir quota production wererequired to respect their social and environmental commitments.In this regard, the governing regulations foresaw that the application forrestructuringaidshouldinclude‘asocialplandetailing theactions plannedin particular withrespecttore-training, redeploymentandearlyretirementoftheworkforcecon-cerned’44.
Kvoodikohasesttootmisestloobunudtootjadpididtäitma sotsiaalseidjakeskkonnaalaseidkohustusi.Õigusaktides nähtiette,etümberkorraldusabitaotlemiseltulebesitada „sotsiaalplaan, millesesitatakseüksikasjad meetmetekoh-ta, miskavatsetaksevõttaeelkõigeseosesasjaomasetööjõu ümberõppe, ümberpaigutamisejaennetähtaegselt pensioni-lejäämisega”44.
STRUCTURING A
, MILLEST
Restructuring aid was notintended and did not reimburse only the direct cost of dismantling factories.
Ümberkorraldusabi ei olnud mõeldud üksnestootmishoonete lammutamise vahetute kulude katmiseks, ning tegelikkuses ka ei piirdutud üksnes selliste kulude katmisega.
According to the Commission, the aid was also intended to meet the economic, social andenvironmentalconsequenceslinkedto quotareduction.
Komisjoni sõnul oliabiettenähtudkakvootidevähendamise majanduslike, sotsiaalsetejakeskkonnaalastetagajärgedegatoimetulemi-seks.
The audit examined the relationship between restructuring aid grantedto producersintheaudited Member Statesandtheir budgeted direct closure costs,i.e. closure costs excluding possible quotasvalorisation.
Auditis analüüsiti auditeeritudliikmesriikidestootjatele eraldatud ümberkorraldusabi suhet tootjate otseselt ettevõtte sulgemisegakaasnevateeelarvelistekuludega,stsulgemis-kuludega, milleseiolearvessevõetudvõimalikkukvootide väärtustamist.
Theauditidentifiedthatthere was noclear definitionof whichcostshadto beincludedinthe Restructuring Plans and that the costs budgeted were not comparable amongst Member States. Consequently, the data avail-ableindicatevery widevariationsrangingfroma netsurplus of 390 euro per tonne renounced compared to the net closure coststo a net deficit of 226 euro per tonne (Annex IV).
Auditi käigusleiti, etseda, millised kulud peavad ümberkorraldusplaanis kajastuma, ei olnud selgelt määratletud, ningeteelarvessekantudkuludei olnudliikmesriigiti võrreldavad.Seetõttunäitavadolemasolevadandmedväga suurikõikumisialates390eurosuurusest netoülejäägistiga loobutudtonnikohtavõrreldessulgemise netokuludegakuni 226 eurosuuruse netopuudujääginitonni kohta(IVlisa).
MONITORING
KOHUSTUSTE TÄITMISE
OF SOCIAL
ÜLE
45 Commission Regulation (EU) No 1204/2009 of 4 December 2009
45 Komisjoni 4. detsembri 2009.´aasta määrus (EÜ)
As a result of the reform, some 80factories were closed across the EU.
Reformitagajärjelsuletica 80tootmisrajatist üle ELi.
Member States were notrequired bythe Commission toreport onthe directsocialimpact ofthe productionfacil-ity dismantlement.
Komisjon ei kohustanudliikmesriike esitama teavet tootmisrajatiste lammutamise otsesesotsiaalse mõjukohta.
Theauditfoundthatsuchinformationis notconsistentlyavailabletothe Commissionandthereis no comprehensive data ontheimpact of quotarenunciations on thelocal economies, on how manyjobs werelost or alternative employment ofthestaff previously employed atthefactories which were dismantled.
Auditigaleiti,et selline teave ei ole komisjonilejärjepidevalt kättesaadav ning puuduvad ülevaatlikud andmed selle kohta, millist mõju aval-dabkvootidestloobuminekohalikule majandusele,kui palju töökohti kaotatija millised olidlammutamiseleläinud tootmisrajatiste personalialternatiivsedtöövõimalused.
This hamperstheassessment ofthe overall effect ofthereform ontheregions concerned.
Seetakistab hindamastreformi mõju asjaomastele piirkondadele.
amending Regulation (EC) No 968/2006 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 320/2006 establishing a temporary scheme for the restructuring of the sugar industry in the Community (OJ L 323, 10.12.2009, p. 64).
nr´1204/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 968/2006, millega kehtestatakse ühenduse suhkrutööstuse ümberkorraldamise ajutise kava loomist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 320/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 323, 10.12.2009, lk 64).
DELAYS IN ENVIRONMENTAL
KESKKONNAALASTE
OBLIGATIONS
KOHUSTUSTE TÄITMISEL
Regulation (EC) No 1261/2007.
46 Määruse (EÜ) nr 320/2006 artikli´3 lõige 6, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1261/2007.
47 In Poland, there was no association of machinery contractors, so the national authorities selected three contractors for consultations.
47 Poolas masinatega seotud töövõtjate organisatsiooni ei olnud, mistõttu valisid riiklikud ametivõimud konsulteerimiseks kolm töövõtjat.
Regulation (EC) No 1260/2007.
Määrus (EÜ) nr 1260/2007.
Theclosure of productionfacilities also entailsserious environmental challenges, hence the governing regulations provide that the closure of productionfacilitiesisaccompanied by appropriate measures to dismantle production facilities and restoretheenvironmentalcondition ofthefactorysites.
Tootmisrajatiste sulgemine toob endaga kaasa tõsiseid keskkonnaalaseid tagajärgi, mistõttu onreguleerivates määrustes sätestatud,etrajatistesulgemiseltulebvõttaasjakohaseid meetmeidtootmisseadmetedemonteerimiseksjarajatiste ümbruse keskkonnaseisundi taastamiseks.
The auditfound, however,thatthere werecases ofserious delays andincreasing uncertaintyasregardsthetimelycompliance of the producers with those environmental obligations.In December 2009 the Commission amended thelegislation to allow for an extension ofthe deadlines until September 201145.
Auditigaleiti aga, et tootjate keskkonnalaste kohustuste õigeaegsel täitmisel esines tõsiseidviivitusijajärjestkasvavatebakindlust.2009.aasta detsembris muutiskomisjon õigusakti, pikendadestähtaega 2011. aastaseptembrini45.
RESTRUCTURING AID TO GROWERS AND MACHINERY CONTRACTORS AFFECTED BY THE RENUNCIATIONS
ÜMBERKORRALDUSABI KASVATAJATELEJA MASINATEGA SEOTUD TÖÖVÕTJATELE, KELLE TEGEVUST KVOOTIDEST LOOBUMINE MÕJUTAB
In the case of sugar-quota renunciation, which covers the vast majority of quota renunciation, a part of the restructuring aid (atleast 10 % until 2007, 10 %from 2007 onwards) wasto be reservedfor sugar beet growers affected by the renunciations and machinery contractors who provided them with specialised services46.
Kõigistloobutud kvootidest ülekaalukalt suurima osa moodustavate suhkrukvootide puhul oli osa ümberkorraldusabist (kuni 2007.aastanivähemalt10%,alates2007.aastast10%)ette nähtud kvootidestloobumisest mõjutatud suhkrupeedikasva-tajateleja neile eriotstarbelisi teenuseid pakkunud masinatega seotudtöövõtjatele46.
Similarly, a part ofthe aid wasreservedfor chicory growersaffected byinulinsyrup quotarenunciations.
Samuti oli osa abist ette nähtudsiguri-kasvatajatele, keda mõjutabinuliinisiirupi kvootidestloobumi-ne.
Onthe other hand, no aid was reserved for maize growers when isoglucose producers renounced their quota.
Mingit abi ei olnud aga ette nähtud maisikasvatajatele, kui isoglükoositootjad omakvootidestloobusid.