natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Migrants’ associations as possible sources of advice and information to newcomers canbe built into introduction programmes by including them for the provision of trainingand as role models for successful integration.
Kuna sisserändajate organisatsioonid on uustulnukaile nõu ja teabe allikateks, võib neid kaasata ka tutvustavate programmide korraldamisse, võimaldades neil pakkuda koolitust ja esineda eduka integratsiooni illustratsioonidena.
They could receive support for capacitybuilding and be linked with professional organisations so as to ensure quality control.
Neid võiks toetada tegutsemisvalmiduse saavutamisel ning kvaliteedi tagamiseks võiks nende tegevus olla ühendatud antud valdkonna mõne erialaorganisatsiooniga.
The city of Southampton organised in 2003 a oneday induction for refugees, includingmeetings with city council departments, other statutory agencies, and voluntaryorganisations.
. aastal organiseeris Southamptoni linn pagulastele ühepäevase tutvustava kursuse, mille raames tutvuti ka erinevate linnanõukogu osakondadega ja muude ametiasutuste ja vabatahtlike organisatsioonidega.
The aim was to strengthen refugee community organisations (27 refugeeleaders and representatives attended) and to introduce them to the institutionalframework and culture of the host community. Working groups were held whoseagendas were built around the issues, concerns and questions tabled by refugee leaderswell before the event.
Eesmärk oli tugevdada pagulaste kogukondlikke organisatsioone (osales pagulaste liidrit ja esindajat) ning tutvustada neid vastuvõtva kogukonna institutsioonilise raamistiku ja kultuuriga.Toimus tegevus töörühmades, milles käsitleti pagulasliidrite poolt aegsasti enne üritust ettepandud teemasid, muresid ja küsimusi.
Follow-up actions were decided on initiatives such as homeworkclubs, training events by refugee assisting organisations RETAS and CLEAR, training ofyouths as swimming and football coaches, etc.
Järelmeetmeid otsustati võtta mitmetes valdkondades, näiteks koduste tööde klubid, pagulasi abistavate organisatsioonide RETAS ja CLEAR korraldatud koolitused ja noorte väljaõpetamine ujumis- ja jalgpallitreeneriteks jne.
Evaluating and adapting programmes
Mitmed valitsused kasutavad tulemustel põhinevat rahastamist, et tagada väljastpoolt tellitavate programmide kvaliteet.
Programmes are ideally based on evaluations showing what has worked and what hasnot worked with previous groups of newcomers.
Suurem osa programmi elluviimisest on täiskasvanute koolituskeskuste või eraõiguslike keelekursuste korraldajate õlul, kes saavad põhirahastamisena ja vastavalt tulemustele.
Introductory programmes or projects for newly arrived immigrants and recognisedrefugees can play a central role in ‘putting integration on the right track’ for individualmigrants and their families.
Saksamaal toimus enne . aasta immigratsiooniseaduse vastuvõtmist mitmeid tutvustavate kursustega seotud pilootprojekte.
At the same time, they constitute a significant resourcecommitment for governments.
Sageli jälgisid programmide elluviimist teadlased või hindasid põhjalikult vastutavad asutused.
Future decisions about scarce resources must be basedon evidence rather than assumptions in order to achieve the best possible results.Evaluations can have commonly agreed goals as their starting point.
Näitena võiks mainida kodanikuõpetusliku sisuga integratsioonialast pilootprojekti, mis toimus Nürnbergis aastatel –.
In Sweden, the Integration Board has developed a set of ‘national goals’ for the orientation programme.Each municipality and authority formulates its objectives based on these comprehensivegoals and carries out its own follow-up and evaluation procedures.
Tegemist ei olnud tutvustava kursusega uutele saabujatele, vaid püüti anda poliitilisi, ajaloolisi ja praktilisi teadmisi sisserändajatele, kes juba oskasid saksa keelt ja kellel olid pikaajalised elamisload ja kes olid Saksamaal viibinud juba pikemat aega ning kes olid juba kodanikukandidaadid.
The Integration Board assists the municipalities in designing appropriate evaluation tools.
Hinnangus märgiti, et sihtrühmani jõudmisel oli raskusi, ja pandi ette tugevamate stiimulite või seadusest tuleneva osalemiskohustuse kasutamist.
In Denmark,municipalities are obliged to regularly follow up on the individual integration contractsto ensure that progress has been achieved and that the contract still reflects the needsof the immigrant or refugee.
Näiteks võiks stiimuliks olla integratsioonikursusel osalemise võrdsustamine kodakondsuse saamiseks vajaliku keeleeksamiga.
In Italy, the Ministry of Labour and Social Policies monitorsthe evolution of its Framework Agreements with regions using quantitative andqualitative indicators to evaluate the gap between objectives and results.
Lisaks tehti hinnangus ettepanek e-õppeks vajalike materjalide väljatöötamiseks. (www.uni-bamberg.de/~baef/main_g.htm)
A number of governments use results-based funding to ensure the quality ofprogrammes where they are outsourced.
Schleswig-Holsteini liidumaa siseministeerium tellis integratsioonikursustel osalejate kohta soolise analüüsi: kas kursused on võrdselt kättesaadavad nii meestele kui naistele?
For instance, the UK Home Office is planningto employ such methods under its citizenship education programme.
Hinnati kursusi, mis olid sarnased uue immigratsiooniseaduse alusel kavandatutega.
Most of theprogramme will be provided through adult education colleges or private providers oflanguage classes, which will receive 85% base funding and 15% based on results.
Lisaks said mehed ja naised enne keelekursuse algust tehtud esimesel keeletestil väga sarnaseid tulemusi, välja arvatud “klassikalised” võõrtöölised, kes olid riigis elanud juba – aastat.
A number of pilot projects on introduction courses have preceded the adoption of the2004 law on immigration in Germany.
Pilootprojektid ei tarvitse olla suuremahulised.
They have often been ‘accompanied’ by academicsor evaluated extensively by the authorities responsible.
Ungaris viidi ellu pool aastat kestnud integratsioonialane pilootprojekt ‘MATRA’, milles osales kuus vallalist täiskasvanud meest, kolmelapseline abielupaar ja kaks üksikut naist (mõlemad lastega).
An example is the pilot integrationcourse with ‘knowledge of society’ content, conducted in Nürnberg in 2001-2003.
Programm oli intensiivne, koosnedes tunnist keeleõppest, tunnist kultuuri- ja õigusalasest koolitusest, osalejatele oli majutus ja transport tasuta ja lisaks said nad toetust muude elamiskulude jaoks.
Thiswas not an introduction course for new arrivals but sought to communicate political,historical and practical knowledge to immigrants with knowledge of German and withlong-term residence permits who had been in Germany for some time and were possiblyalready candidates for naturalisation.
Selle pilootprojekti hinnangut kasutatakse nüüd Ungari üldise integratsioonipoliitika väljatöötamisel ning sellekohased soovitused edastatakse eri ministeeriumide juhtidest koosnevale kõrgetasemelisele töörühmale.
The evaluation noted difficulties in reaching thetarget group and suggested stronger incentives or a legal obligation to attend.
Lisaks projektide või programmide hindamisele võib tõenduspõhiste strateegiate väljatöötamisel olla kasu aruandlusest integratsioonialaste õigusaktide rakendamise kohta.
Forinstance, an incentive could be to make participation in an integration course theequivalent of the language test required for naturalisation.
Näiteks nõutakse . aasta Saksa immigratsiooniseadusega, et valitsus esitaks parlamendile aruande integratsioonikursuste elluviimise ja rahastamise kohta. .
Introduction of newly arrived immigrants and recognised refugees
Tutvustamisprogrammid vastsaabunud sisserändajatele ja pagulastele aasta juuliks, mis on kaks ja pool aastat pärast seaduse jõustumist.
Forinstance, the 2004 German immigration law requires the government to present a reporton the implementation and financing of integration courses to the Parliament by July2007, two and a half years after entry into force of the law.
Samuti nõudis Soome parlament . aasta integratsiooniseadust vastu võttes, et valitsus peab kolme aasta jooksul pärast jõustumist esitama aruande seaduse rakendamise ja saavutatud tulemuste kohta ning andma soovitusi tulevikuks.
Similarly, when the Finnish Parliament passed the 1999 Integration Act it demanded that the government shouldwithin three years of entry into force give a report on its implementation, the resultsattained, and recommendations for the future.
Valitsuse . aasta aruande alusel kavandatakse integratsiooniseaduse muudatust, et määrata täpsemalt kindlaks erinevate asutuste kohustused ja vastutus ning vastutuse jaotumine omavalitsuste ja valitsuse ning kõigi tasandi haldusüksuste vahel.
It is anticipated to form advisory boards at national and regionallevel to increase the efficiency of cooperation between different parties.
Eesmärk on luua riiklikul ja kohalikul tasandil nõuandetalitused, et suurendada erinevate osapoolte vahel tehtava koostöö tõhusust.
Evaluations made in various countries could be brought together and on the basis ofexperiences in as many countries as possible, a series of voluntary quality standardscould be designed for language and civic training.
Mitmetes riikides tehtud hinnangutest võiks teha kokkuvõtte ja võimalikult paljude riikide kogemuste alusel võiks koostada vabatahtlikud kvaliteedistandardid keele ja kodanikuõpetuse tarbeks.
Ideally this would be done in closeconsultation with internationally operating educational organisations.
Soovitav oleks seda teha tihedas koostöös rahvusvaheliste haridusorganisatsioonidega.
Chapter 1: Conclusions
. peatükk: järeldused
This leads to usable qualifications.
Nõnda omandavad sisserändajad oskused, mida saab reaalselt kasutada.
Ideally the programmes provide for testsafter the courses in order to validate the learning level of participants.3.When course certificates are of a format which is known to employers and othereducational institutions, they prove to be useful to the participant in accessing furtherlabour market or training opportunities.
Ideaalis peaks kursus lõppema testiga, mille alusel osalejad saavad hinnata oma taset.. Kui kursuselt saadud tunnistus on tööandjaile ja muudele haridusasutustele tuntud vormis, aitavad need kursustel osalejatel pääseda tööturule või saada lisakoolitust.
The content and methods of teaching are tobe designed with these opportunities in mind.
Õpetuse sisu ja meetodid tuleb valida neid võimalusi silmas pidades..
4.Best practice suggests designing introduction courses in a flexible way, allowing forparallel teaching of language and labour market participation rather than relying onstrict sequential models for language learning, vocational training and highereducation.
Parima tava kohaselt tuleks tutvustavate kursuste koostamisel olla paindlik, mis võimaldaks samaaegselt keeleõpet ja tööturualast koolitust, ja mitte eraldada keeleõpet, kutsekoolitust ja kõrgemat haridust rangelt üksteisest.
It also makes it possible for participants to live in one municipality and dotraining or work in another, in this way avoiding the loss of family contacts ornetworks in case of a move.
Samuti võimaldab see osalejatel elada ühe omavalitsuse halduspiirkonnas ja koolituda või töötada teises. Nii säilivad peresidemed ja võrgustikud, mis kolimise korral nõrgeneksid. .
It is crucial that all involved are responsive and open tofeedback from those they work with as implementing partners, funders, or clients.
On eriti oluline, et kõik osalejad oleksid avatud tagasisidele nii koostööpartneritelt, rahastajatelt kui ka klientidelt ning reageeriksid sellele. .
They could receive support forcapacity building and be linked with professional organisations so as to ensure qualitycontrol.20.Programmes are ideally based on evaluations showing what has worked and what hasnot worked with previous groups of newcomers.
Kuna sisserändajate organisatsioonid on uustulnukaile nõu ja teabe allikateks, võib neid kaasata ka tutvustavate programmide korraldamisse, võimaldades neil pakkuda koolitust ja esineda eduka integratsiooni illustratsioonidena.
21.Evaluations made in various countries could be brought together and on the basis ofexperiences in as many countries as possible, a series of voluntary quality standardscould be designed for language and civic training.
Neid võiks toetada tegutsemisvalmiduse saavutamisel ning kvaliteedi tagamiseks võiks nende tegevus olla ühendatud antud valdkonna mõne erialaorganisatsiooniga.. Ideaaljuhul peaks programmide koostamisel arvestama hinnanguid, mis näitavad, missugused meetmed on varasemate sisserändajate puhul toiminud ja missugused mitte. .
Chapter 2Civic participation
. peatükk Kodanikuaktiivsus
Civic participation
Kodanikuaktiivsus
This chapter addresses the wide field of civic participation from two angles: first, itlooks at organisations delivering services and illustrates how they can become moreaccessible to immigrants, thus enhancing a sense of belonging.
Selles peatükis käsitletakse kodanikuaktiivsuse laia teemat kahest vaatepunktist: esiteks vaadeldakse teenuseid osutavaid organisatsioone ja tuuakse näiteid selle kohta, kuidas organisatsioonid võiksid sisserändajatele ligipääsetavamaks muutuda ja seega panna neid end rohkem ühiskonna osana tundma.
Second, it looks atengaging people in active participation in society.
Teiseks uuritakse, kuidas inimesi rohkem ühiskondlikus elus osalema panna.
Immigrants and non-immigrants canbe mobilised around religious dialogue or around the different facets of activecitizenship: participation in elections or in consultative bodies, naturalisation, andsocial participation including volunteering.
Sisserändajaid ja põliselanikke võib ergutada arutlema usulistel teemadel või kodanikuaktiivsuse erinevate avaldumisvormide üle: osalemine valimistel või nõuandvate üksuste töös, kodakondsuse saamine ja ühiskonnaelus osalemine, sealhulgas vabatahtlik töö.
At the end of the chapter, a box on‘becoming open and inclusive organisations’ details the steps than can be taken toopen up mainstream institutions and organisations to all citizens.
Peatüki lõppu on koondatud näpunäiteid selle kohta, kuidas tavainstitutsioonid ja -organisatsioonid saavad muuta oma tegevust avatumaks ja ergutada kõiki kodanikke ühiskondlikus elus osalema.
Strategies responding to immigrants’ special needs and circumstances and capitalising ontheir skills enhance their sense of belonging and participation in society.
Strateegiad sisserändajate erivajaduste ja tingimuste arvestamiseks ning nende oskuste parandamiseks tugevdavad nende ühiskonda kuulumise ja selles osalemise tunnet.
Public andprivate organisations should base these strategies on equality and anti-discrimination.Ideally they are tailor-made, flexible and subject to regular evaluation.
Riiklikud ja eraorganisatsioonid peaksid nende strateegiate puhul lähtuma võrdsusest ja mittediskrimineerimisest. Ideaaljuhul peaksid need strateegiad olema olukorda arvestavad, paindlikud ja neid tuleks korrapäraselt hinnata.
Public and private organisations should be responsive to all citizens - with and withoutan immigrant background - as members, customers, employers and employees, asconsumers and service providers, political leaders and voters, parents and children,teachers and pupils.
Riiklikud ja eraorganisatsioonid peaksid rahuldama kõigi kodanike vajadusi, sest nad on organisatsioonide liikmed, kliendid, tööandjad ja töötajad, tarbijad ja teenuseosutajad, poliitilised liidrid ja valijad, vanemad ja lapsed, õpetajad ja õpilased, hoolimata sellest, kas tegemist on sisserändajatega või mitte.
Much interaction between immigrants and non-immigrants takesplace in mainstream organisations and their openness encourages immigrants to activelytake part in the life of these organisations and thus in society.
Suur osa sisserändajate ja põliselanike vahelisest suhtlusest toimub tavaorganisatsioonides ja viimaste avatus julgustab sisserändajaid aktiivselt osalema nende organisatsioonide tegevuses ja seeläbi ka ühiskonnaelus.
Immigrants’ willingnessand motivation to play an active role and the organisations’ commitment to be inclusivereinforce each other.
Sisserändajate hea tahe ja motiveeritus olla aktiivne ja organisatsioonide püüd kõiki kodanikke hõlmata on üksteist tugevdavad nähtused.
Opening up mainstream institutions and organisations is not an automatic process; rather,it needs the continuous and active support of stakeholders at all levels.
Tavainstitutsioonide ja organisatsioonide avatuks muutmine ei toimu automaatselt, pigem vajab see pidevat ja aktiivset toetust kõigi tasandite asjaosaliste poolt.
Policy-makers andpractitioners need to understand the specific nature of a diverse population in order toallow the full participation of all citizens irrespective of their cultural, ethnic and nationalorigin.
Poliitikakujundajad ja erialatöötajad peavad tundma mitmekultuurilise elanikkonna eripärasid, et võimaldada kõigi kodanike osalemist hoolimata nende kultuurilisest, rahvuslikust ega riiklikust päritolust.
Responsiveness to particular needs and close cooperation with specialisedorganisations such as migrants’ associations or NGOs dedicated to the assistance ofimmigrants and refugees are all part of a successful strategy of engaging them.
Erivajaduste arvestamine ja tihe koostöö eriorganisatsioonidega, nagu sisserändajate ühendused või sisserändajate ja pagulaste abistamisele pühendunud valitsusvälised organisatsioonid, on osa strateegiast, mille eesmärk on sisserändajate edukas kaasamine.
Intercultural competence
Mitmekultuuriline pädevus
Tailoring services to the special needs of different groups among the population is acollaborative effort requiring the development of intercultural competence in public andprivate service.
Teenuste kohandamine vastavalt elanikkonna erinevate rühmade vajadustele on ühine jõupingutus, mis nõuab riiklikelt ja eraettevõtetelt mitmekultuurilise pädevuse arendamist.
frequently meet obstacles due to linguistic or cultural differences.
Õiglase ühiskonnakorralduse põhinõue on teenuste kättesaadavus kõigile.
Their activeparticipation in society therefore depends on a collaborative effort to address andremove these obstacles.
Sisserändajad on üks neist elanikkonna gruppidest, kes on sageli takistustega silmitsi kas keeleliste või kultuuriliste erinevuste tõttu.
Public and private organisations can employ different techniques to make their servicesmore accessible to immigrants.
Riiklikud ja eraõiguslikud organisatsioonid võivad oma teenuste sisserändajatele kättesaadavamaks tegemisel kasutada mitmesuguseid tehnikaid.
While any effort to lower access barriers will have apositive effect on immigrant participation, the most successful inclusion strategies will bethose which are embedded in an overall change of organisational culture.
Kuigi sisserändajate osalemist mõjutab positiivselt iga juurdepääsutõkkeid vähendav samm, on edukaimad kaasamisstrateegiad siiski need, mis põhinevad organisatsioonikultuuri täielikul muutmisel.
In this way,measures to adapt the organisation to diversity do not remain isolated efforts but fit intothe goals and identity of the organisation as a whole.
Nõnda ei jää organisatsiooni ühiskonna kultuurilise mitmekesisusega kohandamiseks astutud sammud isoleeritud meetmeteks, vaid sobituvad organisatsiooni kui terviku eesmärkide ja identiteediga.
Having individuals of immigrantbackground on boards and committees helps to bring a broad range of views to bear onall key decisions.
Kui juhatustesse ja komiteedesse on kaasatud sisserändajatest isikuid, aitab see tähtsate otsuste tegemisel kergemini asjast laiemat pilti saada.
Organisations can make use of existing registers of people from diverselinguistic and cultural backgrounds to make appointments to these bodies.
Organisatsioonid võivad selliste organite liikmete määramisel kasutada olemasolevaid registreid, kus on näha inimese keele- ja kultuuritaust.
Localauthorities or governments can maintain a database of suitably qualified persons fromdiverse backgrounds who are willing to serve on decision-making or advisory bodies.
Kohalikud ametiasutused või omavalitsused võivad pidada andmebaasi sobiva kvalifikatsiooniga ja erineva taustaga isikutest, kes on huvitatud osalemisest otsuseid tegevates või nõuandvates üksustes.
Whether an organisation is still in the early stages of a change in organisational cultureor has gone through the whole process, a crucial element is the building up of staffequipped to implement and drive inclusion strategies.
Hoolimata sellest, kas organisatsiooniline kultuur on alles muutumise algjärgus või on muutumine juba toimunud, on esmatähtis, et organisatsiooni personal on valmis osalemisstrateegiaid ellu viima ja edasi arendama.
Recruitment and training are twoof the ways in which organisations can build up a pool of interculturally competent staff.Intercultural competence can be used as a component of job profiles in the recruitmentof educators and school personnel, local authority employees, hospital staff, socialworkers and others.
Mitmekultuuriliselt pädeva personali võivad organisatsioonid saada kahel viisil: värbamise või koolitamise teel. Mitmekultuurilist pädevust võib ametijuhendis nimetada koolitajate, koolitöötajate, kohaliku omavalitsuse töötajate, haiglapersonali, sotsiaaltöötajate ja teiste värbamisel.
Although the cross-cultural awareness of those members of staffwho come into contact with the public is particularly important, recruitment for higherlevel positions without such direct contact should also use diversity criteria.
Kuigi eriti tähtis on nende töötajate teadlikkus kultuuridevahelistest erinevustest, kes üldsusega kokku puutuvad, tuleks mitmekultuurilise teadlikkuse nõuet rakendada ka nende kõrgemate ametikohtade täitmisel, kus sellist otsest kontakti pole.
Moreover,organisations active in policy making or planning rather than in direct service deliveryalso need to take diversity seriously.
Lisaks peavad kultuuridevahelisi erinevusi tõsiselt võtma ka poliitikat kujundavad või kavandavad organisatsioonid, kes otseselt teenuste osutamisega ei tegele.
Government initiatives can promote the recruitment of immigrant-origin staff withrespect to both the public and the private sector.
Sisserändajataustaga töötajate palkamist nii riiklikku kui erasektorisse võib toetada ka valitsuse algatustega.
For instance, as a part of theimplementation of the Danish white paper and action plan ‘The Government’s Visionand Strategies for Improved Integration’, launched in June 2003, the government willpublish a toolbox with ideas to encourage the diverse composition of public sectorworkforces by the end of 2004.
Näiteks . aastal käivitatud Taani valge raamatu ja tegevuskava “Valitsuse visioon ja strateegiad integratsiooni parandamiseks” rakendamise raames esitas valitsus ka ideid selle kohta, kuidas muuta . aasta lõpuks riikliku sektori personali struktuuri mitmekultuurilisemaks.
In Italy, sixty cultural mediators who can be immigrantsor Italians are attached to the public social structures of six regions of Southern Italy, andthirty mediators work in local employment offices.
Lõuna-Itaalia kuues piirkonnas on riiklike sotsiaalstruktuuride juurde määratud kuuskümmend kultuurivahendajat, kelleks võivad olla nii sisserändajad kui itaallased.
While paying attention to recruitment, organisations can also utilise existing staff skills.
Ka kohalikes tööhõiveametites töötab kokku kolmkümmend kultuurivahendajat.
Civic participation financially support the study of languages by employees.
Juhid võivad ergutada ja rahaliselt toetada töötajate keeleõpet.
Training on intercultural issuesshould be given to staff at all levels and can be incorporated within functional training units.
Koolitust kultuurierinevuste kohta võiks anda kogu personalile ja see võiks sisalduda näiteks muus funktsionaalses koolituses.
As an example of training, the Czech Ministry of Labour and Social Affairs runs a pilot elearning educational programme to assist in dealing with the integration of foreigners.
Näitena sellisest koolitusest võib mainida Tšehhi töö- ja sotsiaalministeeriumi poolt korraldatavat e-õppe pilootharidusprojekti, mille eesmärk on abistada töötajaid välismaalaste integreerimisel.