natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 2004, the EIB lent EUR1.7 billionfor 18education projects.
2004. aastal andis EIP 1,7 miljardi euro summas laenu 18 haridusprojektile.
Manyof theseconcern the provisionofhigher educationor uni-versityfacilities, suchas in Lower Saxony, North Rhine-Westphalia, Bremen and Schleswig-Holstein in Germany.
Neist paljud seonduvad kõgrhariduse andmise või ülikooliteenustega, nagu näiteks Alam­Saksimaal, Põhja Rein­Westfaalis, Bremenisja Schleswig­Holsteinis, Saksamaal.
Between 2000andtheendof 2004,loans for investment inhumancapital reached EUR 7.2 billion under i2i.
2000. aasta ja 2004. aasta lõpu vahelisel ajal ulatusid ¡2i raames inimkapitali investeerimiseks antud laenud 7,2 miljardi euroni.
Audiovisuali2iis intended to support European audiovisual production and distribution, help theindustry toembracenewtechnologies andencouragegreater involvement by the Europeanbanking and financial community in financing theindustry’s players.
Audiovisuaali ¡2i eesmärgiks on toetada Euroopa audio­visuaaltoodangut ja levi, aidata tööstusel omaks võtta uusi tehnoloogiaid ning julgustada Euroopa pangandus­ ja finantsühisuse suuremat seotust tööstuses osalejate rahastamises.
Theinitiativeis implementedin tandemwith the Commission’s “MEDIA Plus” programme.
See initsiatiiv viiakse ellu koos komisjoni „MEDIA Pius" programmiga.
Among the projects in 2004, the EIB signed twoframeworkagreements for EUR 20millioneach,con-tinuingits cooperationwith twofinancialinstitutions in France specialising in audiovisual sector finance.
2004. aastal sõlmis EIP projektide hulgas kaks raamlepingut, kumbki 20 miljoni euro summas, jätkates oma koostööd kahe finantsinstitutsiooniga Prantsusmaal, mis on spetsialiseerunud audiovisuaalsektori rahastule.
Up to theendof 2004, the EIB’s partnership with theseinstitutions generateda portfolioof50films or television programmes witha total productioncost of some EUR 0.5 billion.
Kuni 2004. aasta lõpuni loodi EIP partnerluses nende institutsioonidega 50 filmi või televisioonisaatega portfell kogu tootmismaksumusega ligi 0,5 miljardit eurot.
EIBloans to theaudiovisual sector sincetheyear 2000haveamounted toa total of EUR 518 million.
EIP laenud audiovisuaalsektorile alates 2000. aastast ulatusid kogusummasse 518 miljonit eurot.
Protecting theenvironment andimproving the qualityoflife
Keskkonna kaitsmine ja elukvaliteedi parandamine
Protectingandimproving theenvironment ranks among the EIB’s top priorities.Clear testimony to theimportance that the Bank attaches toenvironmental protectionandimprovement is thefact that in 2004more thanone thirdof the Bank’s lending in the enlargedUnion was focusedonenvironmental projects.
Keskkonna kaitsmine ja parandamine kuulub EIP tipp-prioriteetide hulka. Selget tunnistust tähtsusest, mida pank omistab keskkonnakaitsele ja parandamisele, annab asjaolu, et 2004. aastal keskendus üle ühe kolmandiku panga laenuandmisest laienenud liidus keskkonnaprojektidele.
Environment and quality of life Individual loans in 2004
Keskkond ja elukvaliteet Üksiklaenud aastal 2004
Worldwide,individualloans amounted to EUR 10.9 billion, of which EUR 10.4billion in the EU-25.
Looduskeskkond Keskkond ja tervis Linnakeskkond Piirkondlik ja maallmakeskkond
The EIB has set itself thegoalofdevotingbetween 30% and 35% ofallits individualloans in the enlargedUnion to projects safeguardingandenhancing theenvironment.
EIP seadis endale eesmärgiks pühendada 30% kuni 35% kõikidest oma üksiklaenudest laienenud liidus projektidele, mis muudavad keskkonda turvaliseks ja parandavad keskkonda.
With suchlending reaching 36% in 2004, this target was infact exceeded.
Kuivõrd selline laenuandmine ulatus 2004. aastal 36% suhtarvuni, siis see eesmärk tegelikult ületati.
The EUR 10.4billiondoes not include small-scaleenvironmental schemes carriedout bylocalauthorities andfinanced throughgloballoans.It is estimated that suchlendingamounted toanother EUR 2.3 billion.
10,4 miljardit eu rot ei sisalda väheulatuslikke keskkonnaskeeme, mida teostavad kohalikud asutused, ning mida rahastatakse üldistest laenudest.
Natural environment Environment and health Urban environment Regional and world environment
Hinnatavalt ulatusid need antud laenud veel 2,3 miljardi euroni.
Total individual loans
Üksiklaenud kokku
*As certain projects meet several sub-objectives, thevarious headingscannot beadded together.
* kuna mõned projektid võivad kuuluda mitme alaeesmärgi alla, ei ole erinevad rubriigid kumuleeritavad
In theAccessionCountries of Bulgaria and Romania, the percent-ageofenvironmentalloans was evenhigher.In the Mediterranean Partner Countries,individualloans for environmental schemes reached EUR 254million.
Ühinevates riikides Bulgaarias ja Rumeenias oli keskkondlike laenude osakaal isegi kõrgem.
Afurther EUR100millionwent to South Africa,whileEUR 175 million went to the Balkans, all contributing to sustainabledevelopment in the partner countries.
Vahemere partnerriikides ulatusid üksiklaenud keskkonnaskeemidele 254miljoni euroni.Täiendavad 100 miljonit eurot anti Lõuna-Aafrikale, samas kui 175 miljonit eurot suunati Balkani riikidele, kõik need panustasid säästvasse arengusse partnerriikides.
Environmental lending highlights
Tähtsamad keskkonnalaenud
EUR 6.1billion,about two thirds of the Bank’s environmental lending, was directed towards improving the urbanenvironment in the European Union.
6,1 miljardit eurot ehk ligi kaks kolmandikku panga antud keskkonnalaenudest suunati linnakeskkonna parandamisele Euroopa Liidus.
In 2004, the Bank provided EUR 2.2 billioninfinancing (89%ofwhichin the EU-25) for projects designed toimproveair andwa-ter quality (water supplyand sanitationschemes),withadirect impact on human health.
2004. aastal andis pank 2,2 miljardit eurot (millest 89% 25-ELis) inimtervisele otsese mõjuga õhu-ja veekvaliteedi (veevarustusja sanitaarsüsteemid) parandamiseks kavandatud projektide rahastamisse.
EUR 0.6 billion in EIB loans went toprojects involving solidandhazardouswastemanagement, thecleaning-up of polluted sites (Tunisia) andflood protection (Lower Saxony,Germany),contributing toimprovednatural resourcemanagement andnature protection.
0,6 miljardit eurot EIP laenudest suunati tahkete ja ohtlike jäätmete hoolduse, saastatud paikade puhastamise (Tuneesia) ja üleujutuste vastase kaitse (Alam-Saksimaa, Saksamaa) alastele projektidele, mis aitavad kaasa loodusvarade paremale majandamisele ja looduskaitsele.
Loans grantedby the EIB in thefields ofenergy savingandenergysubstitutionamounted to EUR 1 billion in 2004,while the Bank supported sustainable transport (railway) projects to the tune of some EUR 0.6 billion.
EIP antud laenud energiakokkuhoiu ja -asendamise valdkonnas ulatusid 2004. aastal 1 miljardi euroni, samas kui pank toetas jätkusuutliku transpordi (raudtee) projekte ligi 0,6 miljardi euroga.
Inearly 2004, the EIB launched threenewclimatechangeinitia-tives:
2004. aasta alguses käivitas EIP kolm uut algatust kliimamuutuse alal:
In 2003, the Bank had already met its target ofdoubling thefi-nancingof renewableenergy projects as a proportionofits totalenergy sector financing(from 7% in 2002 to15%in 2003).
Juba 2003. aastal saavutas pank oma eesmärgi kahekordistada taastuvenergia projektide rahastamist osana kogu oma energiasektori rahastamisest (7% suhtarvult 2002. aastal 15% suhtarvule 2003. aastal).
Inorder to step up supportfor the EU’s policyobjectives ofincreased useof renewableenergyand reducedgreenhousegas emissions, the Bank undertookin 2004 toincreaseits lendingfor renewableen-ergy projects to50% ofallloans for newelectricitygenerationby2010.
Et viia oma toetus ELi poliitika eesmärkide tasemele taastuvenergia suurendatud kasutamiseja vähendatud kasvuhoonegaaside emissiooni osas, suurendas pank 2004. aastal taastuvenergia projektidele antud laenude mahtu kuni 50% suhtarvuni kõikidest laenudest uuele elektritootmisele aastaks 2010.
Basedoncurrent trends,by then the Bank should be lending EUR 700millionayear for renewableenergygeneration.
Praeguste suundumuste järgi peaks pank taastuvenergia tootmisele selleks ajaks laenu andma 700 miljonit eurot aastas.
Outside the EuropeanUnion, the Bank is likewiseaiming toincreaseits lendingfor renewableenergy.
Väljaspool Euroopa Liitu taotleb panksamamoodi taastuvenergiale antavate laenude mahu suurendamist.
The EUR 500m Climate Change Financing Facility (CCFF) – of which EUR 100m is allocated to the Clean Development Mechanism (CDM) and Joint Implementation (JI) projects –in supportofclimatemitigationmeasures by European businesses partici-patingin the EU’s Emissions Trading Scheme (ETS), startingon1January 2005;
• 500 mln euro suurune kliimamuutuse rahastamisvahend {KMRV) — millest 100 mln eurot on eraldatud puhta arengu mehhanismi (PAM) ja ühisettevõtte (ÜE) projektidele— kliimat leevendavate meetmete toetuseks 2005. aasta 1. jaanuarist algavas ELi kasvuhoonegaasideheitkogustegakauplemisesüsteemis(HKS) osalevate Euroopa äriettevõtete poolt;
Loans for renewableenergy projects totalled EUR 287 millionin2004.
Taastuvenergia projektideleantud laenud moodustasid 2004.aastal kokku 287 miljonit eurot.
Inaddition,EUR1billionworthof renewableenergy projectshavealreadybeenapprovedbut not yet signed.
Lisaks on taastuvenergia projektidele laenulepinguid juba kinnitatud, kuid veel mitte sõlmitud 1 miljardi euro väärtuses.
The EUR 10m Climate Change Technical Assistance Facility (CCTAF), designed to provideconditionalgrant finance for preparing JI and CDM projects;
• 10 mln eurot kliimamuutuse tehnilisele abivahendile (KMTAV), mis on kavandatud tingimuslike toetusfinantside pakkumiseks ÜE-ja PAM-projektide ettevalmistamiseks;
The “Pan-European Carbon Fund” (PECF),acompliancefundwhoseoperationaldetails are the subject ofongoingdiscus-sions between the EIB and theWorld Bank.
• „Üleeuroopaline süsihappegaasifond" (ÜESF), vastavusfond, mille tegevuse üksikasjade osas toimuvad läbirääkimised EIP ja Maailmapanga vahel.
In thefuture, the Bank aims toincreaseits fundingof thoserenewableenergy projects that involvenewandinnovative tech-nologies,as longas such projects have the potential tobecomeeconomicallyviablewithina reasonable timeframe.
Tulevikus seab pankeesmärgiks suurendada nendetaastuvenergia projektide rahastamist, mis hõlmavad uusi ja uuenduslikke tehnoloogiaid, kuivõrd sellised projektid omavad potentsiaali muutuda mõistliku ajakava piires majanduslikult tasuvaks.
Thekinds of projects that it willconsider are solar power (includinghybridschemes),hydrogenapplications andfuelcells,bio-fuels andmarineapplications (waveand tidal power).
Pank peab silmas nimelt päikeseenergia (sealhulgas hübriidskeemide), vesinikrakenduste ja kütuseelementide, biokütuste ja mererakenduste (laine-ja loodeteenergia) alaseid projekte.
2004wasayear of preparation,duringwhich the Bank e la b or a ted the Operational Guidelines of the CCF F and C C T A F .
2004. aasta oli ettevalmistusaasta, mille vältel pank töötas välja KMRV ja KMTAV tegevussuunised.
As for the Joint Implementationand the Clean Development Mechanism,a smallnumber of projects that shouldgeneratecarboncredits havebeenidentified sofar,but willnot befinalised until 2005or later.In 2004, theWorld Bank and the EIB alsoworked together closelyon preparing the Pan-European Carbon Fund.
2004. aastal tegid Maailmapank ja EIP tihedat koostööd ka Üleeuroopalise süsihappegaasifondi ettevalmistamisel.
The two banks signed aMemorandumofUnderstanding inDecember 2004.
Kaks panka sõlmisid 2004. aasta detsembris vastastikuse mõistmise memorandumi.
The PECF will be set up specifically tohelp EUMember States and European corporations, as the target investors, tofulfil their greenhousegas emissions obligations under EUlegislationandinaccordancewith the Union’s climate change policyin supportof the Kyoto Protocol.
ÜESF seatakse sisse spetsiaalselt selleks, et aidata ELi liikmesriikidel ja Euroopa ettevõtetel kui sihtinvestoritel täita nende kohustusi kasvuhoonegaaside heitkoguste osas ELi seadusandluse seisukohast ning kooskõlas liidu kliimamuutuse poliitikaga Kyoto protokolli toetuseks.
Launchedat the Johannesburg Summit in 2002 and initially focused on Africa, the Initiative’s broad goal is toimproveco-operation,coordination, policycoherenceanddemand responsiveness in thewater sector in the ACP countries.
Selle 2002. aastal Johannesburgi tippkohtumisel algatatud ja esialgselt Aafrikale keskendatud initsiatiivi laiemaks eesmärgiks on parandada koostööd, koordinatsiooni, poliitika sidusust ja nõudlusele vastavust veesektoris AKV riikides.
To add a financial dimension, the European Commission has proposed an EUWater Facilityas adedicatedinstrumentunder the Cotonou Agreement, providingfundsfor technicalassistanceandallowingfor ad-ditionalinvestment.
Finantsmõõtme lisamiseks tegi Euroopa Komisjon ettepaneku ELi veepoliitika vahendi kui Cotonou lepingu alusel pühendatud instrumendi kohta, andes rahalised vahendid tehnilise abi jaoks ning võimaldades täiendavat investeerimist.
Afi rst tranche of EUR 250millionwas allocated in November 2004,withthe possibilityof the Facility being increased to EUR 500 million.
Esimeses jaos eraldati 250 mln eurot 2004. aasta novembris võimalusega suurendada rahalist vahendit 500 miljoni euroni.
TENs – Networking Europe
TENid - võrgustatud Euroopa
Thedevelopmentof trans-European transport,energyandinformationnetworks (TENs)is vitalfor the European Union’s economic and social integration.
Üleeuroopaliste transpordi-, energia- ja infovõrkude (TENide) arendamine on Euroopa Liidu majanduslikule ja sotsiaalsele integratsioonile eluliselt tähtis.
The EIB plays akey rolein the funding of TENs andaccess networks.
EIP mängib võtmerolli TENide ja juurdepääsuvõrkude rahastamises.
Large-scale involvement
Laiaulatuslik seotus
Adding value in TENs funding
Väärtuse lisamine TENide rahastamisel
Since the Essen European Council inDecember 1994,when theconcept ofTrans-EuropeanNetworks (TENs) was formulatedandalist of priority TENs was drawn up, theBankhas become theleading sourceofbankfinancefor thesemajor networks.
Alates 1994. aasta detsembri Esseni Euroopa Ülemkogust, kui sõnastati üleeuroopaliste võrkude (TENid) mõiste ja koostati prioriteetseteTENide nimekiri, sai pank nende suuremate võrkude juhtivaks pangarahastu allikaks.
The EIB is supporting twelve of Essen’s fourteen priority transportprojects andeight of the twelve priorityenergy schemes.In theperiod1993-2004,lendingamounted to EUR 63 billionfor transport TENs, EUR 8.2 billionfor energyTENs and EUR 18.7 billionfor telecommunications TENs.
EIP toetab kahtteist Esseni neljateistkümnest prioriteetsest transpordiprojektist ja kaheksat kaheteistkümnest prioriteetsest energiaskeemist. Ajavahemikul 1993-2004 ulatusid antud laenud 63 miljardi euroni transpordi TENide, 8,2 mld euroni energia TENide ning 18,7 mld euroni telekommunikatsiooni TENide puhul.
The EIB has developeda specificapproach tofinancing trans-Euro-peannetworks,which requirelarge sums ofmoneyas wellas acomprehensive technicalandenvironmentalinput.
EIP on välja arendanud spetsiaalse lähenemise üleeuroopaliste võrkude rahastamisele, mis nõuab suuri rahasummasid ning ka kõikehõlmavat tehnilist ja keskkonnaalast sisendit.
Inadditiontobringingits substantialfinancialcapacity tobear,focusedontheverylong term (25years or more), the Bank is able toenhancea project’s financialenvironment byoffering pre-financingandrepayment terms tailored to the project cycle, takingaccount ofprior studies,conductingfinancialengineering toenable risks tobesharedwithother investors andmobilisingother sources ofbankfinance (or EUgrants) tocreateeffectivefinancing packages.
Lisaks oma olulise, väga pikale perspektiivile (25 aastat või kauem) keskendunud finantssuutlikkuse rakenda miseleon pank võimeline tugevdama projekti finantskeskkonda, nimelt eelrahastamise ja projekti tsüklitele kohandatud tagasimaksetähtaegade pakkumise teel, võttes arvesse eelnevaid uuringuid, viies läbi uue finantskorralduse, et võimaldada riskide jagamist teiste investoritega, ning mobiliseerides teisi pangarahastu (või ELi toetuste) allikaid, et luua tõhusaid krediite.
Thecatalyticeffect of the EIB’s input is particularlyevident in thegrowingnumberof public-private partnerships (PPPs) supportedby the EIB.
EIP panuse katalüüsiefekt tuleb eriti ilmsiks EIP toetatud avaliku ja erasektori partnerluste (PPP - public-private partnerships) kasvavas arvus.
In 2004, the Bank signedloans totalling EUR 1.6 billionfor PPP projects.
2004. aastal sõlmis pank avaliku ja erasektori partnerluste projektidele laenulepinguid kogusummas 1,6 miljardit eurot.
The EIB’s involvement in transportnetworks in the EuropeanUnion covers all sectors.
EIP seotus Euroopa Liidu transpordivõrkudes hõlmab kõiki sektoreid.
Just afewexamples: roads (roadandmotorwayconstructionand upgrading in Greece, Portugal and Spain); rail (constructionofhigh-speedlines in France, Belgium, the Netherlands, the UK, Spain and Italy); ports (expansionormodernisationof port infrastructure in Spain, Greece, the Netherlands and Sweden); andairports (upgradingofairportfacilities in Italy, Greece, Germany and Ireland).
Vaid mõned näited on: maanteed (teede-ja kiirteedeehitus ning uuendamine Kreekas, Portugalis ja Hispaanias); raudteed (kiirliinide ehitamine Prantsusmaal, Belgias, Hollandis, Ühendkunlngriigis, Hispaanias ja Itaalias); sadamad (sadamainfrastruktuuri laien­damine või ajakohastamine Hispaanias, Kreekas, Hollandis ja Rootsis); ning lennujaamad (lennujaamarajatiste uuendamine Itaalias, Kreekas, Saksamaal ja Iirimaal).
EuropeanAction for Growth
Euroopa kasvuinitsiatiiv
The EIB was activelyinvolvedin the preparationof the EuropeanAction for Growth.
EIP osales aktiivselt Euroopa kasvulnitsiatiivi ettevalmistamises.
Adoptedby the Brussels European Council inDecember 2003, this initiativeaims to strengthen Europe’s longterm growth potential throughincreasedinvestment in TENs as wellas in innovation and R & D.
Selle 2003. aasta detsembris Brüsseli Euroopa Ülemkogul vastu võetud initsiatiivi eesmärgiks on tugevdada Euroopa pikaajalist kasvupotentsiaali suurendatud investeerimise kaudu TENidesse ning ka innovatsiooni ning teadusuuringutesse ja arengusse (T & A).
This driveinside the EuropeanUnion is matchedby the EIB’s activity outside the EU.
Hoogsa tegevusega Euroopa Liidu siseselt langeb kokku EIP töö väljaspool ELi.
Inlinewith the strategy set out by thepre-accessionagreements and thePan-EuropeanConferences of Transport Ministers in Crete (1994) and Helsinki (1997), theBankhas devotedover 40% ofits lendingin the newMember States andAccessionCountries inCentral and Eastern Europe to solvingcommunications problems.Morebroadly,in thecontext of thenew “EuropeanNeighbourhood Policy ” and the “Facilityfor Euro-Mediterranean Investment and Partnership ” (FEMIP), the Bank is alsofinancing transportandenergy projects contributing to theimprovement ofcommunications links between the enlargedUnion and its neighbours.
Kooskõlas ühinemlseelsetes kokkulepetes ja Paneuroopa transpordiministrite konverentsil Kreetal (1994) ja Helsingis (1997) kehtestatud strateegiaga on pank pühendanud üle 40% uutes liikmesriikides ja ühinevates riikides Kesk-ja Ida-Euroopas antavatest laenudest sideprobleemide lahendamisele. Laiemalt rahastab pank uue „Euroopa Naabruspoliitika" ja „Euroopa-Vahemere investeerimise ja partnerluse finantseerimisinstrumendi" (FEMIP) kontekstis ka transpordi-ja energiaprojekte, mis panustavad laienenud liidu ja tema naabrite vaheliste sideühenduste parandamisesse.
To support the EuropeanAction for Growth, theBankhas established a new TENs Investment Facility (TIF) designed to invest EUR 50 billion in this sector by theendof thedecade,halfofwhichbyend-2006,for themost advancedof these projects.
Need projektid valiti lähtuvalt nende tähtsusest siseturu lõimimisel laienenud liidus, nende küpsusastmest, majanduslikustja rahalisest tasuvusest ning nende mõjust kasvule ja finantsvõimenduse efektist erakapitalile.
EIBoperations in support ofTrans-EuropeanNetworks andcorridors in the EU 1993-2004
EIP osalus ELi üleeuroopaliste võrkude ja koridoride toetuseks 1993-2004
Routes of priority Trans-European Networks (TENs)
Prioriteetsete üleeuroopaliste võrkude liinid (TEN)
Sections of TENs concernedbyfinancingcommitments
TENide osad, mille suhtes on võetud rahastamiskohustused
Other infrastructureandnetworks of EU be n e fi tfinanced
Muud rahastatud üleeuroopalise tähtsusega infrastruktuurid ja võrgud
Roadand railcorridors inCentral and Eastern Europe
Maanteeja raudteekoridorid Kesk-ja Ida-Euroopas
Sections ofcorridors financed
Nende koridoride rahastatud lõigud
Development ofoilandnaturalgas fields
^ kiirteemaksu elektrooniline tasumise süsteem a~­^í™™à:"fr~ r >
Trans-European Networks 2000-2004: EUR 38billion
^ lõpuleviimise ja käikulaskmisega.
In the Accession Countries, Bulgaria be n e fi ted from a EUR 20millionloanfor theconstructionofacombined (roadand rail) bridge in Pan-EuropeanCorridor IV between Vidin (Bulgaria) and Calafat (Romania).
Ühinevates riikides sai Bulgaaria 20 miljoni euro suurust laenu ühendatud (maantee ja raudtee) silla ehitamiseks IV Paneuroopa koridoris Vidini (Bulgaaria) ja Calafati (Rumeenia) vahel.
Loans for energyTENs (EUR1.3 billion) targeted projects involving the productionandimportinginto the UK of Norwegian gas, construction and operation of a liquefied natural gas (LNG) import terminal in Sagunto (Spain), upgradingandextensionofthegas transmissionnetwork throughout Spain, and interconnection of Danish and Dutch natural gas transmissionnetworks in the North Sea.
Laenud energia TENidele (1,3 miljardit eurot) olid suunatud Norra gaasi tootmise ja Ühendkuningrüki importimisega seonduvatele projektidele, loodusliku vedelgaasl (LNG) impordi terminali ehitamise ja käitamise projektidele Saguntos (Hispaania), gaasijuhtimisvõrgu uuendamisele ja laiendamisele kogu Hispaanias, ning Taani ja Hollandi loodusliku gaasi transpordi võrkude ühendamisele Põhjameres.
PPPs represent a relativelynewapproach tobuildinginfrastructureanddelivering public services.Their mainattractionlies in theincreasedefficiencyandeffectiveness achievedby sharinga project’s risks,whichare shoulderedby thosebest able tomanage them: theconstructionandoperational risks areborneby privateenterprise,whilepublicauthorities takeon the responsibilityfor estab-lishingandmaintainingabalancedlegalandeconomicframework throughout thelifeof theproject.
PPPd kujutavad suhteliselt uut lähenemist infrastruktuuri ehitamisele ja avalike teenuste osutamisele. Nende põhiline atraktiivsus seisneb suurenenud tõhususes ja efektiivsuses, mida saavutatakse projekti riskide jagamise teel, mille võtavad enda kanda need, kes on kõige enam võimelised neid riske juhtima: ehitus-ja tegevusriske kannab eraettevõte, samal ajal kui ametiasutused võtavad enda peale vastutuse tasa kaalusõigusliku ja majandusliku raamistiku kehtestamise ja säilitamise eest kogu projekti kestvusajal.
Inaddition,PPPs enable publicauthorities tocreate public serviceinfrastructurewhile staggering theburdenof their investment over timeand,incertaincases,allowingoff-balancesheet commitments.
Lisaks võimaldavad PPPd ametiasutustel luua avalike teenuste infrastruktuuri, jagades samal ajal oma investeeringu koormat ajajooksul ning, mõnedeljuhtudel, lubades bilansiväliseid kohustusi.
Thevast majorityof the EIB’s PPP lending is concentratedinthe transport sector (85% of totalapprovals) andinhealthandeducation (13%).
Suur enamus EIP laenudest PPPdele keskendub trans­pordisektorisse (85% kinnitatud koguarvust) ning tervis­hoiule ja haridusele (13%).
The EIB has invested some EUR 17.4 billion in a range of transport PPPs suchas (tomentiononlyafewimportant roadand rail projects): tollmotorways in Portugal; numerous motorways in Spain; the Rion-Antirion bridge in Greece; theM i l la u viaduct in France ; the Dutch sectionof the P B K AflL high-speed train; theØresund linkbetweenDenmark and Sweden; the renovationof the LondonUnderground; and the A2 motorway in Poland.
EIP investeeris ligi 17,4 miljardit eurot reasse transpordi PPPdesse (kui nimetada ainult mõnda tähtsat maanteeja raudteeprojekti): tasulised kiirteed Portugalis; arvukad kiirteed Hispaanias; Rion-Antirion sild Kreekas; Millau viadukt Prantsusmaal; PBKAL kiirraudtee Hollandi lõik; Øresundi ühendus Taani ja Rootsi vahel; Londoni metroo renoveerimine; ja A2 kiirtee Poolas.