natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition, more than half of the young workers worked at least one Saturday per month.
Sektoripõhine jaotus näitab, et EL 25-s töötab kõige suurem osa noortest hotellides ja restoranides (22,7%) ning kaubanduses (16,3%).
Young workers were also more likely to work shifts.
Hotellid jarestoranid on noorte peamine töövaldkond 20 liikmesriigis 25-st ning kõikide liikmesriikide peale kokku on see valdkond esikolmikus.
The proportion of young workers is decreasing in almost all of the Member States.
Noorte osakaal tööjõus väheneb peaaegu kõikides liikmesriikides.
This is a reflection of the falling birth rate, but may also indicate that educational activities are becoming more common and are taking longer.
See kajastab sündivuse langust, kuid võib osutada ka sellele, et hariduse omandamine on rohkem levinud ja kestab kauem.
In addition, young workers are more vulnerable to economic recession — employers react to economic pressures by cutting back on hiring new young workers.
Lisaks on noored tundlikumad majanduslanguse suhtes: tööandjad reageerivad majanduslikule survele, värvates vähem uusi noori töötajaid.
In 2005, about 193.8 million people were employed in the EU-25, including
2005. aastal töötas EL 25-s umbes 193,8 miljonit inimest, sealhulgas 20,4
The employment rate (3) (EU-25) reached 36.3 % for young workers, compared to 63.6 % for the population aged 15–64.
(EL 25) tõusis 36,3%-le, samas kui 15–64-aastaste tööhõivemäär on 63,6%.
A sectoral breakdown shows that, within the EU-25, the highest proportion of young workers can be found within hotels and restaurants (22.7 %,) and trade (16.3 %).
2005. aastal töötasid noored EL 25 riikides peamiselt teenindajatena (5,2 miljonit), millele järgnesid oskustöö ja muud seonduvad ametid (3,6 miljonit).
The hospitality sector is the number one employment sector for young workers in 20 of 25 Member States and among the top 3 in all Member States.
Ametnikud (2,7 miljonit) ning tehnikud ja samaväärsed asjatundjad jagasid kolmandat kohta (2,7 miljonit) ning neile järgnesid kohe lihttöötajad (2,5 miljonit).
The EU-25 youth unemployment rate was 18.7 %, more than twice as high as the total unemployment rate (9.0 %).
Noorte töötuse määr oli EL 25-s 18,7%, see ületas üldist töötuse määra (9,0%) üle kahe korra.
In many EU Member States unemployment rates of young workers have also increased over recent years, although there are fewer young people in a population that is ageing overall.
Paljudes EL-i liikmesriikides on noorte töötus viimastel aastatel kasvanud, kuigi üldiselt vananevas rahvastikus on noorte osakaal kahanenud.
There are also substantial differences across regions: in two thirds of EU-25 regions, the unemployment rate for young people was at least twice that for total unemployment.
Lisaks on olulisi piirkondlikke erinevusi: kahes kolmandikus EL 25 piirkonnast oli noorte töötuse määr vähemalt kaks korda kõrgem kui üldine.
Regional unemployment rates for young people varied from 6.2 % to 59.1 %.
Noorte töötuse määr jäi piirkonniti vahemikku 6,2–59,1%.
This distribution has important implications for the occupational safety and health of young people because of the specific set of potentially harmful conditions that characterises these sectors (including low pay, temporary seasonal work, poor employment conditions and physically demanding work).
Noorte edukas integratsioon tööellu on aga ühiskonna ja ettevõtete seisukohast ülioluline, samuti on see väga tähtis noortele endile, nende tervisele ja heaolule ning kontrollile oma elu üle.
Within the EU-25 in 2005, young workers were mostly employed as service workers (5.2 million), followed by craft and related workers (3.6 million).
Paljusid nimetatud sektoreid ja ameteid iseloomustab kõrge õnnetuserisk, kokkupuude paljude tööga seotud ohuteguritega või näiteks teenindussektori puhul ohtlikud tööolukorrad.
Clerks (2.7 million) and technicians and associate professionals were in equal third place (2.7 million), closely followed by elementary occupations (2.5 million).
2005. aastal töötasid 15–24-aastased noored ülejäänud tööjõuga võrreldes harvemini täiskohaga (72% vs 82%), rohkem ajutiste lepingute alusel (39% vs 14%) ning tihemini palgatöötajana (94% vs 83%).
This occupational breakdown differs slightly between the Member States. From 2000 to 2005, the largest increase in the number of young workers was in service workers and shop and market sales workers (+ 0.38 million).
Arvestades aga noorte seas levinud mitteametlikku tööd (nt vabatahtlik töö, töötamine pereettevõttes, praktika), on tööhõivet keeruline kindlaks teha.
However, a successful integration of young people into work life is vital for society and for enterprises, as well as being of great importance for young people themselves, and for their own control of their life, health and wellbeing.
Noorte meeste tööhõive on suurem kui noorte naiste oma: 2005. aastal töötas EL 25-s 11,1 miljonit noort meest ja 9,3 miljonit noort naist. Sellegipoolest on raske leida ohtudega kokkupuute ja tervisenäitajate kohta andmeid, milles noori mehi ja naisi eristataks.
(1) http://osha.europa.eu/publications/reports/7606507(2) Young workers: 15–24 years old.
(1) http://osha.europa.eu/publications/reports/7606507(2) Noored töötajad: 15–24-aastased.
) The employment rate represents the total number of persons in employment as a percentage of the population of that age group.)
5) Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond, Dublin. Osaajatöö Euroopas, 2005. http://www.eurofound.eu.int/ewco/reports/TN0403TR01/TN0403TR01.pdf
, communication a
Töö o hu t u se ja
Gender differences t W obtain a profile of risks to young workers and their exposure to workplace factors such as dangerous substances (more specifically biological agents, carcinogens and reprotoxicants), noise and vibration, physically strenuous working conditions and psychosocial risks; p o r assess the importance of specific risks to young workers in the highemployment sectors, with a special focus on service sectors; k p
Sooküsimustel on eri riskiteguritega kokkupuutumisel tähtis roll ning seetõttu mõjutavad need mitmeid tervisenäitajaid.
There are gender differences faced by young workers just as there are in the general working population.
Näiteks juuksurina töötavad põhiliselt naised, kes moodustavad töötajatest 87%.
More young men than women are at work: in 2005, 11.1 million young men and 9.3 million young women were working within the EU-25.
Seda sektorit iseloomustab ka noor tööjõud: 83% tööle võetud inimestest on alla 26-aastased ja 56% alla 19-aastased.
Nevertheless, data on exposures and health outcomes which differentiates between young women and men is difficult to find.
Seetõttu on peaaegu kõik juuksuritega seotud riskitegurid automaatselt olulised ka noorte jaoks.
Cooperation across policy areas (e.g. public health, combating child labour, transport safety) could also be beneficial in this respect; p inform activities to put OSH into mainstream education at all levels.
Selle sektori põhilised tervisehäired – nahahaigused, astma ning luu- ja lihaskonna vaevused – mõjutavad seetõttu peamiselt noori naisi.
Information on exposure to risks and health effects for young workers are summarised in Facts 70: Young workers — Facts and Figures: Exposure to risks and health effects.
Riskidega kokkupuute ja tervisemõjude teave noortele töötajatele on kokku võetud infolehes nr 70 „Noored töötajad.
For example, hairdressing is a predominantly female profession, with 87 % female workers.
Faktid ja arvud.
More than a million people are employed in about 400 000 hairdressing salons in Europe.
Kokkupuude riskidega ja tervisemõjud”.
This sector is also characterised by a young workforce: 83 % of recruits are aged under 26 and 56 % are under 19.
Lisateavet noorte tööohutuse kohta leiate aadressilt http://ew2006.osha.europa.eu/.
As a result, almost all risk factors for hairdressers are automatically relevant for young workers.
Aruanne on osa agentuuri iga-aastasest kampaaniast, Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu nädalast, mis 2006. aastal oli pühendatud noorte töötajate kaitsmisele.
The main health problems in this sector — skin problems, asthma and musculoskeletal disorders (MSDs) — therefore mostly affect young women.
Loosungi all „Ohutu lähe!” võttis Euroopa suurimast tööohutuse ja töötervishoiu kampaaniast aktiivselt osa üle 30 riigi, et kaitsta noori töötajaid.
European Agency for Safety and Health at Work Gran Vía, 33, E-48009 Bilbao Tel. (+ 34) 94 479 43 60, Fax (+ 34) 94 479 43 83E-mail: information@osha.europa.eu
Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur Gran Vía, 33, E-48009 Bilbao Tel.: (+34) 94 479 43 60, faks: (+34) 94 479 43 83 E-post: information@osha.europa.eu
Almost two thirds of EU workers report being exposed to repetitive hand and arm movements, and a quarter to vibrations from tools — significant risk factors for work-related neck and
) Paljudel eri elualade töötajatel tekivad tööga seotud kaela- ja ülajäsemete vaevused ning see on kõige levinum kutsehaigus Euroopas, moodustades ligi 45% kõikidest kutsehaigustest. (2
Although some WRULDs result from the acute application of extreme force, most are caused by the effects of many repeated, apparently moderate applications of force, sustained over an extended period.
Kuigi mõned tööga seotud kaela- ja ülajäsemete vaevused tekivad maksimaalse jõu järsu rakendamise tõttu, on suurem osa kahjustustest põhjustatud korduvast, näiliselt mõõdukast jõu rakendamisest pikema aja jooksul.
These can result in muscle fatigue and microscopic injuries in the soft tissues of the neck and upper limbs, and WRULDs.
Tulemuseks võib olla lihasväsimus, kaela ja ülajäsemete pehmekudede mikroskoopilised kahjustused ning samuti tööga seotud kaela- ja ülajäsemete vaevused.
What are WRULDs risk factors?
Millised on tööga seotud kaela- ja ülajäsemete vaevuste riskitegurid?
Not only do WRULDs cause personal suffering and loss of income, but they also cost businesses and national economies.
Tööga seotud kaela- ja ülajäsemete vaevuste tagajärjeks on lisaks isiklikele kannatustele ja sissetuleku kaotamisele ka kahju ettevõtetele ja kogu riigi majandusele.
The cost of WRULDs has been estimated at between 0.5 % and
Tööga seotud kaela- ja ülajäsemete vaevuste tõttu saamata jäänud tulu arvatakse olevat
2 % of gross national product (3
0,5−2% riigi kogutoodangust. (3
The main risk factors are: p
Mida kujutavad endast tööga seotud kaela- ja ülajäsemete vaevused?
p p force application resulting in heavy mechanical loads on the neck, shoulders and upper limbs; working in awkward positions — muscles have to contract, and greater mechanical loads are placed on the body; repetitive movements, especially if they involve the same joints and muscle groups, and if there is an interaction between forceful activities and repetitive movements (4);
p p jõu kasutamine, mille tagajärjel suureneb koormus kaelale, õlavöötmele ja ülajäsemetele; ebasobiv tööasend: lihased on sunnitud kokku tõmbuma ja keha peab kandma suuremat mehaanilist koormust; korduvliigutused, eriti sellised, milles kasutatakse samu liigese- ja lihasgruppe, ning kui esineb seos korduvliigutuste ja jõu kasutamise vahel; (4)
Work-related neck and upper limb disorders are impairments of bodily structures such as muscles, joints, tendons, ligaments, nerves, bones and the localised blood circulation system, that are caused or aggravated primarily by work and by the environment in which work takes place.
Tööga seotud kaela- ja ülajäsemete vaevused on organismi osade (nt lihased, liigesed, kõõlused, sidemed, närvid, luud ja vereringe) kahjustused, mille põhjused või tüsistused on esmajoones seotud tööülesannete ja töökeskkonnaga.
p p p prolonged work without the opportunity to rest and recover from the load;local compression of tools and surfaces; hand/arm vibration, causing numbness, tingling or loss of sensation, and requiring greater force when gripping.
p p p kauakestev töö võimaluseta puhata ja pingutusest taastuda; töövahendite ja -pindade kohtsurve; käelaba/käsivarre vibratsioon, mis põhjustab kangestust, kihelust või tundetust ja nõuab esemete haaramisel suuremat jõudu.
Symptoms of WRULDs may take a long period of time to develop and they can manifest themselves as pain, discomfort, numbness and tingling sensations.
Tööga seotud kaela- ja ülajäsemete vaevuste sümptomid võivad ilmneda pika aja jooksul ja nendeks võivad olla valu, ebamugavustunne, kangestus või kihelus.
Sufferers may also experience swelling in the joints, decreased mobility or grip strength, and a change in skin colour in the hands or fingers.
Lisaks võib esineda liigeste tursumist, liikumisvõime ja haardetugevuse vähenemist, käelaba või sõrmede nahavärvi muutusi.
Specific examples include carpal tunnel syndrome, tendinitis and vibration white finger.
Konkreetsed näited on randmekanali sündroom, kõõlusepõletik ja Raynaud’ sündroom (valgesõrmsus).
Box 1: Activities increasing the risk of developing WRULDs In the neck and shoulders: p p p working in positions where the weight of parts of the body has to be supported, or objects held, such as working with elevated arms; prolonged work in static postures, involving the continuous contraction of the same muscle groups, e.g. working with microscope; repeated lifting of the arms or turning the head to the side.
p p tööasendid, milles kehaosade raskust või hoitavaid esemeid on tarvis toetada, nt töötamine ülestõstetud kätega; kauakestev töö staatilistes asendites, millega kaasneb samade lihasgruppide järjepidev kokkutõmbumine, nt töö mikroskoobiga; korduv käte tõstmine või pea pööramine küljele.
What causes WRULDs?
Kuidas põhjustab töö kaela- ja ülajäsemete vaevusi?
p p use of great muscular force to handle objects, e.g. grasping with a large grip or pinch grip; working with the wrists in deviated postures, e.g. turned inwards or outwards; repeating the same wrist movements.
Füüsilise tööga kaasneb jõu kasutamine, kas siis esemete liigutamise või paigalhoidmise eesmärgil. Käsitsitöö ajal töötavad
Physical work involves the application of force, either to move objects or to keep them steady.
Tööga seotud kaela- ja ülajäsemete vaevuste riskitegurid on ka järgmised asjaolud.
) European Agency for Safety and Health at Work, ‘Work-related neck and upper limb musculoskeletal disorders’, 1999.)
) Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur, “Work-related neck and upper limb musculoskeletal disorders”, 1999.) Rahman Shiri, Eira Viikari-Juntura, Helena Varonen ja Markku Heliövaara, “Prevalence and Determinants of Lateral and Medial Epicondylitis: A Population Study“. http://aje.oxfordjournals.org/cgi/content/abstract/164/11/1065.
Actions should focus on prevention, but also on measures to minimise the seriousness of any injury.
Töökeskkond: r riskiennetusele, kuid samuti võimaliku kahjustuse raskuse vähendamisele.
It is important to ensure that all workers receive appropriate information, education and training on health and safety in the workplace, and know how to avoid specific hazards and risks.
Ühtlasi on tähtis tagada, et kõik töötajad saaksid asjakohast teavet, koolitust ning väljaõpet töökoha tööohutuse ja -tervishoiu kohta ning oskaksid konkreetseid ohtusid ja riske vältida.
Measures may cover the following areas.
Meetmed võivad hõlmata järgmisi valdkondi.
p p poor workspace layout, making employees work in awkward positions, poor design of tools and machinery; excessive heat, increasing overall fatigue, while excessive cold can make it harder to grip; poor lighting, making workers move into awkward positions to see what they are doing; high noise levels, causing the body to tense.
p töökoha halb planeering, mis põhjustab ebamugavas asendis töötamist, töövahendite ja masinate vilets konstruktsioon; ülemäärane kuumus, mis suurendab üldist väsimust, samal ajal kui liiga külm töökeskkond võib piirata haardejõudu; halb valgustus, mis sunnib inimesi töötama ebamugavas asendis; kõrge müratase, mis tekitab kehas pingeid.
Organisational and psychosocial factors: p p e a p l t p p h
Individuaalsed tegurid: p
The workplace: can the layout be improved?
Töökoht: kas esemete paigutust on võimalik parandada?
Work equipment: are tools ergonomically designed?
Töövahendid:kasvahendidonkonstruktsioonilt t u p s e j p ergonoomilised?
Can nonvibrating powered tools be used to reduce the force required for certain tasks?
Kas on võimalik kasutada mittevibreerivaid jõuajamiga seadmeid, mis vähendaksid jõu rakendamist teatud ülesannete puhul?
Work tasks: can the physical demands of the job be reduced, using new tools or working methods?
Tööülesanded: kas uute töövahendite või -meetodite abil on võimalik kehalist tööd vähendada?
Work organisation: can better work/rest ratios or job rotation be arranged?
Organisatsioonilised ja psühhosotsiaalsed tegurid: r
Can a better safety culture be promoted at corporate level?
Töö juhtimine: kas on võimalik tööd paremini planeerida ja tööülesandeidtõhusamaltjagada,samutirakendada turvalisemaid töösüsteeme?
Design and procurement: can hazards be eliminated in the planning stage?
Töökorraldus: kas töö- ja puhkusegraafikuid või töörotatsiooni saaks paremini korraldada?
Workplace health promotion, e.g. preventing smoking and obesity.
Kas organisatsiooni tasandil oleks võimalik juurutada paremat ohutuskultuuri?
p a monotonous jobs or high pace of work; time pressure;lack of control over the tasks performed;limited opportunities for social interaction, or little support from their managers and colleagues.
p i u A g p monotoonne või tempokas töö; ajaline surve; kontrolli puudumine täidetavate tööülesannete üle; piiratud võimalused sotsiaalseks suhtluseks või juhtide ja kolleegide vähene toetus.
All of these factors may act separately, but the risk is greater if several risk factors work together.
Kõik need tegurid võivad mõjuda eraldi, kuid riskitegurite koostoimel on risk suurem.
The workforce and their representatives know the workplace as well as anyone.
Terviseedendus töökohas, nt suitsetamise ja ülekaalulisuse ärahoidmine.
Risk assessment for WRULDs
Tööga seotud kaela- ja ülajäsemete vaevuste riski hindamine u r
Employers are legally required to evaluate the workplace risks, and act to safeguard the safety and health of workers and others who may be harmed.
Seadus kohustab tööandjaid hindama töökeskkonna riskitegureid ning tegutsema töötajate ja teiste asjaosaliste ohutuse ja tervise tagamise nimel.
This process is called risk assessment.
Seda nimetatakse riskihindamiseks.
The most important European directives concerning WRULDs are listed in Box 2.
Euroopa Liidu õigusaktid
Good risk assessment helps to reduce the costs to businesses from lost output, compensation claims and higher insurance premiums.
Kvaliteetne töökeskkonnariskide hindamine aitab vähendada ettevõtete kulusid, mis tekivad tootlikkuse languse, hüvitisnõuete ja suuremate kindlustusmaksete tõttu.
A step-by-step risk assessment approach involves: p
Põhjalik riskihindamine hõlmab järgmist: p
Box 2: Main European directives relevant to preventing WRULDs p p
ELi õigusaktidega kohustatakse tööandjaid minimeerima tööohutuse ja töötervishoiu riske.
90/270/EEC: covers the minimum health and safety requirements for work with display screen equipment p
89/391/EMÜ: käsitleb töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavaid meetmeid; 90/270/EMÜ: käsitleb kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõudeid; 90/269/EMÜ: käsitleb raskuste käsitsi teisaldamisega seotud riskitegurite kindlaksmääramist ja ennetamist.
90/269/EEC: covers the identification and prevention of manual handling risks p looking for hazards: identify all hazards or combinations of hazards that may lead to WRULDs; considering who may be harmed and how this might happen: think about everyone who may be hurt; evaluating the risks, and deciding on actions as to whether:– the hazard can be removed completely,– the risk can be controlled,– protective measures can be put in place to protect the whole workforce,– personal protective equipment is required; monitoring the risks, and reviewing preventive actions.
p potentsiaalsete ohtude tuvastamine: kõigi selliste ohtude või nende koosluste kindlakstegemine, mis võivad tekitada tööga seotud kaela- ja ülajäsemete vaevusi; ohustatud isikute ja õnnetuste juhtumise viiside kindlakstegemine: võtke arvesse kõiki isikuid, kes võivad viga saada; riskide hindamine ja otsused edasise tegevuse kohta, kaaludes, kas:– ohtu saab täielikult kõrvaldada;– riski saab ohjata;– kaitsemeetmeid tuleks rakendada kõigi töötajate kaitseks;– nõuda isikukaitsevahendite kasutamist; riskiseire ja ennetustegevuse läbivaatamine.
More information on WRULDs prevention is available at:http://europe.osha.eu.int/good_practice/risks/msd/
Tööga seotud kaela- ja ülajäsemete vaevuste ennetamine
After completing the risk assessment, a list of measures should be made in order of priority, and workers and their representatives
Pärast põhjalikku riskihindamist tuleks koostada prioriteetsete meetmete loetelu ning kaasata nende rakendamisse töötajad ja nende esindajad.
More information on Agency publications is available at http://osha.europa.eu/publications
Lisateave agentuuri trükiste kohta: http://osha.europa.eu/publications.
) Agency website links to European legislation relevant to MSDs http://osha.europa.eu/topics/msds/, EU legislation relating to workers protection, http://osha.europa.eu/legislation, and to Member State sites where national legislation and guidelines may be found.
) Agentuuri lingid ELi õigusaktidele, mis käsitlevad luu-lihaskonna vaevusi (http://osha.europa.eu/topics/msds/), töötajate kaitset (http://osha. europa.eu/legislation), ning liikmesriikide kodulehekülgedele, millelt võib leida riikide õigusakte ja suuniseid.
European Agency for Safety and Health at Work Gran Vía, 33, E-48009 Bilbao Tel. (+34) 94 479 43 60, fax (+34) 94 479 43 83E-mail: information@osha.europa.eu
Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur Gran Vía, 33, E-48009 Bilbao Tel (+34) 944 79 43 60, faks (+34) 944 79 43 83E-post: information@osha.europa.eu
Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. Printed in Belgium, 2007 http://osha.europa.eu fs72ew07_en.indd 2
Paljundamine on lubatud koos allikale viitamisega. Printed in Belgium, 2007 http://osha.europa.eu fs72ew07_et.indd 2
Introduction to workrelated musculoskeletal disorders
Tööga seotud luulihaskonna vaevused
Why are musculoskeletal disorders our common priority?
Miks on luulihaskonna vaevused meie ühine prioriteet?
• Cold or excessive heat• Poor lighting, e.g. can cause an accident• High noise levels, e.g. causing the body to tense
• ebamugavad ja staatilised asendid, nt käte hoidmine õlgadest kõrgemal või kestev seismine või istumine;• tööriistade ja pindade kohtsurve;• vibratsioon;• külm või kuum temperatuur;• halb valgustus (võib põhjustada nt õnnetuse);• kõrge müratase (põhjustab kehalist pinget).
Organisational and psychosocial factors:
Organisatsioonilised ja psühhosotsiaalsed tegurid:
Musculoskeletal disorders (MSDs) are the most common workrelated problem in Europe.
Luulihaskonna vaevused on Euroopas kõige levinum tööga seotud terviseprobleem.
Almost 24 % of the EU-25 workers report suffering from backache and 22 % complain about muscular pains.
Ligi 24% EL-25 töötajaist kannatab seljavalu ja 22% kurdab lihasvalusid.
Both conditions are more prevalent in the new Member States, 39 % and 36 % respectively (1).
Mõlemat liiki vaevusi esineb rohkem uutes liikmesriikides – vastavalt 39% ja 36% (1).
Not only do MSDs cause personal suffering and loss of income, but they also cost businesses and national economies.
Luulihaskonna vaevused ei põhjusta mitte üksnes isiklikke kannatusi ja sissetuleku vähenemist, vaid tekitavad kahju ka ettevõtetele ja riikide majandusele.
Any worker can be affected, yet MSDs can be prevented by assessing work tasks, putting in place preventive measures, and checking that these measures stay effective.
Vaevused võivad tekkida igal töötajal; samas on luulihaskonna vaevusi võimalik ära hoida tööülesannete hindamise ning ennetusabinõude rakendamise ja nende tõhususe kontrollimise kaudu.