natgillin/translations-raw huggingface dataset:
WHO MAY BE AT RISK? ........................................................................................................................................................... 124
KES ON OhUSTATUD? ............................................................................................................................................................ 124
STRATEGIES FOR REDUCING NOISE EXPOSURE LEVELS ............................................................................................ 124
MÜRAgA KOKKUPUUTE PIIRAMISE STRATEEgIAD ...................................................................................................... 124
Strategy 1: Employers – Venue operator ........................................................................................................................ 125
1. strateegia: Tööandjad – esinemiskoha käitajad ......................................................................................................125 125
Strategy 2: Employers – Entertainment providers ...................................................................................................... 127
2. strateegia: Tööandjad – meelelahutuse pakkujad ................................................................................................. 127
Strategy 3: Employers of service staff .............................................................................................................................. 130
3. strateegia: Teenindava personali tööandjad ............................................................................................................ 130
Strategy 4: Employers – Providers or operators of sound amplification equipment. ................................... 130
4. strateegia: Tööandjad – helivõimendusseadmete tarnijad või operaatorid ................................................130 130
Strategy 5: Workers ................................................................................................................................................................. 132
5. strateegia: Töötajad ........................................................................................................................................................... 132
INTRODUCTION: WHY A SEPARATE CHAPTER?
SISSEjUhATUS: MILLEKS ON VAjA ERALDI PEATÜKKI?
SPECIFIC RISKS AND PROBLEMS
ERIRISKID jA ­PROBLEEMID
The music and entertainment sectors are unique in that high sound levels and special effects loud enough to cause hearing damage are often regarded as elements essential to performance.
Muusika- ja meelelahutussektori ainulaadsus seisneb selles, et sageli on kuulmiskahjustusi tekitav helitaseme kõrgus ja eriefektide valjus esinemise oluline osa.
Article 14 of Directive 2003/10/EC42 requests: ‘In the context of the application of this Directive Member States shall draw up in consultation with the social partners, in accordance with national law and practice, a code of conduct providing for practical guidelines to help workers and employers in the music and entertainment sectors to meet their legal obligations as laid down in this Directive.’
Direktiivi 2003/10/EÜ42artiklis 14 nõutakse järgmist: „Liikmesriigid koostavad käesoleva direktiivi kohaldamise raames konsultatsioonide teel tööturu osapooltega siseriiklikku õigust ja tava arvestades tegevusjuhendi, mis annab muusika- ja meelelahutussektori töötajatele ja tööandjatele praktilisi juhiseid käesoleva direktiiviga neile pandud õiguslike kohustuste täitmi-seks.”Tuleks rõhutada, et direktiiviga 2003/10/EÜ kehtestatakse minimaalsed tervishoiu- ja ohutusnõuded töötajate kokkupuute suhtes mürast tulenevate riskidega raamdi- rektiivi 89/391/EMÜ43 artikli 3 („Mõisted”) tähenduses:a) töötaja — isik, kelle tööandja on tööle võtnud, sealhulgas praktikandid, välja arvatud koduabi- b)
The speciality of sounds both live and recorded in this sector is that it is in essence the very own product that may be harmful.
Selles sektoris vahetult tekitatud ja salvestatud helide eripäraks on see, et kuigi helid on sektori enda toode, võivad need olla kahjulikud.
Relevant sound levels are not an unwanted secondary effect but to some degree are expected by the audience.
Kuni teatava astmeni ei ole kõnesolevad helitasemed soovimatu kõrvalmõju, vaid just see, mida publik ootab.
Nevertheless, this special working product can directly put a risk on workers’ and performers’ most important tools – their ears.
Siiski võib see tööprotsessis tekkiv eritoode otseselt ohustada nii töötajate kui ka esinejate kõige olulisemaid tööriistu – nende kõrvu.
It should be underlined that Directive 2003/10/EC lays down minimum health and safety requirements regarding the exposure of workers to the risks arising from noise within the meaning of Article 3 ‘Definitions’ of the Framework Directive 89/391/EEC43:(a) ‘Worker’: any person employed by an employer, including trainees and apprentices but excluding domestic servants’ and(b) ‘Employer’: any natural or legal person who has an employment relationship with the worker and has responsibility for the undertaking and/or establishment.’
lised;tööandja — füüsiline või juriidiline isik, kes on töötajaga töösuhtes ja kes vastutab ettevõtte ja/või asutuse eest;
The Noise Directive 2003/10/EC specifies the minimum requirements for the protection of workers from the risk to their health and safety arising, or likely to arise from exposure to noise at work.
Müradirektiivis 2003/10/EÜ sätestatakse miinimumnõuded, mis käsitlevad töötajate kaitset nende tervist ja ohutust ohustavate riskide eest, mis tekivad või võivad tekkida kokkupuutest müraga tööl.
Risk assessments of the work activity should identify those workers who may be exposed; these will include musicians and other performers, technical staff and others working directly in the music and entertainment sectors (see Table 8.1).
Töötegevuse riskihindamisega tuleks välja selgitada ohuga kokku puutuvad töötajad; nende hulka kuuluvad muusikud ja muud esinejad, tehnilised töötajad ning muud muusika- ja meelelahutussektoris töötavad inimesed (vt tabel 8.1).
For example, ushers, security, front of house and catering staff, etc., depending on their location and length of time spent in the noisy entertainment.
Näiteks kohanäitajad, turvatöötajad, toitlustustöötajad ja klienditeenindajad jne, olenevalt nende asukohast ning mürarikka meelelahutuse mõjusfääris veedetud ajast.
Due to the particular specificities of the music and entertainment sectors, many musicians/crew members work as freelance staff and can consider themselves self-employed.
Muusika- ja meelelahutussektori eripära tõttu töötavad paljud muusikud/ansambli liikmed vabakutselisena, kuuludes füüsilistest isikutest ettevõtjate hulka.
This group of workers are not covered by the Directive 2003/10/EC but Council Recommendation 2003/134/EC44concerning the improvement of the protection of the health and safety at work of the self-employed workers should be applicable to them.
See töötajate rühm ei ole hõlmatud direktiiviga 2003/10/EÜ, vaid nende suhtes kohaldatakse nõukogu soovitust 2003/134/EÜ44, mis käsitleb füüsilisest isikust ettevõtjate töötervishoiu ja tööohutuse kaitsmise tõhustamist.
In this case the hereunder suggested measures can also be considered.
Ka võib nende puhul kaaluda allpool soovitatud meetmete võtmist.
A LIST OF WORKERS LIKELY TO BE AFFECTED IN THE MUSIC AND ENTERTAINMENT SECTORS
MUUSIKA­ jA MEELELAhTUSSEKTORI NENDE TööTAjATE LOETELU, KEDA MÜRA TÕENÄOLISELT MÕjUTAB
Directive 2003/10/EC of the European Parliament and of the Council of 6 February 2003, on the minimum health and safety requirements regarding the exposure of works to the risks arising from physical agents (noise), O.J. n° L 42 of 15.02.2003, page 38.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. veebruari 2003. aasta direktiiv 2003/10/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsilistest mõjuritest (müra) tulenevate riskidega, ELT L 42, 15.2.2003, lk 38.
The ‘Noise’ 2003/10/EC Directive applies to ALL premises where workers are present, where live (whether amplified or not) or recorded music is being played for entertainment purposes.
Müradirektiivi 2003/10/EÜ kohaldatakse KõiKide ruumide suhtes, kus töötajad viibivad ja kus meelelahutuslikul eesmärgil kantakse ette (võimendusega või ilma) muusikateoseid või taasesitatakse muusikasalvestisi.
Where the exposure levels as set down in the Directive 2003/10/EC may be exceeded, the appropriate actions should be taken.
Kui on tõenäoline, et direktiivis 2003/10/EÜ sätestatud kokkupuutetasemed võidakse ületada, võetakse asjakohased meetmed.
Anyone whose activity may result in a noise hazard has a responsibility to him/herself or to anyone else who may be affected.
Igaüks, kelle tegevus võib tekitada müraohtu, vastutab müra mõju eest nii iseenda kui teiste puhul.
2003/134/EC Council Recommendation of 18 February 2003, concerning the improvement of the protection of the health and safety at work of self-employed workers, O.J. n° L 53 of 28.02.2003, page 45.
Nõukogu 18. veebruari 2003. aasta soovitus 2003/134/EÜ mis käsitleb füüsilisest isikust ettevõtjate töötervishoiu ja tööohutuse kaitsmise tõhustamist., ELT L 53, 28.2.2003, lk 45.
As a result significant on stage sound levels are commonplace.
Seetõttu on helitasemed laval tavaliselt küllaltki kõrged.
Sound pressure levels for rock and pop musicians are in the range of 95-110 dB(A).
Rokk- ja popmuusikute puhul jäävad helirõhutasemed vahemikku 95–110 dB(A).
•In the case of jazz and folk musicians:For musicians in the genre of jazz and folk music the sound pressure levels are usually a bit lower within a span of 90-98 dB(A).
•džäss- ja rahvamuusika esitajatel,kuigi džäss- ja rahvamuusika esitamisel on helirõhutasemed tavaliselt veidi madalamad ja jäävad vahemikku 90-98 dB(A).
•In the case of other workers:Similar noise exposures have been measured for sound engineers, security or other service staff at live concerts.
Teatavates olukordades võib osutuda vajalikuks erinevate meetmete kombineerimine, et teatavaid heliga kokkupuute tasemeid vältida või vähendada.
A combination of different measures may be required in order to find the best way to avoid or reduce sound exposure levels in the particular circumstances being encountered.
Võimalike meetmete hindamisel tuleks kaaluda selliseid tegureid, nagu mängitavate muusikariistade liigid, muusikute arv ja paigutus, võimenduse kasutamine, töötajate üldine kokkupuude teatavate helitasemetega päeva jooksul (kodus, proovistuudios, õpetajana tunde andes jne), esinemiskohtade akustika ning eriefektidega kaasnev müra.
When examining possible measures factors such as types of instruments being played, the number and positions of players, whether amplification is being used, whether workers are or have been working already at other premises that day (at home, in a rehearsal studio, teaching in class, etc.), the acoustics of the venues and the noise associated with stunts and effects should all be considered.
Kuna iga meede võib mitmeti mõjutada teisi samal ajal võetavaid meetmeid, tuleks parima müraga kokkupuute vältimise või vähendamise viisi leidmiseks proovida erinevaid müraohje võimalusi või meetmete kombinatsioone.
Several different controls or a combination of measures may have to be tried to find the best way to avoid or reduce sound exposure levels as each measure may itself have implications for others in a variety of ways.
•muudel töötajatel,sest mõõtmised osutavad, et heliinseneride, turvatöötajate ning muu kontserte teenindava personali kokkupuude müraga on sama suur.
•Serious risks of hearing damage exist for workers in the music and entertainment sectors who regularly have to work in noisy environments such as clubs, discotheques or at live concerts.
•Muusika- ja meelelahutussektoris on tõsise kuulmiskahjustuse tekkimise oht nendel töötajatel, kes peavad pidevalt viibima sellistes mürarikastes kohtades, nagu klubid, diskoteegid või olema kohal kontserdite ajal.
The scope of affected workers concerned include musicians and other performers, disc jockeys (DJs), service staff, technical staff, security staff, first-aid workers, cashiers and others.
Mürast mõjutatud töötajate hulka kuuluvad muusikud ja muud esinejad, diskorid, teenindus, tehnilised, turva- ja meditsiinitöötajad, kassapidajad jt.
•In the case of workers of discotheque and disk jockeys (DJs):The employees of discotheques or comparable live events are exposed to high sound levels as well.
•diskoteekide töötajatel ja diskoritel,sest diskoteekide ning muude samalaadsete muusika elavettekandega tegelevate asutuste töötajad puutuvad samuti kokku kõrgete helitasemetega.
The sound pressure levels on dance floors are often over 100 dB(A).
Tantsupõrandal ületab helirõhutase sageli 100 dB(A).
While disk jockeys (DJs) are exposed to levels of 95-100 dB(A), the sound pressure levels of the service staff are 90-95 dB(A).
Diskorid puutuvad kokku helirõhutasemetega 95-100 dB(A), teenindava personali kokkupuude jääb aga vahemikku 90-95 dB(A).
Despite working times of less than 20 hours per week, exposure levels of 96 dB(A) for DJs and 92 dB(A) for service staff have been assessed.
Vaatamata sellele, et nad töötavad vähem kui 20 tundi nädalas, on diskorite hinnanguline kokkupuutetase 96 dB(A) ja teenindaval personalil 92 dB(A).
These workers are often exposed to sound levels exceeding the ‘exposure limit values’ indicated in Article 3 of Directive 2003/10/EC.
Need töötajad puutuvad sageli kokku helitasemetega, mis ületavad direktiivi 2003/10/EÜ artiklis 3 osutatud kokkupuute piirväärtusi.
Hence, what is a pleasure and almost harmless for consumers at a single event may be an occupational hazard for workers due to their repeated long-term exposure.
Pealegi võivad üksiksündmusel osalejale meelelahutust pakkuvad ning talle peaaegu kahjutud helitasemed olla ohtlikud töötajale, kes nendega korduvalt ja pikka aega kokku puutub, tekitades kutsehaigusesse haigestumise riski.
In the following situations:
See risk võib tekkida:
Noise induced hearing loss and other disorders not only affect the enjoyment of music, but may threaten a worker’s career, for it first affects the precision of hearing.
Kuulmiskadu ning muid tervisehäireid põhjustav müra ei sega üksnes muusika nautimist, vaid ohustab ka töötaja karjääri, kahjustades kõigepealt kuulmistäpsust.
In addition to loss of hearing, other disorders may include tinnitus, hyperacusis and difficulties in pitch perception.
Lisaks kuulmiskaole võivad tekkida muud tervisehäired, nagu kõrvade kumisemine (tinnitus), ülitundlikkus helide suhtes ja raskused helikõrguse tajumisel.
•In the case of orchestral musicians:The most directly affected from music sound are musicians themselves.
•orkestrantidel,kuna muusika helid mõjutavad kõige otsesemalt muusikuid endid.
Depending on the instrument and the location and taking into account the additional exposure arising from individual’s training, rehearsals or warm up sessions, a typical exposure level of an orchestral musician reaches 80-95 dB(A).
Olenevalt muusikariistast ja mängija asukohast orkestris ning võttes arvesse lisakokkupuudet müraga, mille tekitavad individuaalne harjutamine, proovid või soojendused, on orkestrandi kokkupuude müraga tavaliselt 80–95 dB(A).
Workers in the music and entertainment sectors are expressly included in the Directive 2003/10/EC.
Muusika- ja meelelahutussektori töötajad on selgesõnaliselt hõlmatud direktiiviga 2003/10/EÜ.
Different personnel working in these sectors (i.e. employers, workers, supervisors in charge and in control of workplaces, etc.) shall be involved in avoiding risks arising from noise or reducing it to a minimum.
Nendes sektorites tegutsejad (s.t tööandjad, töötajad, järelevaatajad, kes töökohtade eest vastutavad ning neid kontrollivad jne) peavad olema kaasatud mürast tulenevate riskide vältimisse või minimeerimisse.
The main challenges in doing this are adequate risk assessments and the implementation of appropriate noise prevention measures.
Seejuures on kõige olulisem piisava riskihindamise tegemine ning asjakohaste müraennetusmeetmete rakendamine.
Both require the application of suitable strategies as recommended in Chapter 8, Section 6 of this Guide.
Mõlemad nimetatud tegevused nõuavad sobivate strateegiate rakendamist vastavalt käesoleva juhendi 8. peatüki punktis 6 antud soovitustele.
WHO MAY BE AT RISK?
KES ON OhUSTATUD?
STRATEGIES FOR REDUCING NOISE EXPOSURE LEVELS
MÜRAgA KOKKUPUUTE TASEMETE VÄhENDAMI­ SE STRATEEgIAD
Table 8.1 below is not an exhaustive list of workers potentially exposed to noise in the music and entertainment sectors:
Allpool tabelis 8.1 on esitatud nende muusika- ja meelelahutussektori töötajate mittetäielik loetelu, keda müra võib ohustada:
This section describes some strategies for avoiding and/or reducing the exposure of workers to the risks arising from ‘Noise’ in the music and entertainment sectors.
Käesolevas jaotises kirjeldatakse mõningaid strateegiaid, mida kasutatakse muusika- ja meelelahutussektori töötajate müraga kokkupuutest tulenevate riskide vältimiseks ja/või vähendamiseks.
Taking into account the diversity of workplaces in these sectors, several strategies may have to be used according to individual situations and circumstances.
Võttes arvesse töökohtade mitmekesisust nimetatud sektorites, võib kasutada konkreetsele olukorrale ja individuaalsetele asjaoludele kohandatud erinevaid strateegiaid.
In order to cope with this diversity this section distinguishes five basic strategies which cover most types of activities and workplaces in this field.
Selle mitmekesisusega aitavad toime tulla käesolevas jaotises esitatud viis põhistrateegiat, mis hõlmavad peamisi nimetatud valdkonda kuuluvate tegevuste ja töökohtade liike.
The suitable procedure will depend on the role taken in the music and entertainment sectors and the nature of the respective activity.
Sobiva menetluse valimisel on aluseks muusika- ja meelelahutussektoris etendatav roll ning vastava tegevuse olemus.
Different strategies could be applicable at the same time.
Erinevaid strateegiaid võib kohaldada ühel ajal.
The main criteria for choosing a suitable strategy:
sobiva strateegia valimise põhikriteeriumid:
Are you an employer or a worker?
Kas on tegemist tööandja või töötajaga?
If you are an employer, are your workers performers or non performers (service, technical staff, etc.)?
Kui on tegemist tööandjaga, siis kas talle alluvad töötajad on esinejad või mitteesinejad (teenindav personal, tehniline personal jne)?
•Place of work: one or more locations;•Rehearsals: quieter overall level or reduced exposure to sound levels;•Repertoire: mixture of repertoire, i.e. loud and quiet repertoire;•Scheduling of performances: balanced scheduling of performances/rehearsals (loud and quiet repertoire);•Layout: layout of performers in performance areas.
•Töötamise koht: kas ühes või mitmes kohas;•proovid: kas proovide ajal on müra üldtase madalam või kokkupuude helitasemetega väiksem;•repertuaar: repertuaari osad, s.t vali ja vaikne reper-tuaar;•esinemisgraafikud: tasakaalustatud esinemiste/proovide graafikud (vali ja vaikne repertuaar);•paigutus: artistide paigutus esinemisalal.
In the field of safety and health at work it is necessary to underline that Section II ‘Employers’ obligations’ of the Directive 89/391/EEC laid down employer’s general obligations and to which explicit reference is made in Section II ‘Obligations of employers’ of the Directive 2003/10/EC which laid down the employer’s obligations as follows:
Tööohutuse ja -tervishoiu osas on vaja rõhutada, et direktiivi 89/391/EMÜ II jaotises „Tööandjate kohustused” on sätestatud need tööandjate kohustused, millele on selgesõnaliselt viidatud ka direktiivi 2003/10/eü ii jaotises „Tööandjate kohustused”, kus tööandjate kohustused on sätestatud järgmiselt:
•PA providers•Pit orchestras •Opera singers•Orchestra porters•Piano technicians•Producers•Production companies•Promoters•Projectionists•Set designers•Singers•Sound designers•Sound engineers•Sound equipment operators/suppliers•Special effects designers/ personnel•Staff (including managers, bouncers and waiters/ waitresses)•Stage bands•Stage crew/technicians•Stage management•Stage workers (such as carpenters, props builders, electricians and welders)•Stewards•Studio owners/operators•Technical directors•Musical education personnel•Ushers•Venue managers/owners•Video technicians•Recording engineers•Refreshment staff•Riggers•Security personnel•Vocalists•Service staff
•helindusseadmete tarnijad ja hooldajad•„Orkestriaugus” mängivad orkestrid•Ooperilauljad•Pillikandjad •Klaverihäälestajad•Produtsendid•Lavateoseid tootvad ettevõtted •Projekti elluviijad•Projektsioonitehnika käsit-sejad•Lavakujundajad•Lauljad•helikujundajad•heliinsenerid•heliseadmete operaatorid/tarnijad (heliteenindajad)•Eriefektide kujundajad/mees-kond•Personal (sealhulgas administraatorid, uksevalvurid ja ettekandjad)•Laval esinevad orkestrid•Lavaseadjad/-tehnikud•Lavameistrid•Lavatöölised (puusepad, rekvisiitide ehitajad, elektrikud ja keevitajad)•Korravalvurid•Stuudioomanikud/käitajad•Tehnilised juhid•Muusikaharidustöötajad•Kohanäitajad•Esinemiskohtade juhid/oma-nikud•helisalvestusinsenerid•Puhvetipersonal•Montöörid•Turvatöötajad•Videotehnikud•Lauljad•Teenindav personal
•Acrobats and gymnasts•Actors•Aerobic instructors•Artistic directors•Audio engineers and assistants•Backline technicians•Bar staff•Child Performers•Choirs•Choreographers•Classical music ensembles•Composers•Conductors•Crew•Crowd Managers•Dance instructors•Dancers•Disc Jockeys (DJs)•Door supervisors•Engagers•Entertainers•Event organisers•Fixers•Front of house staff•Groups such as pop, rock, jazz, folk and country•Instrument technicians•Jazz musicians•Lighting designers•Lighting crew/engineers/ technicians•Managers•Marshals•Monitor engineers•Musical directors•Musicians•Music instructors & those involved in musical education •Art. 5 of Directive 89/391/EEC – ‘General provision’•Art. 6 of Directive 89/391/EEC – ‘General obligations on employers’•Art. 4 of Directive 2003/10/EC – ‘Determination and assessment of risks’•Art. 5 of Directive 2003/10/EC – ‘Provisions aimed at avoiding or reducing exposure’•Art. 6 of Directive 2003/10/EC – ‘Personal protection’•Art. 7 of Directive 2003/10/EC – ‘Limitation of exposure’
•direktiivi 89/391/EMÜ artikkel 5 – „Üldsäte”; •direktiivi 89/391/EMÜ artikkel 6 – „Tööandjate üldised kohustused”;•direktiivi 2003/10/EÜ artikkel 4 – „Ohtude kindlaksmääramine ja hindamine”;•direktiivi 2003/10/EÜ artikkel 5 – „Kokkupuute vältimisele või vähendamisele suunatud sätted”;•direktiivi 2003/10/EÜ artikkel 6 – „Isiklik kaitse”;
Strategies for Occupational Groups
Kutsetöötajate eri rühmadele suunatud strateegiad tööandjad tööandjad tööandjad töötajad
Workers
Baaride, diskoteekide käitajad ja tegevjuhid
Employers of service staff
Muusikud ja muud esinejad
Entertainment providers
Teatridirektorid järgmiste teenuste osutajad:
Provider or operator of sound amplification equipment
Muusikaõpetajad helisüsteemide rentijad või jaemüüjad
Operators, managers of bars, discotheques
Kontsertide korraldajad toitlustamine turvamine
Service staff (such as cashiers, security, first aiders)
Popansamblite juhid Orkestrijuhid Ansamblite juhid heliseadmete operaatorid ürituse ajal
Providers of: Catering Security Cashier services First aiders
Teenindav personal (nt kassapidajad, turvatöötajad, meditsiinitöötajad) raha kasseerimine
Event/Entertainment organisers
Ürituste/meelelahutustegevuste korraldajad esmaabi
Concert hall managers
Kontserdisaalide direktorid strateegia
Table 8.2 Noise management strategies for different occupational groups in the music and entertainment sector
Tabel 8.2 Muusika- ja meelelahutussektori töötajate müraga kokkupuutest tulenevate ohtude vältimiseks ja/või vähendamiseks kasutatavad strateegiad.
•Art. 8 of Directive 2003/10/EC – ‘Worker information and training’•Art. 9 of Directive 2003/10/EC – ‘Consultation and participation of workers’
•direktiivi 2003/10/EÜ artikkel 7 – „Kokkupuute piiramine”;•direktiivi 2003/10/EÜ artikkel 8 – „Töötajate nõustamine ja koolitamine”;•direktiivi 2003/10/EÜ artikkel 9 – „Töötajatega konsulteerimine ja nende osalemine”.