natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The former research institutes belonging to these academies(17 research institutes belonging to the Estonian AS, 18 belonging to the Latvian AS and 19 to the Lithuanian AS) faced a different fate: part ofthem were closed, part of them became independent state research institutes under the auspices of the respective Ministry of Education and/or Science and part of them were integrated into the respective universities.
Nende akadeemiate endistel uurimisinstituutidel (Eesti Teaduste Akadeemial 17, Läti Teaduste Akadeemial 18 ja Leedu Teaduste Akadeemial 19 uurimisinstituuti) oli teistsugune saatus: osa neist suleti, osa sai iseseisvaks riigi uurimisinstituudiks haridus- ja/või teadusministeeriumi alluvuses ja osa integreeriti vastavate ülikoolidega.Seega seisnes Kesk- ja Ida-Euroopas ning kolmes Balti riigis teadus- ja arendustegevuse reorganiseerimisel põhiline erinevus selles, et kui esimestes säilitati teaduste akadeemiad, mis tegutsevad siiani edasi riiklike uurimisorganisatsioonidena, siis kolmes Balti riigis reorganiseeriti teaduste akadeemiad mitteriiklikeks avalik-õiguslikeks organisatsioonideks. Seega reorganiseerisid kolm Balti riiki erinevalt teistest Enwise riikidest oma varasema avaliku sektori teadus- ja arendustegevuse täielikult.
As a consequence, the three Baltic countries,unlike the other Enwise countries, completely transformed their previousgovernmental R & D sector.∏The third step: The three Baltic countries transformed the structure ofresearch financing in a radical way, i.e. completely.
▫ Kolmas etapp: Kolm Balti riiki muutsid oma teaduse rahastamisstruktuuri radikaalselt, s.t täielikult.
For example in Estonia, the Estonian Science Foundation (ESF) and the Innovation Foundation(nowpart of the Enterprise Estonia Agency, EAS) were established inorder to cover the financing of all stages of R & D.An entirely new grant system was introduced as an instrument for promoting S & T policy in a competitive way.
Näiteks Eestis moodustati Eesti Teadusfond (ESF) ja Innovatsioonifond (mis allub nüüd Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele (EAS)), millega kaetakse teadus- ja arendustegevuse kõikide etappide rahastamine. Teaduse ja tehnoloogia poliitika edendamiseks konkurentsi alusel kehtestati täiesti uus grantide süsteem.
pi The policy makers’ effort– Top-downdriven phaseof transformations of HE and R & D sectors
Poliitikakujundajate jõupingutus – teadus- ja arendustegevuse sektorite reorganiseerimise alt-üles läbiviidud etapp
This phase aimed to shift the focus towards defining national priorities,needs and opportunities of the Enwise countries at the level of the respective ministries supported by the newly shaped advisory bodies.
Selle etapi eesmärk oli suunata tähelepanu Enwise riikide rahvuslike prioriteetide, vajaduste ja võimaluste määratlemisele vastavate ministeeriumide tasandil, mida toetasid äsjamoodustatud nõuandvad organid.
Duringthis second phase, Hungary seemed to be the most successful in changingthe structure of financing research and displayed a growing share of its
Sel teisel etapil näis, et Ungaril kulgeb uurimistegevuse rahastamisstruktuuri muutmine kõige edukamalt ning selle teadus- ja arendustegevuse eelarves kasvas erasektori osakaal.
R & D budget in the private sector.
Teistes Kesk- ja Ida-Euroopa riikides seda ei toimunud.
This was not the case in the other CEECs.During the same phase,the three Baltic countries13revised their respective
See integreerimine näis aga pigem formaalse kui reaalse protsessina, sest riiklikud uurimisinstituudid on ülikoolides endiselt juriidiliselt iseseisvad üksused.
R & D legislation as well as the mechanisms of financing their research institutes.
Need põhjused on aga vaid osa kogu loost. Teaduse ja teadlaste prestiiži hääbumise muuks põhjuseks võib olla määratletud strateegilise eesmärgi kadumine üleminekuperioodil.
From 1995 to 1998, the three Baltic States14integrated theresearch institutes, formerly belonging to their NAS, into the universities.However this integration appeared rather as a formal process than as areal integration, because the state research institutes are still legally independent units within the university framework.
Periood pakkus uusi horisonte ja täiesti uue intellektuaalse maastiku isiklikeks loometegevusteks ja algatusteks. Sellises olukorras kaotas uus meedia igasuguse huvi teaduse ja teadlaste avaliku imago kujundamise vastu ühiskonnas, sest sellelgi olid uued prioriteedid ja päevakord.
Other reasonsfor the fading prestige of science and scientists might be that, firstly, during the transitional period, the defined strategic aim disappeared.
Mõningad andmed kolme Balti riigi teadus- ja arendustegevuses toimunud muutuste kohta on esitatud käesoleva aruande lisas 4.14.
In this context, thenew medialost any interest in building the public image of science and scientists in society, because they had also their new priorities and agendas.
Leedus leidub veel kaht liiki riiklikke uurimisinstituute – ülikoolidele alluvad instituudid ja ülikoolidest sõltumatud riiklikud uurimisinstituudid.
kg407785_038 5/07/04 10:09 Page 55 pi From legislative reform to implementation: HE reform in the Enwise countries In the transitional period, the transformation of the educational systeminthe Enwise countries reflected fundamental social and economic processes.
Seadusandlikust reformist rakendamiseni: kõrghariduse reform Enwise riikides
Education as a main source of qualified labour power had to respondto the new challenges of life.
Haridus kui põhiline kvalifitseeritud tööjõu allikas pidi elu uued väljakutsed vastu võtma.
The basic factors that imposed the reform ofthe educational systems during this period were connected with the transition to market economy and significant changes in the institutional, economic and social infrastructure.Many of these changes were generally marked by the same rhythms as thesocial and economic reform: hesitation and slowness and attempts toovercome existing blockages, which were threatening to turn into a crisis,through simultaneous reforms in each and every education sector.Different surveys dealing with the reform of education, after the fall ofcommunism in the Enwise countries, identify 2 main phases, with specific goals and results:
Põhilised tegurid, mis sel perioodil haridussüsteemide reformi läbi viima ajendasid, olid seotud üleminekuga turumajandusele ja oluliste muutustega institutsionaalses, majanduslikus ja sotsiaalses infrastruktuuris.Paljud neist muutustest järgisid üldiselt samu rütme kui sotsiaalne ja majanduslik reform: kõhklused, aeglus ja püüded ületada olemasolevaid tõkkeid, mis ähvardasid kujuneda kriisiks, sest kõigis haridussektorites toimusid reformid üheaegselt. Pärast kommunistliku režiimi kukutamist Enwise riikides läbi viidud haridusreformi käsitlevate küsitlusuuringute tulemusena eristatakse
Phase of transition(1990-1995) that could be called phase ofidentifyingthe needs and building up the context of legislation, which included thefollowing specific stages:deconstruction (1990) characterised by the elimination of the ideologicalindoctrination from education and, in general, by the elimination of the restrictions inflicted by the communist educational policy; one of the most important steps of that time was the generation of new legislation15
2 põhietappi, millel on oma konkreetsed sihid ja tulemused:● Üleminekuetapp (1990–1995), mida võiks nimetada vajaduste väljaselgitamiseks ja õigusliku raamistiku ülesehitamiseks ning mis koosnes järgmistest konkreetsetest etappidest:dekonstruktsioon (1990), millele oli iseloomulik ideoloogilise doktriini kõrvaldamine haridusest ja kommunistliku hariduspoliitika poolt seatud piirangute kõrvaldamine üldiselt; üks tähtsamaid samme sel etapil oli uute kõrghariduse seaduste15 koostamine, millega ülikoolidele võimaldati autonoomia;stabiliseerumine (1991/92), mida peetakse kindlustumise etapiks pärast kommunismi kukutamisele järgnenud tormilisi muutusi; sel etapil olid olulised demokratiseerumise ja detsentraliseerumise küsimused.● Igakülgse või kiirendatud reformi etapp (1995–1998/9), mis kaasnes laienemisprotsessiga ja seisnes kuut liiki muutustes: õppekavade reform (hariduse planeerimine, programmid, õpikud) ja riiklike õppekavade kohandamine Euroopaga; üleminek päheõppimiselt õppimisele ülesannete lahendamise kaudu ja teadusliku uurimistöö taaskäivitamine ülikoolides; koolide, keskkoolide, ülikoolide uued sidemed oma majandusliku, haldus- ja kultuurikeskkonnaga; koolide ja akadeemilise juhtimise reform nende detsentraliseerimise teel; haridusasutuste autonoomia suurendamine; infrastruktuuri parandamine ja side maailma kommunikatsiooniliinidega; rahvusvahelise koostöö kõrgemad vormid.
An overall review of the laws on HEadopted in the Enwise countries can befound at Annex 5 of this report.
Üldine ülevaade Enwise riikides vastu võetud kõrghariduse seadustest on esitatud käesoleva aruande lisas 5.
New legislation on HE in the Enwise countries institutions increasing the interest of integration ofthe research activities into these institutions;re-introduction of research achievements asstandard career criteria in HE; the introduction ofthe grant system with the possibility to financeresearch university projects; the numerus clausushas been maintained and interested students mustpass admission tests.
Uued kõrgharidusalased õigusaktid Enwise riikides huvi teadustegevuste integreerimise vastu neisse asutustesse; teadussaavutuste taasintegreerimine kõrghariduskarjääri standardse kriteeriumina; grantide süsteemi kehtestamine koos võimalusega rahastada teadusülikooli projekte; numerus clausus on säilitatud ja huvitatud üliõpilased peavad läbima vastuvõtukatsed.
Each of these two phases triggered differentiated processes with the following consequences:”The number of universities- state and private educational institutions -hasincreased; the development of this double system of higher education,namely state and privately owned institutions, should be underlined inall the Enwise countries.
Neil kahel etapil käivitusid erinevad protsessid, millel olid järgmised tagajärjed:● Suurenenud on ülikoolide arv - riigi- ja eraharidusasutuste arv; kõigis Enwise riikides tuleks rõhutada kahe kõrgharidussüsteemi väljakujunemist, nimelt riiklike ja erakõrgkoolide tekkimist.
Table 2.2below shows the current number of HE public and private institutions in the Enwise countries.
Tabelis 2.2 on näidatud Enwise riikide praegune avalik-õiguslike ja erakõrgkoolide arv.
Theirincrease can be partly explained by the new private sector, which didnot exist before 1990, with only one exception: the Catholic Universityof Lublin in Poland.The diversification in the ownership of the education system createdmore competition between providers, who faced new challenges forquality and innovation in the system.
Nende arvu kasv on osaliselt seletatav uue erasektori tekkimisega, mida enne 1990. aastat ei olnud (välja arvatud üks erand: Lublini Katoliiklik Ülikool Poolas). Haridussüsteemi omandivormide mitmekesistumine tihendas konkurentsi hariduse pakkujate seas, kes pidid vastama uutele väljakutsetele süsteemi kvaliteedi ja uuendamise alal.
These private initiatives also triggered diversification in the educational offer, providing the studentswith a wider choice of programmes.
Need eraalgatused vallandasid ka pakutava hariduse mitmekesistumise, laiendades üliõpilastele pakutavate programmide valikut.
Table 2.2Public and private universities in the Enwise countries (2002)
Tabel 2.2 Avalik-õiguslikud ja eraülikoolid Enwise riikides (2002)
Country Bulgaria* Czech Republic Estonia Hungary** Latvia*** Lithuania Poland Romania Slovak Republic Slovenia****
Riik Bulgaaria* Tšehhi Vabariik Eesti Ungari** Läti*** Leedu Poola Rumeenia Slovaki Vabariik Sloveenia****
State institutions3726655201910556213
Riigiõppeasutused 37 26 6 55 20 19 105 56 21 3
Private institutions5304341372771828
Eraõppeasutused 5 30 434 137 277 18 28
The number of university students– both male and female – hasincreased.The structure of the relative share of students in thedifferentfields of studiesshows a certain correspondence between the demandsof the changing labour market and related economic reforms.
Bulgaarias on lisaks 42 ülikoolile veel 48 kolledžit (neist 6 erakolledžid) Ungari andmed on 2001. aasta kohta.
Nowadays, students’ preferences concern mostly disciplines such as: businessand administration, engineering, law, economics and social sciences,
Läti 33 kõrgkoolist on 5 riigiülikoolid, 15 riiklikud kõrgkoolid ja 13 erakõrgkoolid Sloveenia 8 eraõppeasutusest on 5 teaduskonnad ja 3 kõrgkoolid
Increasing number of university students in the Enwise countries
Üliõpilaste arvu kasv Enwise riikides
- Romania: in the 1990-1997 period, the numberof students rose to 168 000 students in HE publicand private institutions, representing the double ofthe figure for1990;- the Slovak Republic: in 1989/1990 the number ofstudents reached 63 466 and climbed to 131 088in 2001/2002, while the number of femalestudents has been over half of the total study bodysince the academic year 1997/1998.
- Rumeenia: aastail 1990–1997 suurenes üliõpilaste arv avaliku ja erasektori kõrgharidusasutustes 168 000-ni, mis oli kaks korda rohkem kui 1990. aastal;- Slovakkia: 1989./1990. aastal oli üliõpilasi 63 466 ja 2001./2002. aastaks suurenes see arv 131 088-ni, kusjuures naisüliõpilaste arv on olnud alates õppeaastast 1997/1998 üle poole üliõpilaste üldarvust.
In some of the working documents 2003 providedby the members of the Enwise Expert Group,the following figures are reported:- Bulgaria: the number of students increased from116 407 in 1987 to 247 006 in 2000/2001;- Hungary: in 1989/90 the number of students’enrolments reached 100 868; by 1997-1998 thisnumber had climbed to 233 657 and reached313 238 in 2001/2002; - Lithuania: the number of students decreased from67 312 in 1990/91 to 51 482 in 1994/1995,and increased to 95 593 in 2000/2001;
Mõningates 2003. aastal Enwise ekspertgrupi liikmete poolt esitatud töödokumentides sisaldusid järgmised arvud:- Bulgaaria: üliõpilaste arv suurenes 116 407-lt 1987. aastal 247 006-ni 2000./2001. aastal;- Ungari: 1989./90. aastal oli üliõpilaste arv 100 868; 1997.–1998. aastaks oli see arv kasvanud 233 657-ni ja 2001./2002. aastal 313 238-ni; - Leedu: üliõpilaste arv vähenes 67 312-lt 1990./91. aastal 51 482-ni 1994./1995. aastal ja kasvas 2000./2001. aastal 95 593-ni;
” while there is a declining interest in mathematics, natural sciences andphysics.
Üliõpilaste jaotumises erialade vahel ilmneb teatav vastavus muutuva tööjõuturu nõudmiste ja sellega seotud majanduslike reformide vahel.
There is a tendency to choose soft sciences, the result of whichis that there are many graduates in this area and not enough in hard sciences.
Üliõpilased eelistavad praegusel ajal enamasti selliseid erialasid nagu ärijuhtimine, tehnika, õigusteadus, majandusteadus ja sotsiaalteadused ning vähenemas on huvi matemaatika, loodusteaduste ja füüsika vastu.
In addition, there is no effort made to encourage girls to take aninterest in technological universities and computer sciences.
Kaldutakse valima humanitaarteadusi, mille tulemusena on palju nende erialade lõpetajaid, kuid ebapiisavalt reaalerialade lõpetajaid.
Computer sciencehas become more popular among students, eventhough the Slovenian case indicates a different trend: while in former Yugoslavia 40% of students in this discipline were women, during thetransition it dropped to less than 10% of women.
Peale selle ei tehta mingeid jõupingutusi äratamaks tüdrukutes huvi tehnoloogiaülikoolide ja infotehnoloogia vastu. ● Infotehnoloogia populaarsus üliõpilaste seas on kasvanud, kuigi Sloveenias on suundumus teistsugune: kui endises Jugoslaavias olid 40% selle eriala üliõpilastest naised, siis üleminekuperioodil vähenes naiste osakaal madalamale 10%st.
But this trend cannotonly be explained as a reaction to the science system established duringcommunist times, since these kinds of students’ preferences can beunderstood as common to both postcommunist and Western countries.
See suundumus ei ole seletatav ainuüksi reaktsiooniga kommunistlikul perioodil teaduses väljakujunenud süsteemile, sest sellised üliõpilaste eelistused on ühesugused nii postkommunistlikes kui ka lääneriikides.
Hard sciences lost their attractiveness for young generations asthey did in the West.It can be concluded from the various data collected by the members of the Enwise Expert Group that, in engineering andtechnology, the success of women in receiving a Master’s degree isnoticeably higher than for men.
Reaalteadused kaotasid oma atraktiivsuse noore põlvkonna silmis nagu lääneski. Enwise ekspertgrupi liikmete poolt kogutud andmete põhjal võib järeldada, et tehnika ja tehnoloogia alal on naised magistrikraadi kaitsmisel märgatavalt edukamad kui mehed.
The situation is quite the reverse in the humanities fields, where men aremore successful than women.
Humanitaaraladel on aga olukord vastupidine, sest seal on mehed naistest edukamad.
Presumably the demand of the labour mar-ketplays an important role here.
Siin on oluline ilmselt roll tööjõuturu nõudlusel.
As women researchers in humanitiesoften cannot find jobs straight after graduation with a Bachelor’s degree(BA), they are likely to continue their studies at Master’s level (MA).The situation concerning the professions of engineering and technology is the following: the demand of the labour market for male studentsis high, hence most of them quit Master’s programmes without defending their theses, since they have already secured employment duringtheir studies.
Kuna humanitaaralal ei leia naisteadlased sageli pärast bakalaureusekraadi (BA) omandamist kohe tööd, jätkavad nad suure tõenäosusega õpinguid magistriõppes (MA).
Women students are apparently not so favoured on thelabour market and their success rate in defending their theses is therefore much higher.However, the shift from an elitist to a mass university system is not satisfactory due to budgetary constraints, which createproblems in recruiting teaching staff, satisfying students’ demands andimplementing the structural reform of the university.
Tehnika ja tehnoloogia erialadel on aga olukord selline, et meesüliõpilaste järele on tööjõuturul suur nõudlus, mistõttu enamik neist lahkub magistriõppest kraadi kaitsmata, sest on õpingute ajal juba töökoha leidnud. Naisüliõpilasi tööjõuturul ilmselt nii palju ei soosita ja nad on seetõttu kraadide kaitsmisel palju edukamad.
Distribution of students by field of study
Üliõpilaste jaotumine erialade vahel
- in Romania: the same trends were observed as in Bulgaria; - in Estonia: in relation to certain fields of study,several interesting trends can be noticed regardingthe success of master’s studies as well as thegender-balance of students. In Humanities, the totalnumber of women accepted is almost three timesthe number of men, but in defending their theses,men are more successful.
Mõningates 2003. aastal Enwise ekspertgrupi liikmete poolt esitatud töödokumentides sisaldusid järgmised arvud: - Bulgaarias: aastail 1990–2002 olid Bulgaaria üliõpilaste seas kõige populaarsemad, ja on praegugi, järgmised erialad: ettevõtlus ja juhtimine, õigusteadus, majandusteadus ja sotsiaalteadused.
Of those accepted ontothe Master’s programme, every fourth woman andevery third man defend their theses. Engineeringand technology are strongly masculine fields, wheremen are four times more present than women,but the success in defending among men andwomen is equal (every fourth).
Üliõpilased jaotusid erialade vahel 2001./2002. aastal järgmiselt: 21,9% ettevõtlus ja juhtimine, 17,5% tehnikaerialad, 12,9% sotsiaal- ja käitumisteadused, 9,4% haridusteadused, 7,3% humanitaarteadused, 5,3% õigusteadus, 1,6% füüsikateadused, 0,5% matemaatika, 0,6% eluteadused jms;
IIn the working documents 2003 provided by somemembers of the Enwise Expert Group, the followingfigures are reported:- in Bulgaria: during the period 1990-2002 thefollowing specialities were and still are the mostattractive for Bulgarian students: Business andadministration, Law, Economics and Social Sciences.
- Rumeenias: täheldati samu suundumusi kui Bulgaarias; - Eestis: teatavate erialade puhul võib täheldada mitut huvitavat suundumust magistriõppe edukuses ja üliõpilaste soolises tasakaalus. Humanitaaraladel on naiste vastuvõtuarv peaaegu kolm korda meeste arvust suurem, kuid lõputööde kaitsmisel on mehed edukamad.
The structure of students by field ofeducation in 2001/2002 shows the followingpicture: 21.9% involvement in Business and Administration, 17.5% in Engineering and Engineering trades, 12.9% in Social andbehavioural Sciences, 9.4% in Educational Sciences, 7.3% in Humanities, 5.3% in Law,1.6% in Physical Sciences, 0.5% in Mathematics,0.6% in Life Sciences, etc.;
Magistriõppesse vastuvõetutest kaitseb magistritöö iga neljas naine ja iga kolmas mees. Tehnika ja tehnoloogia on väga mehelikud erialad, millel õpib neli korda rohkem mehi kui naisi, kuid kaitsmisel on mehed ja naised võrdselt edukad (iga neljas).
The proportion of women in the university staffhad increased by the endof the transitional period, achieving a significant percentage, as revealedin Table 2.3below.
● Naiste osakaal ülikoolide personalis oli üleminekuperioodi lõpuks tõusnud olulise protsendini, nagu näha Tabelist 2.3.
Table 2.3Female participation in university staff as a % ageof the total university staff in 9 Enwise countries (1999)
Tabel 2.3 Naiste osakaal ülikoolide personalis %-des ülikoolide töötajate üldarvust 9 Enwise riigis (1999)
Country Bulgaria Czech Republic Estonia Hungary Latvia Lithuania* Poland Romania Slovak Republic
Riik Bulgaaria Tšehhi Eesti Ungari Läti Leedu* Poola Rumeenia Slovakkia
Sources:Enwise Expert Group working documents.Note:* = only having a scientific degree or an academic title
Allikad: Enwise ekspertgrupi töödokumendid.Märkus: * = ainult teadusliku kraadiga või akadeemilise ametiastmega
Although women constitute a significant proportion of graduates of different schools of HE as well as occupying a significant proportionamong the university staff, the ones with a successful university careerare much fewer.
Kuigi naised moodustavad kõrgkoolide lõpetajatest ja ülikoolide personalist olulise osa, on ülikoolides edukat karjääri tegevaid naisi palju vähem.
Additionally, career development is also stronglydependent on the field of study.
Peale selle sõltub karjääri kujunemine oluliselt ka erialast.
At the end of the transitional period, agender vertical segregation in HE has to be underlined ascan be observedin following Table 2.4.
Üleminekuperioodi käsitluse lõpuks tuleb rõhutada vertikaalse soolise segregatsiooni olemasolu kõrghariduses, nagu näha Tabelist 2.4.
Table 2.4Share of women from the Enwise countries in HE positionsat the end of the transition period (1999)
Tabel 2.4 Naiste osakaal Enwise riikides kõrgharidusega seotud ametikohtadel üleminekuperioodi lõpuks (1999)
Lecturers56.5 %56.4 %68.0 %Unknown68.0 %Unknown38.8 % Unknown Unknown Unknown
Professorid 16,4% 7,2% 16,5% 11,6% 18,0% 11,6% 15,5% 10,2% 8,0% 10,0%
Full professors16.4 %7.2 %16.5 %11.6 %18.0 %11.6 %15.5 %10.2 %8.0 %10.0 %
Lektorid56,5%56,4%68,0%Ei ole teada68,0,%Ei ole teada38,8%Ei ole teada Ei ole teada Ei ole teada
Country Bulgaria Czech Republic Estonia Hungary Latvia Lithuania Poland Romania** Slovak Republic Slovenia
Riik Bulgaaria Tšehhi Eesti Ungari Läti Leedu Poola Rumeenia** Slovakkia Sloveenia
Associate professors30.7 %20.0 %31.6 %33.0 %40.0 %33.1 %21.7 %32.0 %25.0 %15.0 %
Abiprofessorid 30,7% 20,0% 31,6% 33,0% 40,0% 33,1% 21,7% 32,0% 25,0% 15,0%
Assistant professors44.4 %41.6 %50.9 %40.0 %43.0 %*20.9 %45.0 %48.0 %20.0 %
Dotsendid 44,4% 41,6% 50,9% 40,0% 43,0% * 20,9% 45,0% 48,0% 20,0%
Enwise Expert Group - Working documents 2003 and WiS database.*in Lithuania, the title Docent corresponds to both Western Associate & Assistant professors**taking into account only 10 of the main state universities in Romania The university staff duties in the field of teaching increased as a consequence of the increasing numbers of students,which does not facilitateextending the research capacities in universities.
Ülikoolide õppejõudude õppetöökohustused suurenesid üliõpilaste arvu kasvades, mis raskendas ülikoolide uurimistöö suutlikkuse laiendamist.