natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This regulation introduces the obligation to implement a communication plan for every Structural Funds measure and to evaluate communication actions in order to increase the renown and transparency of measures financed by the European Union.
Meenutuseks võib öelda, et määrus eeldab struktuurifondide iga projekti puhul teavitamiskava koostamist ning teavitamistegevuse hindamist, mis aitaks tagada Euroopa Liidu rahastatavate meetmete alase teabe avalikustamise ja meetmete läbipaistvuse.
During the second part of the day, eight working groups discussed the evaluation of information and publicity actions, the promotion of networks for the exchange of information between communication managers, and the transferability of good communication practices in the different national contexts.
Päeva teises pooles arutati kaheksas töörühmas järgmisi küsimusi: teavitamis- ja reklaamitegevuse hindamine, teabetöötajate vaheliste kogemustevahetuse võrgustike arendamine ning heade tavade ühtse järgimise võimalus erinevates siseriiklikes kontekstides.
Regulation (EC) No 1159/2000 and the practical guide to communication on the Structural Funds 2000–06: http://europa.eu.int/
Määrus (EÜ) nr 1159/2000 ja Struktuurifondide alase teavitustöö praktiline juhis aastateks 2000-2006:
Devoted to the evaluation aspect, on this occasion the meeting enabled the participants (most of them responsible for information within the managing authorities of programmes financed by the ERDF) to exchange ideas and information on their communication practices and actions.
Seekordne koosolek oli pühendatud hindamise temaatikale. Osalejad (enamik neist tegelevad ERDF rahastatavate programmide haldamise eest vastutavates asutustes teavitustööga) said vahetada teavitamise alaseid kogemusi.
On the basis of the three experiences presented (by Sweden, France and Italy), the information managers from the ‘old’ and ‘new’ Member States comm/regional_policy/country/commu/index_en.htm
Esmalt tutvustasid kolme riigi (Rootsi, Prantsusmaa ja Itaalia) esindajad oma kogemusi ning seejärel said „uute“ ja „vanade“ liikmesriikide teabetöötajad esitada komisjoni esindajatele küsimusi ja rääki- http://europa.eu.int/comm/regional_policy/country/commu/index_en.htm
The Structural Funds are just a click away
Struktuurifondid on nüüd vaid mõne hiireklõpsu kaugusel
The Inforegio site now enables you to access information on the Structural Funds in your country and your region by clicking on a map that takes you from the European to the national and regional levels.
Inforegio veebilehelt leiate nüüdsest infot struktuurifondide tegevuse kohta teie riigis ja piirkonnas. Selleks on veebilehel interaktiivne kaart, mis hõlmab nii Euroopa, riiklikku kui ka piirkondlikku tasandit.
Actions by the Funds and other structural instruments are now also presented in a new section of the site in 19 Community languages plus Bulgarian and Romanian.
Lisaks leiate veebilehe uuest sektsioonist struktuurifondide ja teiste struktuuriinstrumentide tegevuse tutvustuse 19 ametlikus keeles ning ka bulgaaria ja rumeenia keeles.
At each level you can print out two-page fact sheets on action by the Funds, together with project examples and useful contact details.
Faktilehtedel antakse ülevaade fondide tegevusest, tuuakse näiteid konkreetsetest projektidest ja antakse vajalikud kontaktandmed.
The national and regional levels are available in French and English as well as the official language or languages of the country concerned.
Riiklik ja piirkondlik tasand on koostatud prantsuse ja inglise ning vastava riigi ametlikus keeles või keeltes.
The European fact sheet is available in 19 Community languages.
Euroopa tasandi faktileht on olemas ühenduse üheksateistkümnes ametlikus keeles.
Editor: Thierry Daman, EC, Regional Policy DG, Unit 01, Fax: (32-2) 29-66003. The texts of this publication do not bind the Commission.
Vastutav toimetaja: Thierry Daman, Euroopa Komisjon, Regionaalpoliitika peadirektoraat, Üksus 01, Faks: +32 2 296 60 03.
No 128 en inforegio news
Regionaalpoliitika nr 128 et inforegio news
Effectively managing Interreg IIIA
INTERREG IIIA tõhus haldamine
Post-2006 cooperation with the candidate countries and third countries
Koostöö kandidaatriikide ja kolmandate riikidega pärast 2006. aastat
The European Commission recently adopted two new proposals for regulations concerning regional development and cross-border cooperation with candidate countries, potential candidate countries and third countries lying on the Union’s southern and eastern external borders.
Euroopa Komisjon võttis hiljuti vastu kaks määruseelnõud, mis käsitlevad regionaalarengut ning piiriülest koostööd praeguste kandidaatriikide, potentsiaalsete kandidaatriikide ning liidu ida- ja lõunapiiridel asuvate kolmandate riikidega.
Ukraine, Moldova and Belarus, and the countries of the southern Caucasus, thus replacing MEDA and part of Tacis.
Õigussüsteemide ja protseduuride mitmekesisus tekitab piiriüleste programmide haldajatele sageli raskusi.
To help them with their task, Interact was set up as a trans-European programme to promote cooperation between the players.
Selleks et aidata koostööprojektide elluviijaid nende töös, loodi üleeuroopaline koostöövõrgustike moodustamise programm INTERACT.
In this connection, the Interact point for qualification is organising two practical seminars on Interreg IIIA management on 22 and 23 November in Brussels.
INTERACT Point for Qualification korraldab 22. ja 23. novembril Brüsselis kaks praktilist seminari programmi INTERREG IIIA teemadel.
Documentation is available in French and English.
Dokumendid on saadaval inglise ja prantsuse keeles.
E-mail: lindha.feldin@interact-eu.net or ip.qt@interact-eu.net. Website: http://www.interact-eu.net
E-post: lindha.feldin@interacteu.net või ip.qt@interact-eu.net.
The Cohesion Fund and the ISPA featured in Inforegio Panorama
Inforegio Panorama põhiteemaks on Ühtekuuluvusfond ja ISPA
From 2007, the new Instrument for Pre-Accession (IPA) will cover the candidate countries (Turkey, Croatia) and potential candidate countries (Albania, Bosnia and Herzegovina, Serbia and Montenegro, Former Yugoslav Republic of Macedonia) with a proposed budget of EUR 14.653 billion for the 2007–13 period.
Uus „Ühinemiseelne rahastamisvahend“ (Instrument for Pre-accession, IPA) hõlmab alates 2007. aastast kandidaatriike (Türgi ja Horvaatia) ning potentsiaalseid kandidaatriike (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro ning endine Jugoslaavia vabariik Makedoonia) ning selle kavandatav eelarve aastateks 2007–2013 on 14,653 miljardit eurot.
Regional policy components will cover cross-border cooperation and, for the candidate countries, preparations for the implementation and management of the Structural Funds.
Regionaalpoliitika valdkondade hulka kuulub ka piiriülene koostöö ning kandidaatriikide puhul nende ettevalmistamine struktuurifondide rakendamiseks ja haldamiseks.
The IPA replaces the existing instruments (Phare, ISPA, Sapard and CARDS).
IPA asendab praegused rahastamisvahendid (PHARE, ISPA, SAPARD ja CARDS).
Around EUR 1.6 billion of the budgets allocated to the ENPI and the IPA will come from the new ‘Euro-pean territorial cooperation’ objective (and thus the European Regional Development Fund).
Ligikaudu 1,6 miljardit eurot ENP ja IPA eelarvest eraldatakse uue eesmärgi „Euroopa territoriaalkoostöö“ alusel (seega Euroopa Regionaalarengu Fondist).
This amount will cover the component for cross-border cooperation at the EU’s external borders between Member States and the ENPI and IPA countries.
Selle summaga kaetakse ENP ja IPA piiriülese koostöö osa, mis puudutab liikmesriikide ja ENP või IPA abikõlbulike riikide vahelisi ELi välispiire.
To find out more: http://europa.eu.int/comm/world/enp/
Põhjalikum teave aadressil: http://europa.eu.int/comm/
The European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI) will cover third countries participating in European neighbourhood policy, i.e. the countries of the south and east Mediterranean, index_en.htm
Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend (European Neighbourhood Instrument, ENP) hõlmab Euroopa naabruspoliitikas osalevaid kolmandaid world/enp/index_en.htm
Issue 14 of the magazine Inforegio Panorama devotes a thematic dossier to the Cohesion Fund and the Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA).
Ajakirja Inforegio Panorama neljateistkümnenda numbri põhiteemaks on Ühtekuuluvusfond ja ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA).
It describes past developments and future prospects, complete with project presentations.
Numbris kirjeldatakse nende arengut ja perspektiive, mida illustreeritakse konkreetsete projektide näitel.
Fact sheets: the Structural Funds in the Member States, proposals for new regulations
Faktilehed: struktuurifondid liikmesriikides ja uued määruseelnõud
The extension of European aid, made possible by the review of the 2000–06 financial perspectives, will permit increased progress towards establishing lasting peace in the region.‘As is often the case with regional policy, the implications extend far beyond the economic framework, ’ stated Commissioner Jacques Barrot.‘It is a question of generating new ideas, innovative solutions and new working methods’ so that ‘all the communities concerned can forge their own future.’ perspectives for the 2000–06 period).
Euroopa Komisjon võttis 13.oktoobril vastu rea ettepanekuid, millega soovitakse pikendada aastateks 2005 ja 2006 Euroopa Liidu toetust Põhja-Iirimaa ja Iiri Vabariigi piirialade rahuprotsessile, eraldades täiendavalt 150 miljonit eurot programmile PEACE ja Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (International Fund for Ireland, IFI).
It has cofinanced more than 4000 projects and 15 % of its resources are allocated to cross-border projects.
Euroopa toetuste pikendamine, mis saab võimalikuks, kui vaadatakse läbi finantsperspektiiv aastateks 2000–2006, võimaldab piirkonnas kestva rahu tagamisel tehtud edusamme kinnitada.
The IFI, on the other hand, is an independent international organisation set up in 1986 by the British and Irish governments to encourage dialogue and reconciliation through economic and social measures.
„Nagu regionaalpoliitika vallas sageli, nii on ka siin mängus midagi hoopis enamat kui ainult majandus“, sõnas volinik Jacques Barrot.
The EU’s present contribution is EUR 15 million a year, or approximately 40 % of the IFI budget.
„Tuleb leida uusi ideid, uuenduslikke lahendusi ja uusi töömeetodeid“, et „kõik kogukonnad saaksid ise oma tulevikku ehitada“.
The fact sheets presenting cohesion policy at national level in the 25 Member States as well as preaccession aid in Bulgaria and Romania are now also available in paper format in English, French and the national language(s).
Faktilehed, millega tutvustatakse ühtekuuluvuspoliitikat 25 liikmesriigi tasandil ning ühinemiseelseid toetusi Bulgaarias ja Rumeenias, on nüüdsest välja antud ka paberil inglise, prantsuse ja kohalikus keeles (või kohalikes keeltes).
A new fact sheet, ‘Cohesion policy: the 2007 watershed’, which summarises Commission proposals for the post-2007 period, is also available online and on paper, in 19 languages.
Lisaks on nii internetis kui ka paberväljaandena 19 keeles kättesaadav uus faktileht „Ühtekuuluvus pärast 2007. aastat“, milles võetakse kokku komisjoni ettepanekud 2007. aasta järgseks perioodiks.
Copies of these publications can be requested from the Inforegio Service Documentation Centre (regio-info@cec.eu.int).
Trükiseid tuleks küsida Inforegio Service´i Dokumendikeskusest (regioinfo@cec.eu.int).
For the electronic versions: http://europa.eu.int/comm/ regional_policy/atlas/index_en.htm
Elektrooniliselt saab neid lugeda aadressil:
The EU Peace programme for peace and reconciliation in Northern Ireland and the border counties of Ireland was set up in 1995.
Meeldetuletuseks niipalju, et Põhja-Iirimaa ja Iiri Vabariigi piirialadel rahu ja leppimise saavutamiseks mõeldud ühenduse programm PEACE loodi aastal 1995.
The current Peace II programme, which covers the 2000–04 period, represents total expenditure of EUR 708 million — including EUR 531 million from the Structural Funds (amount approved in 1999 in the financial
Praegune programm PEACE II (aastad
In 2005 and 2006, the Commission proposes to allocate additional resources totalling EUR 60 million in commitment appropriations per year for Peace and EUR 15 million a year for the IFI.
2000-2004) hõlmab kulutusi kogusummas 708 miljonit eurot, millest 531 miljonit tuleb struktuurifondidest (summa määrati kindlaks aastal 1999, kui pandi paika finantsperspektiiv aastateks 20002006). Selle kaudu on kaasrahastatud üle 4 000 projekti ja 15% selle vahenditest eraldatakse piiriülestele projektidele.
The European Parliament and Council of Ministers will be delivering their opinions on the proposals by the end of the year.
IFI on iseseisev rahvusvaheline organisatsioon, mille asutasid 1986. aastal Briti ja Iiri valitsus eesmärgiga toetada majanduslike ning sotsiaalsete meetmete kaudu leppimist ja dialoogi.
Regional competitiveness: the best practices meeting
Piirkondlik konkurentsivõime: headest tavadest
The managing authorities of Objectives 1 and 2 Structural Fund programmes in six Member States (Finland, Sweden, Denmark, Germany, the United Kingdom and Ireland), as well as representatives from other countries, gathered in Rovaniemi, in Finnish Lapland, between 13 and 15 October 2004.
13.–15. oktoobril toimus Lapimaal Rovaniemis teine seminar teemal„Konkurentsivõimelised piirkonnad: parimate tavade määratlemine“, millest võtsid osa struktuurifondide eesmärkide 1 ja 2 haldusasutused kuuest liikmesriigist (Soome, Rootsi, Taani, Saksamaa, Ühendkuningriik ja Iirimaa) ning teiste riikide esindajad.
Their meeting shed light not only on the great diversity of regional situations but also on the common capital of shared experience.
Kohtumisel tuli esile piirkondlike situatsioonide mitmekesisus, kuid samuti ühine kogemustepagas.
Cooperating with confidence.
Usalduslik koostöö.
Many participants also stressed the importance of a good climate of cooperation to favour trust and tolerance.
Paljud esinejad pidasid tähtsaks ka head koostööõhustikku, mis soodustab sallivust ja tekitab usaldust.
It takes time to create this climate, but once trust has been won a great deal of progress can be made in developing competitiveness or setting up new enterprises.
Sellise õhustiku loomine nõuab aega, ent kui usaldus on kord saavutatud, siis on võimalik konkurentsivõime tõstmisel ja uute ettevõtete asutamisel teha suuri edusamme.
Linking research to enterprise.
Teadusuuringute sidumine ettevõtlusega.
Another element that was often highlighted is the important role of Structural Funds programmes in building bridges between research and business and in promoting a multidisciplinary approach.
Veel üks aspekt, mida korduvalt rõhutati, on struktuurifondide oluline roll teadusuuringute ja ettevõtluse sidumisel ning multidistsiplinaarse lähenemise soodustamisel.
A number of projects presented at the seminar illustrated this.
Mitu seminaril esitletud projekti illustreeris seda suurepäraselt.
Over three days, Rovaniemi, the regional capital of Finnish Lapland, welcomed some 170 representatives who had taken up the invitation from the Finnish Interior Ministry, the Lapland Regional Council and the European Commission as joint organisers of the seminar.
Lapimaa piirkonnakeskusse Rovaniemisse kogunes seminari korraldajate Soome siseministri, Lapimaa läänivalitsuse ja Euroopa Komisjoni kutsel ligikaudu 170 osalejat.
Building on the first meeting of this kind, held in October 2003 in Sheffield (South Yorkshire, United Kingdom), the initiative sought to promote the exchange of experiences and dissemination of best practice between authorities responsible for implementing programmes under Objectives 1 and 2 of the Structural Funds.
Tuginedes esimesele väga edukale kohtumisele, mis leidis aset 2003. aasta oktoobris Sheffieldis (South Yorkshire, Ühendkuningriik), seati ka nüüd eesmärgiks edendada kogemustevahetust ja heade tavade üle arutlemist struktuurifondide eesmärkide 1 ja 2 programme haldavate asutuste vahel.
Also underpinning the meeting were the strategic guidelines of the Lisbon and Gothenburg European Councils for a competitive, sustainable European economy that generates jobs.
Seejuures lähtuti muidugi ka Lissaboni ja Göteborgi ülemkogu kohtumistel vastu võetud strateegilistest suunistest, mille eesmärgiks on saavutada konkurentsivõimeline, jätkusuutlik ja uusi töökohti juurde loov Euroopa majandus.
The three sessions centred on three subjects — ‘Competitiveness’, ‘Cooperation and competitiveness’, and ‘Sustainable development’ — each of which was introduced by an expert and provided the occasion to present 10 projects in the six Member States that were as interesting as they were varied.
Kolm sessiooni, millest igaühe juhatasid sisse asjakohase valdkonna eksperdid, keskendusid kolmele teemale – konkurentsivõime, koostöö ja konkurentsivõime ning jätkusuutlik areng. Sessioonide käigus esitleti kuues liikmesriigis läbi viidud kümmet väga huvitavat ja mitmekesist projekti.
The meeting provided tangible evidence of the way European regional policy can act as a catalyst for cooperation at every level, for personalised transfers of know-how and creativity and for drawing optimal benefit from all resources.
Kohtumisel tuli selgelt välja ka Euroopa regionaalpoliitika tähtis roll mis tahes koostöö, kogemustevahetuse ja loovuse, ühesõnaga konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku arengu edendamisel.
In short, all the ingredients of sustainable and competitive development.
Seminar oli väga hästi korraldatud ja osalejad jäid väga rahule.
This well-organised event, which was greatly appreciated by the participants, promises to generate new contacts and more intense networking between the managing authorities.
Ürituse käigus leiti uusi kontakte ja pandi alus tõhusamale koostööle asjakohaste asutuste vahel.
It was also of particular interest to representatives from new and future Member States.
Seminar oli väga kasulik ka uute ja tulevaste liikmesriikide esindajatele.
The third seminar on best practice for competitiveness is already scheduled for 2005, in Saxony-Anhalt, Germany.
Kolmas konkurentsivõime tõstmise heade tavade edendamise seminar toimub 2005. aastal Saksamaal, Saksi-Anhalti liidumaal.
A set of 52 fact sheets summarising 52 projects, distributed on the occasion of the Rovaniemi meeting, is available at the following address:
Rovaniemi kohtumisel levitati kogumikku, milles tutvustatakse osalejariikides läbi viidud 52 projekti.
Learning from one another.
Üksteiselt õppimine.
The projects presented and the debates that followed revealed the diversity of Europe’s regions for which there is no standard model. Each region is unique and must therefore find its own path in its own context.
Projektiesitlused ja neile järgnenud arutelud tõid välja Euroopa piirkondade mitmekesisuse: pole olemas üht standardmudelit, iga piirkond on ainulaadne ning peab oma kontekstis leidma oma õige tee.
The managing authorities need to learn from one another rather than adopt ready-made formulas.
Konkurentsivõime retsepti ei saa kopeerida, selle asemel tuleb üksteiselt õppida.
At the same time, there is no shortage of lessons to be shared as, however varied the situations, challenges and potential may be, the meeting also demonstrated that similar, if not common, solutions can be found to certain recurrent problems.
Ja kogemusi, mida jagada, on väga palju, sest ehkki olukorrad, väljakutsed ja potentsiaalid on piirkonniti väga erinevad, leiti kohtumisel ka, et sageli on mõningate levinumate probleemide puhul võimalik leida sarnaseid või isegi ühiseid lahendusi.
One of the key words in the debates was networking.
Arutelude üks võtmesõnu oli koostöövõrgustik.
Networking is clearly seen as a vital factor for the transfer and growth of knowledge across national borders and between administrations, sectors of activity and the public/private sector.
Teadmistevahetuse ja teadmiste arendamise üheks tähtsamaks teguriks peetakse võrgustikke, mis aitavad ületada riikide ja administratsioonide, tegevusalade ning ka avaliku ja erasektori vahelisi piire.
No 129 en inforegio news
Regionaalpoliitika nr 129 et inforegio news
10th anniversary of the Committee of the Regions
Regioonide komitee 10. sünnipäev
Danuta Hübner: cohesion and competitiveness are the two necessary ingredients for the Union’s development
Danuta Hübner: ühtekuuluvus ja konkurentsivõime on liidu arengu puhul lahutamatud
The Commissioner responsible for regional policy within the new European Commission is convinced that cohesion policy is both a pillar of economic and social progress and an essential lever for the Lisbon strategy.
Uue Euroopa Komisjoni regionaalpoliitika volinik on veendunud, et ühtekuuluvuspoliitika on majandusliku ja sotsiaalse progressi alus ning Lissaboni strateegia rakendamise väga oluline osa.
The Committee of the Regions celebrated its 10th anniversary at its plenary session on 17 and 18 November.
Regioonide komitee tähistas oma kümnendat sünnipäeva 17. ja 18. detsembril toimunud plenaaristungil.
Present at the ceremony, which was held at the European Parliament, were former Commission President Jacques Delors, who was one of the Committee’s founding fathers, alongside José Manuel Barroso.
Komisjoni endine president Jacques Delors, kes on üks komitee asutajatest, viibis Euroopa Parlamendi hoones aset leidnud tseremoonial koos José Manuel Barrosoga.
Innovation and regional development
Innovaatika ja regionaalareng
Nominated as a Member of the European Commission in May 2004, Danuta Hübner took up her duties on 22 November.
Danuta Hübner nimetati komisjoni liikmeks 2004. aasta mais ning astus ametisse 22. novembril.
Between these two dates she travelled widely throughout the Union, never missing an opportunity to stress the importance of European solidarity and a cohesion policy that speeds up the convergence between the old and new Member States, reduces development disparities through its action in favour of regional competitiveness, and supports vital territorial cooperation.
Vahepeal külastas uus volinik paljusid liikmesriike ning kasutas kõiki võimalusi rõhutamaks, kui tähtis on Euroopa solidaarsus ning ühtekuuluvuspoliitika, mis kiirendaks vanade ja uute liikmesriikide lähenemist, vähendaks piirkondliku konkurentsivõime tõstmise kaudu ebavõrdsust ja toetaks hädavajalikku territoriaalkoostööd.
share goes to areas that may not be the poorest, but where there is nevertheless scope for improving regional competitiveness and employment — for example, areas that have undergone substantial industrial restructuring. (…) With enlargement, we now have 13 “cohesion countries” instead of four.
mub tööstuse aktiivne ümberkorraldamine (…) Pärast laienemist on meil senise 4 asemel 13 „ühte-kuuluvusriiki“ (mille SKT jääb alla 90% ühenduse keskmisest). (…) Laienemine tähendab niisiis, et suurel määral kasvab vajadus struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi vahendite järele, kuid samuti annab see võimaluse suurendada liidu majanduse konkurentsivõimet ja dünaamikat.
These are the Member States whose gross national income is below 90 % of the EU-25 average. (…) So, enlargement certainly means a big increase in the demand for Structural and Cohesion Funds.
Ühenduse ühtekuuluvuspoliitika mängib kogu liidu tootlikkuse ja majanduskasvu tõstmisel väga olulist rolli“.
But enlargement is also an opportunity to increase the competitiveness and dynamism of the EU economy. Here, EU cohesion policy can play a starring role in raising aggregate productivity growth in the EU as a whole’.
Toscana piirkond, ERIKi võrk ning majanduskoostöö ja -arengu organisatsioon (OCDE) korraldasid Firenzes (Itaalia) 25. ja 26. novembril regionaalarengu ja innovaatika teemalise konverentsi.
On 5–7 December the Stuttgart Region and the City of Karlsruhe welcomed the Fourth European Forum for Innovative Enterprises, organised by the European Commission’s Enterprise Directorate-General.
Stuttgarti piirkond ja Karlsruhe linn (Saksamaa) aga korraldasid 5.7. detsembril ühes Euroopa Komisjoni ettevõtluse peadirektoraadiga 4. Euroopa innovaatiliste ettevõtete foorumi.