natgillin/translations-raw huggingface dataset:
What’s the weatherlike today?
Mis ilm täna on?
People talk a lot about the weather, which is not surprising when you consider the impact it actually has on our mood, on how we dress and on what we eat.The climate, however, is not the same as the weather.
Inimesed räägivad sageli omavahel ilmast ja see pole ka ime, kui mõelda, milline mõju on ilmal meie meeleolule, riietusele, toitumisele jms.
It is the average pattern of weather for a particular region over a long period of time.
Ilm ja kliima ei ole siiski päris identsed terminid. Kliima iseloomustab mingi piirkonna keskmist ilma pika aja jooksul.
Isn’t it normal for the climate to change?
Kas kliima muutumine ei ole siis normaalne?
Climate has, and always will, vary for natural reasons.
Kliima on vaheldunud ja jääb alati vahelduma loomulikel põhjustel.
However, recent evidence shows that above normal variations have occurred in the past decades due to human, industrial and agricultural activities.
Uusimad tõendid näitavad aga seda, et viimastel aastakümnetel on inimese, tööstuse ja põllumajanduse mõjude tõttu toimunud normaalsest rohkem muutusi.
Why does this happen?
Miks see nii on?
Heat rays from the sun warm the earth’s surface.
Päikesekiired soojendavad maapinda.
As the temperature increases, heat is sent back into the atmosphere.
Temperatuuri tõustes liigub kuumus tagasi atmosfääri.
Some of it is absorbed or reflected ected back to the earth by greenhouse gases in the atmosphere, like CO
Osa sellest imendub või peegeldub maale tagasi atmosfääris olevate kasvuhoonegaaside, nt süsinikdioksiidi, veeauru, lämmastikoksiidi, metaani ja osooni tõttu.
2 vapour, nitrous oxide, methane and ozone. This natural process is called ‘the greenhouse effect’ and it makes life possible on our planet.
Sellist loomulikku protsessi nimetatakse kasvuhooneefektiks ja see muudab elu meie planeedil võimalikuks.
Without this, the global average temperature would be -18°C.
Ilma selleta oleks globaalne keskmine temperatuur -18°C.
Over the last century, the impact of human activity has taken its toll and the concentration of greenhouse gases in the atmosphere, of which 80% is CO
Viimasel aastakümnel on inimtegevuse mõju keskkonnale oluliselt suurenenud ja atmosfääris on tõusnud kasvuhoonegaaside sisaldus, millest 80% moodustab süsinikdioksiid.
2 now higher than in the last 650,000 years.
Täna on kasvuhoonegaaside tase kõrgem kui viimasel 650 000 aastal.
The result is that the average global temperature has risen by 0.74°C and the average temperature in Europe by 1°C.
Tulemuseks on keskmise temperatuuri tõus 0,74 ºC võrra, Euroopas 1 ºC võrra.
By burning fossil fuels such as gas, oil and coal for energy, mankind has released huge amounts of CO into the atmosphere. Other greenhouse gases
Energia saamiseks põletatakse moodsas ühiskonnas palju fossiilseid kütuseid, nt gaasi, naftat ja kivisütt, ja see paiskab atmosfääri ülisuure hulga süsinikdioksiidi.
2 are released by certain industrial activities, agriculture and waste dumps.
Teisi kasvuhoonegaase tekitavad teatud tööstuslikud tegevused, põllumajandus ja prügilad.
Did you know…?
Kas teadsid…
• The 11 hottest years on record have all occurred since the early 1990s. • Scientists predict that global temperatures could rise by between 1.1 and 6.4 °C over this century if no action is taken to reduce emissions.
• Üksteist kõige kuumemat aastat on kõik olnud peale 1990ndate algust. • Teadlased ennustavad, et ülemaailmne temperatuur võib tõusta 1,1–6,4 ºC võrra selle sajandi jooksul, kui ei võeta meetmeid heitkoguste vähendamiseks.
Are Europeans contributing to the problem?
Kas eurooplastel on probleemis oma osa?
Greenhouse gas emissions in the EU in 2003
Kasvuhoonegaaside heitmed ELis 2003. aastal
Industrial processes 6%
Tööstusprotsessid 6%
Waste 2%
Jäätmed 2%
• Each European is responsible for 11 tonnes of greenhouse gas emissions per year, out of which close to nine tonnes are CO emissions.
• Iga eurooplane toodab aastas 11 tonni kasvuhoonegaase, sellest peaaegu 9 tonni moodustab süsinikdioksiid. • Majapidamised kasutavad kolmandiku ELis tarbitavast energiast ja tekitavad seetõttu umbes 20% ELi energiaga seotud süsinikdioksiidi heitmetest.
2 emissions. 70% of the energy used by households is spent on heating our homes, 14% on heating water and 12% on lighting and electric appliances.
70% majapidamistes kasutatavast energiast kulub meie kodude kütmisele, 14% soojale veele ja 12% valgustitele ning muudele elektriseadmetele. • Sõiduautod toodavad 10% ELi süsinikdioksiidi heitmetest. • Euroopas elab kõigest 7% maailma rahvastikust, kuid siin kasutatakse 20% maailma ökosüsteemi ressurssidest, st kiudainetest, toidust, energiast ja jäätmete absorbtsioonist. • Iga eurooplane toodab päevas keskmiselt 1 kg prügi.
Every year, we produce the equivalent weight of 4000 Eiffel Towers in waste packaging, and it’s increasing.
Igal aastal toodame sama palju pakendijäätmeid kui kaaluvad 4000 Eiffeli torni ja see kogus suureneb.
What is the impact of climate change?
Milline on kliimamuutuse mõju?
Polar ice caps are melting.
Jäämäed sulavad.
The area of sea covered by Arctic ice at the North Pole has shrunk by 10% in recent decades, and the thickness of the ice above the water has decreased by about 40%.
Viimastel aastakümnetel on arktilise jääga kaetud merepind vähenenud Põhjapoolusel 10% võrra, veest kõrgemal oleva jää paksus on vähenenud 40%.
On the other side of the world, the ice sheet above the Antarctic continent has become unstable.
Teisel pool maakera on Antarktika jääkiht muutunud ebastabiilseks.
Glaciers are retreating.
Liustikud vähenevad.
It is likely that 75% of the glaciers in the Swiss Alps will disappear by 2050.
Tõenäoliselt kaob 2050. aastaks 75% Šveitsi Alpide liustikest.
Sea levels are rising.
Merevee tase tõuseb.
Over the last century they have increased by between 12 and 22 cm and are projected to rise further by up to 59 cm during this century.
Eelmise sajandi jooksul tõusis merepind 12– 22 cm ning sel sajandil tõuseb see prognooside kohaselt kuni 59 cm võrra.
However, this does not include the future rapid changes in ice flow from Greenland and Antarctica – larger values cannot be excluded.
See arv ei hõlma siiski edaspidiseid kiireid muutusi Gröönimaa ja Antarktika jääkatte sulamise osas, nii et prognoositust suuremaid muudatusi ei saa välistada.
Extreme weather – Storms, floods, droughts and heat waves.
Äärmuslik ilm – tormid, üleujutused, põud ja kuumalained.
In the last decade, there were three times more weather-related natural catastrophes in the world than in the 1960s.
Võib juhtuda, et alates 2070. aastast tabab Euroopat 2003. aasta sarnane põud igal teisel aastal järel.
The scorching summer of 2003 contributed to the premature deaths of 350,00 Europeans in the first two weeks of August, set off large-scale forest fires and caused agricultural losses of more than € 10 billion.
2003. aasta kuum suvi põhjustas augusti kahe esimese nädala jooksul 35 000 eurooplase enneaegse surma, põhjustas laiaulatuslikke metsatulekahjusid ja tekitas põllumajanduslikku kahju enam kui 10 miljardi euro väärtuses.
Species like polar bears, seals, walruses and penguins are especially vulnerable.
Eriti haavatavad on ilmastikumuutustele sellised liigid nagu jääkarud, hülged, morsad ja pingviinid.
The Kyoto Protocol targets for reducing emissions expire in 2012.
Kyoto protokolli kohased eesmärgid heitkoguste vähendamiseks aeguvad aastal 2012.
The EU strongly believes an ambitious new global agreement is needed to step up the battle against climate change after that.
EL on veendunud, et on vaja uut ülemaailmset kokkulepet, et alustada võitlust kliimamuutuste vastu Kyoto protokolli järgsel perioodil.
To prevent global warming from reaching dangerous proportions, worldwide emissions of greenhouse gases will have to be cut to around half of their 1990 levels by 2050, and emissions from developed countries by 60-80%.
Et takistada globaalse soojenemise jätkumist kuni eluohtlike tasemeteni, tuleb kogu maailmas aastaks 2050 piirata kasvuhoonegaaside heitkoguseid kuni poole võrra nende 1990. aasta tasemest ning arengumaade heitkoguseid 60–80% võrra.
What can I do to help?
Kuidas saaksin mina aidata?
Everyone has a role to play in combating climate change.
Igaühel on roll kliimamuutuse vastu võitlemisel.
Here is a list of things that you can easily do!
Altpoolt leiad lihtsalt teostatavate tegevuste loetelu!
TURN DOWN
KEERA VÄHEMAKS
• Don’t overheat your home.
• Ära küta oma kodu üle.
Reducing the temperature by just 1°C can cut up to 7% off your family’s energy bill.
Temperatuuri alandamine vaid 1°C võrra võib vähendada Sinu pere elektriarvet 7% võrra.
70% of the energy used by households is for heating.• Ask for your parents’ help to programme your home’s thermostat so that at night or while you are out of the house, the temperature is set at 17°C and by the time you wake up or return home, the temperature is at a comfortable 20°C again. • Save hot water by taking a shower rather than a bath – it requires four times less energy. • When you make a hot drink, just boil the amount of water you need. • When you air your room, leave the window wide open for a few minutes and then close it again, rather than letting the heat escape over a long period.• Defrost your fridge regularly.
70% majapidamistes kasutatavast energiast kulub kütmisele.• Sea oma kodune küttesüsteem (vajadusel kasuta vanemate abi) nii, et öösel ja kodust eemal olles võimalusel veidi langeks (ca 17°C-ni) ja et hommikul üles ärgates või koju jõudes oleks see jälle meeldiva 20 °C juures. Ära küta üle.• Hoia kokku sooja vett, minnes vanni asemel duši alla – sellele kulub neli korda vähem energiat. • Kuuma joogi valmistamiseks keeda täpselt nii palju vett kui Sul on vaja. • Tuba õhutades jäta aken mõneks minutiks täiesti lahti ja sulge seejärel, mitte ära lase soojusel pika aja jooksul välja minna.• Sulata külmikut regulaarselt.
You can save up to 30% of the energy used.• Don’t set your fridge at the highest cooling setting.
Võid hoida kokku kuni 30% kasutatavast energiast.• Ära seadista külmkappi kõige jahedamale temperatuurile.
When the temperature of your fridge is lower than 5°C, you will only consume more energy; your food will not keep fresh longer. • Don’t put hot or warm food in the fridge.
Kui Su külmkapis on temperatuur alla 5°C, kulub Sul ainult rohkem energiat, kuid toit ei püsi sellest kauem värske. • Ära pane külmkappi kuuma või sooja toitu.
Let it cool down first and place it in the fridge afterwards.
Lase toidul kõigepealt jahtuda ja pane see alles siis külmikusse.
• Don’t forget to switch off the lights when you don’t need them.• Don’t leave your TV, stereo or computer on standby.
• Ära unusta tulesid välja lülitada, kui Sul neid vaja ei ole.• Ära jäta televiisorit, muusikakeskust ja arvutit ooterežiimile.
On average, a TV set uses 45% of its energy in standby mode.
Televiisor kulutab keskmiselt 45% energiast ooterežiimis olles.
If all Europeans avoided the standby mode, they would save enough electricity to power a country the size of Belgium.• Also, don’t leave your mobile phone charging when the battery is full.
Kui kõik eurooplased väldiksid ooterežiimi, hoiaksid nad kokku sama palju energiat kui oleks vaja Belgia suuruse riigi elektriga varustamiseks.• Ära jäta telefoni laadima, kui aku on täis.
If you do, 95% of the electricity is wasted – only 5% is used to actually charge your phone.• Talk to your parents about energy-saving light bulbs – they last longer and use five times less electricity than conventional bulbs. • When your parents choose new household appliances (fridges, washing machines, etc.), ask them to consider the European Grade A+ label – that shows that they are energy efficient. • If you turn off the tap while brushing your teeth, you save several litres of water.
Muidu läheb 95% elektrist raisku ja vaid 5% kasutatakse tegelikult aku laadimiseks.• Räägi oma vanematele säästupirnidest – need kestavad kauem ja kasutavad viis korda vähem energiat kui tavalised pirnid. • Kui Su vanemad valivad uut kodutehnikat (külmkappi, pesumasinat jne), palu neil valida A+ energiaklassi tähisega seade, mis viitab energia säästlikule kulutamisele.• Kui keerad kraani hammaste pesemise ajaks kinni, säästad mitu liitrit vett.
Not only is it healthier, it is also better for the environment!• Eat less meat. Producing meat is CO
See pole mitte ainult tervislikum, vaid ka keskkonnasõbralikum!• Söö vähem liha.
2 -intensive.
Liha tootmine tekitab palju süsinikdioksiidi.
Keep track of your actions to reduce climate change!
Kirjuta üles oma tegevused kliimasoojenemise vähendamiseks!
For a period of six weeks, give yourself points for every action you have taken during that week and, at the end of the period, add all the totals and see how you scored.
Hinda enda tegevust 6 nädala jooksul. Anna punkte iga tegevuse eest, mida oled nädala jooksul teinud, ning liida perioodi lõpus oma punktisumma teadasaamiseks kõik punktid kokku.
Week6:
Nädal1:
Week5:
Nädal2:
Week4:
Nädal3:
Week3:
Nädal4:
Week2:
Nädal5:
Week1:
Nädal6:
Turn down.
Keera vähemaks.
Turn down the heating of your home by 1°C for one week.
Keera kodus küte üheks nädalaks veidi (soovitavalt 1°C võrra) madalamaks.
You get 10 points.
10 punkti.
Close doors and windows of heated rooms for one week.
Sulge köetud ruumide uksed ja aknad üheks nädalaks.
You get 5 points.
5 punkti.
Take a quick shower instead of a bath for one week.
Käi ühe nädala jooksul vanni asemel kiire duši all.
Make up your mind before opening the fridge – don’t leave the fridge door open.
Otsusta enne külmkapi avamist, mida Sa sealt võtta soovid – ära jäta külmiku ust lahti.
Do this for one week.
Tee nii terve nädal. 1 punkt.
Switch off the lights whenever you can for one week.You get 5 points.
Kustuta enda järel alati tuled ühe nädala jooksul. 5 punkti.
Unplug your mobile charger when your phone is charged.
Eemalda mobiiltelefonilt laadija, kui telefoni aku on täis laadinud.
Do this for one week.You get 1 point.
Kui teed seda ühe nädala jooksul, saad 1 punkti.
Switch off your TV, stereo or computer for one week.
Lülita oma televiisor, stereosüsteem ja arvuti ühe nädala jooksul täiesti välja.
Don’t leave them on standby.
Ära jäta neid ooterežiimile.
Recycle.
Kasuta uuesti.
Bring used glass to the bottle bank for one week.
Vii ühe nädala jooksul klaastaara taara-automaati või taara kogumispunkti. 1 punkt.
For one week, bring a refillable bottle to school instead of a can or a disposable plastic bottle.You get 5 points.
Kasuta koolis ühe nädala jooksul plekkpurgi või plastpudeli asemel mitmekordselt kasutatavat pudelit. 5 punkti.
Take a shopping bag to the supermarket or reuse old disposable plastic bags for one week.
Võta poodi minnes kaasa riidest kott või kasuta kilekotti mitu korda.
Walk, cycle or take public transport to get to school, to your after-schools activities, and back home.
Mine kooli, trenni ja tagasi koju jalgsi, jalgrattaga või ühiskondliku transpordiga.
For each km, you get 1 point.
Iga kilomeetri eest saad 1 punkti.
*Check out the Web site www.climatechange.eu.com and choose some additional activities.
*Tutvu veebilehega www.climatechange.eu.com ja vali mõned lisategevused.
Your name and signature:
Sinu punktisumma kuue nädala pärast:
Your total score after six weeks:
Sinu nimi ja allkiri:
Witnesses (names and signatures):
Tunnistajad (nimed ja allkirjad):
Take action at school, at home or at the youth centre or sports club.
Tegutse koolis, kodus, noortekeskuses või spordiklubis.
It’s more fun when you do it together!
Koos on lõbusam!
• Develop a poster campaign that encourages people to make small changes in their daily lives, such as switching off the lights, walking instead of driving, recycling, etc and hang them up at school, in your neighbourhood, your sports centre or youth club.
• Tööta välja postrikampaania, kus kutsud inimesi üles tegema oma igapäevaelus väikesi muudatusi, nt kustutama tuled, eelistama autoga sõitmise asemel jalgsikäimist, ümbertöötlema jäätmeid … jne. Riputa plakatid oma kooli, lähiümbrusesse, spordikeskusesse, noorteklubisse või mujale avalikesse kohtadesse.
• Organise a fund-raising activity to finance your school’s double-glazing.
• Organiseeri rahakogumine oma spordiklubile topeltklaaside paigaldamiseks.
You will not only combat climate change; the club’s energy bill will also drop significantly. cantly.
Sa ei kaitse sellega mitte ainult kliimat, vaid ka klubi elektriarve väheneb oluliselt.
• Talk to your school council about eco-friendly solutions for heating and airing classrooms, the energy-efficiency of the school’s computer suite and the recycling of paper and other rubbish.
• Räägi oma kooli juhtkonnaga klassiruumide kütmise ja õhutamise keskkonnasõbralikest lahendustest, kooli arvutiklassi energiasäästlikkusest ja paberi ning muu prügi ümbertöötlemisest.
2 responsible citizens by reducing our COchanges to our daily behaviour.
(kooli nimi ja klass) õpilased, suudame mõjutada kliimamuutusi ja lubame olla vastutustundlikud kodanikud ja teha väikesi muutusi oma igapäevakäitumises, vähendamaks süsinikdioksiidi heitmeid.
Please send signed pledges to pledge@climatechange.eu.com or by mail to:
Palun saatke allkirjastatud ankeedid aadressil pledge@climatechange.eu.com või postitage aadressil:
Guidance Handbook
Käsiraamat
Revised version, June 07
Täiendatud väljaanne, juuni 2007
Commissioned by the European Commission DG Environment
Tellinud Euroopa Komisjoni Keskkonna peadirektoraat
Linking Management and Financing of Natura 2000 Reference: ENV.B.2/SER/2006/0055 Service contract 07030302/2006/451188/MAR/B2
„Natura 2000 ühendatud haldamise ja rahastamise juhised” Viide: ENV.B.2/SER/2006/0055 Teenuste leping 07030302/2006/451188/MAR/B2
This publication has been prepared in the framework of a service contract; it is not legally binding
Käesolev väljaanne on koostatud teenuste lepingu raames; see ei oma seaduslikku jõudu.
Updated by: Marianne Kettunen; IEEP
Ajakohastanud: Marianne Kettunen; IEEP
With support from Stefanie Lang, Andreas Baumüller; WWF
Täiendajad: Stefanie Lang, Andreas Baumüller; WWF
LIST OF TABLES
TABELITE NIMEKIRI
Table 14: List of key articles in the Cohesion Fund Regulation in relation to Natura 2000 ...................22
• Tabel 14: Ühtekuuluvusfondi määruses sisalduvate võtmeartiklite nimekiri seonduvalt Natura 2000ga..........................................22 ..........................................22
Table 2: Types of Natura 2000 sites ...........................................11
• Tabel 3: Natura 2000 tegevuste nimekiri ...............................12
Table 15: Key dates in the implementation process for the Life+ fund .............................................................24
• Tabel 15: LIFE+ fondi rakendamisprotsessi võtmetähtajad...................................................................24
Table 3: List of Natura 2000 management activities ........12
• Tabel 5: EAFRDi rakendamise võtmetähtajad ....................16
Table 16: Key dates in the implementation process for the Research FP7 .......................................................25
• Tabel 16: Teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi FP7 rakendamise võtmetähtajad...................................................................25
Table 4: Priority axes of the EAFRD ..........................................16
• Tabel 6: EAFRDi määruses sisalduvate võtmeartiklite nimekiri seonduvalt Natura 2000ga ..................................................................16
Table 17: List of key articles in the Research FP7 in relation to Natura 2000 ...........................................25
• Tabel 17: Teadustegevuse seitsmendas raamprogrammis FP7 sisalduvad võtmeartiklid seonduvalt Natura 2000ga ...........25
Table 7: Key dates in the implementation process for the EFF ............................................................................17
• Tabel 7: EKFi rakendamisprotsessi võtmetähtajad ...........17
Table 8: List of key articles in the EFF Regulation in relation to Natura 2000. ..................17
• Tabel 8: EKFi määruses sisalduvad võtmeartiklid seonduvalt Natura 2000ga ..........................................17
Table 9: Key dates in the implementation process for the ERDF ........................................................................19
• Tabel 9: ERFi rakendamisprotsessi võtmetähtajad...........19 ...........19
Table 10: List of key articles in the ERDF Regulation in relation to Natura 2000 ...........................................19
• Tabel 10: ERFi määruses sisalduvate võtmeartiklite nimekiri seonduvalt Natura 2000ga ......................19
Table 11: Key dates in the implementation process for the ESF ...........................................................................21
• Tabel 11: ESFi rakendamisprotsessi võtmetähtajad ...........21
Table 12: List of key articles in the ESF Regulation in relation to Natura 2000 ...........................................21
• Tabel 12: ESFi määruses sisalduvate võtmeartiklite nimekiri seonduvalt Natura 2000ga. .....................21
TABLES OF ACTIVITIES
TEGEVUSTE NIMEKIRI
Activity 15: IMPLEMENTATION OF MANAGEMENT SCHEMES AND AGREEMENTS ....................................76
• Tegevus 15: TOETUSSKEEMID JA LEPINGUD ................................76
Activity 2: SCIENTIFIC STUDIES/INVENTORIES FOR SITE IDENTIFICATION ...........................................35
• Tegevus 2: ALADE MÄÄRATLEMISEKS VAJALIKUD TEADUSLIKUD UURIMUSED/SEIRE ..........................35
Activity 16: PROVISION OF SERVICES, COMPENSATION FOR RIGHTS FOREGONE AND LOSS OF INCOME ..................................................80
• Tegevus 16: TEENUSTE OSUTAMINE, KOMPENSATSIOON KAOTATUD ÕIGUSTE JA SISSETULEKU EEST ...............................80
Activity 4: PILOT PROJECTS ..............................................................40
• Tegevus 3: EELINFO JA TEAVITUSMATERJALIDE ETTEVALMISTAMINE ......................................................36
Activity 17: MONITORING AND SURVEYING ................................82
• Tegevus 17: SEIRE JA UURINGUD .......................................................82
Activity 18: RISK MANAGEMENT .......................................................86
• Tegevus 18: RISKIJUHTIMINE...............................................................86
Activity 6: ESTABLISHMENT OF MANAGEMENT BODIES ..........................................46
• Tegevus 4: PILOOTPROJEKTID ..........................................................40
Activity 19: (ONGOING) SURVEILLANCE OF SITES ....................................90
• Tegevus 19: ALADE (PÜSIV) JÄRELVALVE ......................................90
Activity 20: PROVISION OF INFORMATION AND PUBLICITY MATERIAL ..........................................92
• Tegevus 20: INFORMATSIOONI- JA TEABEMATERJALIDE KOOSTAMINE ...................92
Activity 7: CONSULTATION AND NETWORKING – PUBLIC MEETINGS, NETWORKING, LIASON WITH LANDOWNERS .....................................48
• Tegevus 6: JUHTORGANITE LOOMINE ...........................................46
Activity 21: TRAINING AND EDUCATION ........................................96
• Tegevus 21: KOOLITUS JA HARIDUS ................................................96
Activity 8: REVIEW OF MANAGEMENT PLANS, STRATEGIES AND SCHEMES ........................................52
• Tegevus 8: KAITSEKORRALDUSKAVADE, STRATEEGIATE JA SKEEMIDE UUENDAMINE .......52
Activity 22: FACILITIES TO ENCOURAGE VISITOR USE AND APPRECIATION OF NATURA 2000 SITES ..............................................100
• Tegevus 23: MAAOST, SEALHULGAS KOMPENSATSIOON ARENDAMISÕIGUSTE EEST .......................................102
Activity 9: RUNNING COSTS OF MANAGEMENT BODIES ..........................................54
• Tegevus 9: J UHTORGANITE JOOKSEVKULUD ..............................54
Activity 10: MAINTENANCE OF FACILITIES FOR PUBLIC – ACCESS TO AND USE OF SITES ............................................................56
• Tegevus 10: AVALIKKUSE LIGIPÄÄS JA ALADE KASUTAMINE ................................................56
Activity 24: INFRASTRUCTURE NEEDED FOR THE RESTORATION OF HABITAT OR SPECIES .......................................................................104
• Tegevus 24: ELUPAIKADE VÕI LIIKIDE SÄILITAMISEKS VAJALIK INFRASTRUKTUUR .....................................104