natgillin/translations-raw huggingface dataset:
During the recruitment process, an employercan ask only the successful candidate for a drug testcertificate.
Töölevõtmisel võib tööandja küsida uimastitestitõendit vaid edukalt kandidaadilt.
The employer has the right to use theinformation on the certificate if the job calls for precision,reliability, independent consideration or alertness, and ifperformance under the influence of, or dependent on,drugs could endanger life or health or result inconsiderable damage.
Tööandjal on õiguskasutada tõendil olevat teavet, kui töö nõuab täpsust,usaldusväärsust, iseseisvat analüüsivõimet või erksust ja kuitöötamine uimasti mõju all või sõltuvus uimastitest võibseada ohtu elu või tervise või tuua kaasa märkimisväärsekahju.
One section requires thatemployees ensure that they are not under the influence ofany intoxicant(s) while at work to the extent that theywould endanger their own safety, health or welfare atwork, or that of any other person.
Tööle võetuna peab töötaja esitama tõendi vaid siis,kui on õigustatud alus kahtlustada, et ta on uimastitestsõltuvuses või töötab uimastite mõju all.
These follow the pattern of changes to possible penalties forusers and traffickers that has emerged over the last fewyears, as reported by the EMCDDA(19).
Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuseandmetel järgivad need kasutajate ja kaubitsejatevõimalike karistuste muudatuste üldsuunda, mis on tekkinudviimaste aastate jooksul (19).
For example,in2003 Belgium created a new category of offence thatallows non-problematic cannabis users not to beprosecuted, Greece reduced the maximum penalty for druguse from five years to one year, and Hungary removed theoffence of drug use from its penal code.
Näiteks Belgias kehtestati2003. aastal uus õigusrikkumiste kategooria, mille puhul eipruugi probleemivabasid kanepitarvitajaid süüdi mõista,Kreekas vähendati uimastite tarbimise eest määratavatmaksimaalset karistust viielt aastalt ühele ja Ungariseemaldati uimastite tarbimine kui õigusrikkuminekaristusseadustikust.
In 2002, Estoniaremoved the offence of repeated use or possession of asmall amount of illicit drugs for personal use (with itsassociated maximum three-year prison sentence), although Lithuania added the offence of possession to its penal code,with a potential punishment of imprisonment for up to twoyears.
2002. aastal eemaldas Eestikaristusseadustikust väikese koguse illegaalse uimastikorduva isiklikuks otstarbeks kasutamise või omamise (koossellega seotud maksimaalse kolmeaastasevanglakaristusega), kuigi Leedu lisas omamisega seotudõigusrikkumise oma karistusseadustikku koos võimaliku kunikaheaastase vanglakaristusega.
Chapter 1: New developments in policies and laws perceived phenomenon, and drug testing for anythingother than actual influence may raise complicated legalissues of privacy under certain national and internationallaws.
1. peatükk: Uued suundumused poliitikas ja õigusnormides
Prevention in specific settings, such as in the workplace, ishighlighted in the new EU action plan.
Iirimaal avaldati 2004. aasta juunis seadus ohutuse, terviseja heaolu kohta töökohal.
The increasedemphasis on targeted prevention may be a counterweightto the general trend towards the reduction in the severity ofpenalties for drug users, perhaps as a result of concernabout the prevalence and frequency of drug use in the EU.However, there are no clear figures on the true size of this
Selle ühes paragrahvis nõutaksetöötajailt selle tagamist, et nad ei ole töö juures mis tahesjoovastava(te) aine(te) mõju all sellisel määral, misohustaks nende või teiste inimeste turvalisust, tervist võiheaolu töökohal. Samuti nõutakse töötajate testimist mistahes sobivate, mõistlike ja asjakohaste testidega pädevaisiku poolt, kui tööandjal on selleks mõistlik põhjendus.
Drugrelated public nuisance: trends in policyandmeasures, in EMCDDA 2005 annual report:selected issues
Vahepeal jätkuvad erainvesteeringud,eesmärgiga tõsta testimisvahenditetäpsust jakasutajasõbralikkust.
How are the nature and the extent of the phenomena to beassessed?
ELi uues tegevuskavas on erilise tähelepanu all ennetustöökonkreetsetes tingimustes, nt töökohal.
All these are amongthe core questions that this selected issue aims to address.
Võib-olla tulenevaltmurest uimastite tarbimise leviku ja sageduse üle ELis võib
Public nuisance is an emerging concern within drug policydebate, at both national and European level.
Uimastitega seotud, üldsust häiriv tegevus:poliitilised suundumused ja meetmed, Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse2005. aasta aruanne: valikteemad kavandatakse sekkumiseks rakendada, olgu need siisspetsiaalselt ja otseselt uimastitega seotud, üldsust häirivategevuse vähendamiseks loodud või mitte?
Behavioursand activities usually covered by the term ‘drug-relatedpublic nuisance’ have long existed in most of the Member States, candidate countries and Norway.
Kashindamistulemused on juba kättesaadavad ja kas onkehtestatud sekkumise edukust mõõtvad standardid?Ülaltoodud küsimused on peamised teemad, mida antudvalikteemas käsitletakse.
Hence, we arelooking not at new phenomena, but rather at a newtendency in drug policy, apparent in at least some Member States, to categorise and collate these phenomena underan umbrella concept, and to set the reduction in theiroccurrence as an objective of national drug strategy.
Ajakohase ülevaate kaudu, mis puudutab uimastitegaseotud, üldsust häiriva tegevuse käsitlemist Euroopapoliitilistes debattides, soovib Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus teavitada poliitikaväljatöötajaid ja laiemat üldsust antud nähtuse olemusest,suundumustest ja uimastiennetuspoliitika meetmetest.
By presenting a timely review of the development of drugrelated public nuisance in the policy debate in Europe, the EMCDDA aims to inform policy-makers and the public atlarge about the nature of the phenomenon and the trendsand measures in this area of drug policy.
Üldust häiriv tegevus on üha suurenev mure uimastipoliitikaaruteludes nii riiklikul kui Euroopa tasandil. Uimastitegaseotud, üldsust häiriva tegevuse mõiste all käsitletavkäitumine ja tegevused on enamikus liikmesriikides,kandidaatriikides ja Norras kaua eksisteerinud.
To what extent is this tendency shared by Europeancountries?
Millises ulatuses on see suundumus levinud teistes Euroopariikides?
Is there a consensual definition for this concept?
Midasoovitakse selle poliitikaga saavutada ja milliseid meetmeid
Chapter 2Schools, youth and drugs
2. peatükk Koolid, noorsugu ja uimastid ningkooliealiste laste tervisekäitumise uuringud, milletulemused on üldiselt väga sarnased.
Prevalence and patterns of drug use
Uimastitarbimise levimus ja harjumused
The latest ESPAD survey data, from 2003, reveal that thehighest lifetime prevalence of cannabis use among 15- and16-year-old school students is in the Czech Republic(44%) (Figure 1).
Võrdlevad andmed noorte alkoholi- ja uimastitarbimisekohta pärinevad suurel määral 15–16aastaseidkooliõpilasi käsitlevatest uuringutest.
The European school survey project onalcohol and other drugs (ESPAD) conducted surveys in1995, 1999 and, most recently, 2003.
Alkoholi ja teisiuimasteid käsitleva Euroopa koolide uurimisprojekti(ESPAD) raames viidi läbi uuringud aastatel 1995, 1999javiimati aastal 2003.
The 2003 survey(Hibell et al., 2004) provides comparable data from22EU Member States as well as Norway and threecandidate countries (Bulgaria, Romania and Turkey).
2003. aasta uuringus (Hibelletal.,2004) on esitatud võrdlevad andmed 22 ELiliikmesriigi ning ka Norra ja kolme kandidaatriigi(Bulgaaria, Rumeenia ja Türgi) kohta.
Otherschool surveys (e.g. in the Netherlands, Sweden and Norway) and ‘health behaviour in school-aged children’(HBSC) surveys also provide data on drug use amongschool students, and generally the findings are very similar.
Andmeidkooliõpilaste uimastitarbimisest sisaldavad ka muudkooliuuringud (nt Madalmaades, Rootsis ja Norras)
binge drinking) and use of illicit drugs (lifetime, 12-monthand 30-day prevalence including measures of howfrequently drug use occurred during these time windows).
ESPADi viimase, 2003. aasta uuringu andmed näitavad, etelu jooksul kanepit tarbinud 15–16aastaste kooliõpilasteosakaal on kõige suurem Tšehhi Vabariigis (44%) (joonis1).Elu jooksul kanepit tarbinute osakaal on madalaim (vähem
The European school survey project on alcoholandother drugs (ESPAD): a growing resourceforunderstanding trends in drug and alcohol useinyoung people
Euroopa koolide uurimisprojekt alkoholi ja teisteuimastite kohta: kasvava tähtsusega vahend,mõistmaks uimasti- ja alkoholitarbimise suundumusinoorte hulgas
Some of the main findings of the 2003 survey in the EUMember States, candidate countries and Norway were:
Küsimustikkeskendub alkoholi tarbimisele (elu, 12 kuu ja30 päeva jooksul, keskmiselt tarbitav kogus, purjujoomine)ja illegaalsete uimastite tarvitamisele (elu, 12 kuu ja30päeva jooksul, sealhulgas mõõdetakse uimastitetarbimise sagedust nendes ajavahemikes).
Cannabis is by far the most commonly used illicit drug;
•Kanepi tarvitamine on illegaalsete uimastite seasülekaalukalt esikohal.
Ecstasy is the second most used illegal drug, butexperience is relatively low;
•Ecstasyon peamiste tarbitavate illegaalsete uimastitehulgas teisel kohal, kuid selle tarbimise määr on vägamadal.
Experience of amphetamines and LSD and otherhallucinogens is low;
•Amfetamiini ja LSD ning teiste hallutsinogeenidetarbimise määr on madal.
Although prevalence of use is relatively low, magicmushrooms are the most commonly used hallucinogensin 12 EU Member States;
•Kuigi tarbimise levimus on suhteliselt madal, onuimastava toimega seened kõige enam kasutatavhallutsinogeen 12 ELi liikmesriigis.
ESPAD is an important source of information on drug andalcohol use among European school students and isinvaluable for recording trends over time.
Euroopa koolide uurimisprojekt alkoholi ja teiste uimastitekohta (the European school survey project on alcohol andother drugs, ESPAD) on Euroopa kooliõpilaste hulgasuimasti- ja alkoholitarbimist kajastav tähtis teabeallikasning hindamatu väärtusega vahend aja jooksul toimunudmuudatuste jäädvustamiseks.
ESPAD surveyswere conducted in 1995, 1999 and 2003.
ESPADi uuringud viidi läbi1995., 1999. ja 2003. aastal.
The use ofstandardised methods and instruments among nationallyrepresentative samples of school students aged 15 to16years provides a high-quality and comparable data set.Participation in ESPAD has grown with each survey, andboth EU Member States and non-EU countries participate.In1995, a total of 26 European countries participated(including 10 countries that joined the EU in May 2004).This figure increased to 30 in 1999, while the 2003 surveyinvolved an impressive 35 countries including 23 EUMember States (including the 10 countries that joined the EU in 2004) and three candidate countries (Bulgaria,Romania and Turkey) and Norway.
Standardiseeritudmeetodite ja vahendite kasutamine 15–16aastastest erirahvustest kooliõpilastest moodustatud valimite hulgasannab kõrgekvaliteedilise ja võrreldava hulga andmeid.ESPADis osalemine on suurenenud iga uuringuläbiviimisega ning selles osalevad nii ELi liikmesriigid kui ELimittekuuluvad riigid.
Spain did notparticipate in the study, but the 2003 ESPAD report presentsnational data from the Spanish school survey (PNSD).
1995. aastal osales ESPADis kokku26 Euroopa riiki (sealhulgas 10 riiki, mis liitusid ELiga2004. aasta mais).
Other substances used by school students includetranquillisers and sedatives without a doctor’sprescription (with a highest reported national level of17%), and inhalants (national maximum 18%);
1999. aastal tõusis see arv 30-le ning2003. aasta uuring hõlmas koguni 35 riiki, sealhulgas23ELi liikmesriiki (nende seas 10 riiki, mis liitusid ELiga2004. aastal), kolme kandidaatriiki (Bulgaaria, Rumeeniaja Türgi) ning Norrat.
The comparability of the ESPAD school survey is based onstandardisation of target age group and method and timingof data collection, use of random sampling, the robustnessof questionnaire design and assurance of anonymity.
Hispaania ei osalenud uuringus, kuid2003. aasta ESPAD kajastab Hispaania kooliuuringust(PNSD) saadud siseriiklikke andmeid.
The 30-day prevalence of binge drinking (defined asconsuming at least five drinks in a row) variesconsiderably between countries.
•Purjujoomine 30 päeva jooksul on riigiti väga erinev(seda määratletakse kui vähemalt viie joogi tarbimistüksteise järel).
The survey questions focus on alcohol consumption (lifetime,12-month and 30-day prevalence, average consumption,
ESPADi kooliuuringu andmete võrreldavuse tagavadsihtrühma vanuse, meetodi ja andmete kogumise ajastusestandardiseerimine, juhusliku valimi kasutamine,küsimustiku ülesehituse stabiilsus ja anonüümsuse tagamine.
Information on ESPAD and the availability of the new reportcan be found on the ESPAD website (www.espad.org).
Teavet ESPADi ja uue aruande olemasolu kohta leiab ESPADi veebilehelt (www.espad.org).
Annual report 2005: the state of the drugs problem in Europe are more marked for students who report having used cannabis 40 or more times in their life(22).
Aastaaruanne 2005: uimastiprobleemide olukord Euroopas
New data from 2003 ESPAD surveys of 15- to 16-year-oldschool students show that lifetime prevalence of cannabisuse ranges from 3% to 44%.
Peaaegu kõikides riikides on kanepi tarbimise levimusmeeste hulgas suurem kui naiste hulgas.
Between 2% and 36% ofschool students report having used the drug in the last12months, while use in the last month ranged from 0% in
Soolisederinevused on märgatavamad õpilaste puhul, kes teatasid, et on tarbinud kanepit 40 või enam korda elu jooksul (22).
Older students (17–18 years) were included in nationalschool surveys conducted in 11 Member States and Bulgaria.
kui 10%) Kreekas, Küprosel, Rootsis, Norras, Rumeenias ja Türgis.
Lifetime prevalence of cannabis use in this agerange varied from less than 2% in Cyprus to 56% in the Czech Republic, while current (last month) cannabis useranged from less than 1% in Cyprus to nearly 30% in France.
Riikide hulka, kus see määr on suurem kui 25%,kuuluvad Saksamaa, Itaalia, Madalmaad, Slovakkia ja Sloveenia (27%ja 28%), elu jooksul kanepit tarbinuteosakaal on kõige suurem Belgias, Prantsusmaal, Iirimaal ja Ühendkuningriigis, ulatudes 32–40%.
In all countries that conducted surveys, except Cyprus, prevalence estimates among older students werehigher than those for 15- to 16-year olds(23).
Alates aastast 1995on enamikus riikides pidevalt suurenenud kooliõpilaste arv,kes on kunagi kanepit proovinud (20).
some countries to 19% in others(21
Erinevused riigiti onsiiski märkimisväärsed.
Between 1999 and 2003, in the Czech Republic there wasan increase of 5% in the number of school students whoreported having tried cannabis at the age of 13 oryounger.
2–36%kooliõpilastestteatas, et on tarbinud kõnealust uimastit viimase 12 kuujooksul, samal ajal kui tarbimine viimase kuu jooksululatus0%st mõnedes riikides kuni 19%ni teistes riikides (21)(joonis 1).
Thirteen other EU countries reported small increases (1–3%)(24).
Riikide levimusmäärad erinevad üksteisestsuhteliselt palju.
In nearly all countries, prevalence of cannabis use ishigher among males than in females.
11 liikmesriigis ja Bulgaarias läbi viidud riiklikesseõpilasuuringutesse olid kaasatud vanemad kooliõpilased(vanuses 17–18 aastat).
Gender differences only in the Netherlands and the United Kingdom.
Kõikides riikides, kus uuring läbi viidi,Küprosvälja arvatud, olid levimusmäärad vanematekooliõpilaste hulgas kõrgemad kui 15–16aastastekooliõpilaste hulgas(23).
Figure 1: Lifetime, last year and last month prevalence of cannabis use among 15- to 16-year-old school students in 2003
Joonis 1: Kanepi tarbimine elu jooksul, viimase aasta ja viimase kuu jooksul 15–16aastaste kooliõpilaste hulgas 2003. aastal
Last year
Viimase aasta jooksul
Last month
Viimase kuu jooksul
Turkish figures are based on one major city in each of six different regions (Adana, Ankara, Diyarbakir, Istanbul, Izmir and Samsun).German data are based on six regions only (Bavaria, Brandenburg, Berlin, Hesse, Mecklenburg-Western Pomerania and Thuringia).
Türgi andmed on kõigi kuue eri piirkonna ühest suuremast linnast (Adana, Ankara, Diyarbakir, Istanbul, Izmir ja Samsun).Saksa andmed põhinevad vaid kuuel piirkonnal (Baier, Brandenburg, Berliin, Hessen, Mecklenburg-Vorpommern ja Tüüringi).
Spain did not participate in the ESPAD survey.
Hispaania ei osalenud ESPADi uuringus.
The data included here are based on a Spanish survey conducted in November–December 2002.
Siin esitatud andmed põhinevad Hispaanias 2002. aasta novembris ja detsembris teostatud uuringul.
Drug prevalencequestions may be considered comparable to the ESPAD questions, but other aspects of the method mean that the Spanish data are not strictly comparable.Hibell et al., 2004.
Uimastitelevimust puudutavaid küsimusi võib pidada ESPADi küsimustega võrreldavaks, kuid metodoloogia erinevate aspektide tõttu ei ole Hispaania andmed otseseltvõrreldavad. Hibellet al., 2004.
)See Figures EYE-1 (part ii) and EYE-1 (part ix) in the 2005 statistical bulletin.)See Chapter 3 for a more detailed account of cannabis use among school students.)See Figure EYE-1 (part iii) in the 2005 statistical bulletin.)See Tables EYE-1 and EYE-3 in the 2005 statistical bulletin.)See Figure EYE-1 (part vii) in the 2005 statistical bulletin.
)Vaata jooniseid EYE-1 (ii osa) ja EYE-1 (ix osa) 2005. aasta statistikabülletäänis.)3. peatükis on toodud üksikasjalisem ülevaade kanepitarbimisest kooliõpilaste hulgas.)Vaata joonist EYE-1 (iii osa) 2005. aasta statistikabülletäänis.)Vaata tabeleid EYE-1 ja EYE-3 2005. aasta statistikabülletäänis.
Chapter 2: Schools, youth and drugs
2. peatükk: Koolid, noorsugu ja uimastid
According to a recent Eurobarometer (2004) study(25
Hispaania, Iirimaa, Madalmaad ja Ühendkuningriik(kõik5%).
However, lifetime number of young people aged 15–24 years who declaredthat they had been offered cannabis rose from 46% in2002 to 50% in 2004.
(1%) teatati ainult Madalmaades ja Ühendkuningriigis.
In the same period, the number ofyoung people who reported that they knew people whohad used cannabis also rose from 65% to 68%.
Hinnates levimust eri ajavahemikel, oli 2003. aastal kõigekõrgem ecstasytarbimise levimus elu jooksul, 8%, võrreldesviimase 12 kuu (hiljutise) tarbimise (5%) ja viimase kuu(praeguse) tarbimisega (2%).
prevalence figures from the 1999 ESPAD surveys revealfluctuations in some countries.
Hiljutise Eurobaromeetri uuringu (2004) (25
The decreases in ecstasy usethat occurred in the United Kingdom took place before1999, and may be partly attributable to extensive mediacoverage of ecstasy-related deaths during the late 1990s.
15–24aastaste noorte arv, kes teatasid, et neile onpakutud kanepit, 46%-lt 2002. aastal 50%ni 2004. aastal.Samal ajavahemikul suurenes ka noorte arv, kesteatasid,et nad tunnevad kanepit tarbinud inimesi, 65%-lt 68%ni.
ESPAD surveys show that school students’ perceptions ofcannabis, both of the risks associated with use and of theavailability of the drug, are strongly correlated with lifetimeprevalence of cannabis use.
ESPADi uuringud näitavad, et kooliõpilaste arusaamadkanepist, nii selle tarbimisega seotud ohtudest kui kakõnealuse uimasti kättesaadavusest on tugevaskorrelatsioonis elu jooksul kanepi tarbimise levimusega.
The relationship between risk and prevalence is an inverse one(26
Ohtude ja levimuse suhe on pöördvõrdeline (26
Psilocin and psilocybin — magic mushrooms of risk are associated with low prevalence of use and viceversa, but the perception of availability is directly correlated with lifetime prevalence of use(27
Psilotsiin ja psilotsübiin – hallutsinogeense toimegaseened tarbimise levimusega (27
Young people in countries with higher than averageprevalence estimates for cannabis use may be increasinglydisposed to regarding cannabis use as ‘normal’.
Psilotsiin ja psilotsübiin, hallutsinogeense toimega seentepsühhoaktiivsed toimeained, on kantud ÜRO 1971. aastakonventsiooni I nimekirja ning seega kohaldatakse nendesuhtes kontrollimeetmeid kõikides liikmesriikides.
Mostcountries that report relatively high estimates of lifetime useof cannabis also report relatively high estimates for ‘binge’drinking (defined as drinking five or more drinks in a row)
Siiski onhallutsinogeense toimega seente õiguslik seisund ning kanende kasvatamise ja tarbimise suhtes rakendatavateõiguslike piirangute ulatus liikmesriigiti erinev, st seentesuhtes võidakse kontrollimeetmeid kohaldada, mittekohaldada või kohaldada juhul, kui neid “töödeldakse”,mis tähendab, et nende õiguslik seisund ei ole päris selge.
Psilocin and psilocybin, the psychoactive ingredients of so-called ‘magic mushrooms’, are included in Schedule 1of the 1971 UN Convention and thus are controlled in all Member States.
Riikides, kus kanepi tarbimise levimuse määr on keskmisestkõrgem, võivad noored inimesed üha rohkem kaldudaarvama, et kanepi tarbimine on “normaalne”.
However, the legal status of magicmushrooms, as well as the extent to which any legalrestrictions on their growth and consumption are enforced,varies between Member States, i.e. mushrooms may becontrolled, uncontrolled or controlled if ‘processed’, astatus that is not entirely legally clear.
Enamik riike,mis teatavad suhteliselt kõrgetest kanepi tarbimisemääradest elu jooksul, teatavad ka suhteliselt kõrgetestpurjujoomise (mis tähendab, et järjest juuakse viis või enamjooki) määradest viimase 30 päeva jooksul (28), mis viitabsellele, et need kaks käitumismalli kuuluvad teatud elustiilijuurde.
), suggesting that the two behaviours may be part of a common lifestyle. Exceptionsto this pattern are displayed by France, Italy and Bulgaria,where cannabis use is relatively high but binge drinking isrelatively low.
Sellest käitumismustrist erinevad vaid Prantsusmaa,Itaalia ja Bulgaaria, kus kanepi tarbimise määr onsuhteliselt kõrge, kuid purjujoomise määr suhteliselt madal.
Other drugs
Muud uimastid
The ESPAD survey reported on the use of ‘magicmushrooms’ for the first time in 2003.
ESPADi uuringus teatati hallutsinogeense toimega seentetarbimisest esmakordselt 2003. aastal.
Prevalence estimatesfor use of ‘magic mushrooms’ among 15- to 16-year-oldschool students exceeded or equalled those for LSD or otherhallucinogenic drugs in most of the countries thatparticipated(31). In addition, compared with lifetimeexperience of ecstasy use, lifetime prevalence of magicmushrooms use was higher in Belgium, Germany and France and the same in the Czech Republic, Denmark, Italy,the Netherlands and Poland.
Enamikus uuringusosalenud riikides oli hallutsinogeense toimega seentetarbimise levimuse määr 15–16aastaste kooliõpilastehulgas suurem või sama suur kui LSD või muudehallutsinogeensete uimastite tarbimise levimuse määr (31).Lisaks oli elu jooksul hallutsinogeense toimega seente tarbimise levimus võrreldes elu jooksul ecstacytarbimisekogemusega suurem Belgias, Saksamaal ja Prantsusmaalning sama suur Tšehhi Vabariigis, Taanis, Itaalias,Madalmaades ja Poolas.
Lifetime prevalence of magicmushrooms use was zero in Cyprus, Finland and Romania,rising to 4%in Germany, Ireland and the United Kingdom,and to 5%in Belgium, France and the Netherlands.Prevalence is highest in the Czech Republic (8%).
Elu jooksul hallutsinogeensetoimega seente tarbimise levimus oli null Küprosel, Soomesja Rumeenias, tõusis 4%ni Saksamaal, Iirimaal ja Ühendkuningriigis ning 5%ni Belgias, Prantsusmaal ja
Prevalence of ecstasy use was higher than that ofamphetamine use in 14 of the EU and candidate countriesreported in the 2003 ESPAD survey(29).
Ecstasytarbimise levimus oli suurem kui amfetamiini oma14 ELi liikmesriigis ja kandidaatriigis, mida käsitleti 2003.aasta ESPADi uuringus (29).
The lowest levelsof lifetime use of ecstasy (2% and under) were found in Denmark, Greece, Cyprus, Lithuania, Malta, Finland,Sweden, Norway, Romania and Turkey.
Elu jooksul ecstasytarbimisemäär oli madalaim (2%ja vähem) Taanis, Kreekas,Küprosel, Leedus, Maltal, Soomes, Rootsis, Norras,Rumeenias ja Türgis.
Higher prevalencerates, ranging from 3% to 4%, were reported in Belgium,Germany, France, Italy, Latvia, Austria, Poland, Portugal,Slovenia, Slovakia and Bulgaria.
Suuremast levimuse määrast, 3–4%,teatati Belgias, Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias, Lätis,Austrias, Poolas, Portugalis, Sloveenias, Slovakkias ja Bulgaarias.