natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Article 6(4) of the implementing regulation as amended provides that the forecast quantities disposed of for consumption in the Community are (i) total quantities of sugar stored at the beginning of the marketing year, sugar produced under quotas A and B, sugar imported in the natural state and sugar contained in imported processed products, minus (ii) total quantities of sugar exported in the natural state, sugar contained in exported processed products, sugar stored at the end of the marketing year and (essentially) sugar used in the chemical industry.
Rakendusmääruse artikli 6 lõike 4 muudetud redaktsioonis on sätestatud, et ühenduses tarbimiseks müüdavad tõenäolised kogused on i) turustusaasta algul laos olev kogu suhkrukogus, A- ja B-kvoodi alusel toodetud suhkur, töötlemata kujul imporditud suhkur ning imporditud töödeldud toodetes sisalduv suhkur, millest on lahutatud ii) töötlemata kujul eksporditud suhkur, eksporditud töödeldud toodetes sisalduv suhkur, turustusaasta lõpus laos olev suhkur ja (sisuliselt) keemiatööstuses kasutatav suhkur.
22That wording appears to require the quantities in (ii) to include all sugar contained in exported processed products, whether or not export refunds were paid on the sugar.
22Selle sõnastusega tundub olevat nõutud, et alapunktis ii mainitud kogused hõlmaksid kogu eksporditud töödeldud toodetes sisalduvat suhkrut olenemata sellest, kas sellega seoses on eksporditoetusi makstud või mitte.
Article 6(5) of the implementing regulation defines ‘export obligations to be fulfilled
Rakendusmääruse artikli 6 lõikes 5 on „jooksval turustusaastal täidetavad
The result of including all sugar contained in exported processed products for the purposes of the second element of the calculation prescribed by Article 6(4) of the implementing regulation is that the ‘forecast quantities disposed of for consumption in the Community’ are less than they would be if all sugar to be exported in processed products were not included.
See, kui rakendusmääruse artikli 6 lõikega 4 ette nähtud arvutuse teises elemendis arvestada kogu eksporditud töödeldud toodetes sisalduvat suhkrut, annab tulemuseks selle, et „ühendusesiseseks tarbimiseks müüdavad tõenäolised kogused” on väiksemad sellest, mis need oleksid siis, kui ei arvestata kogu töödeldud toodetes eksporditavat suhkrut.
This in turn increases the ‘exportable surplus’ and, ultimately, the amount of the production levy.
See omakorda suurendab „eksporditavat ülejääki” ning lõpuks ka toodangumaksu summat.
22 — With regard to sugar used in the chemical industry, see point 13 above.
22 — Keemiatööstuses kasutatava suhkru kohta vt punkt 13 eespool.
The full text of Article 6(4) as amended is in the Annex to this Opinion.
Artikli 6 lõike 4 täielik tekst on muudetud redaktsioonis esitatud käesoleva ettepaneku lisas.
23 — The full text of Article 6(5) is in the Annex to this Opinion.
23 — Artikli 6 lõike 5 täielik tekst on käesoleva ettepaneku lisas.
The cases before the referring courts are challenges by sugar producers to the setting of production levies for, variously, the 2001/02, 2002/03 and 2003/04 marketing years.
Eelotsusetaotlused esitanud kohtute menetluses olevates kohtuasjades on suhkrutootjad vaidlustanud toodangumaksude määramise olenevalt kohtuasjast turustusaastate 2001/2002, 2002/2003 ja 2003/2004 kohta.
It appears that the effect of that increase is significant.
Selle suurenemise mõju näib olevat oluline.
It is common ground in the present cases that in many instances 24 sugar producers do not claim export refunds in respect of sugar incorporated in exported processed products.
Käesolevates kohtuasjades ollakse ühisel seisukohal, et paljudel juhtudel 24ei taotle suhkrutootjad eksporditoetust seoses eksporditud töödeldud toodetes sisalduva suhkruga.
That is apparently for two principal reasons.
Sellel on ilmselt kaks peamist põhjust.
First, the quantities involved on any particular occasion will often mean that it is not worth the producer’s while to complete and submit the necessary paperwork.
Esiteks on konkreetsetel juhtudel kõne all olevad kogused sageli sellised, et vajalike paberite täitmine ja esitamine ei vääri tootja vaeva.
Second, even where the quantities may in principle give rise to entitlement to a worthwhile export refund, the producer may still find that providing proof of the precise amount of sugar used in the product, on which the amount of the export refund depends, is disproportionately difficult.
Teiseks, isegi kui kõne all olevad kogused võivad olla sellised, et nendelt saaks ära tasuva eksporditoetuse, võib tootja ikkagi leida, et ebaproportsionaalselt keerukas on tõendada asjaomases tootes kasutatud täpset suhkrukogust, millest sõltub eksporditoetuse summa.
Case C-5/06 Jülich
Kohtuasi C-5/06: Jülich
The production levies for the 2001/02, 2002/03 and 2003/04 marketing years were set by Regulations No 1837/2002, 1762/2003 and 1775/2004 25 respectively.
Toodangumaksud turustusaasta- teks 2001/2002, 2002/2003 ja 2003/2004 määrati vastavalt määrustega nr 1837/2002, nr 1762/2003 ja nr 1775/2004. 25
24 — The applicant in Case C-5/06 states, without being contradicted and on the basis of published figures, that the proportion is about 60%.
24 — Kohtuasja C-5/06 hageja väidab, ilma et sellele oleks esitatud vastuväiteid, ja tuginedes avaldatud arvudele, et kõnealune proportsioon on ligikaudu 60%.
In Case C-5/06 Jülich, the producer complains essentially that the Commission, in determining the quantities of sugar disposed of for consumption within the Community used when calculating the exportable surplus, should not have included, sugar exported from the Community in the form of processed goods in respect of which no export refunds were paid, since no loss resulted to the Community budget from those exports.
Kohtuasjas C-5/06: Jülich väidab tootja sisuliselt seda, et nende ühendusesiseseks tarbimiseks müüdud suhkrukoguste kindlaksmääramisel, mida kasutatakse eksporditava ülejäägi arvutamiseks, ei oleks komisjon pidanud kõnealuste koguste hulka arvutama suhkrut, mida ühendusest eksporditi töödeldud kaupade kujul ja millega seoses ei makstud eksporditoetust, sest sellest ekspordist ei tekkinud ühenduse eelarvele kahjumit.
Alternatively, in determining the average loss per tonne of sugar, the Commission should also have included the quantity in respect of which no refunds were paid.
Teise võimalusena oleks komisjon pidanud keskmise kahjumi kindlaksmääramisel suhkrutonni kohta arvestama selle hulka ka koguse, millega seoses toetust ei makstud.
There was no objective justification for taking into account different quantities when determining the exportable surplus
Ei ole objektiivset põhjendust, miks tuleks eksporditava ülejäägi ja suhkrutonni kohta tekkinud keskmise kahjumi kindlaks määramisel võtta arvesse erinevaid koguseid.
26That could argue in favour of interpreting and the average loss per tonne of sugar.
Jülich leiab, et õige summa on 3,7 miljonit eurot.
The effect was that the levies exceeded the actual costs of covering the losses associated with exports.
Sellest tulenevalt vaidlustas ta maksuotsuse Finanzgericht Düsseldorfis (finantskohtus).
‘exportable surplus’ within the meaning of Article 15 of the basic regulation as requiring the inclusion in the export quantities used in determining the ‘quantities disposed of for consumption in the Community’ only of those export quantities in respect of which export refunds have actually been paid in the relevant marketing year.
alusmääruse artikli 15 tähenduses „eksporditava ülejäägi” sellise tõlgendamise kasuks, mille kohaselt tuleb „ühendusesiseseks tarbimiseks müüdavate koguste” kindlaksmääramiseks kasutatavate ekspordikoguste hulka arvutada ainult need ekspordikogused, millega seoses on vastaval turustusaastal eksporditoetust tegelikult makstud.
Moreover, the calculation of the production levies to be set, as performed by the Commission, could also breach the principle of proportionality.
Lisaks võib toodangumaksude arvutamine viisil, nagu komisjon seda tegi, rikkuda ka proportsionaalsuse põhimõtet.
That principle requires that measures implemented through Community provisions be appropriate for attaining the objective pursued and must not go beyond what is necessary to achieve it.
See põhimõte näeb ette, et ühenduse õigusnormi alusel rakendatavad meetmed oleksid seatud eesmärgi saavutamiseks sobivad ega läheks kaugemale kui selle eesmärgi saavutamiseks vajalik.
If the aim of charging production levies is simply to require producers to meet the costs of disposing of the surplus Community production, then to set levies without taking into account the fact that export refunds were paid only for a portion of the sugar exported would go beyond what is necessary to achieve this aim.
Kui toodangumaksude eesmärgiks on kõigest nõuda, et tootjad kannaksid tarbimist ületava ühenduse toodangu müügikulud, mindaks maksude määramisel, mille puhul ei arvestata, et eksporditoetusi maksti vaid ühe osa eksporditud suhkru eest, kaugemale sellest, mida on vaja kõnealuse eesmärgi saavutamiseks.
If Article 15 of the basic regulation requires that, in the calculation of the exportable surplus, only those export quantities of sugar in respect of which export refunds have in fact been paid should be taken into
Kui alusmääruse artiklis 15 nõutakse, et eksporditava ülejäägi arvutamisel tuleb võtta arvesse ainult neid eksportsuhkru koguseid, millega seoses on eksporditoetust tegeli-
OPINION OF MS SHARPSTON — JOINED CASES C-5/06 AND C-23/06 TO C-36/06 and inulin syrup in respect of which export refunds have actually been paid?
KOHTUJURIST SHARPSTONI ETTEPANEK — LIIDETUD KOHTUASJAD C-5/06 JA C-23/06–C-36/06 pordikogustega, millega seoses on tege -likult eksporditoetusi makstud?
account, Article 6(4) of the implementing regulation and Regulation No 1775/2004 27 would be invalid.
kult makstud, on rakendusmääruse artikli 6 lõige 4 ja määrus nr 1775/2004 27 kehtetud.
(2) If Question 1 is to be answered in the affirmative: is Article 6(4) of [the implementing regulation as amended] invalid?
Juhul kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas [rakendusmääruse] artikli 6 lõige 4 on kehtetu?
If, however, Article 15 of the basic regulation requires that, when calculating the exportable surplus, all the export quantities of sugar are to be taken into account — regardless of the fact that no export refunds have been paid in respect of a portion of those quantities — the question would arise whether that must also be the case when calculating the average loss per tonne of sugar.
Kui aga alusmääruse artiklis 15 nõutakse, et eksporditava ülejäägi arvutamisel tuleb arvesse võtta kõik eksportsuhkru kogused — olenemata sellest, et seoses nende koguste teatava osaga ei ole eksporditoetust makstud —, tekib küsimus, kas sama kehtib ka siis, kui arvutatakse keskmist kahjumit suhkrutonni kohta.
If the Court of Justice were to take the view that the Commission’s calculation of the average loss per tonne is not consistent with Article 15 of the basic regulation, Regulation No 1775/2004 28would be invalid on that ground.
Kui Euroopa Kohus asub seisukohale, et see, kuidas komisjon arvutab keskmist kahjumit tonni kohta, ei ole kooskõlas alusmääruse artikliga 15, oleks määrus nr 1775/2004 28 sel alusel kehtetu.
(3) If Question 1 is to be answered in the negative: is Article 15 of [the basic regulation] to be interpreted as meaning that, when determining both the exportable surplus and the average loss per tonne of sugar, all exports are to be taken into account, even where no export refunds were paid in respect of a portion of those exports in the relevant marketing year?
Juhul kui vastus esimesele küsimusele on eitav, siis kas [alusmääruse] artiklit 15 tuleb tõlgendada nii, et nii eksporditava ülejäägi kui ka keskmise kahjumi kindlaksmääramisel suhkrutonni kohta tuleb arvesse võtta kogu eksporti isegi juhul, kui vastaval turustusaastal ei ole seoses selle ekspordikoguse teatava osaga eksporditoetusi makstud?
The Finanzgericht Düsseldorf has accordingly referred the following questions for a preliminary ruling:
Sellest tulenevalt esitas Finanzgericht Düsseldorf Euroopa Kohtule järgmised eelotsuseküsimused:
27 — Cited in footnote 25.28 — Cited in footnote 25.
27 — Viidatud joonealuses märkuses nr 25.28 — Viidatud joonealuses märkuses nr 25.
(4) If Questions 1, 2 or 3 are to be answered in the affirmative: is Commission Regulation (EC) No 1775/2004 of 14 October 2004 setting the production levies in the sugar sector for the 2003/04 marketing year invalid?’
Juhul kui vastused esimesele, teisele ja kolmandale küsimusele on jaatavad, siis kas komisjoni 14. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1775/2004, millega kehtestatakse suhkrusektori toodangumaks 2003/04 turustusaasta jaoks, on kehtetu?”
Joined Cases C-23/06 to C-36/06 Saint-Louis Sucre and Others that the objective of self-financing would require the Commission to include in ‘export commitments in question’ sugar which is exported in the form of processed products on which export refunds have not been paid.
Liidetud kohtuasjad C-23/06 kuni C-36/06: Saint Louis Sucre jt porditava ülejäägi kohta õigeks, eeldab ise finantseerimise eesmärk seda, et komisjon arvaks „kõnealuste ekspordikohustuste” hulka ka suhkru, mida eksporditakse töödeldud toodete kujul ja millega seoses ei ole ekspordi -toetusi makstud.
The Tribunal de Grande Instance de Nanterre (Regional Court, Nanterre) states that it is bound to make a reference to the Court for a preliminary ruling since the validity of Community legislation is at issue.
Tribunal de Grande Instance de Nanterre (Nanterre’i piirkonnakohus) märgib, et ta on kohustatud esitama eelotsusetaotluse Euroopa Kohtule, sest vaidluse all on ühenduse õigusnormide kehtivus.
It notes also that the parties are in agreement on the need for that referral as the disputed question has also been raised in other Member States several of which, including France, have made known their disagreement with the method of calculation used by the management committee to evaluate the total loss to be financed by the production levy.
Samuti märgib kõnealune kohus, et pooled nõustuvad selle eelotsusetaotluse esitamise vajadusega, sest vaidlusalune küsimus on tõstatatud ka teistes liikmesriikides, kellest mitmed, sealhulgas Prantsusmaa on väljendanud, et ei nõustu arvutusmeetodiga, mida korralduskomitee kasutab toodangumaksuga finantseeritava kogukahjumi hindamiseks.
It has accordingly referred the following questions:
Sellest tulenevalt on kõnealune kohus esitanud järgmised eelotsuseküsimused:
In Joined Cases C-23/06 to C-36/06 Saint-Louis Sucre and Others (‘Saint-Louis Sucre’), the producers believed that they had paid too much production levy in respect of the marketing years 2001/02, 2002/03 and 2003/04.
Liidetud kohtuasjades C-23/06 kuni C-36/06: Saint Louis Sucre jt leidsid tootjad, et nad olid maksnud turustusaastate 2001/2002, 2002/2003 ja 2003/2004 eest liiga suurt toodangumaksu.
They made a request for partial reimbursement on the ground that, since 2002, the levy has generated more revenue than is envisaged by the correct application of the relevant legislation, which provides for a simple system of self-financing by producers.
Nad esitasid osalise tagastamise taotluse selle alusel, et alates 2002. aastast on kõnealune maks toonud sisse tulu rohkem, kui näeb ette asjaomase õigusakti, millega on ette nähtud kõigest tootjate isefinantseerimise süsteem, nõuetekohane kohaldamine.
That is principally because part of the sugar incorporated in processed exported products does not in practice give rise to export refunds and does not therefore give rise to any costs.
See on tingitud peamiselt sellest, et osa eksporditud töödeldud toodetes sisalduva suhkru eest ei makstud tegelikult eksporditoetusi ning seetõttu ei tulene sellest ka kulusid.
The implementing regulation however includes in the calculation of the exportable surplus transactions which do not generate any refunds, or therefore any expenditure.
Rakendusmäärusega on siiski ette nähtud, et eksporditava ülejäägi arvutamisse hõlmatakse ka need tehinguid, millelt ei maksta toetust ja mis seega ei tekita ka mingisugust kulu.
The producers consider that by accounting differently for sugar which is exported in the form of processed products which has not given rise to any export refunds, by integrating it on the one hand into the exportable surplus to be financed, but by excluding it on the other hand from the ‘export obligations’ in question which allow calculation of the ‘average loss’, the Commission overestimated the amount of the levy for the three marketing years 2001/02, 2002/03 and 2003/04, disregarding the objective of self-financing laid down by the Council.
Tootjad on seisukohal, et pidades erisugust arvestust töödeldud toodete kujul eksporditud suhkru osas, millega seoses ei ole eksporditoetusi makstud, liites selle ühelt poolt rahastatava eksporditava ülejäägiga, ent arvates selle teiselt poolt välja kõnealuste „ekspordikohustuste” hulgast, mille järgi arvutatakse „keskmist kahjumit”, ülehindas komisjon turustusaastate 2001/2002, 2002/2003 ja 2003/2004 kõnealuse maksu summasid ja eiras isefinantseerimise eesmärki, mille nõukogu on sätestanud.
In the alternative, if the Court upholds the Commission’s interpretation of the exportable surplus, the producers submit
Tootjad on seisukohal, et kui Euroopa Kohus tunnistab komisjoni tõlgenduse eks -
Assessment do not provide for the exclusion from the “exportable surplus” of the sugar contained in processed products which are exported without export refunds?
Hinnang arvutamisel arvestada „eksporditavast ülejäägist” maha suhkrukoguseid, mis on töödeldud kujul eksporditud ilma eksporditoetuseta?
Determination of the exportable surplus
Eksporditava ülejäägi määramine
If the answer to this question is in the negative:
Juhul kui vastus sellele küsimusele on eitav:
The first question in both Jülich and Saint Louis Sucre asks essentially whether Article 15 of the basic regulation requires account to be taken, when determining the exportable surplus, only of those export quantities in respect of which export refunds have in fact been paid.
Nii kohtuasjas Jülich kui ka kohtuasjas Saint Louis Sucre soovitakse esimese eelotsuseküsimusega sisuliselt teada seda, kas alusmääruse artiklis 15 nõutakse eksporditava ülejäägi määramisel ainult nende ekspordikoguste arvessevõtmist, millega seoses on tegelikult eksporditoetust makstud.
(2) Are Regulations (EC) Nos 1837/2002, 1762/2003 and 1775/2004 invalid in the light of [the implementing regulation] and Article 15 of [the basic regulation] and of the principles of equality and proportionality, in that they lay down a production levy for sugar which is calculated on the basis of the “average loss” per tonne exported, which does not take account of the quantities exported without refund, although these quantities are included in the total used to evaluate the total loss to be financed?’
Kas määrused nr 1837/2002, nr 1762/2003 ja nr 1775/2004 on Euroopa Komisjoni määrusest nr 314/2002, määruse nr 1260/2001 artiklist 15 ning võrdse kohtlemise ja proportsionaalsuse põhimõtetest lähtuvalt kehtetud, kuna need sätestavad eksporditud suhkrutonni „keskmiselt kahjumilt” arvutatava toodangumaksu, mis ei võta arvesse ilma toetuseta eksporditud suhkrukoguseid, olgugi et finantseeritava kogukahjumi hindamisel võetakse neid koguseid arvesse?”
It appears to be common ground that the effect of an affirmative answer to that question 29 will be that Article 6(4) of the implementing regulation is invalid, since the effect of that provision is that account will be taken, when determining the exportable surplus, of all export quantities regardless of whether export refunds have in fact been paid.
Tundub, et ollakse ühisel seisukohal selles osas, et kui vastus sellele küsimusele on jaatav, 29on rakendusmääruse artikli 6 lõige 4 kehtetu, kuivõrd kõnealuse sättega on ette nähtud, et eksporditava ülejäägi määramisel tuleb võtta arvesse kõiki ekspordikoguseid sõltumata sellest, kas eksporditoetusi on tegelikult makstud.
The invalidity of Article 6(4) is raised as the second question in Jülich and as part of the first question in Saint Louis Sucre.
Artikli 6 lõike 4 kehtetus on tõstatatud teise küsimusena kohtuasjas Jülich ning kohtuasja Saint Louis Sucre esimese küsimuse ühe osana.
29 — The terms of the first question in Saint-Louis Sucre are in fact such that a negative answer is to the same effect as an affirmative answer to the first question in Jülich.
29 — Esimene küsimus kohtuasjas Saint Louis Sucre on tegelikult selline, et eitav vastus sellele annaks sama tulemuse kui jaatav vastus esimesele küsimusele kohtuasjas Jülich.
Since it makes sense to consider both questions together, I rephrase them as one.
Kuivõrd mõlemat küsimust on mõttekas käsitleda koos, sõnastan need ümber üheks küsimuseks.
Written observations have been submitted, and oral observations made at the hearing, by the applicants, the French, German and Greek Governments and the Commission in both Jülich and Saint Louis Sucre.
Nii kohtuasjas Jülich kui ka kohtuasjas Saint Louis Sucre on kirjalikke märkusi esitanud ja kohtuistungil suulisi märkusi teinud hagejad, Prantsusmaa valitsus, Saksa valitsus ja Kreeka valitsus ning komisjon.
The Italian Government submitted written observations in Saint Louis Sucre.
Itaalia valitsus esitas kirjalikke märkusi kohtuasjas Saint Louis Sucre.
The question is whether that interpretation is consistent with Article 15 of the basic regulation.
Küsimus on selles, kas see tõlgendus on kooskõlas alusmääruse artikliga 15.
Similarly, if the first question in both Jülich and Saint Louis Sucre (as rephrased above) is answered in the affirmative, the effect will be that Regulations Nos 1837/2002, 1762/2003 and 1775/2004, which lay down the amount of the production levy calculated in accordance with, inter alia, Article 6(4) of the implementing regulation, are to that extent invalid.
Kui vastus esimesele küsimusele nii kohtuasjas Jülich kui ka kohtuasjas Saint Louis (eespool ümbersõnastatud kujul) on jaatav, on määrused nr 1837/2002, nr 1762/2003 ja nr 1775/2004, milles on sätestatud muu hulgas vastavalt rakendusmääruse artikli 6 lõikele 4 arvutatava toodangumaksu summa, vastavas ulatuses samuti kehtetud.
The invalidity of Regulations Nos 1837/2002, 1762/2003 and 1775/2004 is raised (as regards Regulation No 1775/2004) as the fourth question in Jülich and (as regards all three regulations) as part of the first question in Saint Louis Sucre.
Määruste nr 1837/2002, nr 1762/2003 ja nr 1775/2004 kehtetus tõstatatakse (seoses määrusega nr 1775/2004) neljanda küsimusena kohtuasjas Jülich ning (seoses kõigi kolme määrusega) kohtuasja Saint Louis Sucre esimese küsimuse ühe osana.
The applicants and the French, Greek and Italian Governments submit, in essence, that in accordance with Article 15 of the basic regulation account should be taken, when determining the exportable surplus, only of those exports of sugar in respect of which export refunds have actually been paid.
Hagejad ning Prantsusmaa valitsus, Kreeka valitsus ja Itaalia valitsus väidavad sisuliselt seda, et alusmääruse artikli 15 kohaselt tuleks eksporditava ülejäägi määramisel arvesse võtta ainult sellist suhkrueksporti, millega seoses on eksporditoetusi tegelikult makstud.
Those parties variously invoke in support of their view, first, the wording, scheme, history, objective, and interpretation by the Court of the basic regulation and, second, the principle of proportionality.
Kõnealused pooled tuginevad oma seisukoha toetuseks esiteks kas alusmääruse sõnastusele, süsteemile, ajaloole, eesmärgile või tõlgendusele, mille on andnud Euroopa Kohus, ning teiseks proportsionaalsuse põhimõttele.
The German Government and the Commission take the contrary view.
Saksamaa valitsus ja komisjon on vastupidisel seisukohal.
It will be recalled that in accordance with Article 15 of the basic regulation the overall loss, which determines the rate of the production levy, is the product of the exportable surplus and the average loss.
Tuleb meenutada, et vastavalt alusmääruse artiklile 15 on kogukahjum, mis määrab kindlaks toodangumaksu määra, eksporditava ülejäägi ja keskmise kahjumi korrutis.