natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Growth still not sustainable enough
Kasv ei ole veel piisavalt püsiv
Strong growth based on higher employment and productivity must also be sustainable.The Lisbon strategy promotes a development model which makes it possible to improvein a sustainable manner Europeans’ living standards and quality of life by virtue ofstrong economic growth, affording a high degree of social cohesion and environmentalprotection.
Suuremal tööhõivel ja tootlikkusel rajanev märgatav kasv peab olema ka püsiv.Lissaboni strateegia edendab arengumudelit, mis võimaldab püsivalt parandadaeurooplaste elatustaset ja elukvaliteeti suure majanduskasvu abil, mis tagabulatusliku sotsiaalse ühtekuuluvuse ja keskkonnakaitse.
The model is informed by a medium- and longterm perspective and placesmore emphasis on the linkage between and mutual effects of the various policies: sustainable growth requires economic growth to contribute to social progress and to respectthe environment, that social policy shores up economic performance and that environmental policy makes economic sense.
Mudelit tutvustataksekeskpika ja pikaajalise perspektiivi abil ja selles rõhutatakse eri poliitikasuundadeseotust ja vastastikust mõju. Püsiv kasv eeldab, et majanduskasv panustakssotsiaalsesse arengusse ja keskkonnasäästlikkusse, et sotsiaalpoliitika toetaksmajanduse arengut ja keskkonnapoliitika oleks majanduslikult põhjendatud.
Reinforcing social cohesion
Sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamine
The European Council has set itself the aim of giving decisive impetus to reducingpoverty by 2010.
Euroopa Ülemkogu on seadnud eesmärgiks vähendada 2010. aastaks oluliseltvaesust.
However, there is real risk of poverty increasing in several Member States, mainly due to the increase in unemployment but also to the fact that thesocial protection and pensions systems are not sustainable. Despite the progress madein the 1990s, the number of people facing the risk of poverty was still very high in the Union in 2001 — 55 million, i.e. 15 % of the total population, more than half of whomface this risk permanently.
Siiski on mitmes liikmesriigis reaalne oht, et vaesus suurenebeelkõigetööpuuduse kasvu, aga ka ebapiisava sotsiaalse kaitse ja pensionisüsteemi tõttu.Vaatamata 1990. aastatel tehtud edusammudele oli vaesuse piiril elavate inimestearv liidus 2001. aastal väga suur – 55 miljonit, mis moodustab 15% elanikkonnast.Rohkem kui pooli neist ohustab püsiv vaesus.
This risk was higher in the countries of southern Europe and Ireland, reaching its peak in 2001 (21 %).
See oht oli suurem Lõuna-Euroopariikides ja Iirimaal ning saavutas haripunkti 2001. aastal (21%).
This phenomenon is very closely linked to unemployment as it affects 38 % of the unemployed. It also affects large families, elderly women living alone, and single-parent(71% of whom are women) families.
See nähtus on väga tihedalt seotud tööpuudusega, kuna sellega puutub kokku38% töötutest, kuid puudutab ka suuri peresid, vanemaealisi üksikuid naisi jaüksikvanemaid (kellest 71% on naised).
In the latter case, the risk is very high in the United Kingdom (50%) and in the Netherlands (45 %).
Viimaste puhul on risk väga kõrge Ühendkuningriigis (50%) ja Madalmaades (45%).
Under the Lisbon strategy, and on the basis of joint goals, the Member States havedevised and implemented social inclusion strategiessince 2001 in connection with the
Lissaboni strateegia ja ühiste eesmärkide kohaselt on liikmesriigid alates 2001.aastast välja töötanud ja rakendanud sotsiaalse hõlvamise strateegiaseoses nõukogu ja komisjoni sotsiaalse hõlvamise alase ühisaruandega. (14
The new round of draft joint Council and Commission report on social inclusion ( national action plans (NAPs) shows significant efforts by most Member States to setnational targets.
) Uued riiklikud tegevuskavad näitavad, et enamik liikmesriike teeb olulisi pingutusi riiklikeeesmärkide seadmiseks.
Taking greater account of environmental concerns
Keskkonnaprobleemide arvestamine
In the environmental sphere, Member States’ performance is generally inadequate.This shows a lack of awareness of the fact that growth may harm the environment andprove counter-productive in the medium and long term.
Keskkonnakaitse vallas on liikmesriikide tegevus üldiselt ebapiisav. See näitab,et ei teata, et kasv võib keskkonda ohustada ning hakata keskpika või pika perioodivältel endale vastu töötama.
On the one hand, more efficient use of natural resources contributes to the economy’sproductivity at the same time as reducing environmental degradation; reducing air pollution and noise can avoid significant impacts on health; reducing transport congestionreduces lost time and therefore costs for both individuals and business.
Ühelt poolt parandab loodusvarade tõhus kasutamine majanduse tootlikkust,vähendades samal ajal keskkonnale tekitatavat kahju; väiksem õhureostus ja müravõivad aidata vältida tõsiseid tervisekahjustusi; transpordiseisakute vähendamineaitab säästa aega ja seega nii üksikisikute kui ettevõtete kulusid.
On the otherhand, a more dynamic economy may lead to a better environment, if the faster turnoverof the capital stock associated with more rapid growth results in more widespread diffusion of new technologies, which often are more energy efficient and thus less polluting than the equipment they replace.
Teiselt pooltvõib elavam majandustegevus viia parema keskkonnani, kui kasvuga seotud kiiremkapitalikäive toob kaasa uute tehnoloogiate laia leviku, mis on sagelienergiasäästlikumad ja reostavad seega vähem, kui praegu kasutatavad seadmed.
During the 1990s the European Union’s greenhouse gas emissions fell by 3.5 %, oralmost half of the Union’s commitment to reduce its emissions for the period 2008–12by 8 % compared with their 1990 level.
1990. aastate jooksul vähenes kasvuhoonegaaside heitkogus ühenduses 3,5%,mison peaaegu pool liidu kohustusest vähendada aastateks 2008–2012kasvuhoonegaaside heitkogust 8% võrra 1990. aasta tasemest.
However, this positive trend was reversed in 2001.Five countries, which represent more than 50 % of EU emissions, are currently oncourse to meet their Kyoto burdensharing agreement targets(Luxembourg, Germany,United Kingdom, France and Sweden).
Kahjuks sai seepositiivne suundumus 2001. aastal tagasikäigu. Viis riiki(Luksemburg, Saksamaa,Ühendkuningriik, Prantsusmaa ja Rootsi), mille kasvuhoonegaaside heitkogusmoodustab üle 50% ELi heitkogusest, suudavad praegu täita Kyoto heitkogustejagunemise lepingu eesmärke.
A number of other countries (Austria, Belgium,Italy and the Netherlands) still have not turned the corner and have emissions above1990 levels.
Rida teisi riike (Austria, Belgia, Itaalia ja Madalmaad) ei ole veel edusamme teinud ning nende heitkogus ületab 1990. aastataseme.
Most worrying is the trend in Ireland, Spain and Portugal. Althoughthe burdensharing agreement allows these countries to increase their emission bybetween 13 % and 27 % over 1990 levels these allowances have already been exceeded.
Kõige murettekitavam on olukord Iirimaal, Hispaanias ja Portugalis.Kuigi heitkoguste jagunemise leping lubab neil riikidel suurendada heitmeid13–27% võrra 1990. aasta tasemest, on nad selle taseme juba ületanud.
Improvements in the energy efficiencyof the Union economy resulted in a decreasedenergy intensity of 11 % during the 1990s.
Liidu majanduse energiatõhususeparanemine põhjustas 1990. aastatelenergiaintensiivsuse vähenemise 11% võrra.
While much of this performance can beascribed to exceptional events, such as German reunification, all Member States havereduced or maintained their energy intensityover the period.
Kuigi suure osa neist tulemustestvõib kirjutada erakorraliste sündmuste (näiteks Saksamaa taasühinemine) arvele,on kõik liikmesriigid vähendanud selle perioodi vältel oma energiaintensiivsustvõi säilitanud selle samal tasemel.
The association of theeconomic ‘catching up’ process with an equivalent increase of energy needs does notseem to be inevitable, however, as is shown by the case of Ireland, where the strong economic growth of recent years has gone hand-in-hand with sizeable improvements inenergy intensity.
Seos majanduse taastumise ja samaväärseenergiavajaduse suurenemise vahel ei tundu olevat vältimatu, kuigi näiteks Iirimaapuhul kaasnes viimaste aastate suure majanduskasvuga energiaintensiivsuseoluline tõus.
Despite these positive performances, during the 1990s, total energy consumption continued to grow by an average rate of 1 % annually.
Vaatamata nendele positiivsetele näitajatele kasvas 1990. aastatel koguenergiatarbimine keskmiselt 1% aastas.
Moreover, the share of renewable energy remains low at around 6 %.
Taastuva energia osakaal on väike – umbes 6%.
Latest projectionsclearly indicate that unless additional policy measures are taken, the EU will fail to meetits indicative target of 12 % by 2010.
Viimased prognoosid näitavadselgelt, et kui ei võeta täiendavaid poliitilisi meetmeid, ei suuda Euroopa Liit2010. aastaks saavutada endale seatud orienteerivat eesmärki 12%.
It is also unlikely that the EU will be able to meetits target of generating 22 % of gross electricity consumption from renewable sourcesby 2010.
Samuti onebatõenäoline, et EL suudab 2010. aastaks täita eesmärgi katta 22%koguelektritarbimisest taastuva energia allikate arvel.
Figures for 2002 still show no signs of a decoupling between GDP growth and risesin the volume of transport.
2002. aasta näitajad ei viita SKT tõusu ja transpordimahu suurenemise vaheliseseose kadumisele.
Some countries do show a relative slowdown in transportvolume growth, but it is possible that this is a temporary phenomenon and that theexpected recovery in economic activity will also see a rebound in the transport sector.Many countries still show an increase in the volume of transport higher than GDP growth.
Mõnedes riikides toimub suhteliselt väike transpordimahukasvu aeglustumine, ent see võib olla ajutine nähtus ning oodatava majanduseaktiivsuse tõusuga kaasneb ka transpordisektori tagasiminek. Mitmes riigis ontranspordimahu kasv siiski suurem kui SKT kasv.
Other trends also show reasons for concern, such as soil erosion, biodiversity loss, airand water quality.
Teised suundumused, näiteks pinnase erosioon, bioloogilise mitmekesisusehävimine ning õhu ja vee kvaliteet annavad alust muretsemiseks.
Limited implementation of the sustainable development strategy
Säästva arengu strateegia piiratud rakendamine
Efforts towards implementation of the sustainable development policyapproach havecontinued at European and national level.
Säästva arengu poliitika rakendamiseks tehakse jätkuvalt pingutusi nii Euroopakui riikide tasandil.
In line with the Gothenburg European Council, the Lisbon strategy underlines the effective and coherent integration of economic,social and environmental aspects in policy developments and fully exploits the synergies between the three elements.
Vastavalt Göteborgi Euroopa Ülemkogu otsusele rõhutab Lissaboni strateegia tõhusat ja sujuvat majanduslike, sotsiaalsete jakeskkonnaaspektide kaasamise vajadust poliitikasuundade väljatöötamisel ningnende kolme elemendi koostoime tähtsust.
All Member States and the majority of acceding countries have adopted sustainable development strategies. They should increase their efforts to further develop andimplement these strategies.
Kõik liikmesriigid ja enamik ühinejariike on võtnud vastu säästva arengu strateegia.Nad peavad suurendama oma jõupingutusi nende strateegiate edasiarendamiseksja rakendamiseks.
A first overview of existing strategies shows that they arehighly diverse, reflecting specific national contexts.
Olemasolevate strateegiate esimene ülevaade näitab, et needon väga erinevad, peegeldades iga riigi erisusi.
The environmental dimension is apredominant theme in many strategies.
Keskkonnamõõde on mitmestrateegia puhul peamine.
However, most strategies address sustainable development in its three dimensions and include explicit social and economic objectives.Geographical focus also varies widely from one strategy to the next, with some focusing primarily or exclusively on domestic priorities, and others considering global issuesas well; and with some giving prominence to the territorial dimension while others donot.
Enamikus strateegiatest on käsitletud säästva arengukolme mõõdet ning seatud selgesõnalised sotsiaalsed ja majanduslikud eesmärgid.Geograafilised rõhuasetused on samuti erinevad, kuna mõned strateegiadkeskenduvad eelkõige või ainult kodumaistele prioriteetidele ning teiste puhul onpeetud silmas ka globaalseid küsimusi; mõned strateegiad asetavad esikohaleterritoriaalse mõõtme, teised mitte.
Finally, some strategies are based upon a sectoral approach — e.g. transport, agriculture, fisheries etc. — while others are organised around thematic priority issues —e.g. climate change, biodiversity protection, resource use, etc.
Lisaks põhinevad mõned strateegiad sektoritekaupa lähenemisel, näiteks transport, põllumajandus, kalandus, ning teisedprioriteetsetel valdkondadel, nagu kliimamuutus, bioloogilise mitmekesisusekaitse, ressursside kasutamine jne.
At the European level, a review of the Gothenburg sustainable development strategy willbe undertaken by the end of this year.
Käesoleva aasta lõpus koostatakse Euroopa tasandil Göteborgi säästva arengustrateegia ülevaade.
This review will provide an opportunity to assessprogress made so far, to consider the linkages between the outcomes of the 2002 World Summit on Sustainable Development, the Union and the national sustainable development strategies, and identify priority actions needed to speed up the pace of reform.
See annab võimaluse hinnata saavutatud edu ja arutada 2002.aasta säästva arengu tippkohtumise tulemuste ning liidu ja riikide säästva arengustrateegiate vahelisi seoseid ning määratleda reformi kiirendamiseks vajalikudprioriteedid.
Sustainable development and Community policies in 2003
Säästev areng ja ühenduse poliitikasuunad 2003. aastal
At European level, great efforts have been made to enhance the synergies between policiesand longer-term sustainability.
Euroopa tasandil on tehtud suuri pingutusi, et luua poliitika ja pikaajalise jätkusuutlikkuse sünergiat.
• Reform of the common agricultural policy redirecting aid to promote sustainableagriculture, introduction of a single farm payment totally or partly unrelated to production activity and entailing the obligation to keep land in good agricultural and environmentalcondition.
• Ühise põllumajanduspoliitika reform, mille käigus suunati abi ümber säästva põllumajandusetoetamiseks, ühtne talumajapidamistoetus, mis ei ole tootmistegevusega seotud või on sedaosaliselt, ning sellega kaasnev kohustus hoida maad heas põllumajanduslikus ja keskkondlikusseisukorras.
• Adoption of the taxation legislation on energy products.
• Energiatoodete maksustamise alaste õigusaktidekehtestamine.
• The Commission has put in place an impact assessment tool that will progressivelybe applied to all major proposals.
• Komisjon on kehtestanud mõju hindamise vahendi, mida hakatakse järk-järgult kohaldamakõigi peamiste ettepanekute suhtes.
The tool, which combines economic, social and environmental analysis, has already been applied to important legislative proposals during 2003.
Seda vahendit, mille puhul on kombineeritud majanduslik,sotsiaalne ja keskkonna analüüs, on juba kohaldatud oluliste õigusaktide ettepanekute suhtes2003. aastal.
• The most visible case is the new proposed regulatory framework for chemicals.
• Märgatavam on uus ette pandud kemikaalidegaseotud õigusraamistik.
By analysingpotential economic, social and environmental impacts and by establishing a transparent andbroad consultation with all interested parties during the drafting, a cost-effective and balanced system has been proposed.
Võimalike majanduslike,sotsiaalsete ja keskkonnamõjude hindamine ning kõigi huvipooltega läbipaistva ja ulatuslikudialoogi pidamine eelnõu koostamise ajal on aidanud koostada ettepaneku tasuva ja tasakaalustatudsüsteemi loomiseks.
• Finally, the Union has set itself quantified targets for renewable energies(22 % for greenelectricity and 5.75 % for biofuel in 2010).
• Liit on endale kehtestanud arvulised eesmärgid seosestaastuva energiaga(22% rohelist energiatja 5,75% biokütust 2010. aastal).
The state of play
Hetkeolukord
The analysis of the current situation enables a distinction to be made between Member States with relatively better overall achievements to date (Denmark, Luxembourg,the Netherlands, Austria, Sweden and the United Kingdom)and those that — according to the latest data available — are performing relatively poorly (Greece, Spain, Italyand Portugal) (15).
15 suhteliselt kehvasti (Kreeka, Hispaania, Itaalia ja Portugal). (
After four years of the Lisbon strategy it is also important to compareprogress of Member States since 1999.
Lissaboni strateegia rakendamist on oluline ka võrrelda liikmesriikide tehtudedusamme alates 1999. aastast.
Belgium, France and Greece have maderather good progress, while progress in Germany, Luxembourg, Austria and Portugal
Belgia, Prantsusmaa ja Kreeka on üsna palju edasijõudnud, samal ajal kui Saksamaa, Luksemburgi, Austria ja Portugali tulemused
16 has been rather disappointing (
16 valmistavad küllaltki suure pettumuse. (
Annex 2 shows the performance of each Member State in terms of progress made, andin terms of the principal areas in which reforms still need to be completed.
Lisas 2 on näidatud iga liikmesriigi edusammud, samuti tulemused peamistevaldkondade kaupa, milles tuleb veel reforme läbi viia.
Implementation, albeit partially, of the reforms under the Lisbon strategy seems to bestarting to bear fruit as regards employment.
Lissaboni strateegia reformide rakendamine, kuigi osaline, tundub hakkavat viljakandma tööhõive puhul.
Although the interim goal for 2005 willnot be attained, the employment target remains valid as long as in the seven years remaining until 2010 employment picks up at a similar pace to that at the end of the 1990s.
Kuigi 2005. aasta vahe-eesmärki ei saavutata, jääbtööhõiveeesmärk kehtima, kui 2010. aastale eelneva seitsme aasta jooksul kasvabhõive sama tempoga kui 1990. aastate lõpus.
Spain,and to a lesser extent Italy, have successfully maintained relatively rapid job creationsince 1999.
Hispaania ja veidi vähesemal määralka Itaalia on edukalt säilitanud töökohtade arvu suhteliselt kiire kasvu alates1999. aastast.
The rate of employment amongst women has made fairly good progress, partlybecause of the improvement in childcare.
Naiste tööhõive on suhteliselt hästi kasvanud, seda osaliselt tänulapsehoidmisvõimaluste paranemisele.
This is not true of the rate of employmentamongst elderly workers where the objective for 2010 is probably out of reach, even though Finland, France and the Netherlands in particular have managed to increase this ratesince 1999. Austria and Portugal have recorded disappointing trends in employmentsince 1999.
Kasvu ei ole aga vanemaealiste töötajatepuhul – siin 2010. aasta eesmärgini ilmselt ei jõuta, kuigi eelkõige Soome,Prantsusmaa ja Madalmaad on suutnud võrreldes 1999. aastaga seda määra tõsta.Austria ja Portugali tulemused tööhõive vallas on 1999. aastast saadik kehvad.
As far as productivityis concerned, the trend has been fairly positive in the ICT sectorbut worrying in more traditional services and industries.
Tootlikkusepuhul on suundumused olnud üsna positiivsed info- jaarvutitehnoloogiasektoris, ent murettekitavad tavapärastes teenindus- jatööstusharudes.
The Commission’s analyses showthat there are four areas determining productivity trends which have a major influencein the European Union apart from workforce ageing.
Komisjoni analüüsist selgub, et lisaks tööjõu vananemiselemõjutavad tootlikkust Euroopa Liidus neli valdkonda.
These are the level of regulation,the structure of financial markets, the level of integration of product markets and the degreeof investment in knowledge.
Need on reguleeritusetase, finantsturgude struktuur, kaubaturgude integratsiooni tase ja investeeringudteadmiste sektorisse.
Growth in employment productivity has been particularlyrapid in Greece and Ireland since 1999 but disappointing in Italy and Luxembourg overthe same period.
Tööjõu tootlikkuse kasv on alates 1999. aastast olnud eritikiire Kreekas ja Iirimaal, ent kehvem Itaalias ja Luksemburgis.
An analysis of the indicators mentioned above shows that there has been fairly steadyprogress in reforming the financial markets, stagnation in integrating product marketsand, in particular, an alarming trend as regards investment in knowledge, which has notonly not increased at the same pace as our main competitors but has fallen over the pastfew years (although investment in businesses in Italy, Spain and Greece has increasedrelatively quickly since 1999).
Eespool nimetatud näitajate analüüsist selgub, et edasiminek on olnud üsnastabiilne finantsturgude reformimisel; kaubaturgude integreerimine on seiskunudja eriti murettekitav on suundumus teadmiste sektorisse investeerimise osas, kuskasvutempo pole mitte üksnes aeglasem kui meie peamistel konkurentidel, vaidon viimastel aastatel isegi langenud (kuigi investeeringud ettevõtetesse on Itaalias,Hispaanias ja Kreekas alates 1999. aastast suhteliselt kiiresti kasvanud).
)See Annex 1, graph 15, which summarises the performances of all the Member States for the 14 struc- tural indicators.
15)Vaata lisa 1 joonis 15, kus on esitatud kokkuvõte kõigi liikmesriikide tulemustest 14
)See Annex 1, graph 16.
16)Vaata lisa 1 joonis 16.
The analysis also shows the importance of vigorously implementing integrated reformstrategies in various areas.
Komisjoni läbi viidud uurimusedja simulatsioonid on näidanud, et reformide samaaegne ja ühtne elluviimine võibtagada majandustõusu liidus, kasvatades SKTd 0,5–0,75 protsendipunkti kaupajärgmise viie kuni kümne aasta jooksul.
Insufficient implementation of the Lisbon strategy could produce significant net costs for Europe: in terms of reduced growth, delayed improvements in employment levels, and a growing gap with some of our large industrial partnersin the fields of education and R & D. Studies and simulations conducted by the Commission conclude that simultaneous and integrated pursuit of these reforms can producean increase in potential growth in the Union in the order of 0.5 to 0.75 of a percentagepoint of GDP within the next five to 10 years. Finally, while some progress, particularly on the legislation front, has been made withregard to sustainable developmentand taking better account of the environment in Community action, the Union is still finding it difficult to capitalise on the synergybetween various policies, especially environment, research and competitiveness.
Kuigi on saavutatud mõningane edasiminek säästva arengu vallas(eritiseadusandluse osas), ning ühenduse tegevuses arvestatakse keskkonnaga rohkem,on liidu jaoks endiselt raske saada tulu eri poliitikavaldkondade (eriti keskkonna-,teadusuuringute- ja konkurentsipoliitika) vahelisest sünergiast.
Atnational level overall performance in preserving the environment has been disappointing, with standards falling in certain instances since 1999.
Riikide tasandilvalmistab keskkonnakaitse üldine seisukord pettumuse, kuna teatavatel juhtudelon alates 1999. aastast olukord halvenenud.
Furthermore, although theprogress made on social cohesion has been fairly good in Spain and France, it has beeninadequate in Portugal.
Kuigi Hispaanias ja Prantsusmaal onsotsiaalse ühtekuuluvuse vallas toimunud päris suur edasiminek, on Portugalis arengebapiisav.
PRIORITIESIN2004:PLACINGEMPHASISONINVESTMENT,COMPETITIVENESSANDEMPLOYMENT
PRIORITEEDID2004:RÕHUASETUSINVESTEERINGUTELE,KONKURENTSIVÕIMELEJATÖÖHÕIVELE
The Union has still not managed to achieve all its objectives, in particular due to Member States’ inadequate implementation of the reforms.
Liit ei ole ikka veel saavutanud kõiki oma eesmärke, seda eelkõige reformideebapiisava rakendamise tõttu liikmesriikides.