natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• The principle of additionality is applied differently. erently.
• Täiendavuse põhimõtet kohaldatakse senisest erinevalt.
• The principle of partnership is extended.
• Partnerluse põhimõtet on laiendatud.
• Proportionality is a new principle.
• Lisandunud on proportsionaalsuse põhimõte.
General Regulation: Articles 9 to 17 and 74
Üldmäärus: artiklid 9–17 ja 74.
The Commission has put forward, following very close cooperation with the Member States, the Community strategic guidelines on cohesion policy.
Liikmesriikidega tehtud tiheda koostöö tulemusel koostas komisjon ühenduse ühtekuuluvuse strateegilised suunised.
These were offi cially adopted by the Council Decision of 6 October 2006 (*).
Suunised võttis ametlikult vastu Euroopa Liidu Nõukogu 6. oktoobril 2006 (*).
As a result of this, each Member State presents a national strategic reference framework fitted to its strategic guidelines, and which will serve as a benchmark for the programming of funds.
Nüüd esitab iga liikmesriik strateegiliste suunistega kooskõlas oleva riikliku strateegilise raamistiku, millest lähtutakse fondide tegevuse kavandamisel.
There is now therefore greater interaction between the three levels of decision-making and action: the Community level, the national level and the implementation of programmes.
Niisiis võib nüüd rääkida suuremast interaktsioonist kolme otsustus- ja tegutsemistasandi vahel, milleks on ühenduse tasand, riiklik tasand ja rakenduskavade elluviimise tasand.
The national strategic reference framework (NSRF) is a new system programming instrument applicable for the period 2007–13.
Riiklik strateegiline raamistik on programmisüsteemi uus instrument, mida kohaldatakse aastatel 2007–2013.
It is not a management instrument, as were the Community support frameworks (CSFs) used in preceding periods; above all it defines policy priorities whilst suggesting the key elements of implementation.
Tegemist ei ole juhtimisinstrumendiga, nagu oli varasematel perioodidel kasutatud ühenduse abi raamprogramm; eelkõige määratletakse selle kaudu poliitilised prioriteedid ning samas ka tähtsamad rakenduselemendid.
The NSRF is applied to the convergence objective and the regional competitiveness and employment objective.
Riiklikku strateegilist raamistikku kohaldatakse lähenemise eesmärgi ning piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi puhul.
If the Member State so decides, it can also be applied to the European territorial cooperation objective.
Liikmesriik võib seda soovi korral kohaldada ka Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi puhul.
The NSRF is prepared by the Member States, which consult their partners and hold dialogue with the Commission.
Riikliku strateegilise raamistiku valmistavad ette liikmesriigid, kes konsulteerivad partneritega ja suhtlevad ka komisjoniga.
The main points which the NSRF must consist of:
Riikliku strateegilise raamistiku tähtsamad kohustuslikud punktid:
• partners and actors involved in its preparation (Article 11);
• partnerid ja osalised, keda on raamistiku ettevalmistamisse kaasatud (artikkel 11);
• an analysis of the socioeconomic situation, and the strengths and weaknesses of the whole territory, taking into account trends in the European and global economies;
• kogu territooriumi sotsiaalmajandusliku olukorra ning tugevate ja nõrkade külgede analüüs, mille puhul võetakse arvesse Euroopa ja maailma majanduse tendentse;
• a definition of the chosen strategy, a list of operational programmes for the convergence objective and the regional competitiveness and employment objective, an indication of the annual allocation from each Fund for each programme;
• valitud strateegia määratlus, lähenemise ning piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärkide raames kohaldatavate rakenduskavade nimekiri ning iga fondi iga-aastased orienteeruvad eraldised rakenduskava kaupa;
• precisions concerning the contribution of the NSRF to the Lisbon strategy priorities (those presented in Article 9.3);
• selgitused riikliku strateegilise raamistiku panuse kohta Lissaboni strateegia (artikli 9 lõikes 3 osutatud) prioriteetide saavutamisse;
• for regions concerned with the convergence objective: information on the coordination with the EAFRD (European Agricultural Fund for Rural Development) and the EFF (European Fisheries Fund); information allowing verification that the principle of additionality is respected; operation plans to reinforce administrative efficiency. ciency.
• lähenemise eesmärgi alla kuuluvate piirkondade puhul: teave tegevuse koordineerimise kohta Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondiga (EAFRD) ja Euroopa Kalandusfondiga; teave, mille põhjal on võimalik kontrollida täiendavuse põhimõtte täitmist; haldussuutlikkuse tõstmiseks kavandatavad meetmed.
Timetable
Ajakava:
• after the adoption of the Community strategic guidelines by the Council of the European Union, the Member State has fi ve months in which to send the NSRF;
• Pärast strateegiliste suuniste vastuvõtmist Euroopa Liidu Nõukogu poolt on liikmesriigil riikliku strateegilise raamistiku komisjonile esitamiseks aega viis kuud.
• when it is received, the Commission has three months to comment, if necessary;
• Pärast raamistiku kättesaamist on komisjonil vajaduse korral tähelepanekute esitamiseks aega kolm kuud.
General Regulation: Articles 25 to 28Council Decision 2006/702/EC of 6 October 2006
Üldmäärus: artiklid 25–28.(*) Nõukogu otsus 2006/702/EÜ.
(As an example, Objective 1 stages)
(näitena on toodud eesmärgi 1 raames kohustuslikud etapid)
Development plan submitted by the Member State
Liikmesriigi esitatav arengukava
Community strategic guidelines on cohesion policy, suggested by the Commission, adopted by the Council, in accordance with the Parliament’s opinion.
Komisjoni ühtekuuluvuse strateegilised suunised, ettepaneku teeb komisjon, vastu võtab nõukogu pärast parlamendi heakskiitu
Community support framework established and adopted by the Commission following the development plan.
Ühenduse abi raamprogramm arengukava alusel koostab ja võtab vastu komisjon
National strategic reference framework (NSRF), suggested by the Member State, in respecting the principle of partnership, reflecting the Union’s priorities; a Commission decision on part of the NSRF.
Riiklik strateegiline raamistik, ettepaneku teeb liikmesriik lähtuvalt partnerluse põhimõttest ning liidu prioriteetidest, osa suhtes raamistikust võtab otsuse vastu komisjon
Operational programmes suggested by the Member State, decision by the Commission.
Rakenduskavad, ettepaneku teeb liikmesriik või piirkond, otsuse võtab vastu komisjon
Operational programmes (OPs) suggested by the Member State or region, decision by the Commission.
Rakenduskavad ettepaneku teeb liikmesriik või piirkond, otsuse võtab vastu komisjon
Single programming document adopted by the Commission, covering the Community support framework and the operational programmes.
Ühtne programmdokument vastu võtab komisjon, dokumenti on üle võetud ühenduse abi raamprogramm ja rakenduskavad
Programming complement by the Member States in addition to points 3 and 4.
Programmitäiend esitavad liikmesriigid punktide 3 ja 4 täienduseks.
Two major innovations should be underlined:
Rõhutada tuleb kaht olulisemat uuendust:
Priorities already existed in 2000–06 but from now on it will be a document adopted by the Council of the European Union (all the Member States), the Community strategic guidelines, which will define programming priorities.
• Prioriteedid olid olemas juba ka aastatel 2000–2006, kuid nüüdsest on tegemist Euroopa Liidu Nõukogu poolt vastuvõetava dokumendiga (puudutab kõiki liikmesriike), ühenduse strateegiliste suunistega, milles määratletakse programmeerimise prioriteedid.
The national strategic reference framework introduces a single strategy, in other words a single overall vision at the level of each Member State.
• Riiklik strateegiline raamistik toob iga liikmesriigi tasandil kaasa üheainsa strateegia, st ühtse tervikvisiooni.
Strategic follow-Up
3.3 Strateegiline järelevalve
Follow-up related to the Lisbon strategy
Lissaboni strateegiaga seotud järelevalve
Within the framework of the Lisbon strategy, the Member States have adopted national reform programmes (NRPs).
Lissaboni strateegia raames on liikmesriigid vastu võtnud riiklikud reformikavad.
For the first time in 2007, annual reports related to these strategies must include a section explaining the contribution of the operational programmes to the implementation of the NRP.
2007. aastal peavad strateegiatega seotud aastaaruanded sisaldama ka osa, milles käsitletakse rakenduskavade panust riikliku reformikava rakendamisse.
Document submitted
Esitatav dokument
From 2007 (and then each year)
Riikliku reformikava rakendamise aastaaruanne
Contribution of the operational programmes to the implementation of the national reform programme
Rakenduskavade panus riikliku reformikava rakendamisse
Summary of the Member States’ annual reports
Enne iga aasta jaanuari/veebruari, alates 2008
Annual report presented to the spring European Council
Aruanne kevadisele Euroopa Ülemkogule
Before January/February of each year (starting in 2008)
Liikmesriikide aastaaruannete kokkuvõte
Follow-up related to the cohesion policy
Ühtekuuluvuspoliitikaga seotud järelevalve
Strategic report
Strateegiline aruanne
Before the end of 2009, then before the end of 2012
Enne 2009. a lõppu ja enne 2012. a lõppu
Information on the contribution of the programmes to the cohesion policy or Commission’s strategic guidelines
Teave rakenduskavade panuse kohta ühtekuuluvuspoliitika ja komisjoni suuniste elluviimisse
Before 1 April 2010, then in 2013
Enne 1. aprilli 2010 ja 2013. aastal
Commission’s strategic report
Komisjoni strateegiline aruanne
Summary of the Member States’ strategic reports or a cohesion report
Liikmesriikide strateegiliste aruannete kokkuvõte või ühtekuuluvuspoliitika aruanne
The strategic follow-up did not exist in the preceding period.
Eelmisel perioodil strateegilist järelevalvet ei olnud.
The major change is thus the establishment of a new dialogue with the Council to adapt the cohesion policy to the priorities retained within the framework of the Lisbon strategy.
Suurim muutus on seega uut tüüpi dialoogi loomine nõukoguga, et kohandada ühtekuuluvuspoliitikat Lissaboni strateegia prioriteetidega.
Each year, the European institutions will evaluate the progress made concerning the strategic priorities and the results achieved, in the light of a document drawn up by the Commission on the basis of different national reports.
Igal aastal teevad Euroopa institutsioonid kokkuvõtted strateegiliste prioriteetide saavutamisel tehtud edusammude ja saavutatud tulemuste kohta, lähtudes analüüsist, mille komisjon koostab riiklike aruannete põhjal.
General Regulation: Articles 29 to 31
Üldmäärus: artiklid 29–31.
The Member States’ operational programmes (OPs) cover the period from 1 January 2007 to 31 December 2013.
Liikmesriikide rakenduskavad hõlmavad ajavahemikku 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2013.
An operational programme is only concerned with one of the three objectives (apart from the exceptions defined by Article 32.2) and only benefits from the funding of a single fund.
Iga rakenduskava on seotud ainult ühe eesmärgiga kolmest (välja arvatud artikli 32 lõikes 2 määratletud erandjuhtudel) ning seda rahastatakse ainult ühe fondi kaudu.
There is one exception to this latter rule: the ERDF and the Cohesion Fund participate together for infrastructure and environmental programmes.
Viimase reegli suhtes kehtib üks erand: ERF ja Ühtekuuluvusfond tegutsevad infrastruktuuride ja keskkonnaga seotud rakenduskavade puhul koos.
The Commission evaluates each programme put forward in order to determine if it contributes to the objectives and priorities:
Komisjon hindab iga esitatud rakenduskava ning otsustab, kas kava aitab saavutada eesmärke ja prioriteete, mis on määratletud:
• of the Community strategic guidelines on cohesion policy;
• ühenduse ühtekuuluvuse strateegilistes suunistes ja
• of the national strategic reference framework.
• riiklikus strateegilises raamistikus.
The programmes are built around a Member State’s priorities.
Rakenduskavad koostatakse lähtuvalt liikmesriigi prioriteetidest.
Details concerning management (as well as project selection criteria) are defined at regional and national level and do not feature in the programming.
Juhtimisega (nagu ka projektide valikuga) seonduvad üksikasjad määratletakse piirkondlikul ja riiklikul tasandil ning programmitöö hulka need enam ei kuulu.
The programming complement which existed in the past thus no longer exists.
Seega pole varasem programmitäiend enam nõutav.
Given that the NSRF constitutes the basis of operational programmes, the Commission Decision concerning the NSRF must precede the Commission decision on each OP.
Võttes arvesse, et riiklik strateegiline raamistik on rakenduskavade aluseks, peab komisjon enne rakenduskavade kohta otsuste vastuvõtmist võtma vastu otsuse riikliku strateegilise raamistiku kohta.
The two decisions can nevertheless be taken simultaneously.
Otsused võib siiski vastu võtta üheaegselt.
The main points which the OPs must consist of:
Rakenduskavade tähtsamad kohustuslikud punktid:
• an analysis of the eligible area (strengths and weaknesses);
• abikõlbliku piirkonna analüüs (tugevad ja nõrgad küljed);
• a justification of the priorities retained (in terms of Community strategic guidelines and the National Framework);
• valitud prioriteetide põhjendus (vastavalt ühenduse suunistele ja riiklikule raamistikule);
• the specific objectives of the key priorities;
• prioriteetide konkreetsed eesmärgid;
• the implementation of the programmes (designating management, auditing and certification authorities; description of evaluation and follow-up systems);
• kavade rakendamine (juhtimis-, auditeerimis- ja sertifitseerimisasutuste nimetamine; hindamis- ja järelevalvesüsteemi kirjeldus);
• an indicative list of large projects (in other words environment projects which exceed EUR 25 million and other projects which exceed EUR 50 million).
• suurprojektide (st niisuguste projektide, mille eelarve ületab keskkonnatemaatika puhul 25 miljonit eurot ja muude projektide puhul 50 miljonit eurot) orienteeruv nimekiri.
The operational programme outlines the key priorities and their objectives, as in 2000–06, but it no longer details the measures envisaged to implement these priorities.
Rakenduskavas näidatakse „prioriteetsed suunad” ja nende eesmärgid samamoodi nagu aastatel 2000–2006, kuid enam pole vaja esitada üksikasju nimetatud suundade rakendamiseks kavandatavate meetmete kohta.
A key priority corresponds to one of the priorities of the strategy retained in the operational programme (Article 2.2).
Prioriteetne suund peab vastama rakenduskavasse kuuluva strateegia ühele prioriteedile (artikli 2 lõige 2).
The contribution of the funds at key priority level must represent at least 20 % of the public expenditure dedicated to this priority (Article 54).
Fondide kaasrahastamine prioriteetse suuna tasandil peab moodustama vähemalt 20% sellele suunale eraldatud avaliku sektori kuludest (artikkel 54).
Following a Commission initiative, 0.25 % of the annual provision of each fund can be allocated to technical assistance (as in 2000–06).
Komisjoni initsiatiivil võib 0,25% iga fondi aastaeraldisest kulutada tehnilisele abile (nagu ka aastatel 2000–2006).
When the initiative is taken by the Member State, a ceiling limits the use of technical assistance at the level of each operational programme: 4 % of the total allocated to a programme for the convergence and regional competitiveness and employment objectives, and 6 % to programmes within the European territorial cooperation objective.
Kui initsiatiiv pärineb liikmesriigilt, on tehnilise abi kasutamine iga rakenduskava tasandil piiratud teatava lävega: lähenemise ning piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärkide puhul 4% rakenduskavale eraldatud summast ja Euroopa territoriaalse koostöö alla kuuluvate rakenduskavade puhul 6% summast.
The State must present its operational programmes to the Commission, no later than fi ve months after the adoption of the operational programmes.
Riik peab esitama oma rakenduskavad komisjonile hiljemalt viis kuud pärast strateegiliste suuniste vastuvõtmist.
The Commission adopts each programme no later than four months after its formal presentation by the Member State.
Komisjon võtab iga kava vastu hiljemalt neli kuud pärast seda, kui liikmesriik on kava ametlikult esitanud.
Once adopted the programmes can be revised at the request of the Member State or by the Commission, with the agreement of the Member State.
Vastuvõetud rakenduskavasid võib liikmesriigi taotlusel või komisjoni taotlusel ja liikmesriigi nõusolekul läbi vaadata.
Participation of the European Investment Bank and of the European Investment Fund
Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi osalemine
The regulation facilitates coordination between funds, grants or allowances and European Investment Bank (EIB) and European Investment Fund (EIF) loans, notably for complex financial arrangements and public/private partnerships (Article 36).
Määrus lihtsustab fondide toetuste ning Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondi (EIF) laenude koordineerimist, seda eelkõige keerukate fi nantsskeemide ning avaliku ja erasektori partnerluse puhul (artikkel 36).
• The new regulation leads to a simplification of the programming process through the creation of the national strategic reference framework (NSRF) and the cancelling of the Community support framework (CSF) related to Objective 1 and the single programming documents (SPDs) related to Objectives 2 and 3.
• Uus määrus muudab programmitööd lihtsamaks, luues riikliku strateegilise raamistiku ja kaotades eesmärgiga 1 seotud ühenduse abi raamprogrammid ning eesmärkidega 2 ja 3 seotud ühtsed programmdokumendid.
Programming complements no longer exist and from now on the operational programme is the only programming and management tool.
Enam pole vaja programmitäiendeid, rakenduskava on nüüdsest ainus programmeerimis- ja juhtimisinstrument.
• Operational programmes are more strategic than in the past.
• Rakenduskavad on varasemast strateegilisemad dokumendid.
The programme is less detailed, the amounts involved are mentioned at priority rather than action level.
Programmitöö on üksikasjalikum, summad näidatakse prioriteetsete suundade, mitte aga meetmete tasandil.
The Member State has therefore a higher level of autonomy to implement its programme.
Seega on liikmesriigil programmitöö rakendamisel rohkem tegutsemisvabadust.
• It should be noted that, in the 2007–13 programming, there is now a strengthened coordination with the EIB and the EIF.
• Rõhutada võib ka seda, et programmiperioodil 2007–2013 koordineeritakse senisest tugevamini koostööd EIP ja EIFiga.
General Regulation: Articles 32 to 46
Üldmäärus: artiklid 32–46.
Documents and activities connected to the Funds are evaluated in order to improve their quality, efficiency and the coherence of their intervention.
Fondidega seotud dokumente ja tegevust hinnatakse, et parandada fondidest saadava toetuse kvaliteeti, mõjusust ja kooskõla.
These evaluations are the responsibility of the Member State or the Commission, according to their contribution, and are carried out in the principle of proportionality.
Hindamise eest vastutab liikmesriik või komisjon vastavalt oma osalusele ning hindamine toimub kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega.
They are carried out by independent evaluators and their results are made public.
Hindavad sõltumatud hindajad ning hindamise tulemused on avalikud.
The regulation offers greater flexibility by reducing the number of obligatory evaluations.
Määrus tagab suurema paindlikkuse, vähendades kohustuslike hindamiste arvu.
Efficiency evaluation
Mõjususe hindamine
• Obligatory ex-ante, mid-term and post-ante evaluation for each intervention
• Eel-, vahe- ja järelhindamine, kohustuslik iga toetuse puhul
• Ex-ante evaluation for each convergence objective programme• For each rregional competitiveness and employment and European territorial cooperation objective, the Member States choose the level of evaluation according to needs (programme, theme, funds)• Mid-term evaluation according to needs
• Lähenemise eesmärgi puhul eelhindamine rakenduskava kaupa • Piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärkide puhul valivad liikmesriigid hindamise taseme (rakenduskava, teema, fond) vastavalt vajadusele• Vahehindamine vastavalt vajadusele
In 2000–06 the Commission allocated, in the mid-term, a certain sum to the most effective programmes; this was the performance reserve.
Aastatel 2000–2006 eraldas komisjon programmiperioodi keskel kõige edukamatele rakenduskavadele teatava summa: see oli tulemusreserv.
In 2007–13, each State can take direct initiative in creating a national performance reserve, rising to 3 % of its total allocation for each of the convergence and regional competitiveness and employment objectives.
Aastatel 2007–2013 võib iga liikmesriik luua omal algatusel riikliku tulemusreservi 3% ulatuses kogu toetussummast nii lähenemise kui ka piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi puhul.
The State can also create a reserve to anticipate unpredictable events (economic and social restructuring, for example).
Riik võib luua ka ettenägematute kulude reservi (näiteks majanduslike ja sotsiaalsete ümberkorralduste rahastamiseks).
It signals this reserve in the national strategic reference framework.
Sellest reservist tuleb teatada riikliku strateegilise raamistiku raames.
• We are witnessing a strengthening of subsidiarity whilst allowing Member States to carry out evaluations based on their needs.
• Tugevdatud on subsidiaarsuse põhimõtet, kuna liikmesriigid saavad ise läbi viia oma vajadustele vastavat hindamist.
• The new rules concerning reserves lead to greater flexibility and the rapid reaction of the policy and its instruments to sector based and local crises.
• Uued reservidega seotud eeskirjad tagavad poliitika ja selle instrumentide suurema paindlikkuse ja kiirema reageerimisvõime mõnd sektorit või piirkonda tabanud kriisi korral.
General Regulation: Articles 47 to 51
Üldmäärus: artiklid 47–51.
Management, follow-up and control
Juhtimine, seire ja kontroll
• A management authority responsible for the efficient, effective and correct management and implementation of an operational programme.
• korraldusasutus, kes vastutab rakenduskava mõjusa, tõhusa ja nõuetele vastava juhtimise ning rakendamise eest.
It delivers an annual performance report to the Commission each year by 30 June at the latest.
Korraldusasutus esitab komisjonile hiljemalt iga aasta 30. juuniks rakendamise aasta-aruande.
A final report must also be delivered no later than 31 March 2017.
Samuti tuleb hiljemalt 2017. aasta 31. märtsiks esitada lõpparuanne;
• A certification authority which draws up and sends to the Commission a certified inventory concerning expenditure and requests for payment.
• sertifi tseerimisasutus, kes koostab ja esitab komisjonile tõendatud kuluaruanded ja maksetaotlused.
It must also certify the accuracy and the compliance of expenditure in terms of Community and national rules.
Samuti peab sertifi tseerimisasutus tõendama, et deklareeritud kulud vastavad kohaldatavatele ühenduse ja riigisisestele eeskirjadele.
It takes charge of accounting and assures the recovery of Community credits in the case of irregularities.
Sertifi tseerimisasutus peab arvestust ja nõuab sisse tagasinõudmisele kuuluvad summad;
• An auditing authority which is an operationally independent body designated by the Member State for each operational programme.
• auditeerimisasutus. Tegemist on oma ülesannetes sõltumatu asutusega, kelle liikmesriik määrab iga rakenduskava jaoks eraldi.
It takes charge of the audits it carries out on the basis of an appropriate sample, writes up the annual control reports and offers an opinion on the audits carried out.
Auditeerimisasutus viib toiminguvalimi alusel läbi auditeid, koostab iga-aastaseid kontrolliaruandeid ning esitab läbiviidud auditite kohta arvamuse.
Nonetheless, the same authority can be assigned to a number of operational programmes.
Ühe ja sama asutuse võib siiski nimetada ka mitme rakenduskava jaoks;