natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Indeed, until now, each body has always used its own information system. For example, the Vessel Monitoring System (VMS), used to locate fishing vessels by satellite, and the Automatic Identification System (AIS) which locates transport ships via coastal antennas, are only available to fisheries control services and maritime traffic surveillance services respectively, without superimposition.
Merendusseire valdkonnas on komisjon seadnud eesmärgiks tagada valdkondlike, riiklike ja üleeuroopaliste süsteemide koostalitlus, see on ülesanne, mis nõuab märkimisväärset tööd standardite, ühismenetluste ja süsteemide ühendusviiside valdkonnas.
This requires a major effort to develop standards, common procedures and systems interconnection.
Siiani kasutas iga ametkond oma teabesüsteemi.
In other words, sectoral, national and European systems need to be interoperable, which requires a huge effort to develop standards, common procedures and systems interconnection.
Näitena võib tuua laevade satelliitseiresüsteemi (VMS – Vessel Monitoring System), mis võimaldab satelliidi abil määrata kindlaks püügilaevade asukohad, ja automaatse tuvastamissüsteemi (AIS – Automatic Identification System), mis võimaldab rannikul asuvate antennide abil määrata kindlaks transpordilaevade asukoha.
The effort will be well worth it, however, because interoperability will improve the quality and effectiveness of surveillance and cut costs.
Mainitud kahte süsteemi saavad kasutada üksnes vastavalt kalanduskontrolli ja mereliikluskontrolli asutused, puudub igasugune ristkasutus.
These advantages will have a positive impact on national security, maritime security and safety, protection of the marine environment, border control and law enforcement in general.
Seda silmas pidades on komisjon tutvunud kõigi Euroopa Liidus kasutatavate süsteemidega ja teeb nüüd liikmesriikidele ettepaneku hakata liikuma“ühise teabejagamiskeskkonna” suunas.
Monitoring and tracking systems used for maritime safety and security, protection of the marine environment, fisheries control, control of external borders and other law enforcement activities presently operate in isolation, with walls between the different sectors.
Praegused merendusalased kontrolli- ja järelevalvemeetmed julgeoleku ja ohutuse tagamiseks merenduses, looduskeskkonna kaitsmiseks, püügitegevuse kontrolliks, välispiiride kontrolliks ja õigusaktide kohaldamise jälgimiseks võetud muude meetmete rakendamise tagamiseks toimivad eri valdkondades märkimisväärselt isoleeritud viisil.
By enhancing their integration, the European Commission aims to improve the effectiveness of such systems.
Euroopa Komisjoni eesmärk on neid teenuseid paremini integreerida, ettagada seeläbi nende parem tõhusus.
Optimal exploitation of the oceans requires ideal security conditions and respect for rules. Today, maritime law enforcement activities are the responsibility of different services such as traffic surveillance, environmental protection, fisheries control, sea rescue, border surveillance, coast guards and navies.
Teisisõnu on seatud eesmärgiks tagada valdkondlike, riiklike ja üleeuroopaliste süsteemide koostalitlus, see on ülesanne, mis nõuab märkimisväärset tööd standardite, ühismenetluste ja süsteemide ühendusviiside valdkonnas.
These services operate independently from one another, sometimes collecting the same information without realising it.
Samas on tegemist äärmiselt olulise töösuunaga, sest see võimaldab parandada seire kvaliteeti ja tõhusust ning vähendada kulusid.
Even where they are aware of such overlap, it is not always possible to share their information in the absence of compatible protocols or prior political agreements.
Mainitud eelistel on positiivne mõju ka riiklikule julgeolekule, mereohutusele, merekeskkonna kaitsele, piirikontrollile ja üldisele õiguskaitsele.
No 46
Kaks sissejuhatavat katset nr 46
This segmentation is hardly a guarantee of effectiveness.
Selline eraldumine ei ole just parim tõhususe tagatis.
Here too, integration is needed to help improve the quality of service.
Ka siin on toimingute integreerimine kvaliteedi parandamiseks äärmiselt oluline vahend.
The Commission therefore recommends the development of extensive vertical cooperation between different bodies as well as horizontal cooperation between the services of different Member States and even in some cases with third countries.
Seetõttu peab komisjon õigeks olulise koopereerumise rakendamist mitte üksnes vertikaalsuunas, erinevate ametkondade vahel, vaid samaaegselt ka horisontaalsuunas erinevate liikmesriikide ja teatavatel juhtudel isegi kolmandate riikide vastavate ametiasutuste vahel.
Two pilot projects are under way to evaluate the obstacles to be tackled in this difficult undertaking: one in the Mediterranean and the near Atlantic and the other in sea basins in the north of Europe.
Alustatud on kahe sissejuhatava katsega, mille eesmärk on hinnata selle keerulise töö käigus esilekerkivaid probleeme – üks neist on seotud Vahemere ja Atlandi ookeani rannikupiirkonnaga, teine Euroopa põhjaosa mereruumiga.
The idea is to pool information and data on border surveillance, customs, fisheries control, maritime security, search and rescue operations, marine pollution, maritime safety of vessels and ports, prevention and eradication of criminal activities and the effectiveness of navigation and transport.
Katsete käigus antakse ühiskasutusse teave ja andmed, mis hõlmavad piirikontrolli, tolli, kalanduskontrolli, mereohutust, otsingu- ja päästetoiminguid, meresaastet, laevade ja sadamate ohutust, kuritegude ennetamist ja vältimist ning laevade liikluse ja transpordi tõhusust.
The results and lessons of these two pilot projects are expected to contribute to widespread interoperability throughout the European Union.
Mainitud kahe sissejuhatava katse tulemused ja neist saadav kogemus võimaldavad sellist koostalitlust üldistada kogu Euroopa Liidu vajadusteks.
Yet the idea is also to go beyond mere cooperation.
Samas on vaja minna lihtsast koostööst kaugemale.
The Commission set up a group of Member State experts to work on developing the interoperability of services.
Komisjon on rakendanud tööle liikmesriikide esindajatest koosneva eksperditöörühma, mille ülesanne on käivitada ametkondade tegelik koostalitlus.
The aim is to set out guiding principles for the development of a common information sharing environment for all services in charge of maritime surveillance, a prerequisite to effective interoperability.
Sellise tegevusega seoses on Euroopa Komisjon võtnud vastu uue teatise pealkirjaga“Suund mereseire
External dimension: building the European Union’s international role in maritime affairs la ge ul
Välismõõde – tugevdada Euroopa Liidu rahvusvahelist rolli merendusküsimustes la ge ul
Climate change, loss of biodiversity, and sustainable use of marine resources are some of the challenges that the European Union intends to take up with the integrated maritime policy.
Kliimamuutus, bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, mereressursside jätkusuutlik kasutamine on vaid mõniväljakutsetest, millele Euroopa Liit kavatseb integreeritud merenduspoliitika abil vastu astuda.
Marine ecosystems and maritime economies transcend borders, however, so the European Union cannot ensure sustainable growth of the maritime economy and preserve the marine environment without including an international dimension.
Samas ei ole ei mere ökosüsteemid ega merega seotud majandus riigipiiridega eraldatud. Euroopa Liit ei saatagada merega seotud majanduse jätkusuutlikku arengut ja merekeskkonna kaitset, lülitamata sellesse tegevusse rahvusvahelist mõõdet.
The European Union (EU) must play a decisive role in the international management of maritime affairs.
Euroopa Liit (EL) peab mängima merendusküsimuste otsustamisel rahvusvahelisel tasandil juhtivat rolli.
It therefore wishes to bolster the impact of its action in the international arena, both in existing multilateral bodies and in bilateral relations with key partners.
EL soovib tugevdada oma tegevuse mõju rahvusvahelisel tasandil, seda nii olemasolevate mitmepoolsete asutuste kui ka olulisemate partneritega sõlmitavate kahepoolsete suhete abil.
It also aims to develop regional cooperation in sea basins shared with other States.
Samuti soovib Euroopa Liit arendada regionaalset koostööd teiste riikidega jagatavate merepiirkondade suhtes.
The integrated management of maritime activities has taken giant steps forward since 2007.
Merendusega seotud toimingute juhtimine on alates 2007. aastast märkimisväärselt edenenud.
On national governance, most countries have set up an interministerial maritime committee tasked with placing all sectoral policies on the same wavelength.
Riikliku tasandi juhtimises on enamik riike loonud ministeeriumideülese merenduskomitee, mille ülesanne on koordineerida kõiki sektoripõhiseid strateegiaid.
Maritime safety and security – The EU guarantees the security of maritime traffic in its waters, as well as the freedom and security of navigation.
Oma teatises pealkirjaga “Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika rahvusvahelise mõõtme laiendamine”(1) toob komisjon välja terve rea rahvusvahelisi merendusega seotud faktoreid ning teeb ettepanekuid nendega seotud suundumuste suhtes.
International governance – It is more important than ever for the rules of the game to be clearly defined, accepted by all and easy to apply.
Merejulgeolek ja -ohutus. EL tagab mereliikluse ohutuse oma vetes ning laevasõidu vabaduse ja julgeoleku.
To start, the law of the sea must be enforced globally.
Seejuures eeldab EL, et kõik tema rahvusvahelise partnerid teevad sedasama oma vetes.
The EU must therefore use its influence to see to it that the States that have not yet done so sign up to the founding international agreement on law of the sea, namely the 1982 United Nations Convention on the Law of the Sea (UNCLOS).
Väljaspool ELi territoriaalvett kohustub EL jätkuvalt võitlema piraatluse vastu, nagu ta teeb seda praegu Somaalia ranniku lähedal, ning aitama asjaomaseid riike saavutada seaduskuulekus maismaal.
e ri es and a qu ac ul t ur is h F
Rahvusvaheline haldus.
Employment – Within the framework of the International Labour Organisation, the EU must cooperate to promote decent working conditions in the highly globalised sectors of transport, shipbuilding and fisheries, with a view to guaranteeing social justice and fair competition between global operators.
Praegusel ajal tuleb enam kui kunagi varem pidada oluliseks, et mängureeglid oleks selgelt kindlaks määratud, et kõik pooled neid arvestaks ning et nende kohaldamine oleks hõlbus.
Marine biodiversity – The EU should continue to work with its partners from the Convention on Biological Diversity to create protected marine areas in the high seas.
Esiteks tuleb seega saavutada, et merendusõigust kohaldataks ülemaailmselt.
This implies working at UNCLOS level to obtain an international agreement on the sustainable exploitation of marine biodiversity in international waters.
EL pea kasutama oma rahvusvahelist mõju, et saavutada, et kõik riigid, kes seda siiani ei ole teinud, liituks konventsiooniga, millega loodi rahvusvaheline mereõigus – selleks on ÜRO 1982. aasta mereõiguse konventsioon.
Scientific research – The EU should continue scientific cooperation with its international partners to pursue largescale research programmes concerning the high seas and deep-sea research.
EL peab Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni raames jätkama koostööd inimväärikate töötingimuste tagamiseks transpordivaldkonna sellistes oluliselt üleilmastunud sektorites nagu laevaehitus ja kalandus, et tagada sotsiaalse õigluse ja õiglase konkurentsi rakendamine ülemaailmsetes majandusettevõtetes.
The EU must therefore work for the conclusion of a post-2012 agreement on climate change, in collaboration
Selleks peab EL töötama mereõiguse konventsiooni raames, et jõuda avamere bioloogilist mitmekesisust säästvat kasutamist hõlmava kokkuleppeni.
CO2 emissions from ships.
Rahvusvaheline esindatus
The EU also must continue to help the developing countries adapt to climate change.
Kliimamuutus. Kliima muutumine ähvardab olulisel määral ookeane, meresid ja rannikuid.
If the EU is to be in a position to develop the integrated approach in international bodies, it has to enhance its role and presence in such fora.
Et EL saaks arendada integreeritud lähenemist mainitud rah vus-vahelistel tasanditel, peab ta tugevdama oma rolli ja rahvusvahelist esindatust.
When EU representation as such is not possible, coordinated or even common positions should be adopted in keeping with the duty of loyal cooperation.
raames peetavaid läbirääkimisi. Ja lõpuks peab EL jätkama arenguriikide abistamist kliimamuutusega kohanemisel.
Regional strategy: better governance in the Mediterranean la ge ul
Regionaalne strateegia – halduse täiustamine Vahemere piirkonnas la ge ul
© Lionel F emissions from shore and from vessels, a general degradation of the coastal environment and significant biodiversity loss.
© Lionel F ja laevadelt pärinev saaste, rannikute looduskeskkonna üldine halvenemine ja bioloogilise mitmekesisuse märkimisväärne vähenemine.
The Mediterranean region is also defined as a sensitive zone in terms of climate change because it is threatened by floods, coastal erosion and soil deterioration.
Lisaks sellele on Vahemere piirkond määratletud äärmiselt tundliku piirkonnana ka kliimamuutuse seisukohalt, sest seda ohustavad üleujutused, ranniku erosioon ja pinnase seisundi halvenemine.
The deployment of an integrated maritime policy in the Mediterranean has to tackle two major obstacles: the European Union is present in only seven Mediterranean States and a large part of the waters of the Mediterranean is governed by rules for the high seas.
Vahemere küsimustele keskenduv merenduspoliitika peab ületama kaks peamist takistust: Euroopa Liitu kuulub vaid seitse Vahemere-äärset riiki ning suurem osa Vahemere vetest kuulub avamerepiirkonda.
The solution will consequently require new governance initiatives.
Seetõttu saab lahendus olla seotud vaid uute algatustega merenduse juhtimise valdkonnas.
Yet human activity could draw far greater economic benefits from this sea with a greatly reduced impact on its ecosystem.
Sellele vaatamata on inimtegevusega võimalik sellest merest saada senisest suuremat majanduslikku tulu, mõjutades seejuures ökosüsteemi vaid vähesel määral.
It is therefore urgent to tackle these problems within the context of an integrated maritime policy.
Toodud probleeme tuleb võimalikult kiiresti hakata lahendama integreeritud merenduspoliitika raames.
Two obstacles stand in the way.
Seejuures kerkib esile kaks takistust.
First, only seven Mediterranean States are EU members, while the other 12 countries apply different maritime (and sectoral) policies.
Esiteks hõlmab Euroopa Liit vaid seitsetVahemere-äärset riiki, 12 ülejäänud riigis kohaldatakse muid sektoripõhiseid merendusstrateegiaid.
Second, the large proportion of the Mediterranean waters is governed by rules for the high seas and is outside the regulatory reach of coastal States.
Ja teiseks moodustab suurema osa Vahemerest avamerepiirkond, mis jääb väljapoole rannikuriikide õiguslikku reguleerimisala.
An integrated maritime policy therefore can only be established through governance initiatives.
Integreeritud merenduspoliitika saab seega toimida vaid tänu haldusküsimustes tehtud algatustele.
Last September, the European Commission presented the new regional maritime strategy for the Mediterranean.
Möödunud aasta septembris tutvustas Euroopa Komisjon uut Vahemerele keskenduvat regionaalset merendusstrateegiat.
The Mediterranean has serious problems to address in a complex political context.
Vahemeri on seotud keerulisel poliitilisel taustal väljakujunenud oluliste probleemidega.
The Commission proposes ways towards improved maritime governance and greater involvement of coastal States in the management of marine areas.
Komisjon esitas ettepanekuid merenduse haldamise täiustamiseks ja rannikuriikide senisest enamal määral kaasamiseks mereruumi haldusse.
First of all, this means working with Member States to develop cross-cutting governance tools, the only way to implement an integrated policy, and then drawing the attention of other coastal States to their advantages.
Esiteks tähendab see koos liikmesriikidega niisuguste halduse põhiinstrumentide väljatöötamist, mille abil on võimalik integreeritud poliitikat ellu rakendada, seejärel tuleb saavutatud edusamme näidata ka teistele rannikuriikidele.
This could include, for example: maritime spatial planning, which will be the subject of a pilot project to encourage cross-border planning, integrated coastal zone management, for which best practices will be placed online, or the integration of research efforts and integrated maritime surveillance.
Meetmetest rääkides on tegemist näiteks mereruumi kavandamisega, mida hõlmab piiriülest kavandamist toetav algatusprojekt või rannikualade integreeritud haldusega, millest saadavaid kogemusi levitatakse sidusrežiimis, või teadusuuringuressursside ja mereseire integreerimisega – selle viimasega on seotud kuut rannikuriiki hõlmav algatusprojekt (vt lk 6).
The integrated maritime policy has to be grounded in principles that are applicable everywhere, but must also be able to adapt to specific regional situations.
Merenduspoliitika peab tuginema kõikides riikides kohaldatavatele põhimõtetele, kuid lisaks sellele peab see poliitika suutma kohaneda ka regionaalsete eripäradega.
Regional sea basins differ widely from one another, not only in terms of physical factors but also in socio-economic terms.
Piirkondlikud merenduspiirkonnad on üksteisest äärmiselt erinevad lisaks füüsilistele asjaoludele ka sotsiaal-poliitilisel tasandil.
The Commission has already developed regional maritime strategies for the ri es and a qu ac ul t ur is he F
Siiani on komisjon töötanud välja regionaalsed merendusstrateegiad oo pa k ruE
No 46
ee br ua r 2010 I I v nr 46
The other area of action aims to improve maritime cooperation between Mediterranean rim countries and especially to place such cooperation within the framework of an integrated approach.
Teine tegevussuund on seotud merendusalase koostöö tõhustamisega rannikuriikide vahel ja eeskätt võimalustega selle koostöö seostamiseks integreeritud lähenemisega.
The European Commission proposes, for example, to encourage private and public maritime stakeholders to cooperate more closely at the level of the Mediterranean basin as a whole, or to help interested non-EU States to develop an integrated approach.
Selleks on Euroopa Komisjon teinud näiteks ettepaneku edendada merenduses tegutsevate era- ja riiklike ettevõtete koostööd kogu Vahemere piirkonna ulatuses või aidata liikmesriikidel toetada integreeritud lähenemise juurutamist mitteliikmesriikidel, kes seda soovivad.
It also plans to set up a Mediterranean working group on integrated maritime policy to promote dialogue and cooperation with non-EU Mediterranean coastal States.
Komisjon näeb samuti ette Vahemere küsimustele keskenduva integreeritud merenduspoliitika töörühma moodustamise, et edendada dialoogi ja koostööd selles piirkonnas asuvate kolmandate riikidega.
‘The challenges affecting the Mediterranean Sea call for shared and, above all, integrated responses, rooted in improved maritime governance’, concludes the Commission’s Communication.
“Vahemerega seotud probleemide lahendamiseks vajaliku ühise ja eelkõige integreeritud tegutsemise aluseks on merenduse parem juhtimine,”on öeldud komisjoni teatise kokkuvõttes.
A semi-enclosed sea with tremendous potential, the Mediterranean is the victim of unbalanced and non-sustainable development.
Väga suurte potentsiaalsete võimalustega poolsuletud merena on Vahemerd viimasel ajal ohustanud tasakaalustamata areng ja mittejätkusuutlik lähenemine.
In volume, it bears nearly 30% of global maritime trade.
Vahemeri hõlmab kaubandusmahult ligi 30 % ülemaailmsest merekaubandusest.
Around 20% of containers and 30% of seaborne oil traffic transit through the Mediterranean.
Seda merd läbib 20 % konteinervedudest ja 30 % mere kaudu transporditavast naftast.
Nearly half the EU’s fishing fleet operates in this sea.
Vahemerega on seotud ligi pool ELi kalalaevastikust.
Its coastal areas are home to more than 150 million inhabitants, a figure that doubles during tourist season.
Selle mere rannikutel elab ligi 150 miljonit elanikku, turismihooajal on see arv ligikaudu kaks korda suurem.
These activities are neither controlled nor coordinated. They have a detrimental impact on the Mediterranean ecosystem, which suffers from polluting
Kõiki neid toiminguid iseloomustab ebarahuldav haldamine ja vähene koordineeritus ning neil on seetõttu laastav mõju Vahemere ökosüsteemile, mida ründab rannikutelt
Interview – Parliament: on course for the Treaty of Lisbon
Intervjuu – Euroopa Parlament – tähelepanu Lissaboni lepingule
The Treaty of Lisbon expands significantly the European Parliament’s powers in the field of fisheries.
Lissaboni leping laiendab olulisel määral Euroopa Parlamendi pädevusala kalanduse valdkonnas.
With the exception of certain matters such as the setting of TACs and quotas, decisions in many areas will now have to be approved by Members of the EP.
Kui välja arvata teatavad valdkonnad, nagu lubatud kogupüükide ja kvootide kindlaksmääramine, peavad mitmed otsustatavad küsimused saama Euroopa Parlamendi liikmete heakskiidu.
The mandate of the EP’s Committee on Fisheries is therefore appreciably strengthened.
Ka Euroopa Parlamendi kalanduskomisjoni pädevusala laieneb märkimisväärselt.
Carmen Fraga Estévez (European People’s Party) is the new Chairwoman of the European Parliament’s Committee on Fisheries.
Carmen Fraga Estévez (Euroopa Rahvapartei) on Euroopa Parlamendi kalanduskomisjoni uus president.
Interview.
Meie intervjuu.
This is not true, however, as demonstrated by numerous plans.
Sellest on tunnistust andnud mitme kava elluviimine.
What’s more, the Commission has not analysed alternative fishing activity.
Lisaks sellele ei ole komisjon analüüsinud erinevate püükide asendatavust.
With the new Common Fisheries Policy, which takes account of the ecosystem approach, maximum sustainable yield, and so on, this question can be settled.
Uue ühise kalanduspoliitika abil, mille puhul võetakse arvesse ökosüsteemidel põhinevat lähenemist, maksimaalset jätkusuutlikku saagikust jne, on seda küsimust võimalik lahendada.
For the short term, however, many problems with the management plans need to be addressed.
Kuid lühiajalises plaanis on nende juhtimiskavadega seotud probleemid endiselt õhus.
We approve proposals presented by Regional Advisory Councils more often than those presented by the European Commission.
Me kiidame sagedamini heaks piirkondlike nõuandekomiteede ettepanekuid kui Euroopa Komisjoni omi.
Another important problem is behind the failure of the management plans: we cannot simply reduce TACs and fishing effort.
Lisaks sellele tuleb mainida veel ühte olulist probleemi, mis on juhtimiskavade läbikukkumise põhjuseks: tegemist ei ole lihtsalt maksimaalsete lubatud kogupüükide ja püügivõimsuse vähendamisega, samaaegselt tuleb analüüsida iga püügivööndit eraldi.
There has to be an analysis of each fishery, not of each stock, but of each fishery taken as a whole since most European Union fisheries are mixed or multispecies.
See tähendab, mitte iga kalavaru, vaid nimelt iga püügivööndit, sest enamik Euroopa Liidu püügivöönditest hõlmavad mitmeid eri varusid ja liike.
That’s the only serious approach, and it will even make it possible to avoid discards… e in E is her i es and a qu ac ul t ur F
See on ainuke tõsiseltvõetav lähenemisviis, mis võimaldab samaaegselt vähendada ka väljapüütud isendite tagasiviskamist.
• What do you see as the priorities for the next five years?CFE: The first important point is the entry into force of the Treaty of Lisbon.
• Rääkides Euroopa Liidu Nõukogust, milliseid koostöövõimalusi te näete?CFE: Ma ei oska teile täpselt vastata.
The remit of the Fisheries Committee will be considerably strengthened.
Me hakkame nõukoguga suhtlema vaid kaasotsustamise kaudu.
We are moving from virtually 0% to nearly 100% codecision, with the exception of TACs (1) and quotas and fisheries agreements, for which we have the possibility to issue assent, however.
Ma usun, et teatavates küsimustes on lähenemine võimalik ja teistes mitte.