natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Annual Report 2008
Aastaaruanne 2008
The EuropeanUnion CivilService Tribunal
Euroopa Liidu AvalikuTeenistuse Kohus
A — Proceedings of the CivilService Tribunal in 2008 ........................................................... 193
A. AvalikuTeenistuseKohtu tegevus 2008. aastal ...................................................................... 191
B— Composition of the CivilService Tribunal ......................................................................... 205
B. AvalikuTeenistuse Kohtukoosseis .............................................................................................. 203
C— Statistics concerning the judicial activity of the CivilService Tribunal.................... 213
C. AvalikuTeenistuse Kohtustatistika ............................................................................................. 211
Meetings and visits
Kohtumised ja külastused
A—Official visits and events at the Court of Justice, theCourtofFirstInstance and the CivilService Tribunal ................................................................................................. 227
A. Ametlikud külastused jaüritused EuroopaKohtus, EsimeseAstmeKohtu s ja AvalikuTeenistuseKohtu s ........................................................... 225
B— Study visits (2008) ...................................................................................................................... 231
B.Õppekülastused (2008) ................................................................................................................... 229
C— Formal sittings ............................................................................................................................. 235
C. Pidulikud istungid ............................................................................................................................. 233
Contact details for the Court of Justice .............................................................................................. 247
Euroopa Kohtu kontaktandmed .......................................................................................................... 245
For the Court of Justice, 2008 was a symbolic year: it took possession of its new complex of buildings.
Aasta 2008 lõppes Euroopa Kohtu jaoks sümboolselt: kohus võttis kasutusele oma uue hoonete kompleksi.
The Court now has a centralised infrastructure commensurate with its own expansion, the continuously increasing volume of litigation before it, the introduction of new procedures and the recent enlargements of the European Union; an optimal situation even in the era of electronic communication.
Nüüd on Euroopa Kohtul tsentraliseeritud infrastruktuur, mis vastab tema kasvanud organisatsioonile, pidevalt suurenevale kohtuvaidluste arvule, uute menetluste rakendamisele ja Euroopa Liidu viimastele laienemistele, mis on optimaalne olukord isegi elektroonilise andmevahetuse ajastul.
The historical importance of the inauguration of the Court’s new complex of buildings, an occasion marked by the presence of distinguished guests, should not push other events of the past year into the background.
Euroopa Kohtu uue hoonete kompleksi avamise – sündmus, millele lisab väärtust kõrgete külaliste kohalviibimine – ajalooline tähtsus ei tohiks jätta tagaplaanile muid möödunud aastast meelde jäänud sündmusi.
The implementation of the new urgent preliminaryruling procedure was equally important, enabling the Court to deal within a very short time frame with the first cases, falling within the scope of the area of freedom, security and justice, to which the procedure was applied.
Sama tähtis oli ka uue eelotsuse kiirmenetluse rakendamine, s.o menetlus, mis võimaldas Euroopa Kohtul menetleda äärmiselt lühikeste tähtaegade jooksul esimesi kohtuasju, mis puudutavad vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala ning mille suhtes selline menetlus on kehtestatud.
The past year will also be remembered for the efficiency and unflagging rate of the performance of the institution’s judicial tasks.
Aasta 2008 jääb ajalukku ka institutsiooni õigustmõistva tegevuse erilise tõhususe ja kiiruse poolest.
In this connection, the overall decrease in the duration of proceedings may be noted, the decrease being very significant especially in preliminaryruling proceedings, while theCourtofFirstInstance had one of the most productive years in its history.
Siinjuures torkab silma üldine menetlusaja lühenemine, mis on eriti märkimisväärne just eelotsuseasjades. EsimeseAstmeKohtu jaoks oli aga tegemist läbi kohtu ajaloo ühe kõige produktiivsema aastaga.
Finally, in the past year a total of 133 2 cases were brought before the three courts comprising the Court of Justice; the figure is the highest in the institution’s history for the second year in succession and demonstrates the constant increase in the amount of Community litigation.
Lõpetuseks tuleb märkida, et möödunud aastal saabus Euroopa Kohtu moodustavasse kolme kohtusse kokku 1332 kohtuasja, mis on teist aasta t järjest suurim arv institutsiooni ajaloos ja mis näitab ühenduse kohtuvaidluste hulga pidevat kasvu.
The Annual Report provides its readers with an account of changes affecting the three courts comprising the institution, namely the Court of Justice, theCourtofFirstInstance and the CivilService Tribunal, and of the most important aspects of their work.
Aastaaruanne annab lugejale võimaluse tutvuda institutsiooni moodustava kolme kohtu – Euroopa Kohtu, EsimeseAstmeKohtu ja AvalikuTeenistuseKohtu – arengu ja tegevuse olulisema osaga.
Separate statistics for each court supplement and illustrate the analysis of the past year’s judicial activity.
Möödunud aasta õigustmõistva tegevuse analüüsi täiendab ja illustreerib iga kohtu kohta eraldi välja toodud kohtustatistika.
A—The Court of Justice in 2008: changes and proceedings
A. Euroopa Kohtu areng ja tegevus 2008. aastal
ByMr Vassilios Skouris, President of the Court of Justice
Euroopa Kohtu president Vassilios Skouris
The structure of the Annual Report follows that of previous years.
Aastaaruande struktuur on sama kui eelnevatel aastatel.
The first part gives an overview of the activity of the Court of Justice of the EuropeanCommunities in 2008.
Esimeses osas esitatakse kokkuvõte EuroopaÜhenduste Kohtu tegevusest 2008. aastal.
It describes, first, how the institution evolved during that year, with the emphasis on the institutional changes affecting the Court and developments relating to its internal organisation and working methods (Section 1).
Esiteks annab aruanne ülevaate institutsiooni arengust käesoleval aastal, tuues välja Euroopa Kohut puudutavad institutsioonilised muudatused ning selle sisemise korralduse ja töömeetoditega seotud arengud (jaotis 1).
It presents finally, as each year, the main developments in the case-law, arranged by subject matter (Section 3).
Lõpetuseks esitatakse aruandes, nagu igal aastal, teemade järgi jagatud kohtupraktika põhiarengud (jaotis 3).
The outstanding event for the Court of Justice in 2008 was the inauguration of the new buildings of the Court,‘the new Palais’, which consolidates and extends the existing buildings.
Euroopa Kohtu jaoks oli 2008. aastal kõige märkimisväärsem sündmus uue kohtupalee avamine, mis toetab ja laiendab olemasolevaid hooneid.
The new Palais is of an innovative architectural design and has been constructed in away that respects and builds on the structure of the original Palais.
Innovatiivse arhitektuurikontseptsiooniga uus kohtupalee ehitati algse kohtupalee struktuuri austades ja jätkates.
It is made up of the original Palais, remodelled so as to accommodate the courtrooms, the Anneau (‘Ring’in English), a two-storey building which is so called, despite its rectangular form, because it completely encircles the original Palais, and which houses the offices of the Members of the Court and staff working directly with them, two Towers intended for the translation service and the Gallery, along luminous passage by way of an architectural link connecting not only the original and new buildings with each other but also the institution’s various activities.
Uus kohtupalee koosneb järgmistest osadest: vana kohtupalee, mis on ümber struktureeritud kohtusaalidele ruumide andmiseks, ringhoone – kahekordne hoone, mida hoolimata selle nelinurksest kujust kutsutakse ringhooneks seetõttu, et ta ümbritseb täielikult kohtupaleed, ning seal asuvad nii kohtu liikmete kabinetid kui ka nendega vahetult koos töötavad isikud, kaks torni, mis onmõeldud tõlketalituste jaoks, ning galerii – pikk valgusküllane koridor, mis arhitektuurilise lülina ühendab omavahel mitte ainult uued ja vanad hooned, vaid ka institutsiooni eri tegevusi.
At the formal sitting for the inauguration of the new Palais, which took place on 4 December 2008 in the presence of Their Royal Highnesses the Grand Duke and Grand Duchess of Luxembourg, speeches were given by Ms Diana Wallis, Vice-President of the European Parliament, Ms Rachida Dati, Minister for Justice of the French Republic, Mr José Manuel Barroso, President of the European Commission, and Mr Jean-Claude Juncker, Prime Minister of the Grand Duchy of Luxembourg.
Uue kohtupalee avamise pidulikul istungil 4. detsembril 2008, millest võtsid osa Nende Kuninglikud Kõrgused Luksemburgi Suurhertsog ja Suurhertsoginna, esinesid teiste hulgas kõnega Euroopa Parlamendi asepresident DianaWallis, Prantsuse Vabariigi justiitsminister Rachida Dati, Euroopa Komisjoni president José Manuel Barroso ja Luksemburgi Suurhertsogiriigi peaminister Jean-Claude Juncker.
With regard to the provisions governing the institution’s operation, the amendment of the Rules of Procedure of the Court of Justice on 8 July 2008 involved the insertion of Title IVa, which contains the provisions designed to introduce the procedure, provided for in Article 62 of the Statute of the Court of Justice, for review of decisions of theCourtofFirstInstance on appeal.
Institutsiooni töökorraldust puudutavate tekstide tasandil muudeti 8. juulil 2008 Euroopa Kohtu kodukorda, täiendades seda IVa jaotisega, mis sisaldab sätteid, millega rakendatakse apellatsioonkaebuse alusel tehtud EsimeseAstmeKohtu lahendite uuesti läbivaatamise menetlus, mis on sätestatud Euroopa Kohtu põhikirja artiklis 62.
The most noteworthy element of these new provisions (Articles 123a to 123e) is the creation of a special chamber entrusted with the task of determining, upon a proposal of the First Advocate General, whether a decision of theCourtofFirstInstance should be reviewed.
Nende uute sätete (artiklid 123a−123e) kõige olulisem muudatus seisneb selles, et luuakse erikoda, mille ülesanne on peakohtujuristi ettepanekul otsustada, kas EsimeseAstmeKohtu lahend tuleb uuesti läbi vaadata.
This chamber is to be composed of the President of the Court of Justice and of four Presidents of five-judge chambers.
Erikoda koosneb Euroopa Kohtu presidendist ja neljast viieliikmelise koja esimehest.
The statistics concerning the Court of Justice’s judicial activity in 2008 reveal, first, a very significant reduction in the duration of preliminaryruling proceedings compared with preceding years and, second, a continuation of the upward trend in the volume of litigation.
Euroopa Kohtu 2008. aasta kohtustatistika toob välja esiteks selle, et eelotsusemenetluste kestus on eelnevate aastatega võrreldes väga oluliselt lühenenud, ja teiseks selle, et kohtuvaidluste hulk näitab pidevat kasvutendentsi.
It should nevertheless be noted that the number of preliminaryruling cases completed in 2008 (238 cases in net figures, 301 cases in gross figures) is markedly higher than in 2007 (218 cases in net figures, 235 in gross figures).
Euroopa Kohtusse saabus 592 uut kohtuasja, mis ületab veelgi 2007. aasta kohtuasjade arvu, mis oli suurim Euroopa Kohtu ajaloos.1 Pooleliolevate kohtuasjade arv ei ole siiski
The number of cases pending at the end of 2008 did not, however, increase substantially (767 cases, gross figures) beyond the number at the end of 2007 (741 cases, gross figures).
2008. aasta lõpu seisuga märkimisväärselt tõusnud (bruto 767 kohtuasja) võrreldes kohtuasjade arvuga 2007. aasta lõpus (bruto 741 kohtuasja).
The duration of proceedings in 2008 showed a considerable change.
Mis puudutab menetlusaega 2008. aastal, siis siin on toimunud märkimisväärne areng.
In the case of referencesfora preliminaryruling , the average duration of proceedings was 16.8 months, as against 19.3 months in 2007 and 19.8 months in 2006.
Eelotsusetaotluste keskminemenetlusaeg oli 16,8 kuud, samas kui 2007. aastal oli see 19,3 kuud ja 2006. aastal 19,8 kuud.
A comparative analysis covering the entire period for which the Court has reliable data shows that the average time taken to deal with referencesfora preliminaryruling reached its shortest in 2008.
Võrdlevast analüüsist selgub, et kogu selle perioodi lõikes, mil Euroopa Kohtul on olemas usaldusväärsed andmed, on eelotsuseasjade keskminemenetlusaeg langenud madalaimale tasemele 2008. aastal.
The average time taken to deal with directactions and appeals was 16.9 months and 18.4 months respectively (18.2 months and 17.8 months in 2007).
Hagide ja edasikaebuste osas oli keskminemenetlusaeg vastavalt 16,9 kuud ja 18,4 kuud (2007. aastal vastavalt 18,2 kuud ja 17,8 kuud).
In addition to the reforms in working methods that have been initiated in recent years, the improvement in the institution’s efficiency in dealing with cases can also be explained by the wider use of the various procedural instruments at its disposal to expedite the handling of certain cases, in particular the urgent preliminaryruling procedure, priority treatment, the accelerated or expedited procedure, the simplified procedure and the possibility of giving judgment without an opinion of the Advocate General.
Lisaks eelnevatel aastatel töömeetodite osas läbiviidud uuendustele saab meie institutsiooni tõhusamaks muutumist kohtuasjade menetlemisel seletada ka asjaoluga, et kasutatakse laiaulatuslikumalt kohtu käsutuses olevaid erinevaid menetluslikke võimalusi teatud kohtuasjade kiiremaks menetlemiseks, nagu näiteks eelotsuse kiirmenetlus, eelisjärjekorras menetlemine, kiirendatud ja lihtsustatud menetlus ning võimalus teha otsus ilma kohtujuristi ettepanekuta.
In 2008 use of the urgent preliminaryruling procedure was requested in six cases and the designated chamber considered that the conditions under Article 104b of the Rules of Procedure were met in three of them.
Käesoleval aastal taotleti eelotsuse kiirmenetlust kuues kohtuasjas ning määratud koda leidis, et kodukorra artiklis 104b nõutud tingimused olid neist täidetud kolmes.
These new provisions relating to the urgent preliminaryruling procedure enabled the Court in 2008 to complete those cases in an average period of 2.1 months.
Eelotsuse kiirmenetlust reguleerivad uued sätted andsid Euroopa Kohtule võimaluse viia 2008. aastal nendes kohtuasjades menetlus lõpuni keskmise menetlusajaga 2,1 kuud.
Use of the expedited or accelerated procedure was requested eight times, but the conditions under the Rules of Procedure were met in only two cases, which were completed in an average period of 4.5 months.
Kiirendatud menetlust taotleti kaheksal korral, kuid kodukorras nõutud tingimused olid täidetud vaid kahes kohtuasjas, milles viidi menetlus lõpuni keskmise menetlusajaga 4,5 kuud.
Priority treatment, on the other hand, was granted in one case.
Lisaks anti ühes kohtuasjas luba eelisjärjekorras menetlemiseks.
Also, the Court continued to use the simplified procedure laid down in Article 104(3) of the Rules of Procedure to answer certain questions referred to it for a preliminaryruling .
Samuti jätkas Euroopa Kohus talle suunatud teatavatele eelotsuse küsimustele vastamisel kodukorra artikli 104 lõikes 3 ettenähtud lihtsustatud menetluse kasutamist.
A total of 39 cases were brought to a close by orders made on the basis of that provision, double the number in 2007.
Nimetatud sätte alusel lõpetas kohus määrusega kokku 39 kohtuasja, mis on kaks korda rohkem kui 2007. aastal.
With the exception of the 13 24 cases brought in 1979.
Välja arvatud 1979. aastal saabunud 1324 kohtuasja.
That exceptionally high figure can be explained by the huge flood of actions for annulment with the same subject matter that were brought.
See ebatavaliselt suur arv on seletatavmassilisel hulgal samaesemeliste tühistamishagide esitamisega.
Compared with the previous year, as light increase may be noted in the proportion of cases dealt with by the GrandChamber ( 11% in 2007) and by five-judge chambers (55 % in 2007), while the number of cases dealt with by three-judge chambers declined ( 33% in 2007).
Euroopa Kohus neid 11%) ja viiestkohtunikust koosnevadkojad (2007. aastal oli neid 55%), samas kui kolmestkohtunikust koosnevate kodademenetletud kohtuasjade arv on langenud (2007. aastal oli neid 33%).
Part C of this chapter should be consulted for more detailed information regarding the statistics for the 2008 judicial year.
Üksikasjalikumad statistilised andmed 2008. kohtu aasta kohta leiab lugeja käesoleva peatüki punktist C.
Constitutional or institutional issues
Konstitutsioonilised ja institutsioonilised küsimused
As regards the fundamental principles underpinning Community integration, the principle of equality has, once again, featured largely in the case-law of the Court.
Ühenduse rajamise aluseks olevate oluliste põhimõtete osas domineeris Euroopa Kohtupraktikas taas kord võrdsuse põhimõte.
The three judgments highlighted below demonstrate the implications of this principle in different spheres.
Järgnevalt on esile tõstetud kolm kohtuotsust, milles seda põhimõtet on erinevates valdkondades kohaldatud.
In Case C-54/07 Feryn (judgment of 10 July 2008), the question arose whether the fact that an employer states publicly that it will not recruit employees of a certain ethnic or racial origin amounts to direct discrimination in respect of recruitment within the meaning of Article 2(2)(a) of Council Directive 2000/43 (2).
Kohtuasjas Feryn (10. juuli 2008. aasta otsus kohtuasjas C-54/07) tõusetus küsimus, kas asjaolu, et tööandja teatab avalikult, et ta ei võta tööle teatava etnilise või rassilise päritoluga töötajaid, on töölevõtmisel otsene diskrimineerimine direktiivi 2000/432 artikli 2 lõike 2 punkti a tähenduses.
The Court held that it does, such statements being likely strongly to dissuade certain candidates from submitting their candidature and, accordingly, to hinder their access to the labour market.
Euroopa Kohus leidis, et tegemist on otsese diskrimineerimisega, kuna sellesisulised avaldused võivadmõningate kandidaatide töökohale kandideerimist tõsiselt pärssida ja takistada seega nende tööturule pääsemist.
The existence of such direct discrimination is not dependent on the identification of a complainant who claims to have been the victim of discrimination.
Niisuguse otsese diskrimineerimise esinemiseks ei ole vaja, et oleks tuvastatud kaebuse esitaja, kes väidab, et teda on sel viisil diskrimineeritud.
The Court went on to rule on the issue of the proof of discrimination.
Seejärel lahendas Euroopa Kohus küsimuse diskrimineerimise tõendamise kohta.
It held that the public statements at issue are sufficient for a presumption of the existence of a recruitment policy which is directly discriminatory within the meaning of Article 8(1) of Directive 2000/43.
Kohus sedastas, et asjas käsitletavatest avaldustest piisab selleks, et eeldada direktiivi 2000/43 artikli 8 lõike 1 tähenduses otseselt diskrimineeriva töölevõtmise poliitika olemasolu.
It is then for the employer to prove that therewas no breach of the principle of equal treatment, which it c and o by showing that the undertaking’s actual recruitment practice does not correspond to those statements.
Seega peab asjaomane tööandja tõendama, et võrdse kohtlemise põhimõtet ei ole rikutud, ja ta võib selleks tõendada, et ettevõtja tegelik töölevõtmise praktika ei vasta nendele avaldustele.
It is for the national court to verify that the facts alleged are established and to assess the sufficiency of the evidence submitted in support of the employer’s contentions that it has not breached the principle of equal treatment.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab seejärel kontrollima, kas asjaomasele tööandjale süükspandud asjaolud on tuvastatud, ning hindama, kas tõendid, mis asjaomane tööandja on esitanud oma väidete kinnituseks selle kohta, et võrdse kohtlemise põhimõtet ei ole rikutud, on piisavad.
Council Directive 2000/43/EC of 29 June 2000 implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of racial or ethnic origin (OJ 2000 L 180, p. 22).
Nõukogu29. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (EÜT L 180, lk 22; ELT eriväljaanne 20/01, lk 23).
No such link arises either from Article 13 EC, or, in the case of an occupational pension scheme excluding the right to a pension of a spouse more than 15 years younger than the deceased former employee, from Directive 2000/78 (3) before the time limit allowed to the Member State concerned for its transposition has expired.
3 vanaduspensionile, kui ta on üle 15 aasta noorem kui surnud töötaja, direktiivi 2008 / 78 alusel enne liikmesriigile direktiivi ülevõtmiseks määratud tähtaja möödumist.
In Case C-164/07 Wood (judgment of 5 June 2008), a question was referred to the Court for a preliminaryruling on the compatibility with Community law, in the light of the general principle of non-discrimination on grounds of nationality, of French legislation which has the effect of excluding from the grant of compensation awarded by the Fonds de garantie des victimes des actes de terrorisme et d’autres infractions (Guarantee Fund for the Victims of Acts of Terrorism and Other Crimes), on the sole ground of his nationality, a citizen of the European Community who is residing in France and is the father of a child having French nationality who died in consequence of a crime which was not committed on the territory of that State.
Kohtuasjas Wood (5. juuni 2008. aasta otsus kohtuasjas C-164/07) esitati Euroopa Kohtule eelotsuse küsimus selle kohta, kas kodakondsuse alusel diskrimineerimise keelu üldpõhimõtet arvestades on ühenduse õigusega kooskõlas Prantsuse õigusnormid, mille kohaselt Prantsusmaal elavale Euroopa Liidu kodanikule, kelle Prantsuse kodanikust laps on surnud kuriteo tagajärjel, mis pandi toime väljaspool selle liikmesriigi territooriumi, ei maksta üksnes kodakondsuse tõttu hüvitist sellisest fondist nagu Fonds de garantie des victimes des actes de terrorisme et d’autres infractions.
The Court held that Communitylaw precludes such legislation.
Euroopa Kohus leidis, et sellised õigusnormid on ühenduse õigusega vastuolus.
As regards the general principles of Communitylaw and observance of those principles by national authorities when implementing Community law, Case C-455/06 Heemskerk and Schaap (judgment of 25 November 2008), concerning export refunds and the protection of cattle during transport, allowed the Court to adjudicate on the national rule of reformatio in pejus.
Ühenduse õiguse üldpõhimõtete ja nendest kinnipidamisega seoses liikmesriikide ametiasutuste poolt, kes ühenduse õigust rakendavad, väärib esiletoomist kohtuasi Heemskerk ja Schaap (25. novembri 2008. aasta otsus kohtuasjas C-455/06), mis käsitleb eksporditoetusi ja veiste kaitset vedamise ajal; selles kohtuasjas oli Euroopa Kohtul võimalus teha otsus siseriiklikus õiguses sätestatud reformatio in peius’e reegli kohta.
The Court decided that Communitylaw does not require national courts to apply, of their own motion, a provision of Communitylaw where such application would lead them to deny the principle, enshrined in the relevant national law, of the prohibition of reformatio in pejus.
Kohus otsustas, et ühenduse õigusest ei tulene siseriiklikule kohtule kohustust omal algatusel kohaldada ühenduse õigusnormi, kui ta eiraks selle tulemusena asjassepuutuva riigiõiguse s tunnustatud põhimõtet, mille kohaselt on reformatio in peius keelatud.