natgillin/translations-raw huggingface dataset:
● an interinstitutional agreement to provide an appropriate framework for better cooperation on the EU communication process, while respecting the autonomy of the institutions and Member States;
Komisjoni teatises on esitatud järgmised konkreetsed ettepanekud: koostada institutsioonidevaheline kokkulepe, et luua sobiv raamistik parema koostöö tegemiseks ELi teabevahetusprotsessis, arvestades samal ajal ELi institutsioonide ja liikmesriikide sõltumatust; seada sisse vabatahtlik juhtimispartnerlus liikmesriikidega, kes seda soovivad; luua Euroopa avalike ruumide võrk esindustes; määratleda koolihariduse need elemendid, kus ühistegevus ELi tasandil võiks liikmesriike toetada; arendada edasi Eurobaromeetrit; rakendada katselisi teabevõrke.
● development of the network of European public spaces in the representations;
Et tugevdada otsest suhtlust kodanikega, on komisjon sisse seadnud oma esindustes liikmesriikides keelelise mitmekesisusega tegelevad kohapealsed osakonnad, mis esitavad Euroopa Liidu sõnumeid selges ja kõigile arusaadavas keeles, kohandades teavet kohalike olude ja vajadustega.
To improve direct communication with citizens, the Commission has also set up a network of field offices for multilingualism in its representations in the Member States. They present the messages of the European Union in clear language, understandable by everyone, and adapt the information to the local situation and to local needs.
Komisjoni üldine teabevahetusstrateegia hõlmab eelkõige sisemist haru, mis on määratletud komisjoni 4. juulil vastuvõetud teatises, (2) milles tunnustatakse komisjonisisese teabevahetuse ja personali kaasamise tähtsust, et tagada komisjonile märkimisväärseid eeliseid avalikkusega suhtlemisel.
The Commission’s overall communication strategy comprises first of all an internal element, which was defined in a communication adopted on 4 July (2).
Personaliga suhtlemisel on esmatähtis roll, et töötajad oleksid hästi informeeritud ja saaksid vajalikku tuge suhtlemiseks kodanike ja sidusrühmadega.
27 that the Commission receives significant benefits when it communicates with the public.
27 komisjonisisese ja -välise teabevahetuse vahel, et need oleksid omavahel kooskõlas ja teineteist vastastikku tugevdaksid.
It establishes an action plan at Commission level to further improve internal communication and staffengagement and clarifies the remit and reference framework for staff whose work involves communicating with the public.
Selles esitatakse komisjoni tasandi tegevuskava, et parandada veelgi sisest teabevahetuse ja personali kaasamist, ja selgitatakse nende töötajate volitusi ja tugiraamistikku, kelle tööülesanded hõlmavad avalikkusega suhtlemist.
Directorate-General for Communication (European Commission):http://ec.europa.eu/dgs/communication/index_en.htm
Teabevahetuse peadirektoraat (Euroopa Komisjon): http://ec.europa.eu/dgs/communication/index_fr.htm
Information sources and contact points for the European Unionhttp://europa.eu/geninfo/info/index_en.htm
Teave Euroopa Liidu kohta ja kontaktandmed: http://europa.eu/geninfo/info/index_et.htm
The Berlin Declaration
Berliini deklaratsioon
On 25 March, on the occasion of the 50th anniversary of the signature of the Treaties of Rome in 1957, the Presidents of the European Parliament, the Council and the Commission signed the Berlin Declaration.
25. märtsil kirjutasid Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni presidendid ning nõukogu eesistuja alla Berliini deklaratsioonile, tähistades sel moel 1957. aastal sõlmitud Rooma lepingu 50. aastapäeva.
This solemn declaration highlights the contribution made by European unification to peace and prosperity and the part it has played in creating a sense of community and overcoming differences.
Pidulikus deklaratsioonis rõhutatakse Euroopa ühendamise tähtsust rahu ja õitsengu tagamisel ning selle mõju ühtekuuluvustunde loomisele ja vastuolude ületamisele.
It stresses that, for the European Union, the individual is paramount, and cites the Union’s commitment to a set of common values including fundamental rights, peace and freedom, democracy and the rule of law, mutual respect and shared responsibility, prosperity and security, tolerance and participation, justice and solidarity.
Deklaratsioonis kinnitatakse, et Euroopa Liidu tegevus on kodanikukeskne ning lähtub sellistest ühistest väärtustest nagu põhiõigused, rahu ja vabadus, demokraatia ja õigusriik, vastastikune lugupidamine ja vastutus, heaolu ja turvalisus, sallivus ja osalus ning õiglus ja solidaarsus.
The Union’s role in protecting the identities and diverse traditions of the Member States is also highlighted, as is the variety of its languages, cultures and regions.
Lisaks on esile toodud Euroopa Liidu rolli kaitsta liikmesriikide identiteeti ja erinevaid tavasid ning liidule iseloomulikku keelte, kultuuride ja piirkondade mitmekesisust.
For the authors of the declaration, the European Union is also the response to a number of major challenges which do not stop at national borders.
Deklaratsiooni autorid on veendunud, et Euroopa Liit võimaldab lahendada paljusid piiriüleseid probleeme.
The European model is a reference for combining economic success and social responsibility, and the single market and the euro are what enable Europe to confront an increasingly interdependent global economy.
Dokumendis tuuakse Euroopa Liitu eeskujuks kui näidet sellest, kuidas ühendada majanduslik edu sotsiaalse solidaarsusega, ning tunnustatakse ühisturu loomist ja euro kasutuselevõttu, mis on võimaldanud vastu seista majanduse globaliseerumise tugevnevale survele.
Europe’s wealth lies in the knowledge and ability of ph712919_RG2007_BT.indb 27 ph712919_RG2007_BT.indb 27
Deklaratsioonis rõhutatakse, et majandusarengu, tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tagatiseks on ELi kodanike teadmised ja oskused.
GENERAL POLICY FRAMEWORK its people; this is what constitutes the key to growth, employment and social cohesion.
ÜLDINE POLIITIKARAAMISTIK damist, majandusarengu toetamist maailmas, edusamme energiapoliitika valdkonnas ja kliimakaitset.
The declaration closes with an expression of conviction that the European Union will continue to thrive both on openness and on the will of its Member States to consolidate its internal development, a commitment to continually renew the political shape of Europe in keeping with the times, and a reiteration of unity in the aim to place the European Union on a renewed common basis before the European Parliament elections in 2009.
Lisaks kinnitavad deklaratsioonile alla kirjutanud Euroopa Liidu juhid, et Euroopa Liidu kujundamisel toetutakse ka edaspidi avatuse põhimõttele ja liikmesriikide soovile oma arengut ühtlustada ning et Euroopa poliitikat kohandatakse vastavalt olukorra muutumisele. Nende eesmärk on ajakohastada Euroopa Liidu ühiseid aluseid enne 2009. aastal toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi.
Taking as its starting point the challenges set out in the Berlin Declaration, the group has been charged with identifying the key issues and developments the Union is likely to face and to analyse how these might be addressed.
Oma töös lähtub rühm Berliini deklaratsioonis loetletud väljakutsetest ning ta on kutsutud osutama olulistele küsimustele ja suundumustele, millega ELil võib olla vaja tegeleda, ning esitama sobivaid lahendusi.
Reform of the Treaties
Aluslepingute reformimine
Signed in Rome on 29 October 2004 by the Heads of State or Government of the European Union, the Treaty establishing a Constitution for Europe has been submitted for ratification in accordance with the respective constitutional procedures of all the Member States.
Euroopa Liidu liikmesriikide valitsusjuhid kirjutasid 29. oktoobril 2004 Roomas alla põhiseaduse lepingule, mis esitati seejärel liikmesriikidele ratifitseerimiseks vastavalt iga riigi põhiseaduslikele menetlustele.
The negative outcome of the referendums in France and the Netherlands in 2005 led the European Council of June 2005 to launch a ‘period of reflection’ designed to encourage a broad debate on the future of the Union.
Pärast seda, kui põhiseaduse leping oli 2005. aastal Prantsusmaal ja Madalmaades toimunud rahvahääletusel saanud negatiivse hinnangu, kuulutati 2005. aasta juunis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel välja järelemõtlemisaeg, et algatada laialdane arutelu Euroopa tulevikuga seotud teemadel.
In October 2005 the Commission presented its own Plan D for democracy, dialogue and debate on the future of Europe, proposing new ways of involving citizens and helping them take ownership of Community policies, which in the process would become easier for them to understand.
Oktoobris 2005 esitles komisjon D-kava (demokraatia, dialoog ja debatt Euroopa tulevikuga seotud teemadel), milles ta soovitas uusi lähenemisviise kodanike kaasamiseks, et ühenduse poliitika muutuks nende jaoks arusaadavamaks ja et nad võtaksid selle paremini omaks.
Given the clear need to reform the European Union and its Treaties, the success of the period of dialogue and reflection led to a common desire for a new start, beginning with the opening of negotiations on a new Treaty for the Union amending the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community.
Mõistes Euroopa Liidu ja aluslepingute reformimise vajadust ning toetudes saavutatud tulemustele, alustati pärast arutelu- ja järelemõtlemisperioodi läbirääkimisi, et sõlmida uus leping, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut.
After 2005, which had seen a slowdown in the process of Union reform following the ‘no’ votes in the referendums on the Treaty establishing a Constitution for Europe, in France and the Netherlands, and 2006, which had been largely devoted to reflection on the future of Europe, 2007 marked a major turning point.
2005. aastal aeglustus Euroopa Liidu reform Prantsusmaal ja Madalmaades toimunud rahvahääletusel Euroopa põhiseaduse lepingule antud negatiivse hinnangu tõttu ning 2006. aasta oli peamiselt pühendatud aruteludele Euroopa tulevikuga seotud teemadel, kuid 2007. aastal toimus otsustav pööre.
The main focus of this process was the new Intergovernmental Conference (IGC) charged with the task of drawing up a Treaty amending the existing Treaties.
Kesksele kohale tõusis valitsustevaheline konverents, kes sai ülesandeks koostada ELi toimimise leping, millega muudetaks kehtivaid lepinguid.
The ground had already been prepared before the IGC began its work with the tabling of a number of texts including a report by the German Presidency to the European Council, a Committee of the Regions own-initiative opinion on relaunching the process of reforming the European Union (1) adopted on 6 June and a European Parliament resolution on the roadmap for the Union’s constitutional process adopted on 7 June.
29 taasalgatamise kohta (1) ja 7. juunil avaldas Euroopa Parlament resolutsiooni Euroopa Liidu põhiseadusliku protsessi tegevuskava kohta.
At its meeting of 21 and 22 June the European Council decided to convene an Intergovernmental Conference and asked the incoming Portuguese Presidency to draw up a draft Treaty text for submission to the IGC as soon as it opened.
21. ja 22. juunil toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel otsustati kutsuda kokku valitsustevaheline konverents. Ülemkogu kohtumisel kutsuti Portugali kui eesistujariiki üles, et ta koostaks lepingueelnõu ja esitaks selle valitsustevahelisele konverentsile kohe, kui viimane tööd alustab.
The European Council agreed on a detailed mandate for the IGC, annexed to its conclusions, in which it made a number of general observations and spelled out the amendments to be made to the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community.
Ülemkogu järelduste lisas avaldati kohtumisel koostatud valitsustevahelise konverentsi volituste üksikasjalik eelnõu, milles esitati üdised märkused ja muudatuste ettepanekud Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohta.
The IGC was to complete its work as quickly as possible, and in any case before the end of 2007, so as to allow for sufficient time to ratify the resulting Treaty before the European Parliament elections in June 2009.
Selleks et uus leping saaks ratifitseeritud enne 2009. aastal toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi, pidi valitsustevaheline konverents koostama eelnõu võimalikult kiiresti, nii et see valmiks igal juhul enne 2007. aasta lõppu.
On 10 July the Commission adopted its opinion on the convening of the IGC in a communication looking at how a reform Treaty could reflect the demands currently facing the European Union (2
10. juulil võttis komisjon vastu arvamuse teatise kohta, mis käsitles valitsustevahelise konverentsi kokkukutsumist (2). Arvamuses arutles komisjon, mil viisil vastaks uus leping praegu Euroopa Liidu ees seisvatele probleemidele.
In a resolution adopted on 11 July the European Parliament expressed a favourable opinion on the convening of the IGC and welcomed the efforts deployed by the German Presidency.
Euroopa Parlament andis 11. juuli resolutsioonis soodsa hinnangu valitsustevahelise konverentsi kokkukutsumisele ja tunnustas Saksamaa kui eesistujariigi tehtud jõupingutusi.
It welcomed the degree of precision of the mandate and the tight timetable for conclusion of the IGC, and called on the Member States not to retreat from the commitments to which they had subscribed.
Euroopa Parlament tervitas üksikasjalikku ja ranget ajakava valitsustevahelise konverentsi läbiviimiseks ning kutsus liikmesriike üles mitte taganema kohustustest, mis nad Euroopa Ülemkogu kohtumisel endale võtsid.
But it reserved the right to make concrete proposals to the IGC on specific items within the scope of the mandate and stated that it would respond in due time to the invitation made by the European Council to deal with the issue of its own composition.
Parlament jättis endale õiguse teha valitsustevahelisele konverentsile selle tegevuse käigus konkreetseid ettepanekuid konverentsi volitustega hõlmatud valdkondades ja teatas, et vastab selleks ettenähtud aja jooksul Euroopa Ülemkogu üleskutsele käsitleda oma koosseisuga seotud muudatusi.
Following the favourable opinion delivered by the Council on 16 July, the IGC officially opened in Brussels on 23 July.
Pärast 16. juulil vastuvõetud nõukogu pooldavat arvamust avati 23. juulil Brüsselis ametlikult valitsustevaheline konverents.
The Council stressed that the IGC would carry out its work in accordance with the mandate set out in the European Council Presidency conclusions.
Nõukogu rõhutas, et valitsustevaheline konverents tegutseb vastavalt talle Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldustes antud volitustele.
The foreign ministers of the 27 Member States of the Union were present at the official opening, as were Mr Barroso, President of the Commission, and three representatives of the European Parliament.
Koosolekul osalesid Euroopa Liidu 27 liikmesriigi välisministrid, Euroopa Komisjoni president José Manuel Barroso ja kolm Euroopa Parlamendi esindajat.
The Presidency presented a draft Treaty amending the existing Treaties, which was examined from July until October by a group of legal experts from the Member States, the Commission and Parliament.
Liikmesriikide õigusekspertidest ning komisjoni ja Euroopa Parlamendi esindajatest koosnev töörühm arutas juulist kuni oktoobrini nõukogu eesistuja esitatud ELi toimimise lepingu eelnõu.
The foreign ministers met on 7 and 8 September in Viano do Castelo (Portugal) and on 15 October in Luxembourg to review the progress of the IGC negotiations.
Välisministrid kohtusid 7. ja 8. septembril Portugalis Viana do Castelos ja 15. oktoobril Luxembourgis, et teha kokkuvõte valitsustevahelise konverentsi raames peetud läbirääkimistest.
On conclusion of this work the IGC was able to reach agreement on the Treaty amending the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community at the meeting of Heads of State or Government held in Lisbon on 18 October.
Konverentsi lõppedes sõlmiti 18. oktoobril Lissabonis toimunud valitsusjuhtide ja riigipeade kohtumisel kokkulepe lepingu suhtes, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut.
The Treaty was signed in Lisbon (at the Jeronimo Monastery) on 13 December.
Kõnealusele lepingule kirjutati alla Lissabonis Dos Jerónimose kloostris 13. detsembril.
The President of the European Commission, Mr Barroso, the President of the European Parliament, Mr Pöttering, and the President of the European Council, Mr Sócrates, each delivered a speech welcoming the signing of the Treaty.
Ürituse auks võtsid sõna Euroopa Komisjoni president José Manuel Barroso, Euroopa Parlamendi president Hans-Gert Pöttering ja Euroopa Ülemkogu eesistuja José Sócrates.
On the previous day, the three Presidents had signed and formally proclaimed the Charter of Fundamental Rights (1) in an official ceremony at the European Parliament in Strasbourg.
Mõlemad presidendid ja eesistuja osalesid päev varem ka Strasbourgis Euroopa Parlamendis põhiõiguste hartale (1) allakirjutamise ja selle väljakuulutamise ametlikul tseremoonial.
The Lisbon Treaty must now be ratified in the 27 Member States in accordance with their respective constitutional procedures.
Edasi peavad kõik 27 liikmesriiki ratifitseerima Lissaboni lepingu vastavalt oma põhiseaduslikele nõuetele.
On 17 December Hungary became the first Member State to complete the ratification process.
17. detsembril ratifitseeris lepingu esimese liikmesriigina Ungari.
The Lisbon Treaty is scheduled to enter into force on 1 January 2009.
Lissaboni leping peaks jõustuma 1. jaanuaril 2009.
A citizens’ agenda
Kodanikukeskne tegevuskava
In May 2006 the Commission presented ‘A citizens’ agenda’ (2) based on an initial review of the discussions on the future of Europe launched in 2005.
Pärast 2005. aastal algatatud Euroopa tulevikku käsitleva arutelu esimest etappi esitas komisjon 2006. aasta mais kodanikukeskse tegevuskava (2).
Among the practical measures for addressing the expectations of European Union citizens and reinvigorating their support for the European project, the Commission proposed carrying out a fundamental review of the single market and taking comprehensive stock of the reality of European society.
Selleks et vastata Euroopa kodanike ootustele ja taastada nende toetus Euroopa Liidule, esitati tegevuskavas praktiliste meetmete hulgas ettepanek vaadata põhjalikult läbi olukord ühisturul ja koostada üksikasjalik ülevaade Euroopa ühiskonna tegelikkuse kohta.
This approach was welcomed by the European Council in June 2006.
2006. aasta juunis kiitis Euroopa Ülemkogu kõnealuse lähenemisviisi heaks.
The review of the single market and the European social reality stocktaking are discussed in Chapter II, Section 2, and Chapter III, Section 1, of this Report.
Ühtse turu läbivaatamist ja Euroopa ühiskonna hindamist on käsitletud vastavalt käesoleva aruande II peatüki 2. jaos ning III peatüki 1. jaos.
In the broader context of dialogue with the public, the European Economic and Social Committee organised a conference on the future of Europe on 27 and 28 October, to which it invited representatives of civil society, the European institutions and the national economic and social councils.
Laiema dialoogi edendamiseks kodanikega korraldas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. ja 28. oktoobril Euroopa tulevikku käsitleva konverentsi, millel osalesid kodanikuühiskonna, ELi institutsioonide ning liikmesriikide majandus- ja sotsiaalkomiteede esindajad.
The topics discussed included democratic legitimacy, participation by civil society, citizens’ rights, and European Union policies from the point of view of the draft reform Treaty.
Arutelu käsitles demokraatlikku õiguspärasust, kodanikuühiskonna osalust, kodanike õigusi ja Euroopa Liidu poliitikat ELi toimimise lepingueelnõu vaatenurgast.
Parliament also organised its first Citizens’ Agora event on 8 and 9 November. The meeting brought together representatives of the European institutions and of civil society to discuss the future of Europe.
8. ja 9. novembril korraldas Euroopa Parlament esimese kodanike koosoleku, millel osalesid Euroopa Liidu institutsioonide ja kodanikuühiskonna esindajad, et arutada Euroopa tulevikuga seotud küsimusi.
Five workshops concentrated on the tasks of the European Union, new rights and instruments, external relations, and relations between the institutions and civil society.
Viis töörühma arutlesid järgmistel teemadel: Euroopa Liidu eesmärgid, uued õigused ja vahendid, välissuhted ning institutsioonide ja kodanikuühiskonna vahelised suhted.
Fiftieth anniversary of the European Union:http://europa.eu/50/index_en.htm
Euroopa Liidu 50. aastapäev: http://europa.eu/50/index_et.htm
The Lisbon strategy: a partnership for growth and employment
Lissaboni strateegia: partnerlus majanduskasvu ja tööhõive edendamiseks
In 2005 the Lisbon strategy priorities were refocused on jobs and growth by mobilising to a greater extent all national and Community resources in the strategy’s three dimensions (economic, social and environmental) with a view to tapping more effectively into their synergies in the general context of globalisation and sustainable development.
Lissaboni strateegia 2005. aasta prioriteetide valikul keskenduti taas töökohtade loomisele ja majanduskasvule, milleks rakendatakse veelgi enam liikmesriikide ja ühenduse vahendeid strateegia kolmes mõõtmes – majanduslikus, sotsiaalses ja keskkonnamõõtmes –, et paremini ära kasutada üleilmastumise ja säästva arengu üldisel taustal tekkivat sünergiat.
The Member States sent their national reform programmes to the Commission, which began evaluating them in detail in 2006 with a view to fostering useful exchanges of ideas while putting forward measures to make good the shortcomings revealed.
Liikmesriigid edastasid komisjonile oma riiklikud reformikavad ning komisjon alustas 2006. aastal nende põhjalikku hindamist, et edendada viljakat mõttevahetust ilmnenud puuduste kõrvaldamiseks võetavate meetmete kavandamiseks.
The Commission also undertook an analysis of progress achieved in applying the strategy at both Community and national levels, and made practical suggestions for carrying it forward.
Lisaks sellele analüüsis komisjon strateegia rakendamisel saavutatud edusamme nii ühenduse kui ka liikmesriikide tasandil ning esitas konkreetsed ettepanekud strateegia jätkamiseks.
On 14 February a European Parliament resolution (1) on ideas on the Lisbon strategy for the 2007 spring Council praised the Commission and the Member States for their efforts in making the strategy a success.
Euroopa Parlament tervitas oma 14. veebruari resolutsioonis, mis käsitleb Lissaboni strateegia ideid seoses 2007. aasta kevadise Euroopa Ülemkogu kohtumisega (1), komisjoni ja liikmesriikide vahel kokkulepitud meetmeid Lissaboni strateegia edukaks elluviimiseks.
It noted that the strategy was Europe’s response to the challenges of globalisation, but it also pointed out that its implementation called for adequate, well-targeted financial resources, which are currently lacking.
Parlament märgib, et see on Euroopa vastus üleilmastumisest tingitud probleemidele.
After the Member States presented their initial activity reports on the implementation of their national reform programmes, the Council adopted a document on 27 February setting out the key questions on the strategy. It called for full advantage to be taken
Kuid siiski rõhutab ta, et selle strateegia elluviimiseks on vaja piisavaid ühenduse eelarvest sihtotstarbel eraldatud rahalisi vahendeid, mis praegu puuduvad.
PROSPERITY of the improved conditions for growth, which are now better than they have been for many years, in order to push ahead with structural reforms in line with the broad economic policy guidelines, including the special recommendations for each country.
Nõukogu kutsub üles kasutama täielikult ära majanduskasvu tingimusi, mis on mitmete viimaste aastate soodsaimad, et jätkata struktuurireforme vastavalt majanduspoliitika üldsuunistele, sealhulgas iga riigi erisoovitustele.