natgillin/translations-raw huggingface dataset:
heating and hot water systems willreduce the amount of energy theyuse and reduce emissions throughwasteful heating and cooling.Research will also help to come upwith new and better materials for insulation.
juhtnööre kõige energiasäästlikumate büroo- ja arvutiseadmete kohta.
Measures like this have thepotential to cut energy consumptionin buildings by 28%by 2020.
Palju energiat läheb kaduma ebaefektiivsete seadmete tõttu.
That isequivalent to saving more than 10%of the EU’s total energy consumption.
Seepärast püüdleb Euroopa Liit veelgi energiasäästlikumate seadmete poole, rakendades energiamärgistust ja kehtestades minimaalsed jõudlusnõuded.
voluntary agreements by manufacturers of household appliances havealready reduced the energy consumption of an average new fridgeor freezerby almost 50%since 1990.For several other appliances, such aswashing machines and dishwashers,savings of over a quarter have beenachieved.
Üks valdkond, kus energiatõhusustsaab väga palju tõsta, on transport;Euroopa Liit teeb koostööd auto- jakütusetööstusega selle nimel, et vähendada sõidukite süsinikdioksiidiheite kogust ja tõsta energiasäästlikkust.
The international Energy Starprogramme provides guidance on themost energy-friendly office and computer equipment.
Euroopa Liit tegeleb ka infrastruktuuri parandamise ja liiklusummikute vähendamise küsimustega.Liiklusummikud raiskavad kütust.
Transport is one area where thereis huge unexploited potential forenergy efficiency, so the EU is working with the automobile and fuelindustries to make this happen and
On võrdlemisi lihtne saavutada seda,et meie tänavatel, kontorites ja kodudes kasutataks rohkem energiasäästlikke valgusteid, sellega seotud uued Euroopa Liidu standardid jõustuvadtõenäoliselt enne käesoleva kümnendi lõppu.
A lot of energy is wasted by inefficient appliances.
Tavalistelt lampidelt energiasäästlikele lampidele üleminek vähendab energiatarbimist rohkem kui75% võrra.
The EU is thereforepushing for still more energy-efficientappliances by enforcing energylabelling and fixing minimum performance requirements.
Energiasäästlikud lambidon kallimad, aga väiksemad elektriarved korvavad esialgse kulu kuhjaga.
reduce CO2emissions from vehicles.
Paljud meist kasutavad energiat tarbetult, mõistmata, et käitume priiskavalt.
Itis also working on the infrastructure and policies to cut traffic congestion.Traffic jams waste fuel.
Tänu keerukamatele mõõturiteleautodes ja kodudes saame parematteavet oma tarbimise kohta, mis või-
Buildings account for 40%of the EU’s energy requirements.
40% Euroopa Liidu energianõudlusest kulub ehitistele.
Tighteningstandards for buildings and their
Teadusuuringud aitavad leidauusi ja paremaid isolatsioonimaterjale.
Greater use of energy-efficient lightingon our streets, in our offices andhomes is relatively easy to achieve,and new EU standards on this are likely to come into force before the end ofthe decade.
Sellised meetmed võivad kärpidaehitiste energiatarbimist 2020. aastaks 28% võrra.
Switching from ‘ordinary’light bulbs to energy saving bulbs, for
See tähendab rohkem kui 10%-list säästu Euroopa Liidu energia kogutarbimisest.
Make sure he explainsthe energy consumption;the red, yellow and green EU energy label is thereto help.
Vaadake, et ta selgitaksenergiatarbimist. Puna-kolla-roheline ELienergiamärgis aitab teid.
An energy-saving lightbulb would be cheaper inthe long run.
Energiasäästlik lamp on pikas perspektiivis odavam.
International cooperation example, reduces energy consumptionby over 75%.
Aga selleks peameme oma käitumist muutma.
It costs more to buy thebulb, but lower electricity bills morethan make up for the initial cost.
Euroopa Liidu kampaania „Säästva energia Euroopa” pakub teedrajavaid näiteid.
Good relationswith energy-producing countries, andthe countries through which energypasses, are therefore priorities.
head suhted energiat tootvate riikidega ja riikidega, mille kaudu energialiigub.
Thismeans cooperating with countries tothe east and south — Russia, the countries of eastern Europe which shareborders with the EU, countries in central Asia, the Caspian and the Black Sea, and around the Mediterranean.
See tähendab koostööd idas jalõunas asuvate riikidega: Venemaaga, Euroopa Liiduga ühise piiriga Ida-Euroopa riikidega, Kesk-Aasia, Kaspiamere ja Musta mere riikidega ning Vahemere maadega.
Many of us use energy unnecessarilywithout realising how wasteful ourbehaviour is.
Uued ja uuenduslikud ideed, kuidasvõidelda kliima soojenemise vastu,sünnivad kõige tõenäolisemalt meielinnades.
Better information onour consumption from more sophisticated meters in our cars and in ourhomes will in future enable us to useenergy more intelligently. But it callsfor a change in our behaviour.
Selles vallas võib edu saavutada aga üksnes kodanike aktiivseosalemise kaudu.
The EU’s ‘Sustainable energy Europe’ campaign provides pioneering examples.
See põhimõte onaluseks „Linnapeade paktile”, millesosalevad linnad kohustuvad tingimusteta minema süsinikdioksiidi -heite vähendamisel ELi eesmärkidestkaugemale.
New and innovative ideas on how tofight global warming are most likelyto be produced in our cities.
Impordisõltuvus väheneb, kuid ei kaokuskile. Seetõttu on prioriteediks
But success in this field can only be achievedthrough active citizen participation.This is the underlying principle of the'Covenant of Mayors' in which participating cities pledge their unconditional commitment to go beyond EU emissions.
Sama oluline on koostöö teiste tarbivate riikidega, olgu siis tegemist tööstusriikide või arengumaadega, sesttuleb saavutada ühine kokkulepemeetmetes, mille eesmärk on vähendada kasvuhoonegaase, kasutada tõhusamalt energiat ning arendadataastuvenergia tootmist ja väheseheitega tehnoloogiaid (eriti süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist).
objectives in reducing CO2
Teadusuuringutel on siin oluline roll taskukohaste ja puhaste energiatehnoloogiate leviku toetamisel.
While curbing the use of fossil fuels maymean we live differently in future, itdoes not mean jeopardising our standard of living, now or in future.Technology can make a major contribution to more efficient use of energy inour everyday lives, in industry, in transport and in sustainable development.
Ehkki fossiilkütuste kasutamise vähendamine võib tähendada, et tulevikus elame me teisiti, ei tähenda see,et peaksime kas praegu või tulevikusoma elatustasemest loobuma. Tehnika võib anda suure panuse säästvasse arengusse ning energia tõhusamasse kasutamisse meie igapäevaelus, tööstuses ja transpordis.
and technology development for2007–13, a significant share of fundsis allocated to research in low or zerocarbon energy technology.
Euroopa Liidu teadusuuringute ningtehnoloogiaarengu rahastamiseseitsmenda raamprogrammi (2007–2013) kohaselt eraldatakse märkimisväärne osa rahast teadusuuringutele väheste heidetega või heitevabaenergiatehnoloogia alal.
There arealso funds for energy research andpromotion of energy savings withinthe EU’s competitiveness and innovation programme.
Energeetikaalastele teadusuuringutele jaenergiasäästu edendamisele on rahaette nähtud ka Euroopa Liidu konkurentsivõime ja innovatsiooni prog -rammis.
This includes asub-programme called ‘Intelligentenergy — Europe’.
Kõnealusel programmil onalaprogramm „Arukas energeetika –Euroopa”.
Much of this funding will go to projects which will directly or indirectlyaddress climate change.
Suur osa kõnealusest rahast lähebprojektidele, mis on otseselt või kaudselt seotud kliimamuutusega.
They include:development of hydrogen and fuelcells on which we will increasinglyhave to rely for energy as we decreaseour use of fossil fuels; capture and storage of CO2; energy efficiency;clean and efficient transport and environmentally friendly materials.
Projektide tegevusvaldkond: vesiniku- ja kütuseelementide väljaarendamine,millele me peame järjest enam toetuma, kui vähendame fossiilkütuste ka- sutamist; CO2kogumine ja säilitamine; energiatõhusus; puhas ja tõhus transport ning keskkonnasõbralikudmaterjalid.
Being the first in the world in thefield of eco-innovation and sustainable energy gives EU industry firstmover advantage, and generates jobsand growth.
Kuna Euroopa Liit on maailmas keskkonnahoidlike uuenduste ja säästvaenergia valdkonnas juhtpositsioonil,annab see ELi tööstusele esimesenategutseja eelise ning loob töökohti jasoodustab majanduskasvu.
European industry isalready well placed, with about onethird of the world market in ecoindustries and sustainable energysystems.
Euroopatööstusel on juba praegu hea positsioon, kuna tema käes on umbes kolmandik keskkonnasäästliku tootmiseja säästvate energiasüsteemide maailmaturust.
European companies areleaders in sustainability in nearlythree quarters of all major industrialsectors, and eco-industries, sustainable energy systems and services provide hundreds of thousands of jobs.
Euroopa äriühingud juhivad säästvuse poolest peaaegu kolmes neljandikus kõigist olulisematesttööstussektoritest ning keskkonnasäästlik tootmine, säästvad energiasüsteemid ja teenused pakuvad sadutuhandeid töökohti.
Promoting clean innovation
Keskkonnahoidlike uuenduste eelistamine
These activitiesinclude a strategic energy technologyplan designed to help the EU leadthe way in a complete shift in ourapproach to supply, production anddistribution of energy.
Euroopa Liidu keskkonnatehnoloogiategevusprogramm hõlmab mitmesuguseid meetmeid keskkonnahoidlikeuuenduste edendamiseks ja keskkonnatehnoloogiate kasutuselevõtmiseks.
They alsocover technology platforms, such asthe European hydrogen and fuelcell technology platform.
See edendab teadus- ja arendustegevust, mobiliseerib rahalisi vahendeid ja parandab turutingimusi.
The EU’s environmental technologyaction programme covers a spectrumof actions to promote eco-innovationand the take-up of environmentaltechnologies.
Kõnealune tegevushõlmab energiatehnoloogia strateegilist kava, mis peaks aitama Euroo -pa Liidul muuta esimesena täielikultoma suhtumist energia tarnetesse,tootmisesse ja jaotamisse.
It promotes researchand development, mobilises funds,and improves market conditions.Under the EU’s seventh frameworkprogramme of funding for research
Tegevushõlmab ka tehnoloogiaplatvorme,näiteks Euroopa vesiniku ja kütuse -elementide tehnoloogiaplatvormi.
Reducing the EU’s carbon footprint is not just about remote decisions by policymakers andlarge investments by industry.
Euroopa Liidu süsinikujalajälje vähendamisel ei ole mängus üksnes poliitikute kauged otsusedja suured tööstusinvesteeringud.
It is about individual contributions, and about stayinginformed.
Loeb ka iga üksikisiku panus ja informeeritus.
Small changes can make a big difference.
Väikeste muudatustega saab palju korda saata.
Seventy per cent of the energy used by households in the EU is spent on heating homesand another 14%on heating water.
Euroopa Liidu majapidamistes kasutatavast energiast kulub 70% kodude kütmiseks ja veel14% vee soojendamiseks.
By taking the following measures, you can cut emissions and often save money at the same time.Reduce the temperatureof the central heating by just 1°C; set the thermostat even lowerwhen you are out and at night to cut energy bills by as much as one quarter.Insulatecentral heating pipes and wall cavities.
Heidet vähendada ja tihtipeale samal ajal raha säästa saate järgmiste meetmetega.Vähendage keskküttetemperatuurivaid 1 °C võrra, seadke termostaadi näit kodust eemalolles ja öösiti veelgi madalamale ning elektriarved vähenevad kuni neljandiku võrra.Isoleerigekeskküttetorud ja seintes olevad õõnsused.
Use the opportunity of a renovation to improve the energy performance of your home.
Kasutage renoveerimisvõimalusi, et parandada oma kodu energiasäästlikkust.
Move the fridgeaway from the cooker or hot water heater, so that the heat does not forcethe fridge to work harder.
Paigutage külmikpliidist või veeboilerist kaugemale, et külmik ei peaks kuumuse tõttu rohkem töötama.
Do not let it frost up; let food cool before putting it in the fridge.Think before you use appliances.Use the washing machine or dishwasher only whenthey are full, think about the temperature cycle to use, and use a tumble dryer only whenabsolutely necessary. When you make a cup of tea or coffee, boil only the amount ofwater you need.
Ärge laske külmikul jäässe minna, laske toidul enne selle külmikusse panemistmaha jahtuda.Mõelge enne seadmete kasutamist.Kasutage pesumasinat ja nõudepesumasinat üksnessiis, kui nad on täis; kaaluge, milline temperatuuritsükkel valida; kasutage tsentrifuugi ainultsiis, kui see on hädavajalik.
If we each avoided boiling one litre of water unnecessarily each day, theenergy saved could power one third of Europe’s street lights.Switch off.Switching off five lights in hallways and rooms in your home when you do notneed them on can save around 60 a year.
Kui teete tassi teed või kohvi, keetke üksnes vajalik kogus vett.Kui igaüks meist väldiks iga päev ühe liitri vee asjatut keetmist, võiks säästetud energia abilelektriga varustada ühe kolmandiku Euroopa tänavavalgustitest.Kustutage valgus.Kustutades esikutes ja tubades viis tuld, mida te parajasti ei vaja, võitesäästa umbes 60 eurot aastas.
Turn off the computer in your office as well.And unplug your mobile phone charger when you are not using it.
Lülitage välja ka tööarvuti.
Do not leave appliances on standby.Switch off your home electronics, computer,modem, etc. completely and do not leave them in standby mode.
Lisaks sellele eemaldage vooluvõrgust mobiiltelefoni laadija, mida te parajasti ei kasuta.Ärge jätke seadmeid ootereziimile.Lülitage koduelektroonika, arvuti, modem jne täielikultvälja, ärge jätke neid ootereziimile.
This can save you asmuch as 100 per year.Turn off the tapwhile brushing your teeth, and take a shower instead of a bath.
Nii võite säästa kuni 100 eurot aastas.Keerake kraan kinni,kui hambaid harjate, ja eelistage vanniskäimisele dussi.
A standardshower uses up to four times less water than a bath.
Tavaline dusskasutab kuni neli korda vähem vett kui vann.
Sort for recycling.Recycling one aluminium can saves 90%of the energy needed to producea new one.
Sorteerige prügi ringlussevõtuks.Ühe alumiiniumpurgi ringlussevõtt säästab 90% uue purgi tootmiseks vajalikust energiast.
Reduce waste by using fewer one-timedisposable products and packages, and buy intelligently: a 1.5 litre bottle requires less energyto make and produces less waste than three half-litre bottles.
Vähendagejäätmete hulka, kasutades vähem ühekordseks kasutamiseks mõeldud tooteid ja pakendeid,ning tehke arukaid oste: 1,5-liitrise pudeli valmistamiseks kulub vähem energiat ja sellestjääb järele vähem jäätmeid kui kolme pooleliitrise pudeli puhul.
Switch to ‘green’ electricity.Take advantage of the market to select utilities offering cleanenergy and greater quality.
Minge üle nn rohelisele energiale.Leidke sobivad teenusepakkujad, kes pakuvad puhastenergiat ja paremat kvaliteeti.
Environmentally aware driving can lower fuel consumption by 5%. Examples of ecodriving are listed below:
Keskkonnateadlik autojuhtimine võib vähendada kütusetarbimist 5% võrra.
Warming the engine uses more fuel, soset off without using the throttle and shift to higher gears as soon as possible.
Liikuge paigast gaasi vajutamata ja lükake esimesel võimalusel sisse kõrgem käik.
Thehigher gears are more fuel-efficient.
Kõrgemad käigud on energiasäästlikumad.
Turn off the engine when stationary for more thanone minute.Check the tyre pressure.If it is down by 0.5 bars, your car uses 2.5%more fuel.
Üle minuti peatudes lülitagemootor välja.
Use low-viscosity motor oil.The best oils can reduce fuel consumption and COby more than 2.5%.
Kasutage väheviskoosset mootoriõli.Parimad õlid võivad vähendada kütusetarbimist ja süsinikdioksiidiheidet rohkem kui 2,5% võrra.
Close the windows, especially at higher speeds, and take the roof rack off.Even emp- ty roof racks can increase fuel consumption and CO2emissions by up to 10%.
Sulgege aknad, eelkõige suurema kiiruse korral; eemaldage katuseraam.Isegi tühi katuse- raam võib suurendada kütusetarbimist ja CO2heitkoguseid kuni 10%.
Slow down and drive smoothly.Driving faster than 120km per hour consumes 30%more fuel per kilometre than driving at 80km per hour.
Sõitke aeglasemalt ja sujuvalt.Sõites kiiremini kui 120 km tunnis kulub kilomeetri kohta 30% rohkem kütust kui sõites 80 km tunnis.
And keep a steady speed, thus consuming less fuel.
Sõitke ühtlase kiirusega, siis tarbite vähem kütust.Mujal
Travel by train.One person in a train emits two thirds less carbon dioxide than one personalone in a car.
Sõitke rongiga.Ühe rongiga sõitva inimese kohta eritub kahe kolmandiku võrra vähem süsinikdioksiidi kui ühe üksi autos sõitva inimese kohta.Otsige lendamisele alternatiive.Lennutransport on maailma kõige kiiremini kasvav süsinikdioksiidiheite allikas.
Explore alternatives to flying.Flying is the world’s fastest growing source of CO2emissions.If you fly, then consider ‘offsetting’ your carbon emissions through an organisation which will invest the small amount it costs you in renewable energy or tree-planting.Cycle, walk, use a car-pool, take public transport and telework.Buy intelligently.Go for appliances which are labelled as energy-efficient, light-packed andrecyclable products, local and seasonal food, and fuel-efficient cars with the lowest levels of emissions per kilometre.
Kui otsustate lendamise kasuks, kaaluge süsinikdioksiidiheite korvamistorganisatsiooni abil, kes investeerib teie poolt antava väikese lisasumma taastuvenergiasse võipuude istutamisse.Sõitke rattaga, käige jala, jagage autot, kasutage ühissõidukeid ja tehke kaugtööd.Ostke arukalt.Eelistage energiatõhusaid seadmeid, minimaalselt pakendatud ja ringlussevõetavaid tooteid, kohalikke ja hooajal saadaolevaid toiduaineid ning kütusesäästlikke autosid, mille süsinikdioksiidi heitkogused kilomeetri kohta on kõige väiksemad.
Climate action: Energy for a changing world:ec.europa.eu/climateaction
Kliimameetmed: energia muutuva maailma jaoks:ec.europa.eu/climateaction
‘EU action against climate change: Leading global action to 2020 and beyond’ (brochure): ec.europa.eu/environment/climat/pdf/bali/post_2012.pdf
„ELi kliimamuutuse vastased meetmed: ülemaailmse tegevuse juhtimine aastani 2020 ja sealtedasi” (brosüür): ec.europa.eu/environment/climat/pdf/bali/post_2012.pdf
More details about climate change from the European Environment Agency (data and reports): eea.europa.eu/themes/climate
Üksikasjalikum teave kliimamuutuse kohta Euroopa Keskkonnaagentuurilt (andmed ja aruanded):eea.europa.eu/themes/climate
GENERAL REPORT ON THE ACTIVITIESOF THE EUROPEAN UNION2010
ÜLDARUANNE EUROOPA LIIDU TEGEVUSE KOHTA 2010
General Report on the Activities of the European Union — 2010
Üldaruanne Euroopa Liidu tegevuse kohta 2010
The General Report on the Activities of the European Union — 2010 was adopted by the European Commission on 16 February 2011 under reference number SEC(2011) 189.
Euroopa Komisjon võttis„Üldaruande Euroopa Liidu tegevuse kohta 2010” vastu 16. veebruaril 2011 dokumendina SEK(2011) 189.
Cover illustration: ©Corbis Corbis
Kaanepilt: ' Corbis
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2011
Luxembourg, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2011
© European Union, 2011Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
' Euroopa Liit, 2011Paljundamine on lubatud.
For any use or reproduction of individual photos, permission must be sought directly from the copyright holders.
Üksikute fotode kasutamiseks või paljundamiseks tuleb taotleda luba otse autoriõiguse omanikelt.
GENERAL REPORT ON THE ACTIVITIESOF THE EUROPEAN UNION2010
ÜLDARUANNEEUROOPA LIIDU TEGEVUSE KOHTA2010
1 DRIVING TOWARDS RECOVERY
1MEETMED MAJANDUSE ELAVDAMISEKS
ECONOMIC RECOVERY AND STRENGTHENED GOVERNANCE
MAJANDUSE ELAVDAMINE JA TUGEVAM JUHTIMINE
SUPPORTING MEMBER STATESIN NEEDSTRENGTHENED ECONOMIC GOVERNANCE
ABI VAJAVATE LIIKMESRIIKIDE TOETAMINEMAJANDUSE TÕHUSAM JUHTIMINE
FINANCE AND COMPETITION AT THE SERVICE OF CITIZENS
FINANTSSEKTOR JA KONKURENTS KODANIKE TEENISTUSES
THE NEW FINANCIAL SUPERVISION ARCHITECTUREREFORMS TO FINANCIAL REGULATIONCOMPETITION POLICY SHAPING RESPONSES
UUS FINANTSJÄRELEVALVESTRUKTUURFINANTSSEKTORI REGULEERIMISE REFORMKONKURENTSIPOLIITIKA KUJUNDAMISE MEETMED
GLOBAL RECOVERY AND INTERNATIONAL COOPERATION
MAAILMAMAJANDUSE ELAVNEMINE JA RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ21
THE EUROPE 2020 STRATEGYSMART, SUSTAINABLE AND INCLUSIVE GROWTH
AASTA STRATEEGIAKS ON ARUKAS, JÄTKUSUUTLIK JA KAASAV MAJANDUSKASV
2 A CITIZENS’ AGENDA: PUTTING PEOPLE AT THE HEART OF EUROPEAN ACTION
2KODANIKUKESKNE TEGEVUSKAVA: KODANIKE ASETAMINE EUROOPA TEGEVUSE KESKMESSE
AN AREA OF FREEDOM, SECURITY AND JUSTICE FOR CITIZENS
VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEV ALA KODANIKELE36
BUILDING A CITIZENS’ EUROPE: JUSTICE, FUNDAMENTAL RIGHTS AND CITIZENSHIPHOME AFFAIRS: AN OPEN AND SECURE EUROPE
KODANIKE EUROOPA RAJAMINE. ÕIGUSKÜSIMUSED, PÕHIÕIGUSED JA KODAKONDSUSSISEASJAD: AVATUD JA TURVALINE EUROOPA
INVOLVING CITIZENS AND EASING EVERYDAY CONCERNS
KODANIKE KAASAMINE JA NENDE IGAPÄEVAELU LIHTSUSTAMINE
SERVICESHEALTH AND CONSUMERSBENEFITING FROM A FAIR MARKETSOCIAL RIGHTS
TEENUSEDTERVISE JA TARBIJAKÜSIMUSEDKASU ÕIGLASEST TURUSTSOTSIAALSED ÕIGUSEDHARIDUS JA KULTUURKODANIKUKAITSEREISIJATE ÕIGUSED JA TRANSPORT
EDUCATION AND CULTURECIVIL PROTECTION
3ENERGIA, KLIIMA JA KESKKOND
ENERGYINFRASTRUCTUREENERGY EFFICIENCYRENEWABLE ENERGY SOURCES AND TECHNOLOGIESNUCLEAR ENERGYINTERNATIONAL RELATIONS AND SECURITY OF ENERGY SUPPLYAN EFFICIENT MARKET
ENERGIATARISTUENERGIATÕHUSUSTAASTUVENERGIAALLIKAD JA TEHNOLOOGIADTUUMAENERGIARAHVUSVAHELISED SUHTED JA ENERGIAVARUSTUSE KINDLUSTÕHUS TURG
CLIMATE ACTION
KLIIMAMEETMED
FROM COPENHAGEN TO CANCÚNTHE CANCÚN OUTCOME
KOPENHAAGENIST CANCÚNINICANCÚNI KONVERENTSI TULEMUSED
BIODIVERSITYENVIRONMENTAL SUSTAINABILITYSUSTAINABLE USE OF NATURAL RESOURCES AND SEAS
BIOLOOGILINE MITMEKESISUSKESKKONNASÄÄSTLIKKUSLOODUSVARADE JA MERE JÄTKUSUUTLIK KASUTAMINE
PROMOTING MULTILATERAL GOVERNANCE
MITMEPOOLSE JUHTIMISE EDENDAMINE
STRENGTHENING STRATEGIC ALLIANCES
STRATEEGILISTE LIITUDE TUGEVDAMINE
PROMOTING PEACE, SECURITY AND HUMAN RIGHTS
RAHU, JULGEOLEKU JA INIMÕIGUSTE EDENDAMINE
DOING BUSINESS AROUND THE WORLD
OSALEMINE RAHVUSVAHELISES KAUBANDUSES
EUROPEAN NEIGHBOURHOOD POLICY
EUROOPA NAABRUSPOLIITIKA VOLINIK
RESPONDING TO HUMANITARIAN CRISES
REAGEERIMINE HUMANITAARKRIISIDELE
5 MAKING THE EU MORE DEMOCRATIC, EFFICIENT AND ACCOUNTABLE
5ELi MUUTMINE TÕHUSAMAKS, DEMOKRAATLIKUMAKS JA VASTUTUSTUNDLIKUMAKS
IMPLEMENTATION OF THE LISBON TREATY
LISSABONI LEPINGU RAKENDAMINE
THE EU INSTITUTIONS
ELi INSTITUTSIOONID
THE EUROPEAN PARLIAMENTPROJECT EUROPE 2030THE EUROPEAN COUNCILTHE COUNCILTHE EUROPEAN COMMISSIONTHE NATIONAL PARLIAMENTSTHE COURT OF JUSTICE OF THE EUROPEAN UNIONTHE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEETHE COMMITTEE OF THE REGIONSTHE EUROPEAN OMBUDSMANOTHERINSTITUTIONSAGENCIES
EUROOPA PARLAMENTEUROOPA 2030. AASTA PROJEKTEUROOPA ÜLEMKOGUNÕUKOGUEUROOPA KOMISJONLIIKMESRIIKIDE PARLAMENDIDEUROOPA LIIDU KOHUSEUROOPA MAJANDUS JA SOTSIAALKOMITEEREGIOONIDE KOMITEEEUROOPA OMBUDSMANMUUDINSTITUTSIOONIDAMETID
SMART REGULATIONMANAGING THE QUALITY OF LEGISLATION THROUGHOUT THE POLICY CYCLEIMPROVING THEIMPLEMENTATION OF EU LEGISLATIONPROTECTION OF THE EU’S FINANCIALINTERESTS AND FIGHT AGAINST FRAUDMORE TRANSPARENCY
ARUKAS REGULEERIMINEÕIGUSAKTIDE KVALITEEDI JUHTIMINE KOGU POLIITILISE TSÜKLI VÄLTELELi ÕIGUSAKTIDE RAKENDAMISE TÕHUSTAMINEELi FINANTSHUVISID KAITSEB PETTUSEVASTANE VÕITLUSROHKEM LÄBIPAISTVUST
CHRONOLOGY
KRONOLOOGIA
I will remember 2010 as one of the most eventful years in the history of the European Union.
Mulle jääb 2010. aasta meelde kui üks kõige sündmusterohkem aasta Euroopa Liidu ajaloos.
The year was dominated by the sovereign debt crisis affecting the euro area.
Aastale heitis varju euroala mõjutav valitsemissektori võlakriis.
Attimes, it was difficult to see what would happen next.
Oli hetki, mil oli raske ennustada, mis juhtub järgmisena.
At times, we were stretched to our limits. At times, we had to take exceptional measures.
Oli hetki, kus me olime viidud viimse piirini, ja hetki, kus me pidime võtma äärmuslikke meetmeid.
That we weathered the storm is a testament to the determination and solidarity that exists in the European Union.
See, et me tormi üle elasime, on märk Euroopa Liidus leiduvast kindlast tahtest ja solidaarsusest.