natgillin/translations-raw huggingface dataset:
) ‘Restructuring and employment — Anticipating and accompanying restructuring in order to develop employment: the role of the European Union’, COM(2005) 120 final, http://europa.eu.int/comm/employment_social/news/2005/apr/com_restruct_en.pdf
(*) KOM(2005) 120 (lõplik),„Ümberkorralduste ennetamine ja ärakasutamine tööhõive arendamiseks: Euroopa Liidu roll“, http://europa.eu.int/comm/employment_social/news/2005/apr/com_restruct_en.pdf
Emergency situations: the Solidarity Fund gets a makeover
Kriisiolukorrad: Solidaarsusfond uues kuues
On 6 April, the Commission presented its latest detailed proposals () concerning the 2007–13 financial perspectives.
6. aprillil tutvustas komisjon uusi üksikasjalikke ettepanekuid (*) seoses järgmiste finantsperspektiividega aastateks 2007–2013.
The proposals include a new Solidarity Fund and an instrument for preparing a rapid response to major crises.
Nende hulgas on ka uus Solidaarsusfond ning suuremateks kriisiolukordadeks valmistuse ja kiirreageerimise süsteem.
These are cases where the physical damage alone is not an appropriate criterion, in particular terrorist acts or health crises.
See puudutab olukordi, kus materiaalsed kahjud ei ole kriteeriumina piisavad, terrorismiakte ja sanitaarkriise.
Finally, in future, it will be possible to pay an advance on the aid to be granted.
Peale selle on nüüdsest võimalik maksta eraldatava toetussumma pealt avanssi.
The revised EUSF regulation would enter into force in January 2007.
Uus Solidaarsusfond on välja töötatud praeguse Euroopa Liidu Solidaarsusfondi eeskujul, mis on oma tõhusust tõestanud alates 2002. aastast, mil see loodi.
The proposed budget for the period 2007–13 is EUR 6.2 billion and an annual available amount of EUR 1 billion for solidarity actions is included in the proposed financial perspective.
Nagu praegune, nii katab ka uus fond liikmesriike ja ühinemisläbirääkimisi pidavaid riike, kuid selle tegevusväli saab tunduvalt laiem ja tegevus tõhusam.
A budget of EUR 155 million is also proposed for the device to prepare for a rapid response. For more information:
Lisaks looduskatastroofide tagajärjel tekkinud rasketele kriisiolukordadele hõlmab selle tegevus ka tööstuslikke ja tehnoloogilisi katastroofe, sanitaarkriise ja terrorismiakte, tagades igal konkreetsel juhul vajalikud meetmed (meditsiinilised, psühholoogilised ja sotsiaalsed).
The proposed new Solidarity Fund is modelled on the present European Union Solidarity Fund (EUSF) that has proved its effectiveness since it was set up in 2002.
Euroopa Liidu Solidaarsusfondi muudetud põhikiri peaks jõustuma 2007. aasta jaanuaris.
Like the latter, it will cover the Member States and countries negotiating accession, but its field of action will be considerably widened and its efficiency improved.
Kavandatav eelarve aastateks 2007–2013 on 6,2 miljardit eurot ning finantsperspektiividega seotud ettepanekud hõlmavad igal aastal 1 miljardi euro suurust summat solidaarsusmeetmete rakendamiseks.
In addition to serious crises resulting from natural disasters, it will also intervene following industrial or technological disasters, in emergency health situations and in response to acts of terrorism, on each occasion taking the specific measures the situation demands (medical, counselling and social assistance).
Kriisiolukordadeks valmistuse ja kiirreageerimise süsteemi eelarveks kavandatakse 155 miljonit eurot. Põhjalikum teave aadressil: http://www.europa.eu.int/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/05/ 111 & format=HTML & aged=0 & language=EN & guiLanguage=en
The new proposal lowers the intervention threshold, from a minimum amount of EUR 3 billion in direct damage, or 0.6 % of the national income of the State in question, to EUR 1 billion or 0.5 % of its GNI.
Uue ettepaneku kohaselt on fondi kasutuslävi madalam: kui varem oli miinimumsumma otseste kahjude korral 3 miljardit eurot või 0,6% asjaomase riigi sisemajanduse kogutoodangust, siis nüüd oleks see miljard eurot või 0,5% SKTst.
On the other hand, exceptional intervention in response to regional disasters is discontinued.
Seevastu fondi erandlikku sekkumist piirkondliku ulatusega katastroofide puhul ei soovita jätkata.
However, a new criterion for eligibility makes it possible to mobilise funds
Üks uus abikõlblikkuse kriteerium annab võimaluse fondi kasutamiseks ka poliitilistel põhjustel.
For information on the present EUSF, see the ‘Solidarity instru-ments’ page on the Inforegio site as well as Inforegio Panorama magazine, No 15.
Praeguse solidaarsusfondi kohta teabe saamiseks tutvuge Inforegio veebilehel rubriigiga „Solidaarsusinstrumendid“ ning Inforegio Panoraamiga nr 15.
The impact of ‘Lisbon’ on growth and employment
Lissaboni strateegia mõju majanduskasvule ja tööhõivele
The measures set out in the Lisbon strategy are designed to significantly stimulate European growth for the benefit of employment.
Lissaboni strateegia meetmed peaksid Euroopa majanduskasvu oluliselt intensiivistama ning parandama ka tööhõive olukorda.
That is the finding of a study presented on 1 April by the Directorate-General for Economic and Monetary Affairs.
Nõnda selgub uurimusest, mida majanduse ja rahanduse peadirektoraat esitles 1. aprillil.
which would help achieve the employment targets adopted by the European Commission in March 2000 when launching the Lisbon strategy.
vastu 2000. aasta märtsis, kui Lissaboni strateegiat rakendama asuti. Uurimuse täistekst: http://www.europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/occasional_ papers/occasionalpapers16_en.htm
Surveying the literature on the economic impact of Lisbontype reforms, the study shows that these measures could increase the European Union’s potential growth rate by 0.5 to 0.75 %, bringing it close to the 3 % objective.
Uurimus annab ülevaate„Lissaboni“ tüüpi reforme käsitlevatest dokumentidest ning näitab, et sellised reformid võivad liidu potentsiaalset majanduskasvu tõsta 0,5–0,75%, tuues selle 3%-lisele eesmärgile lähemale.
Over a 10-year period, this would mean a 7 % or 8 % increase in Europe’s GDP,
10 aasta jooksul aitaks nende meetmete rakendamine kergitada Euroopa Liidu SKTd 7–8% ning saavutada eesmärke, mille Euroopa Ülemkogu võttis
New on the Inforegio website: the 2007–13 financial perspectives
Uut Inforegio veebilehel: finantsperspektiivid 2007–2013
Regional and cohesion policy play a fundamental role in reducing economic and social disparities and promoting growth and employment for the benefit of the European Union as a whole.
Regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika mängib olulist rolli majanduslike ja sotsiaalsete lõhede vähendamisel ning majanduskasvu ja tööhõive suurendamisel ning teenib kogu Euroopa Liidu huve.
The added value of this policy, its practical benefits for citizens and the resources it needs are all dealt with on a new Internet page which presents all the useful documents and key arguments concerning the financial perspectives: http://www.europa.eu.int/comm/regional_policy/themes/finper/finper1_en.htm
Selle poliitika lisaväärtust, konkreetseid eeliseid, mida see toob kaasa kodanikele, vajalikke vahendeid ja muid küsimusi käsitletakse uuel veebilehel, millelt leiate finantsperspektiividega seotud dokumente ja muud tähtsat teavet: http://www.europa.eu.int/comm/regional_policy/themes/finper/finper1_en.htm
The text of this publication is not binding on the Commission.Electronic address of the Regional Policy DG on the Internet: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm Commissioner Danuta Hübner: http://europa.eu.int/comm/commission_barroso/hubner/index_en.htm Orders for publications: regio-info@cec.eu.int — This newsletter is published in 19 official languages of the European Union.Printed on recycled paper.
Komisjon ei vastuta käesolevas väljaandes avaldatud tekstide eest.Regionaalpoliitika peadirektoraadi internetileht: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm Volinik Danuta Hübner: http://europa.eu.int/comm/commission_barroso/hubner/index_en.htm Väljaandeid saab tellida: regio-info@cec.eu.int – Käesolev infobülletään on välja antud üheksateistkümnes Euroopa Liidu ametlikus keeles.Trükitud taaskasutatud paberile.
Text finalised on 13 April 2005.
Lõplik tekst 13. aprillist 2005.
Summit of Regions and Cities
Regioonide ja linnade tippkohtumine
Enlargement one year on: a strong start for cohesion
Aasta pärast laienemist: hea algus ühtekuuluvuse saavutamiseks
The Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Slovenia and Slovakia: one year after 1 May 2004, when the EU enlarged to include 10 new Member States, these countries have shown remarkable progress in the management of Community aid, project selection and the absorption of Structural and Cohesion Fund allocations to support their economic convergence and regional development (EUR 24.45 billion between 2004 and 2006).
Küpros, Tšehhi Vabariik, Eesti, Ungari, Läti, Leedu, Malta, Poola, Slovakkia ja Sloveenia: aasta pärast ELi laienemist kümnesse uude liikmesriiki 1. mail 2004 on nendes riikides tehtud selgeid edusamme ühenduse abi haldamisel, projektide valikul ning struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi toetuste kasutamisel, mille eesmärgiks on toetada nende majanduslikku lähenemist ja regionaalarengut (24,45 miljardit eurot aastatel 2004-2006).
Although it is too soon to assess the impact of cohesion policy since enlargement and despite the fears will be able to respect the required 50:50 balance between environmental and transport projects.
täita nõutava 50/50 suhte keskkonna- ja transpordiprojektide vahel.
Danuta Hübner meets the EIB and the EBRD
Danuta Hübner kohtus EIP ja EBRD esindajatega
In addition, 12 existing Interreg III cross-border programmes have been adapted to the EU-25 framework, nine new cross-border cooperation programmes have been adopted — some concerning ‘neighbourhood’ policy with third countries (see Inforegio News No 130) — and the regions in the new Member States have been included in transnational cooperation zones and inter-regional networks.
Lisaks on 25-liikmelise ELi vajadustele kohandatud kaksteist varasemat INTERREG III piiriülest programmi ning vastu on võetud üheksa uut piiriülese koostöö programmi, millest osa puudutab „naabru-spoliitikat“ (vt Inforegio News nr 130).
EU assistance is having a leverage effect on public and private investments in priority fields for growth and jobs, namely basic infrastructures, human resources, innovation and SMEs, whilst encouraging partnerships between the players — hence better governance — and encouraging compliance with Community standards, for example, in the environmental field.
Uute liikmesriikide regioonid on integreeritud riikidevahelise koostöö tsoonidesse ja piirkondadevahelistesse võrkudesse.
On 11 April, Commissioner Danuta Hübner and European Investment Bank (EIB) President Philippe Maystadt looked at the possibilities for increased cooperation between the Commission and the EIB in granting loans for projects supported by the ERDF and Cohesion Fund.
11. aprillil arutlesid volinik Danuta Hübner ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) president Philippe Maystadt üheskoos komisjoni ja EIP koostöö arendamise võimaluste üle FEDERi ja Ühtekuuluvusfondi toetusi saavatele projektidele laenude andmise valdkonnas.
The priority now is to ensure good project progress and an optimal use of funds.
Täna on oluline tagada projektide edukas elluviimine ja fondide abi optimaalne kasutamine, mida aitab saavutada projektide haldamise oskuste pidev täiendamine ja uute siseriiklike õigusaktide kohaldamine, millega on riikides üle võetud ühenduse riigihankekord.
The way to achieve this is by continuous strengthening of management capacities and the application of Community regulations for concluding public contracts.
Tänu kõigele sellele ning kasvanud Euroopa toetussummadele saavad uued liikmesriigid valmistuda uue põlvkonna programmide elluviimiseks aastatel 2007-2013.
It is also important to effectively prepare the new Member States to implement the future generation of programmes for the period 2007–13, for the purposes of which considerably increased European aid is available.
22. aprillil aga vestles Euroopa Rekonstrueerimis- ja Arengupanga (EBRD) president Jean Lemierre proua Hübneriga koostöövõimalustest Kesk- ja Ida-Euroopa regionaalpoliitika vallas.
For further information on the economic benefits of enlargement: http://europa.eu.int/rapid/pressReleasesAction.
Laienemise majanduslikust mõjust leiate põhjalikumat teavet aadressil: http://europa.eu.int/rapid/pressReleasesAction.do?
The selection of projects eligible for Structural Fund aid is progressing well and, in some cases, demand is already exceeding the available financial resources.
Struktuurifondide toetuste saamiseks kõlbulike projektide valimine on juba alanud ning mõningatel juhtudel ületavad taotlused juba olemasolevaid finantsvahendeid.
On 22 April, it was the turn of Jean Lemierre, President of the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD), to discuss with Mrs Hübner prospects for cooperation on regional policy in central and eastern Europe.
Mis puutub Ühtekuuluvusfondi, siis esitatud keskkonnaprojektide arv kasvab pidevalt ning enamik riike suudavad 2006. aasta lõpuks http://europa.eu.int/rapid/ pressReleasesAction.do?reference= IP/05/470 & format=HTML & aged= 0 & language=EN & guiLanguage=en
1) The table below gives a breakdown of the take-up of appropriations in 2004, the year in which this aid was introduced:
(*) Allpool esitatud tabelis näidatakse toetuste kasutamist aastal 2004, mil projektid alles käivitati:
2004–06 allocations and 2004 payments (million EUR, at current prices) http://europa.eu.int/rapid/ pressReleasesAction.do?reference= IP/05/470 & format=HTML & aged= 0 & language=EN & guiLanguage=en
Eraldised 2004-2006 ja väljamaksed 2004 (miljonit eurot, jooksvad hinnad)
StructuralFunds, payments in 2004
Ühtekuuluvusfond, väljamaksed 2004
Cohesion Fund, payments in 2004
Struktuurifondid, Väljamaksed 2004
Structural Funds 2004–06
Ühtekuuluvusfond 2004-2006
The latest scoreboard of State aid in the EU, drawn up by the European Commission and covering 2003, shows a trend towards the redirection of aid.
Euroopa Komisjoni viimane ülevaade ELi liikmesriikide riigiabist (aastal 2003) osutab sellele, et riigiabi üldtendentsid on muutunud.
2006 budget and 2007–13 financial perspective
2006. aasta eelarve ja finantsperspektiivid 2007-2013
Presented by the Commission on 27 April, the Community budget proposal for 2006 is the last annual budget under the present financial perspective (2000–06).
Komisjoni poolt 27. aprillil esitatud ühenduse eelarveprojekt aastaks 2006 on viimane käimasoleva perioodi (20002006) finantsperspektiiv.
For regional policy, it proposes EUR 28 629 billion in commitment appropriations (+ 5.6 % on 2005) and EUR 22 844 billion in payment appropriations (+ 9.2 % on 2005).
Regionaalpoliitika valdkonnas näeb see ette 28,629 miljardit eurot kulukohustuste assigneeringuid (+5,6% võrreldes aastaga 2005) ja 22,844 miljardit eurot väljamakseid (+9,2% võrreldes aastaga 2005).
There is also an increase in aid available to the less favoured regions, due in particular to enlargement.
Vähemsoodustatud piirkondadele eraldatavaid vahendeid on ette nähtud rohkem, seda põhiliselt laienemise tõttu.
accordance with the agreed roadmaps, whilst Turkey and Croatia will continue to benefit from the pre-accession aid as planned.
Türgi ja Horvaatia saavad aga jätkuvalt ühinemiseelset abi.
To find out more: http://europa.eu.int/comm/budget/news/index_en.htm
Põhjalikum teave aadressil: http://europa.eu.int/comm/budget/news/index_en.htm
For the new Member States, which have benefited from regional aid since 2004, the proposed budget reflects the principle of the progressive introduction of aid, in line with the terms of accession.
Uute liikmesriikide suhtes, kes on regionaalabi saanud alates 2004. aastast, kajastab eelarveprojekt sellise abi järkjärgulise integreerimise põhimõtet kooskõlas ühinemistingimustega.
The notable increase in payment appropriations for the EU as a whole is a response to the need to honour outstanding commitments that were contracted previously during the period 2000–06.
Kogu ELi tasandil vastab väljamaksete tähelepanuväärne kasv vajadusele täita aastateks 2000-2006 varem võetud kohustusi.
Financial perspective 2007–13: the countdown.
Finantsperspektiivid 2007-2013: otsustav hetk läheneb.
Looking beyond the 2006 financial year, interinstitutional debates on the Union’s budget estimates for the 2007–13 programming period are now entering their closing stages ahead of the European summit on 16 and 17 June.
Mis puutub 2006. aastale järgnevat perioodi, siis jõuab institutsioonidevaheline arutelu programmiperioodi 2007-2013 eelarve kohta peagi lõpusirgele, seda juba enne 16. ja 17. juunil toimuvat Euroopa Ülemkogu tippkohtumist.
An informal meeting of regional policy ministers, on the subject of the Community’s strategic objectives for cohesion, was held on 20 and 21 May in Luxembourg.
20. ja 21. mail leidis Luxembourg´is aset regionaalpoliitika eest vastutavate ministrite mitteformaalne kohtumine, mille käigus arutati ühenduse ühtekuuluvuse strateegilisi suuniseid.
Four other key dates through to the end of June are of note for budget discussions at national level: 22 May and 12 June (foreign ministers), 7 June (economy and finance ministers) and 13 June (General Affairs Council).
Enne juuni lõppu on eelarveküsimustega seoses tulemas veel neli valitsuste tasandi kohtumist: 22. mail ja 12. juunil (välisministrid), 7. juunil (majan-dus- ja rahandusministrid) ning 13. juunil (üldküsimuste nõukogu).
A vote in the European Parliament is also expected at its plenary session between 6 and 9 June.
Euroopa Parlament peaks selles küsimuses hääletama 6.-9. juunini toimuval plenaaristungil.
More information is available at:
Põhjalikum teave aadressil:
The 2006 proposal makes provision, on the one hand, for the necessary means with which to complete the programming, whilst also taking into account the strategic objectives set by the Commission for a five-year period (2005–09), centred on prosperity, solidarity, security, the next enlargement and a stronger role for the EU on the world stage.
Kuna eelarveprojekt on seotud perioodi viimase aastaga, nähakse selles ühest küljest ette vahendid programmiperioodi edukaks lõpetamiseks, ning samas võetakse arvesse komisjoni viieks aastaks (2005-2009) määratletud strateegilisi eesmärke, mille võtmesõnadeks on jõukus, solidaarsus, julgeolek, järgmine laienemisvoor ning ELi osatähtsuse suurendamine maailma tasandil.
Out of a total amount of EUR 121.3 billion for commitments and EUR 112.6 billion for payments, more than a third of the budget is aimed at stimulating economic growth and creating more, better quality jobs.
Kokku on assigneeringuteks ette nähtud 121,3 miljardit eurot ning väljamakseteks 112,6 miljardit eurot, millest üle kolmandiku suunatakse majanduskasvu stimuleerimiseks ja kõrgemakvaliteediliste töökohtade loomiseks.
Of particular note is the record increase in appropriations for European research.
Mainida tuleb ka seda, et Euroopa teadusuuringutele on ette nähtud rekordiliselt suur summa.
Preparations for the upcoming new accessions (Bulgaria and Romania) will continue in http://www.eu2005.lu/en/index.html
Uute riikide (Bulgaaria ja Rumeenia) ühinemise ettevalmistamine jätkub varasemate kokkulepete alusel, http://www.eu2005.lu/en/index.html
MG Rover: the Structural Funds to the aid of the West Midlands
MG Rover: struktuurifondid abistavad West Midlandsi
In the face of the massive job losses caused by the collapse of the car manufacturer MG Rover and the economic and social impact on the city of Birmingham and the West Midlands as a whole, on 19 April Commissioner Danuta Hübner proposed granting Community aid to the region.
Võttes arvesse massilist töökohtade kaotamist seoses autotootja MG Roveri pankrotiga ning selle majanduslikku ja sotsiaalset mõju Birminghami linnale ja kogu piirkonnale, tegi volinik Danuta Hübner 19. aprillil ettepaneku anda sellele piirkonnale ühenduse abi.
Mrs Hübner stressed that the Commission was ready to provide ‘the greatest possible assistance in this affair’, and officials quickly contacted the Government Office for the West Midlands (GOWM), the management body for Structural Funds aid in the region, to examine how the aid could be used, in cooperation with the GOWM, to strengthen the emergency programme implemented by the UK government.
Proua Hübner rõhutas, et soovib „anda seoses sellega võimalikult tõhusat abi“, ning komisjon võttis kiiremas korras ühendust Briti valitsuse bürooga West Midlandsis (GOWM), mis haldab piirkonnas struktuurifondide toetusi. Üheskoos uuriti toetuste kasutamise võimalusi, et täiendada Ühendkuningriigi valitsuse algatatud kriisiprogrammi.
(2000–06) for the West Midlands and to combine this with loans.
euro suurusest summast, kombineerides seda laenudega.
By virtue of measures to diversify the industrial base, to develop strong growth sectors and to support human resources, this programme has already enabled the region to reduce its dependency on the traditional economy, which is one of the reasons for the economic and social difficulties the West Midlands is currently facing.
Tänu tööstusbaaside mitmekesistamist, majanduskasvu stimuleerivate sektorite ja inimressursside arendamist soodustavatele meetmetele on programm juba võimaldanud vähendada piirkonna sõltuvust traditsioonilistest tööstusharudest, mis on üks West Midlandsi majanduslike ja sotsiaalsete probleemide põhjuseid.
The plan is to reallocate for this purpose part of the EUR 890 million invested by the EU in the Objective 2 programme
Selleks eraldatakse uuesti osa ELi poolt eesmärgi 2 programmi raames (20002006) West Midlandsi investeeritud 890 miljoni
Online: a new page for the Cohesion Fund
Internet: Ühtekuuluvusfondil uus lehekülg
The fully updated page devoted to the Cohesion Fund on the Inforegio website provides answers to any questions on this instrument, which is designed to support environmental or infrastructure projects in the 13 least prosperous EU-25 Member States.
Inforegio Ühtekuuluvusfondi tutvustav lehekülg on täielikult uuenenud ning sellelt leiab vastuse kõigile küsimustele fondi kohta, mis toetab keskkonna- ja transpordiinfrastruktuuridega seotud projekte laienenud ELi 13 vaesemas liikmesriigis.
In particular, the page provides details on the changes proposed for the post-2006 period.
Leheküljel on ka teavet aastale 2006 järgneva perioodi suhtes tehtud muudatusettepanekute kohta.
It also provides access to information about numerous projects. http://europa.eu.int/comm/regional_policy/funds/procf/cf_en.htm
Samuti saab lähemalt tutvuda paljude projektidega. http://europa.eu.int/comm/regional_policy/funds/procf/cf_et.htm
As a reminder, issue No 14 of Inforegio Panorama devotes its online dossier in 19 languages to the Cohesion Fund.
Meeldetuletuseks: Inforegio Panoraam nr 14 käsitleb Ühtekuuluvusfondi peateemale pühendatud artiklis, mida saab netilehel lugeda 19 keeles.
Editor: Thierry Daman, European Commission, Regional Policy DG, Unit 01, Fax (32-2) 29-66003.
Vastutav toimetaja: Thierry Daman, Euroopa Komisjon, Regionaalpoliitika peadirektoraat, Üksus 01, Faks: +32 2 296 60 03.
Transport and communications: Interreg conference
Transport ja kommunikatsioonid: INTERREGi konverents
Third progress report: the situation in the regions requires an ambitious cohesion policy
Kolmasvahearuanne: regioonid vajavad ambitsioonikat ühtekuuluvuspoliitikat
On 17 May, Danuta Hübner presented the‘Third progress report on cohesion’ ( update on the situation of the regions in the enlarged EU in terms of incomes, employment and productivity.
17. mail esitles Danuta Hübner„Kolmandat vahearuannet ühtekuuluvuse kohta“, ( antakse ülevaade regioonide olukorrast laienenud Euroopa Liidus, tuginedes sissetulekutele, tööhõivele ja tootlikkusele.
Sixty-four regions, representing more than a quarter of the EU population, have a GDP per head that is less than 75 % of the Community average.
64 regioonis, kus elab rohkem kui neljandik ELi elanikkonnast, on SKT inimese kohta väiksem kui 75% ühenduse keskmisest.