natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There are no less restrictive measures to ensure the attainment of the aims of internal security and road traffic safety.
Ei ole olemas vähem piiravaid meetmeid, mis tagaksid sisejulgeoleku ja liiklusohutuse elluviimise eesmärgi saavutamise.
With the affixing of an EEC component typeapproval mark (or an ‘EC typeapproval mark’, to use the terminology introduced by Directive 2001/92) to any type of safety glazing that conforms to the type that has been type-approved, the official testing of that type of glazing in other Member States was no longer justified.
EMÜ tüübikinnitusmärgi („EÜ tüübikinnitus” vastavalt direktiiviga 2001/92 kasutuselevõetud terminoloogiale) kinnitamine igale osa tüübikinnituse saanud tüübile vastavale turvaklaasitüübile tähendab, et kõnealust tüüpi turvaklaasi ei ole teistes liikmesriikides enam vaja tehniliselt kontrollida.
In addition to the aim of achieving the internal market, however, account was also to be taken of road safety requirements in view of the variety of risks the use of such glazing could give rise to.
Seega tuleb siseturu lõpuleviimise eesmärgi kõrval siiski arvesse võtta ka liiklusohutuse nõudeid, pidades silmas erinevaid riske, mis tulenevad nende klaaside kasutamisest.
According to the recitals in the preamble to Directive 92/22, the adoption of that
Direktiivi 92/22 põhjendustest nähtub, et ühenduse õiguse selle sätte vastuvõtmine
Article 5 of Decree-Law No 40/2003 instructs the Portuguese General Directorate for Road Traffic to refuse to grant EC typeapproval to vehicle models which do not comply with the provisions of Decree-Law No 40/2003 regarding safety glazing.
Dekreetseaduse nr 40/2003 artikkel 5 paneb Portugali maanteeametile kohustuse keelduda EÜ tüübikinnituse andmisest nendele sõidukimudelitele, mis ei järgi dekreetseaduse nr 40/2003 turvaklaase käsitlevaid sätteid.
This clearly covers infringements of the prohi-
Seega on vaieldamatult
OPINION OF MS TRSTENJAK — CASE C-265/06 bition under Article 2(1) of Decree-Law No 40/2003 on affixing tinted film to the windows of passenger or goods vehicles.
KOHTUJURIST TRSTENJAKI ETTEPANEK — KOHTUASI C-265/06 hõlmatud dekreetseaduse nr 40/2003 artikli 2 lõike 1 kohase toonkilede sõidu- ja kaubaautode klaasidele kinnitamise keelu rikkumine.
In view of the fact that the grant of EC typeapproval is governed by the provisions of Directive 92/22, it would seem reasonable to start by using that Community legislation as the yardstick for assessing any possible infringement of the Treaty in the present case.
Võttes arvesse, et EÜ tüübikinnituse andmine toimub direktiivi 92/22 sätetest juhindudes, näib esmalt õige võtta see ühenduse norm käesolevas asjas võimaliku liikmesriigi kohustuste rikkumise hindamise aluseks.
However, as was mentioned above, that directive applies to tinted windows, but not to tinted film.
Selle vastu räägib siiski asjaolu, et kõnealune direktiiv, nagu eespool mainitud, laieneb küll toonklaasidele, aga mitte toonkiledele.
The national measures in this field have not therefore been harmonised at Community level.
Seda valdkonda käsitlevad siseriiklikud meetmed ei ole seega ühenduse tasandil ühtlustatud.
Nevertheless, in the absence of common or harmonised rules, the Member States are required to protect the fundamental freedoms established in the Treaty, of which the free movement of goods comprises a basic principle. 10
Senikaua on liikmesriikidel ühiste või ühtlustatud sätete puudumise korral kohustus tagada asutamislepingus sätestatud põhiõiguste kaitse, mille hulka kuulub ka kaupade vaba liikumine kui üks olulisemaid põhimõtteid. 10
11 — This follows a contrario from the caselaw of the Court of Justice, according to which, where a sphere has been the subject of exhaustive harmonisation at Community level, any national measure relating thereto must be assessed in the light of the provisions of the harmonising measure and not those of the Treaty.
11 — See järeldub ümberpööratult Euroopa Kohtu praktikast, mille kohaselt juhul, kui mingi valdkond on ühenduse tasandil täielikult ühtlustatud, tuleb selle valdkonna siseriikliku meetme hindamisel lähtuda ühtlustamismeetme sätetest, mitte esmase õiguse sätetest.
See Case C-37/92 Vanacker and Lesage [1993] ECR I-4947, paragraph 9; Case C-324/99 DaimlerChrysler [2001] ECR I-9897, paragraph 32; Case C-322/01 Deutscher Apothekerverband [2003] ECR I-14887, paragraph 64; and Case C-309/02 Radlberger and Spitz [2004] ECR I-11763, paragraph 53.
Vt selle kohta 12. oktoobri 1993. aasta otsus kohtuasjas C-37/92: Vanacker ja Lesage (EKL 1993, lk I-4947, punkt 9); 13. detsembri 2001. aasta otsus kohtuasjas C-324/99: DaimlerChrysler (EKL 2001, lk I-9897, punkt 32); 11. detsembri 2003. aasta otsus kohtuasjas C-322/01: Deutscher Apothekerverband (EKL 2003, lk I-14887, punkt 64) ja 14. detsembri 2004. aasta otsus kohtuasjas C-309/02: Radlberger Getränkegesellschaft ja S. Spitz (EKL 2004, lk I-11763, punkt 53).
See also, to that effect, Dubois, L. and Blumann, C., Droit matériel de l’Union européenne, 4th edition, Paris, 2006, Section 430, p. 275, according to which a harmonisation measure restricts the Member States’ powers under Article 30 EC.
Vt selle kohta ka Dubois, L., Blumann, C., Droit matériel de l’Union européenne, 4. tr, Pariis 2006, punkt 430, lk 275, mille kohaselt ühtlustamisnorm piirab EÜ artikli 30 kohast liikmesriikide pädevust.
Whilst full harmonisation prohibits them from restricting the free movement of goods, partial harmonisation gives them some margin of discretion within the limits defined by the harmonised law.
Samal ajal kui täielik ühtlustamine keelab neil kaupade vaba liikumist piirata, annab osaline ühtlustamine neile ühtlustatud õiguse piirides teatud otsustamisruumi.
10 — Under Article 3(1)(c) EC, the activities of the Euro- pean Community include an internal market characterised by the abolition, as between Member States, of obstacles to the free movement of goods.
10 — EÜ artikli 3 lõike 1 punktis c on sätestatud, et Euroopa Ühenduse tegevus hõlmab siseturgu, mida iseloomustab kaupade vaba liikumise takistuste kõrvaldamine liikmesriikide vahel.
Furthermore, Article 14(2) EC provides: ‘The internal market shall comprise an area without internal frontiers in which the free movement of goods … is ensured in accordance with the provisions of this Treaty’.
Samuti on EÜ artikli 14 lõikes 2 sätestatud: „[s]iseturg hõlmab sisepiirideta ala, mille ulatuses tagatakse kaupade […] vaba liikumine vastavalt käesoleva lepingu sätetele”.
Those provisions are contained in particular in Article 28 et seq. EC.
Need sätted sisalduvad eelkõige EÜ artiklis 28 jj.
Article 1(1) of the EEA Agreement provides that its aim is ‘to promote a continuous and balanced strengthening of trade and economic relations between the Contracting Parties with equal conditions of competition, and the respect of the same rules, with a view to creating a homogeneous European Economic Area’.
EMP lepingu eesmärk on selle artikli 1 lõike 1 kohaselt „lepinguosaliste vaheliste kaubandus- ja majandussuhete püsiv ja tasakaalustatud tugevdamine võrdsetes konkurentsitingimustes ja ühesuguste eeskirjade järgimine, et luua ühtne Euroopa Majanduspiirkond”.
Under Article 1(2)(a), in order to attain those objectives, the association is to entail inter alia the free movement of goods.
Artikli 1 lõike 2 punkti a kohaselt hõlmab assotsiatsioon nende eesmärkide elluviimiseks mh kaupade vaba liikumist.
That area is regulated by the provisions laid down in Article 8 et seq.
Seda valdkonda reguleeritakse juhindudes artikli 8 jj sätetest.
See the judgment of the EFTA Court in Case E-1/94 Restamark [1994-1995] EFTA Court Report 14, paragraph 46 et seq.
Vt selles osas EFTA kohtu 16. detsembri 1994. aasta otsus kohtuasjas E-1/94: Restamark (Report of EFTA Court 1994–1995, lk 14, punkt 46 jj).
12 — Case 272/86 Commission v Greece [1988] ECR 4875, paragraph 21.
12 — 22. septembri 1988. aasta otsus kohtuasjas 272/86: komisjon vs. Kreeka (EKL 1988, lk 4875, punkt 21).
B — Restriction on the free movement of goods between the Member States, what is essential is its effect on intra-Community trade, whether actual or potential. 15
B. Kaupade vaba liikumise piiramine eesmärk ei ole liikmesriikidevahelise kaubanduse reguleerimine, on oluline selle mõju ühendusesisesele kaubandusele, olenemata sellest, kas see on tegelik või potentsiaalne. 15
The free movement of goods is guaranteed in particular by the prohibition of quantitative restrictions on imports and all measures having equivalent effect between the Member States of the European Community under Article 28 EC.
Kaupade vaba liikumine tagatakse vastavalt EÜ artiklile 28 eriti Euroopa Ühenduse liikmesriikide vaheliste koguseliste impordipiirangute ja kõigi samaväärse toimega meetmete keelamisega.
Article 11 of the EEA Agreement is identical to that provision of Community law in terms of its legislative content. 13
EMP lepingu artikkel 11 on normatiivselt sisult ühenduse õiguse selle sättega identne. 13
Assessing all the facts submitted to the Court, there can be no doubt, in my opinion, that the contested prohibition in Article 2(1) of Decree-Law No 40/2003 constitutes a measure having equivalent effect within the meaning of that definition.
Hinnates kõiki Euroopa Kohtule esitatud asjaolusid, ei ole sellest vaatepunktist mingit kahtlust, et vaidlusalune dekreetseaduse nr 40/2003 artikli 2 lõike 1 keeld kujutab endast samaväärse toimega meedet selle definitsiooni mõttes.
Even if such a prohibition is applicable without distinction and is thus not discriminatory in nature, it is essentially aimed towards and capable of hindering or even making impossible the marketing in Portugal of tinted film lawfully manufactured and/or marketed in another Member State or in a State signatory to the EEA Agreement.
Selline keeld, isegi kui seda rakendatakse vahetegemiseta ning sel ei ole seega diskrimineerivat iseloomu, sobib nimelt nii oma suundumuse kui ka toime poolest takistama või koguni muutma võimatuks liikmesriigis või EMP lepingu osalisriigis õiguspäraselt toodetud ja/või turustatud toonklaasidega kauplemist Portugalis.
The restrictive nature of that provision is not therefore disputed.
Seega ei ole vaidlustatud kõnealuse sätte piiravat iseloomu.
15 — See point 39 of the Opinion of Advocate General Mazák in Case C-254/05 Commission v Belgium [2007] ECR I-4269.
15 — Vt kohtujurist Mazáki 8. veebruari 2007. aasta ettepanek 7. juuni 2007. aasta kohtuasjas C-254/05: komisjon vs. Belgia (EKL 2007, lk I-4269, punkt 39).
14 — See Case 8/74 Dassonville [1974] ECR 837, paragraph 5; Joined Cases C-267/91 and C-268/91 Keck and Mithouard [1993] ECR I-6097, paragraph 11; Case C-217/99 Commission v Belgium [2000] ECR I-10251, paragraph 16; Case C-420/01 Commission v Italy [2003] ECR I-6445, paragraph 25; Case C-192/01 Commission v Denmark [2003] ECR I-9693, paragraph 39; Case C-41/02 Commission v Netherlands [2004] ECR I-11375, paragraph 39; Case C-147/04 De Groot en Slot Allium and Bejo Zaden [2006] ECR I-245, paragraph 71; Case C-65/05 Commission v Greece [2006] ECR I-10341, paragraph 27; Case C-54/05 Commission v Finland [2007] ECR I-2473, paragraph 30; and Case C-297/05 Commission v Netherlands [2007] ECR I-7467, paragraph 53.
14 — Vt 11. juuli 1974. aasta otsus kohtuasjas 8/74: Dasson-ville (EKL 1974, lk 837, punkt 5); 24. novembri 1993. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-267/91 ja C-268/91: Keck ja Mithouard (EKL 1993, lk I-6097, punkt 11); 16. novembri 2000. aasta otsus kohtuasjas C-217/99: komisjon vs. Belgia (EKL 2000, lk I-10251, punkt 16); 19. juuni 2003. aasta otsus kohtuasjas C-420/01: komisjon vs. Itaalia (EKL 2003, lk I-6445, punkt 25); 23. septembri 2003. aasta otsus kohtuasjas C-192/01: komisjon vs. Taani (EKL 2003, lk I-9693, punkt 39); 2. detsembri 2004. aasta otsus kohtuasjas C-41/02: komisjon vs. Madalmaad (EKL 2004, lk I-11375, punkt 39); 10. jaanuari 2006. aasta otsus kohtuasjas C-147/04: De Groot en Slot Allium ja Bejo Zaden (EKL 2006, lk I-245, punkt 71); 26. oktoobri 2006. aasta otsus kohtuasjas C-65/05: komisjon vs. Kreeka (EKL 2006, lk I-10341, punkt 27); 15. märtsi 2007. aasta otsus kohtuasjas C-54/05: komisjon vs. Soome (EKL 2007, lk I-2473, punkt 30) ja 20. septembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C-297/05: komisjon vs. Madalmaad (EKL 2007, lk I-7467, punkt 53).
OPINION OF MS TRSTENJAK — CASE C-265/06 take into account essential elements such as aesthetics, weather conditions and distinct- ive features in the surface structure and thus has to design and produce the product in such a way that it has the desired properties.
KOHTUJURIST TRSTENJAKI ETTEPANEK — KOHTUASI C-265/06 jälgima selliseid olulisi aspekte nagu esteetiline välimus, ilmastikutingimused ning pinnastruktuuri erisused, ning seega peab ta toote selliselt kavandama ja tootma, et sel oleksid soovitavad omadused.
Consequently, the contested prohibition is capable of closing all sales channels to manufacturers and dealers.
Järelikult võib vaidlusalune keeld sulgeda kõik tootja ja kaupmehe müügivõimalused.
In fact, a comprehensive prohibition like that provided for in Article 2(1) of Decree-Law No 40/2003 is liable to deter potential buyers from buying, and not only from simply using, such tinted film.
Tegelikult võib taoline ulatuslik keeld nagu dekreetseaduse nr 40/2003 artikli 2 lõikes 1 sätestatu sundida potentsiaalseid ostjaid loobuma sellistest toonkiledest juba enne nende ostmist, mitte aga lihtsalt enne nende kasutamist.
As the Commission rightly states, it is realistically to be expected that potential customers, including traders and private users, will refrain from purchasing such film in the knowledge that they may not affix the film to the windows of motor vehicles. 16
Nagu komisjon õigesti osundab, võib eeldada, et potentsiaalsed huvilised, sealhulgas kaupmehed ning eraisikud, hoiduvad nende kilede ostmisest, teades, et nad ei tohi kilesid mootorsõidukite klaasidele kinnitada. 16
The objection raised by the Portuguese Government that because the Portuguese State subsequently abandoned that prohibition there is no longer any legal restriction capable of hindering trade in such tinted film in Portugal must be rejected.
Tagasi tuleb lükata Portugali valitsuse vastuväide, mille kohaselt ei eksisteeri pärast Portugali tagantjärele loobumist sellest keelust enam mingit seaduslikku piirangut, mis võiks takistada selliste toonkilede turustamist Portugalis.
Admittedly, it is true that the Portuguese Republic was initially prepared to comply with the demand made by the Commission in the reasoned opinion for the repeal of that prohibition when it decided to convert the draft decree laying down technical rules concerning the affixing of tinted film to the windows of motor vehicles, 17which permitted the granting of typeapproval to such tinted film,
Vastab küll tõele, et Portugali Vabariik oli algul valmis täitma põhjendatud arvamuses esitatud komisjoni üleskutset selle keelu tühistamiseks, kui ta otsustas muuta toonkilede mootorsõidukite klaasidele kinnitamise tehnilisi reegleid kehtestava määrusdekreedi eelnõu, 17mis reguleeris nüüdsest tüübikinnituse andmist
This applies all the more since the submissions of the parties show that there is no other possible appropriate use for the film in question, for example, on large glass areas in the home, in conservatories or in greenhouses.
See kehtib seda enam, et poolte argumentide hindamisest nähtub, et kõnealuste kilede teistsugune eesmärgipärane kasutamine, näiteks suurtel klaaspindadel kodumajapidamises, talveaedades või kasvuhoonetes, ei tule kõne alla.
According to the Commission, the film differs from the protective film normally used in the home or in buildings in general both in its material composition and in the method of its industrial manufacture.
Komisjoni teabe kohaselt erinevad need kiled nii oma koostismaterjali kui ka tööstusliku tootmise viisi poolest tavaliselt kodumajapidamises või üldiselt hoonetes kasutatavatest kaitsekiledest.
The two kinds of film also have different technical properties with respect to their form, colour and light transmission so that they cannot be regarded as interchangeable in any way.
Lisaks on mõlemal kilede liigil nende vormi, värvi ja valgusläbilaskvuse osas teistsugused tehnilised omadused, millest tulenevalt ei saa neid mingil juhul käsitleda teineteist asendavana.
This finding is not refuted by the argument put forward by the Portuguese Government, according to which it is for the manufacturer to determine its intended use in each individual case.
Portugali valitsuse väide — mille kohaselt on tootja ülesanne määrata toote kasutuseesmärk üksikjuhul — ei kummuta mingil juhul seda järeldust.
In determining the use to be made of a product, a manufacturer will generally
Just eeldatava kasutuseesmärgi määramisel peab tootja reeglina
16 — See paragraph 20 of the Commission’s application.
16 — Vt komisjoni hagiavalduse punkt 20.
COMMISSION v PORTUGAL into a draft decree-law.
KOMISJON VS. PORTUGAL sellistele toonkiledele, dekreetseaduse eelnõuks.
18 According to the Portuguese Government, by converting its legal form the measure would have the status of a law under the Portuguese legal system, as a result of which the repeal of the prohibition under Article 2(1) of Decree-Law No 40/2003 would be clearly and formally put into effect.
18Portugali valitsuse andmetel pidi õigusliku vormi muutmine tagama, et õigusakt omandab Portugali õiguskorras seaduse jõu, millega viidaks selgelt ja formaalselt lõpule dekreetseaduse nr 40/2003 artikli 2 lõikes 1 sätestatud keelu tühistamine.
As that government itself concedes, however, that proposal has not yet been implemented, since the Commission has not defined its position on the redrafted text of the contested legal provision.
Nagu Portugali valitsus aga ise tunnistab, on see plaan esialgu edasi lükatud seniks, kuni komisjon annab oma seisukoha vaidlusaluse seadusesätte ümbersõnastatud teksti kohta.
20In the present case, such a fundamental subsequent change to the legal situation has clearly not occurred, however, because the Portuguese Republic did not repeal the prohibition imposed by Article 2(1) of Decree-Law No 40/2003, as originally promised, through the adoption of the decree-law, but has maintained it in force. 21
20Käesolevas asjas ei ole selline oluline hilisem muudatus siiski üheselt jõustunud, sest Portugali Vabariik ei ole dekreetseaduse nr 40/2003 artikli 2 lõikega 1 kehtestatud keeldu dekreetseaduse andmisega tühistanud, nagu algselt kindlalt lubatud, vaid on jätnud selle edasi kehtima. 21
20 — Case C-177/03 Commission v France [2004] ECR I-11671, paragraph 21, and Case C-203/03 Commission v Austria [2005] ECR I-935, paragraphs 27 to 32.
20 — 9. detsembri 2004. aasta otsus kohtuasjas C-177/03: komisjon vs. Prantsusmaa (EKL 2004, lk I-11671, punkt 21); 1. veebruari 2005. aasta otsus kohtuasjas C-203/03: komisjon vs. Austria (EKL 2005, lk I-935, punktid 27–32).
21 — This is not affected by the fact that, as argued at the hearing, on 31 October 2007 the Portuguese Government approved a legislative proposal which provides for the repeal of Article 2(1) of Decree-Law No 40/2003.
Lisaks võib lugeda, et Portugali Vabariik on valmis komisjoni nõuet täitma, kehtestades sõidukite klaasidele toonkilede kinnitamise miinimumnõuded, mille puhul võetakse arvesse nii liiklusohutuse nõudeid kui ka kaupade vaba liikumist.
According to the Portuguese Government, that law will not enter into force until its publication in the official journal of the Portuguese Republic.
Eelnõu artikli 8 lõige 1 sätestab, et kiledele, mis vastavad selle õigusakti sätetele, antakse siseriiklik tüübikinnitus.
OPINION OF MS TRSTENJAK — CASE C-265/06 ties. 24 Article 2(2) of Decree-Law No 40/2003 provides for a fine of between EUR 30 and EUR 150, whilst negligent conduct is also punishable under Article 2(3).
KOHTUJURIST TRSTENJAKI ETTEPANEK — KOHTUASI C-265/06 väljakuulutatud tühistamisega ning Portugali valitsuse osaliselt vastukäivaid väiteid seadusandliku menetluse praeguses etapis, olen ma seisukohal, et Portugali kehtiv õiguslik olukord ei vasta õiguskindluse ja õigusselguse põhimõtetele.
C — Justification
C. Õigustus
It is established caselaw that the need to ensure that Community law is fully applied requires Member States not only to bring their legislation into conformity with Community law but also to do so by adopting rules of law capable of creating a situation which is sufficiently precise, clear and transparent to allow individuals to know the full extent of their rights and rely on them before the national courts.
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peavad liikmesriigid selleks, et tagada ühenduse õiguse täielik rakendamine, viima oma õigusaktid kooskõlla ühenduse õigusega ja looma lisaks sellele sedavõrd kindla, selge ja läbipaistva olukorra, et isikud suudavad oma õigusi täies ulatuses mõista ja võivad neile siseriiklikus kohtus tugineda.
22 As I have already stated in my Opinion in Case C-319/06 Commission v Luxembourg, 23 that principle must apply in particular where national law imposes obligations on individuals and threatens penalties in the event of infringement.
22Nagu ma olen juba selgitanud oma ettepanekus kohtuasjas C-319/06: komisjon vs. Luksemburg, 23 kehtib see põhimõte seda enam juhul, kui liikmesriigi õigusest tulenevad isikule kohustused, mille täitmata jätmine toob kaasa karistuse.
Furthermore, breaches of the prohibition on using tinted film are subject to police or administrative penal-
Käesoleval juhul on kindel, et Portugali maanteeamet peab vastavalt dekreetseaduse nr 40/2003 artiklile 5 seaduserikkumise korral EÜ tüübikinnituse
It must be examined, however, whether despite its restrictive effect on trade between Member States that legislation can be jus- tified by one of the grounds set out in Article 30 EC or by one of the overriding requirements relating to the public interest referred to in the Court’s caselaw, and, if necessary, whether such a restriction is appropriate
Tuleb siiski kontrollida, kas seda sätet võib hoolimata tema piiravast mõjust ühendusesisesele kaubandusele õigustada mõnega EÜ artiklis 30 loetletud põhjustest või Euroopa Kohtu praktikas tunnustatud ülekaaluka üldise huviga, ning vajadusel seda, kas selline piirang on taotletud eesmärgi saavutamiseks sobiv ega lähe kaugemale
22 — See, with regard to directives, Case C-360/87 Commission v Italy [1991] ECR I-791, paragraph 12, and Case C-220/94 Commission v Luxembourg [1995] ECR I-1589, paragraph 10.
22 — Vt selle kohta direktiividega seotud 28. veebruari 1991. aasta otsus kohtuasjas C-360/87: komisjon vs. Itaalia (EKL 1991, lk I-791, punkt 12) ja 15. juuni 1995. aasta otsus kohtuasjas C-220/94: komisjon vs. Luksemburg (EKL 1995, lk I-1589, punkt 10).
See also Case C-162/99 Commission v Italy [2001] ECR I-541, paragraphs 22 to 25; Case C-478/01 Commission v Luxembourg [2003] ECR I-2351, paragraph 20; and judgment of 14 October 2004 in Case C-275/03 Commission v Portugal, paragraph 33.
Vt lisaks 18. jaanuari 2001. aasta otsus kohtuasjas C-162/99: komisjon vs. Itaalia (EKL 2001, lk I-541, punktid 22–25); 6. märtsi 2003. aasta otsus kohtuasjas C-478/01: komisjon vs. Luksemburg (EKL 2003, lk I-2351, punkt 20) ning 14. oktoobri 2004. aasta otsus kohtuasjas C-275/03: komisjon vs. Portugal (kohtulahendite kogumikus ei avaldamata, punkt 33).
That is possible only if such a standard acquires legally binding character as a result of being incorporated into a rule of law and that rule of law provides for penalties in the event of infringement.
Viimane on võimalik üksnes siis, kui see omandab õigusnormi inkorporeerimise kaudu õiguslikult siduva iseloomu ning nimetatud õigusnorm näeb selle rikkumise korral ette sanktsiooni.
Such penalties may be administrative, civil or criminal.
Need sanktsioonid võivad olla haldus-, tsiviil- või koguni kriminaalõiguslikud.
23 — See point 75 of my Opinion of 13 September 2007 in Case C-319/06 Commission v Luxembourg, currently pending before the Court.
23 — Vt minu 13. septembri 2007. aasta ettepanek Euroopa Kohtu menetluses olevas kohtuasjas C-319/06: komisjon vs. Luksemburg, punkt 75.
COMMISSION v PORTUGAL for attaining the objective pursued and does not go beyond what is necessary in order to attain it. 25
sellest, mis on eesmärgi saavutamiseks vajalik. 25