natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As far as the Board’s proposal to acquire Airbus aircraft is concerned, it should first of all be pointed out that Aer Lingus’ conclusion that Ryanair would object to such acquisition is based on the general assumption that, since Ryanair owns a Boeingonly fleet, Ryanair would seek to impose the purchase of Boeing aircraft on Aer Lingus, and on a press statement in which Ryanair is reported to have declared that it would ensure that Aer Lingus’ fleet be converted to a Boeingonly fleet.
Juhatuse ettepaneku kohta osta Airbus-tüüpi lennukeid tuleb esiteks märkida, et Aer Linguse järeldus, et Ryanair oleks sellise ostu vastu, põhineb üldsõnalisel eeldusel, et kuna Ryanairil on ainult Boeing-tüüpi lennukeid, tahab ta Aer Lingusele peale suruda ainult Boeing-tüüpi lennukite ostmist, ja pressiteatel, mille kohaselt on Ryanair esinenud avaldusega, et ta tagab, et Aer Linguse lennukid vahetatakse kõik välja Boeing-tüüpi lennukite vastu.
In that regard, it was pointed out by Ryanair at the hearing, and no objection was raised by Aer Lingus, that such intention was expressed at a time when the acquisition was being contemplated, and that the purpose of the idea of converting Aer Lingus’ fleet to a Boeingonly fleet was to facilitate the integration of Aer Lingus into Ryanair.
Ryanair märkis kohtuistungil, ja Aer Lingus ei vaielnud vastu, et seda kavatsust väljendati ajal, mil ostutehingut alles kaaluti, ja et Aer Linguse lennukite Boeing-tüüpi lennukite vastu ümbervahetamise mõte oli
AER LINGUS GROUP v COMMISSION
KOMISJON lihtsustada Aer Linguse integreerimist Ryanairi.
Whilst Ryanair has appealed the Commission decision declaring its acquisition of Aer Lingus incompatible with the common market, and on this basis, it might be said to be still contemplating, ultimately, the possibility of integrating Aer Lingus into Ryanair, it cannot be concluded on the basis of the evidence provided that there is a sufficient probability that Ryanair would object to the proposal of the Aer Lingus Board to acquire Airbus aircraft.
Kuigi Ryanair on komisjoni otsuse Aer Linguses osaluse omandamise ühisturuga kokkusobimatuks tunnistamise kohta edasi kaevanud ja selle alusel võib väita, et Ryanair kaalub senini võimalust Aer Lingus endasse integreerida, ei saa esitatud tõendite põhjal järeldada, et on piisavalt tõenäoline, et Ryanair on vastu Aer Linguse juhatuse ettepanekule osta Airbus-tüüpi lennukeid.
In addition, while at the hearing Aer Lingus submitted that a purchase of Airbus widebody aircraft is anticipated, and would need to be approved by the shareholders shortly after the hearing, Aer Lingus failed to demonstrate to the requisite degree of probability that, if such approval is required, the turnout at the shareholder meeting would be so low as to provide Ryanair with enough voting weight to prevent the approval of such acquisition, and even less to impose the acquisition of Boeing aircraft.
Kuigi kohtuistungil väitis Aer Lingus, et Airbus-tüüpi laia kerega lennukite ost on kavas ja et tehing tuleb aktsionäride poolt heaks kiita mõni aeg pärast kohtuistungit, ei ole Aer Lingus suutnud tõendada, et on piisavalt tõenäoline, et kui seda heakskiitu vaja on, oleks aktsionäride üldkoosolekul kohalviibivate aktsionäride arv nii madal, et Ryanairil oleks sellele otsusele veto panemiseks piisavalt hääli, ja veelgi vähem tõenäoline, et ta saaks peale sundida Boeing-tüüpi lennukite ostu.
Finally, even supposing that Ryanair would be in a position to object to the purchase of Airbus aircraft, Aer Lingus has not alleged that should the contract not be ratified by a certain date, its option would necessarily expire.
Isegi kui eeldada, et Ryanair suudaks vastu seista Airbus-tüüpi lennukite ostule, ei ole Aer Lingus väitnud, et kui seda lepingut teatud kuupäevaks heaks ei kiideta, kaotaks ta automaatselt nende lennukite ostu õiguse.
Equally, in relation to Aer Lingus’ claim that the Irish Government may decide, or may be required by Irish legislation, to abstain on some shareholder resolutions, no concrete evidence was provided to demonstrate that a specific issue in relation to which the Irish Government would not exercise its voting rights is anticipated to require shareholder approval before the decision in the main proceedings is issued by this Court.
Samuti tuleb Aer Linguse väite osas, mille kohaselt Iiri valitsus võib otsustada või olla Iiri seaduste alusel kohustatud teatud aktsionäride üldkoosoleku otsuste vastuvõtmisest kõrvale jääma, et kohtule ei ole esitatud ühtegi konkreetset tõendit, millega oleks tõendatud, et mõni spetsiifiline küsimus, millega seoses Iiri valitsus ei teostaks oma hääleõigust, ootab kohustuslikku aktsionäride üldkoosoleku heakskiitu, mis peaks aga antama enne, kui Esimese Astme Kohus teeb otsuse põhimenetluses.
In addition, Aer Lingus has failed to provide any concrete evidence indicating to the requisite degree of probability that such abstention is likely to result in the rejection of the Board’s proposal, and that this is in turn likely to cause both serious and irreparable harm to Aer Lingus.
Samuti ei ole Aer Lingus esitanud ühtegi konkreetset tõendit, mis näitaks, et on piisavalt tõenäoline, et sellise hääletamisest kõrvalejäämise tagajärg on juhatuse ettepaneku tagasilükkamine ja et see omakorda põhjustab Aer Lingusele nii olulist kui ka pöördumatut kahju.
With reference to the specific example of Terminal 2, Aer Lingus provided no concrete evidence to support its statement that a shareholder resolution is required in order to approve the Board’s plans in this context, and no concrete evidence was adduced to demonstrate that the Irish Government will be required by Irish legislation not to exercise its voting rights. Finally, no evidence was provided to support the statement that a failure of the Board
Seoses täpsema näitega II reisiterminalile ei esitanud Aer Lingus ühtegi konkreetset tõendit, mis põhjendaks tema argumenti, et juhatuse asjakohase ettepaneku heakskiitmiseks on vaja aktsionäride üldkoosoleku otsust; samuti ei esitatud ühtegi konkreetset tõendit näitamaks, et Iiri valitsus ei saa Iiri õiguse nõuete kohaselt teatud
In addition, in its submissions relating to the issues above, the applicant has failed to demonstrate that the harm which Aer Lingus would allegedly suffer is of a type other than pecuniary.
Lisaks ei ole hageja eespool kirjeldatud teemadel esitatud väidetes suutnud tõendada, et kahju, mis Aer Lingusele väidetavalt tekiks, oleks muu kui otsene varaline kahju.
In relation to pecuniary damage, it is appropriate at this stage to state that it is established caselaw that damage of this nature cannot, save in exceptional circumstances, be regarded as irreparable, if it can ultimately be the subject of financial compensation.
Otsese varalise kahju osas on siinkohal sobiv märkida, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei saa seda liiki kahju, välja arvatud erandjuhtudel, käsitleda pöördumatu kahjuna, kui selle eest saab hiljem rahalist hüvitist maksta.
Pecuniary damage can justify the award of interim measures only if it appears that, without the measures sought, the applicant would be in a position that could jeopardise its existence before final decision in the main action or irremediably alter its position in the market (orders of the President of the Court in Case T-181/02 R Neue Erba Lautex v Commission [2002] ECR II-5081, paragraph 84, in Case T-169/00 R Esedra v Commission [2000] ECR II-2951, paragraph 45, in Case T-148/04 R TQ3 Travel Solutions Belgium v Commission [2004] ECR II-3027, paragraph 46, and in Case T-316/04 R Wam v Commission [2004] ECR II-3917, paragraph 29).
Otsese varalise kahju puhul on ajutiste meetmete kohaldamine õigustatud ainult juhul, kui selgub, et taotletud meetme kohaldamata jätmiseta satuks hageja olukorda, mis võib ohustada tema allesjäämist enne põhimenetluses lahendi tegemist või mis halvendab pöördumatult tema turuseisundit (Esimese Astme Kohtu presidendi 3. detsembri 2002. aasta määrus kohtuasjas T-181/02 R: Neue Erba Lautex vs. komisjon, EKL 2002, lk II-5081, punkt 84, Esimese Astme Kohtu presidendi 20. juuli 2000. aasta määrus kohtuasjas T-169/00 R: Esedra vs. komisjon, EKL 2000, lk II-2951, punkt 45, Esimese Astme Kohtu presidendi 27. juuli 2004. aasta määrus kohtuasjas T-148/04 R: TQ3 Travel Solutions Belgium vs. komisjon, EKL 2004, lk II-3027, punkt 46, ja Esimese Astme Kohtu presidendi 10. novembri 2004. aasta määrus T-316/04 R: Wam vs. komisjon, EKL 2004, lk II-3917, punkt 29).
In this regard, suffice it to state that at no point has the applicant claimed that, without the interim measures sought, its very existence would be jeopardised or its market position irremediably altered before a final decision is issued in the main action.
Selles osas piisab märkusest, et mitte kordagi ei ole hageja väitnud, et taotletud meetmete kohaldamata jätmiseta oleks enne põhimenetluses lahendi tegemist ohus tema enda allesjäämine või muutuks pöördumatult tema turuseisund.
At the oral hearing, the applicant did offer to provide, in camera, and in the absence of the intervener, new and more specific information relating to the examples of harm set out above.
Kohtuistungil pakkus hageja, et ta võiks kinnisel istungil ja ilma menetlusse astuja kohalviibimiseta esitada uut ja täpsemat teavet eespool toodud kahju näidete kohta.
As an example of the type of information which it could provide in an in camera session, the applicant explained that a vote would soon be required at shareholder level to approve a contract for the purchase of Airbus aircraft, detailed information in relation to which is highly confidential.
Näiteks teabe kohta, mida ta kinnisel istungil esitada võiks, selgitas hageja, et õige pea tuleb aktsionäride üldkoosolekul vastu võtta Airbus-tüüpi lennukite ostulepingu heakskiitmiseks vajalik otsus, millega seotud detailsem informatsioon on aga äärmiselt salajane.
The applicant did not,
Hageja ei selgitanud aga, kuidas selle täiendava teabega täidetaks
Moreover, the applicant failed to explain why such additional information could not be provided with its written application, under the claim of confidentiality, and had to be introduced at such a late stage in the proceedings.
Hageja ei selgitanud ka, miks seda täiendavat teavet ei saanud esitada juba ajutiste meetmete kohaldamise taotluse konfidentsiaalsena käsitlemise taotluses ja miks see esitati menetluse nii hilises staadiumis.
Finally, it follows from the considerations set out above in relation to the admissibility of a request for interim measures to be addressed to Ryanair or having an impact on Ryanair, that evidence provided in the absence of Ryanair cannot be used as the basis for interim measures, since that would give rise to a breach of Ryanair’s rights of defence.
Ryanairi suhtes või teda mõjutavate ajutiste meetmete kohaldamise taotluse vastuvõetavusega seotud eespool toodud järeldustest nähtub lõpuks ka see, et Ryanairi kohalviibimiseta esitatavad tõendid ei saa olla aluseks ajutiste meetmete kohaldamisele, kuna sellega rikutaks Ryanairi kaitseõigust.
The only exception to this principle, which is based on the temporary nature of interim measures, applies in cases where, in the absence of the interim measures sought, the very existence of the applicant would be jeopardised.
Ainus erand, mis sellest põhimõttest tehakse ja mis põhineb ajutiste meetmete ajutisel laadil, kohaldub asjades, kus taotletud meetme kohaldamata jätmine ohustaks taotleja enda allesjäämist.
As noted above, at no point in the proceedings has Aer Lingus claimed that its existence would be jeopardised in the absence of interim measures.
Nagu eespool märgitud, ei ole Aer Lingus menetluse käigus ühelgi korral väitnud, et taotletud meetmete kohaldamata jätmine ohustaks tema enda allesjäämist.
In any event, irrespective of whether such new evidence is admissible or not, there is no evidence that such additional information would have been of a nature capable of changing the outcome of the President’s assessment set out above.
Igal juhul, ja olenemata sellest, kas need uued tõendid on vastuvõetavad või mitte, ei ole tõendatud, et see täiendav teave muudaks Esimese Astme Kohtu presidendi eespool toodud hinnangut.
In the light of the foregoing, it must be held that the applicant has not established that without the interim measures sought it will suffer serious and irreparable harm.
Arvestades eeltoodut asub Esimese Astme Kohus seisukohale, et hageja ei ole tõendanud, et taotletud ajutiste meetmete kohaldamata jätmisel tekib talle oluline ja pöördumatu kahju.
It follows from all of the foregoing that the applicant has not demonstrated the requisite prima facie case and the need for interim measures to prevent an imminent risk of serious and irreparable harm.
Eelnevalt esitatud kõigist kaalutlustest järeldub, et hageja ei ole tõendanud nõude põhjendatust selle esmasel vaatlusel ja ajutiste meetmete kohaldamise vajadust olulise ja pöördumatu kahju tekkimise vahetu riski ärahoidmiseks.
The application for interim measures must therefore be rejected.
Seetõttu tuleb ajutiste meetmete kohaldamise taotlus jätta rahuldamata.
This is particularly so in light of the fact that, as results from the reasoning in paragraph 56 above, a particularly strong prima facie case and the existence of very serious and irreparable harm will have to be demonstrated before the required measures could be imposed on Ryanair, in view of the fact that those measures would have a serious impact on the rights and interests of Ryanair as a shareholder of Aer Lingus.
Taotlus tuleb rahuldamata jätta eriti asjaolu tõttu, et nagu nähtub eespool punktis 56 toodud põhjendusest, peab Ryanairi suhtes taotletud meetmete kohaldamiseks hageja nõue olema selle esmasel vaatlusel eriti veenvalt põhjendatud ning tõendatud eriti oluline ja pöördumatu kahju, arvestades, et nendel meetmetel oleks oluline mõju Ryanairi kui Aer Linguse aktsionäri õigustele ja huvidele.
On those grounds,
Tulenevalt eeltoodust
The application for interim measures is dismissed.
Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata.
Case T-236/06
Kohtuasi T-236/06
Landtag Schleswig-Holstein v Commission of the European Communities
Landtag Schleswig-Holstein versus Euroopa Ühenduste Komisjon
(Actions for annulment — Access to documents — Regional parliament — Lack of capacity to be a party to legal proceedings — Inadmissibility)
Tühistamishagi – Juurdepääs dokumentidele – Liidumaa parlament – Kohtumenetlusteovõime puudumine – Vastuvõetamatus
Order of the Court of First Instance (Second Chamber), 3 April 2008 . . . . .
Esimese Astme Kohtu määrus (teine koda), 3. aprilli 2008 . . . . . . . . . .
Actions for annulment — Natural or legal persons — Action brought by a regional authority(Art. 230, fourth para., EC)
Tühistamishagi – Füüsilised või juriidilised isikud – Kohaliku ametiasutuse hagi(EÜ artikli 230 neljas lõik)
SUMMARY — CASE T-236/06
KOKKUVÕTE – KOHTUASI T-236/06
It follows that a regional parliament which does not have legal capacity under national law does not have the capacity to be a party to legal proceedings before the Community courts.
Piirkondlikul parlamendil, mis ei ole siseriikliku õiguse kohaselt juriidiline isik, puudub ühenduse kohtu poole pöördumiseks kaebeõigus.
Consequently, its action is inadmissible.
Tema hagi on seetõttu vastuvõetamatu.
Where actions are brought by sub-national territorial bodies, the Court assesses whether they have legal personality on the basis of national public law.
Esimese Astme Kohus hindab riigist väiksemate territoriaalsete üksuste esitatud hagide puhul hageja staatust juriidilise isikuna siseriikliku õiguse kohaselt.
Community law cannot trespass on the constitutional independence of the Member States by deciding that their national public law bodies have legal personality, which could confer on them rights at Community level which they do not enjoy at national level.
Ühenduse õigus ei saa tungida liikmesriikide konstitutsioonilise autonoomia valdkonda ning selle alusel otsustada, kas siseriiklikud avalik-õiguslikud asutused on juriidilise isiku staatuses või mitte, kuna muidu võidakse viimatinimetatutele omistada ühenduse tasandil õigusi, mis neil siseriiklikult puuduvad.
(see paras 22, 30, 31)
(vt punktid 22, 30 ja 31)
ORDER OF THE COURT OF FIRST INSTANCE (Second Chamber)
ESIMESE ASTME KOHTU MÄÄRUS (teine koda)
In Case T-236/06,
Kohtuasjas T-236/06,
Landtag Schleswig-Holstein (Germany), represented by S. Laskowski and J. Caspar, applicant, v
Landtag Schleswig-Holstein (Saksamaa), esindajad: S. Laskowski ja J. Caspar, hageja, versus
Commission of the European Communities, represented by P. Costa de Oliveira and C. Ladenburger, defendant,
Euroopa Ühenduste Komisjon, esindajad: P. Costa de Oliveira ja C. Ladenburger, kostja,
ACTION for annulment of the Commission’s decisions of 10 March and 23 June 2006 refusing to grant the applicant access to document SEC(2005) 420 of 22 March 2005 containing a legal analysis of a draft framework decision, under discussion in the Council, on the retention of data processed and stored in connection with the provision of publicly available electronic communications services or of data on public communications networks for the purpose of prevention, investigation, detection and prosecution of criminal offences including terrorism,
KOHTUMÄÄRUS 3.4.2008 – KOHTUASI T-236/06 mille ese on nõue tühistada komisjoni 10. märtsi ja 23. juuni 2006. aasta otsused, millega keelduti andmast hagejale juurdepääsu 22. märtsi 2005. aasta dokumendile SEK (2005) 420, mis sisaldab nõukogus arutatava raamotsuse eelnõu õiguslikku analüüsi, milles käsitletakse üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisega seoses töödeldud ja salvestatud või üldkasutatavates sidevõrkudes olevate andmete säilitamist väärtegude ja kuritegude – sealhulgas terrorismi – tõkestamiseks, uurimiseks, avastamiseks ja selle eest vastutusele võtmiseks,
THE COURT OF FIRST INSTANCE OF THE EUROPEAN COMMUNITIES (Second Chamber), composed of I. Pelikánová (Rapporteur), President, K. Jürimäe and S. Soldevila Fragoso, Judges,
EUROOPA ÜHENDUSTE ESIMESE ASTME KOHUS (teine koda), koosseisus: koja esimees I. Pelikánová (ettekandja), kohtunikud K. Jürimäe ja S. Soldevila Fragoso, kohtusekretär: E. Coulon, on andnud järgmise määruse
Registrar: E. Coulon, makes the following
Vaidluse aluseks olevad asjaolud ja menetlus
By email of 9 February 2006, the applicant, Landtag Schleswig-Holstein (the Parliament of the Land of Schleswig-Holstein), requested the Commission to grant it
Hageja Landtag Schleswig-Holstein taotles 9. veebruari 2006. aasta elektronkirjaga komisjonilt piiramatut juurdepääsu komisjoni 22. märtsi 2005. aasta sisedokumen-
By decision of 10 March 2006, the Director-General of the Commission’s Legal Service refused the request for unlimited access pursuant to Article 4(2) of Regulation (EC) No 1049/2001 of the European Parliament and of the Council of 30 May 2001 regarding public access to European Parliament, Council and Commission documents (OJ 2001 L 145, p. 43), by transmitting the document at issue to the applicant with certain parts blacked out.
Komisjoni õigustalituse peadirektori 10. märtsi 2006. aasta otsusega jäeti piiramatu juurdepääsu taotlus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, lk 43; ELT eriväljaanne 01/03, lk 331) artikli 4 lõike 2 alusel rahuldamata ning dokument edastati hagejale nii, et teatavad osad olid kustutatud.
By letter of 29 March 2006, the applicant made a confirmatory application pursuant to Article 7(2) of Regulation No 1049/2001, asking the Commission to reconsider its decision of 10 March 2006, and made a fresh request for unlimited access to document SEC(2005) 420 on the basis of the obligation of cooperation in good faith laid down in Article 10 EC.
Hageja esitas 29. märtsi 2006. aasta kirjaga määruse nr 1049/2001 artikli 7 lõike 2 alusel kordustaotluse selle kohta, et komisjon vaataks oma 10. märtsi 2006. aasta otsuse uuesti läbi, ning uue taotluse saada piiramatu juurdepääs dokumendile SEK (2005) 420 EÜ artiklis 10 sätestatud lojaalse koostöö kohustuse alusel.
By letter of 23 June 2006, transmitted to the applicant by email on 26 June 2006, the Secretary-General of the Commission confirmed the decision of 10 March 2006 and rejected the fresh request of 29 March 2006.
Komisjoni peasekretäri 23. juuni 2006. aasta kirjas, millest teavitati hagejat 26. juuni 2006. aasta elektronkirjaga, kinnitati 10. märtsi 2006. aasta otsust ning jäeti 29. märtsi 2006. aasta uus taotlus rahuldamata.
By application lodged at the Registry of the Court of First Instance on 1 September 2006, the applicant brought the present action.
Hageja esitas hagiavalduse, mis saabus Esimese Astme Kohtu kantseleisse 1. septembril 2006.
On the same day, the applicant brought an action before the Court of Justice, registered as Case C-406/06, putting forward the same subject-matter and the same pleas in law.
Selsamal päeval esitas ta Euroopa Kohtule hagi sama eseme ja selle põhjenduseks esitatud väidetega, mis registreeriti numbri C-406/06 all.
The Republic of Finland and the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland applied to intervene on 28 November and 14 December 2006 respectively.
Soome Vabariik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik esitasid menetlusse astumise taotlused vastavalt 28. novembril ja 14. detsembril 2006.
The applicant submitted its observations on the applications to intervene on 10 January 2007.
Hageja esitas menetlusse astumise taotluste kohta märkused 10. jaanuaril 2007.
By order of 8 February 2007 in Case C-406/06 Landtag Schleswig-Holstein v Commission (not published in the ECR), the Court of Justice remitted that case to the Court of First Instance, where it was registered as Case T-68/07.
Euroopa Kohus tegi 8. veebruaril 2007 määruse, millega saatis kohtuasja C-406/06 (Landtag Schleswig-Holstein vs. komisjon, kohtulahendite kogumikus ei avaldata) Esimese Astme Kohtule, kus see registreeriti numbri T-68/07 all.
By order of 14 June 2007 in Case T-68/07 Landtag Schleswig-Holstein v Commission (not published in the ECR), the Court, before which the present case was already pending, dismissed the application in Case T-68/07 as manifestly inadmissible on the ground of lis alibi pendens, stating that the other questions of admissibility which it raised had not been considered (Case T-68/07 Landtag Schleswig-Holstein v Commission, paragraph 17).
Esimese Astme Kohus, kellele viidatud asjas oli hagi juba esitatud, jättis 14. juuni 2007. aasta määrusega kohtuasjas T-68/07 (Landtag Schleswig-Holstein vs. komisjon, kohtulahendite kogumikus ei avaldata) hagi seetõttu, et kohtuasi on juba menetluses, ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata, märkides samas, et muid selle hagi vastuvõetavusega seotud küsimusi ei ole uuritud (eespool viidatud 14. juuni 2007. aasta määrus kohtuasjas Landtag Schleswig-Holstein vs. komisjon, punkt 17).
By a separate document lodged at the Registry of the Court of First Instance on 5 February 2007, the Commission raised an objection of inadmissibility in regard to the present case under Article 114(1) of the Rules of Procedure of the Court of First Instance.
Komisjon esitas 5. veebruaril 2005 Esimese Astme Kohtu kantseleis registreeritud eraldi dokumendiga käesoleva hagi peale vastuvõetamatuse vastuväite, tuginedes Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 114 lõikele 1.
The applicant filed its observations on that objection of inadmissibility on 20 March 2007.
Hageja esitas vastuvõetamatuse vastuväite kohta omapoolsed märkused 20. märtsil 2007.
The Commission claims that the Court should:
Komisjon palub Esimese Astme Kohtul:
— annul the Commission’s decisions of 10 March and 23 June 2006;
– tühistada komisjoni 10. märtsi ja 23. juuni 2006. aasta otsused;
Under Article 114(1) of the Rules of Procedure, the Court may, on the application of a party, rule on admissibility without considering the substance of the case.
Kodukorra artikli 114 lõike 1 kohaselt võib Esimese Astme Kohus poole taotlusel teha otsuse vastuvõetamatuse kohta ilma kohtuasja sisu arutamata.