natgillin/translations-raw huggingface dataset:
One way of making such an assessment is by looking at the services themselves: are they used in the manner that they were designed for, or are they used inappropriately, suggesting that there are communication gaps or mismatches between needs and offers?
Üks võimalus selle hindamiseks on uurida teenuseid endid: kas neid kasutatakse ettenähtud viisil või kasutatakse neid sihipäratult, mis viitab suhtlemises esinevatele lünkadele või vajaduste ja pakkumise kokkusobimatusele?
The ‘Regional Health Strategy for Ethnic Minorities’, developed by the Irish Eastern Region Health Authority in 2003, identified priority issues with regard to ethnic minority clients by looking at evidence on the inappropriate use of health services.
Iirimaa Ida-piirkonna tervishoiuasutus koostas 2003. aastal „Piirkondliku rahvusvähemuste tervishoiustrateegia”, milles määratakse kindlaks esmatähtsad küsimused seoses vähemusrahvustest klientidega, uurides tõendeid tervishoiuteenuste sihipäratu kasutamise kohta.
High demand experienced by Accident and Emergency departments suggested that information about the system of referrals, waiting lists, appointments, and processes related to using health services was not accessible to many immigrants.
Erakorralise meditsiini osakondade suur töömaht viitas sellele, et teave saatekirjade süsteemi, ravijärjekordade, registreerimise ja tervishoiuteenuste kasutamise korra kohta ei olnud paljudele sisserändajatele kättesaadav.
Low uptake of antenatal and postnatal care programmes suggested that the delivery of health promotion programmes and materials was insufficiently adapted to immigrant users.
Vähene osalemine sünnituseelsetes ja -järgsetes programmides näitas, et tervishoiu edendamise programmide ja materjalide esitlemine ei olnud sisserändajaist kasutajaile piisavalt kohandatud.
As a result, the Health Strategy called (among other measures) for the development of an interpretation service and the establishment of an outreach maternity clinic.
Sellest tulenevalt nõuti tervishoiustrateegias (lisaks muudele meetmetele) tõlketeenuse väljaarendamist ja haiglavälise rase-dus- ja sünnitusabi osutamist.
Website: www.hse.ie (the Eastern Region Health Authority was subsumed into the Health Service Executive in 2005)
Veebisait: www.hse.ie (Ida-piirkonna tervishoiuasutus läks 2005. aastalTervishoiuameti alluvusse).
Feedback by service users is another way of learning about existing barriers to services.
Teine moodus teenuste kasutamisel esinevate takistuste kindlaksmääramiseks on teenusekasutajatelt saadud tagasiside.
At a minimum, complaints and grievances related to service delivery should be tracked and appropriately addressed.
Miinimumnõudena tuleks kontrollida teenuste osutamisega seotud kaebusi ja nendega asjakohaselt tegeleda.
Immigrant and refugee users can also be involved through participation in surveys or research projects, keeping in mind that it will be difficult to reach some persons without an intermediary.
Ühtlasi peaksid teenuseosutajad meeles pidama, et rahvusvähemuste või kultuurirühmade liikmete kogemused teenuste osas ei pruugi tingimata olla ühesugused.
Working with migrant associations, engaging community leaders, or training certain members of the community in identifying (e.g.) health needs can be helpful in this respect.
Sotsiaalmajanduslikul klassil, keeleoskusel, õiguslikul seisundil ja muudel teguritel võib olla samaväärne või isegi suurem roll.
At the same time, providers should be aware
Integratsiooni käsiraamat
One of the good practices presented by SEEM is the Leeds Older People’s Forum, a grouping of 110 voluntary organisations representing and working with older people.
Üks headest tavadest, mida SEEMi raames esitleti, on Leedsi eakate foorum – rühmitus, kuhu kuulub 110 eakaid inimesi esindavat ja nendega töötavat vabatahtlikku organisatsiooni.
The Forum has appointed a BME (black and minority ethnic) support worker and established a focus group of minority ethnic elders and their organisations.
Foorum määras ametisse mustanahaliste ja rahvusvähemuste tugitöötaja ning moodustas vähemusrahvustest vanurite ja nende organisatsioonide rühma, mis keskendub otseselt nende probleemidele.
Representatives of the focus group have met, for example, with the Director of Leeds Social Services to discuss the new Social Services Business Plan and changes in home care service delivery.
Nimetatud rühma esindajad kohtusid muu hulgas Leedsi sotsiaaltalituse direktoriga ning arutasid uut sotsiaalteenuste äriplaani ja koduhooldusteenuste osutamise muutmist.
In this way, the focus group empowers the elders and their organisations to contribute to service development, as well as strengthening self-help.
Sel viisil annab rühm vanuritele ja nende organisatsioonidele võimaluse aidata kaasa teenuste arendamisele ning tugevdab ühtlasi omaabi.
Website: www.leeds.gov.uk/seem/ Contact: seem@leeds.gov.uk
Kontaktandmed: seem@leeds.gov.uk, kodulehekülg: www.leeds.gov.uk/seem/.
The emergence of targeted services, often provided by NGOs and self-help organisations of immigrants or refugees, is one of the clearest indicators of unmet needs.
Suunatud teenuste tekkimine, mida sageli osutavad valitsusvälised organisatsioonid ja sisserändajate või pagulaste omaabiorganisatsioonid, on üks ilmekamaid täitmata vajaduste näitajaid.
Targeted services are sensitive to the specific circumstances even of small groups.
Suunatud teenuste puhul võetakse arvesse isegi väikeste rühmade konkreetset olukorda.
They respond quickly as needs arise, and they are flexible in the way they are implemented.
Need vastavad tekkivatele vajadustele kiiresti ja neid osutatakse paindlikult.
Once mainstream providers become aware of service gaps, the challenge is to find a good balance between targeted services and general ones.
Niipea kui tavateenuste osutajad avastavad teenustes esinevad lüngad, tuleb neil leida tasakaal suunatud teenuste ja üldiste teenuste vahel.
A clear division of roles and tasks can help to avoid service overlaps and lack of coordination.
Teenuste kattuvust ning kooskõlastatuse puudumist aitab vältida rollide ja ülesannete selge jagunemine.
1.2.2 Balancing general and targeted measures
Üld- ja sihtmeetmete tasakaalustamine
In the light of the constant inflow of information about their target audience, service providers need to make judgments about whether the usual organisational processes, policies, practices and structures can be adjusted or whether additional measures are needed.
Pideva teabe põhjal, mida teenuseosutajad oma sihtrühmade kohta saavad, tuleb neil otsustada, kas nad saavad oma tavapäraseid organisatsioonilisi protsesse, poliitikavaldkondi, tavasid ja struktuure kohandada või tuleb võtta täiendavaid meetmeid.
In taking these decisions, they can usefully consider the following factors: timing, numbers and capacity.
Selliste otsuste tegemisel on kasulik kaaluda järgmisi tegureid: ajastamine, arvud ja suutlikkus.
Timing
Arvud
In some Member States, the greater part of the immigrant and refugee population consists of recent arrivals.
Arvudel on tähtis osa otsustamisel, mil määral olemasolevaid teenuseid muuta.
Numbers are important in deciding to what extent existing services should be modified. Should an organisation change significantly to accommodate a small group of immigrants or refugees with very specific needs (for instance members of a language group which is very small in the host country or local area)?
Kas organisatsioon peaks end märgatavalt muutma, et sobituda väikese, aga väga eripäraste vajadustega sisserändajate või pagulaste rühmaga (näiteks vastuvõtjariigis või -piirkonnas väga väikesesse keelerühma kuuluvad inimesed)?
Maybe targeted measures could be developed instead.
Selle asemel on ehk võimalik välja töötada sihtmeetmed.
These measures could then be fully responsive to the needs of the group, rather than settling for a perhaps unsatisfactory compromise.
Need meetmed võiksid vastata täielikult rühma vajadustele, selle asemel, et rahulduda võib-olla mitterahuldava kompromissiga.
On the other hand, where a change is of great importance for a large number of migrants, the mainstream provider should make a considerable effort to bring it about.
Teisest küljest, kui muudatus on paljudele sisserändajatele olulise tähtsusega, peaks tavateenuste osutaja üritama seda igati läbi viia.
Various criteria can be used to decide between general or targeted measures in a given situation.
Et otsustada, kas kasutada antud olukorras üld- või sihtmeetmeid, võib kasutada erinevaid kriteeriume.
Timing is important, as is the number of people affected by a certain measure.
Ajastamine on tähtis, nagu ka nende inimeste arv, keda teatav meede mõjutab.
In considering these factors, those involved should be guided by a concern for proportionality.
Nende tegurite arvestamisel tuleks lähtuda proportsionaalsuse põhimõttest.
Education is one of the principal areas of integration and has a central function in improving the life chances of immigrant children.
Haridus on üks peamisi integratsiooni valdkondi, mis mängib sisserändajate laste võimaluste parandamisel keskset rolli.
Many examples of mainstreaming can be found in the education field, for instance collected in the Eurydice Network’s 2004 publication ‘Integration of Immigrant Children into Schools in Europe’.
Haridusvaldkonnas leidub ühtlustamise kohta palju näiteid, mida on avaldatud näiteks Eurydice võrgustiku 2004. aasta trükises„Sisserändajate laste integreerimine Euroopa koolides”.
The Eurydice report notes that in the French Community of Belgium, Germany, France, Sweden, and the UK (England) between 5% and 12% of pupils attend schools in which over 40% of the intake consists of immigrant pupils.
Eurydice aruandes märgitakse, et Belgia prantsuskeelses kogukonnas, Saksamaal, Prantsusmaal, Rootsis ja Ühendkuningriigis (Inglismaal) käib 5–20% õpilastest koolides, kus üle 40% vastuvõetud õpilastest on sisserändajad.
Many of these schools adapt in terms of school menus, dress codes, swimming and sports classes, religious holidays, and other questions of daily life.
Paljud neist koolidest on kohandanud ümber oma menüüd, koolivormi, ujumis- ja sporditunnid, usupühad ja muud igapäevased asjad.
Many also employ counsellors and/or home-school liaison officers, and use “intercultural mediators” to develop links between home, school and the community more generally.
Mitmetes neist töötavad ka nõustajad ja/või kodu ja kooli vahelised kontaktisikud ning seal kasutatakse kodu, kooli ja laiema kogukonna vaheliste sidemete loomiseks kultuuridevahelisi vahendajaid.
Schools may offer or facilitate mother tongue teaching, and include diversity in the curriculum by teaching pupils about other cultures and respect
Suutlikkus ja pädevus on võtmeküsimused, millele tuleb üldisemate meetmete või sihtmeetmete valimise käigus tähelepanu pöörata.
The project ‘Migrant-friendly hospitals’, supported by DG Health and Consumer Protection, has developed the ‘Migrant Friendly Quality Questionnaire’ as an assessment instrument for hospitals.
Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi toetusel läbiviidud projekti „Sisserändajasõbrali-kud haiglad” raames koostati haiglatele hindamisvahend „Sisserändajasõbralikkuse kvaliteedi küsimustik”.
The questionnaire assesses migrant-friendly structures such as interpreting services, information material for migrant patients, culturally sensitive services (religion, food), as well as components of a (quality) management system to enable and assure the migrant-friendliness of services, e.g. the integration of migrant-friendliness into mission statements, budgeting, and staff development programmes.
Küsimustikuga hinnatakse selliseid sisserändajasõbralikke struktuure nagu tõlketeenused, teabematerjal sisserändajaist patsientidele, kultuuriliselt tundlikud teenused (religioon, toit), samuti (kvaliteedi)juhtimissüsteemi elemente, mille abil tagada teenuste vastavus sisserändajate vajadustele, näiteks kas sisserändajatega arvestatakse missiooni sõnastuses, eelarve koostamisel ja töötajate arenguprogrammides.
In some cases, targeted assistance can be offered to certain groups while at the same time increasing the intercultural competence of mainstream services.
Mõnel juhul võib teatavatele rühmadele pakkuda suunatud abi ja tõsta samal ajal mitmekultuurilist pädevust tavateenuste vallas.
The Policesol project is an educational training programme devised in partnership by the Cardiff Police Community Safety Department and the Cardiff County Council’s Leisure and Lifelong Learning department.
Projekt Policesol on Cardiffi politsei kogukonna turvalisuse osakonna ja Cardiffi krahvkonna volikogu vaba aja ja elukestva õppe osakonna koostöös kavandatud koolitusprogramm.
Policesol (ESOL stands for English for Speakers of Other Languages) provides language support to individuals unable to speak English.The project combines lessons given by ESOL teachers with interventions by Community beat officers and probationer members of staff.
Policesol (ESOL on lühend sõnadest English for Speakers of Other Languages – inglise keel muukeelsetele inimestele) pakub keelealast tuge inimestele, kes ei oska inglise keelt.
The police staff members speak to participants about issues such as leaving children alone at home or in parks, driving without documents, domestic violence, or racial harassment.
Politseitöötajad räägivad osalejatele sellistest küsimustest nagu laste järelevalveta jätmine kodus või pargis, dokumentideta autojuhtimine, perevägivald või rassiline ahistamine.
As a result of the project, ethnic minority participants have developed greater trust in the police and have also gained opportunities for volunteering or working as Police Community Support Officers.
Projekti tulemusel kasvas vähemusrahvustest osalejate usaldus politsei vastu ning neil oli ka võimalus töötada vabatahtlikena või abipolitseinikena munitsipaaltasandil. See on parandanud politsei rahvuslikku mitmekesisust.
This has improved the ethnic profile of the police force.At the same time, police officers involved in delivering sessions have indicated that the practical experience of engaging with multi-ethnic groups has been very valuable for them.
Samas väitsid ka projektis osalenud politseinikud, et mitmerahvuseliste rühmadega töötamine andis neile väga väärtuslikke praktilisi kogemusi.
They have developed a greater appreciation of the difficulties faced by immigrants, and have found the experience to be more effective than formal ‘diversity training’.
Nad mõistavad paremini raskusi, millega sisserändajad kokku puutuvad, ning leiavad, et see kogemus oli formaalsest mitmekesisusealasest koolitusest tõhusam.
Knowledge about immigrant and refugee clients can be gained in different ways: by analysing and generating data, by making intercultural competence a priority in the selection, training and evaluation of staff, by involving outside experts, by consulting with community groups or individual citizens, and by learning from targeted initiatives.
Teadmisi sisserändajatest ja pagulastest klientide kohta saab hankida erineval viisil: kogudes ja analüüsides andmeid, muutes mitmekultuurilise pädevuse töötajate valimisel, koolitamisel ja hindamisel üheks prioriteediks, kaasates organisatsiooniväliseid eksperte, pidades nõu kogukonnas tegutsevate rühmade või üksikisikutega ja õppides sihtotstarbelistest algatustest.
Mainstreaming is about people changing the institutions they interact with as workers, clients or other stakeholders.
Ühtlustamine tähendab seda, et inimesed muudavad neid institutsioone, millega nad puutuvad kokku töötajate, klientide või muude sidusrühmadena.
Institutions that are open towards participation and feedback will be more capable of identifying areas where equal access is not being achieved, and providers aiming to give personalised and responsive services will find it easier to accomplish the transformation of attitudes that goes with successful mainstreaming.
Osalemisele ja tagasisidele avatud institutsioonid suudavad paremini kindlaks määrata need valdkonnad, kus võrdne juurdepääs ei ole veel tagatud, ning teenuseosutajatel, kes üritavad pakkuda isikustatud ja vajadustele reageerivaid teenuseid, on lihtsam saavutada edukaks ühtlustamiseks vajalik suhtumise muutumine.
Conversely, where service providers are distant from their users they may be slow to identify immigrant needs.
Seevastu klientidest kaugel seisvad teenuseosutajad on sisserändajate vajaduste kindlaksmääramisel aeglased.
Immigrants may not be aware of available offers, assuming that the mainstream provider will be inflexible or hostile.
Sisserändajad ei pruugi võimalikest pakkumistest teadlikud olla, eeldades, et tavateenuste osutaja on paindumatu või vaenulik.
Changes may take place but not be publicised effectively.
Muutused võivad toimuda, kuid need ei pruugi olla piisavalt avalikustatud.
NGOs can act as intermediaries and help to change perceptions that service providers and users have of each other.
Valitsusvälised organisatsioonid võivad toimida vahendajatena ning aidata muuta teenuseosutajate ja -kasutajate arvamusi teineteisest.
For instance, community support groups can have an effect on what immigrants know and expect from service provision.
Sisserändajate teadmisi ja ootusi seoses teenuseosutajatega saavad mõjutada näiteks kogukonna tugirühmad.
Mainstreaming has a social-justice side and an efficiency side.
Ühtlustamise määratlemise ja rakendamise viis peaks kajastama mõlemat.
Both should be reflected in the way that mainstreaming is defined and implemented.
Teiste sõnadega peaks poliitika tõhusa elluviimisega kaasnema süvenenud tähelepanu võrdsusküsimustele.
In other words, efficient policy delivery should go hand in hand with careful attention to equality issues.
Eriti tähtis on töötajate suhtumine sellistes teenuseid osutavates institutsioonides, kus tuleb kohandada tööprotsesse ja arvestada mitmekesisusega.
Although some of the mechanisms involved are fairly technical, mainstreaming is essentially about ‘changing hearts and minds’ and about building a society that is aware of and responsive to diversity.
Kas neid on võimalik motiveerida teenusekasutajaid kuulama, oma meetodeid läbi vaatama ja oma pädevust täiustama?
Of particular importance are the attitudes of staff members in service providing institutions that have to adapt their working processes to accommodate diversity.
Eriti need töötajad, kes lävivad otse klientidega, ei pruugi suuta ega tahta kiiretel perioodidel sisserändajaist klientide peale lisaaega kulutada.
Can they be motivated to listen to users, review their methods and work on their competences?
Programm tugineb teenusele, mida osutavad 20 vabatahtlikku organisatsiooni üle riigi.
Sometimes, work pressure on staff leads to a deterioration of customer relations.
Üks ühtlustamise edasiviivaid jõude on poliitiline tahe.
‘Frontdesk’ staff especially may be less able and willing to spend additional time with immigrant clients during busy periods.
Mida tihedamalt on poliitilised organisatsioonid ja asutused sisserändajatega seotud, seda aktiivsemalt nad ühtlustamist taotlevad.
In Belgium, the federal government has established a programme of intercultural mediation through which it subsidises intercultural mediators or coordinators in approximately fifty Belgian hospitals.
Siinkohal võib tõstatada sisserändajate kohaliku tasandi hääleõiguse küsimuse, sest suur osa teenuseid osutatakse kohalikul tasandil.
The programme builds on a service provided by twenty volunteer organisations across the country.
Sageli rahastab teenuseid omavalitsus ja otsused nende osutamise kohta langetatakse kohalikul tasandil.
Website: www.cofetis.be
Valitsusvälised organisatsioonid
Political will is one of the drivers of mainstreaming.
Valitsusväliste organisatsioonide põhimureks ongi järjepidevus.
The more connected political organisations and bodies are with immigrants, the more active they will be in pushing for mainstreaming.
Järgmine juhtum illustreerib valitsusväliste organisatsioonide ja tavateenuste osutajate vahelise koostöö tingimuste tähtsust.
The issue of voting rights for immigrants at local level can be raised here, since much of service provision takes place at the local level.
Valitsusväline organisatsioon Menedék (Ungari sisserändajate ühendus) loodi aastal 1995 kodanikualgatuse korras ÜRO pagulaste ülemkomissari (UNHCR) rahastamisel.
Frequently services are municipality funded, and decisions on how they are delivered are taken at the local level.
1998. käivitas Menedék UNHCRi rahastatud projekti, mille eesmärk oli olla kasutajate ning riiklike või omavalitsuste teenuseosutajate vahendajaks.
As Common Basic Principle Nr. 9 notes, the participation of immigrants in the democratic process, including involvement in elections, the right to vote and membership in political parties, supports integration and should be promoted wherever possible.
Projekti käigus leidis Menedék, et tavateenused ei hõlma tõhusalt paljusid juhtumeid. Seetõttu alustas ta pagulaste nõustamisega.
In the dynamic relationship between general and targeted services, NGOs and mainstream providers develop changing patterns of interaction.
2002.–2003. aastal lõpetas UNHCR projekti rahastamise. Seejärel üritas Menedék tulutult tekitada tavateenuste osutajates huvi oma teenuse vastu.
They can be characterised by complementarity or competition, by coordination or duplication, by transparency or inefficiency.
Eelkõige jäeti tähelepanuta soovitus, et tavaasutused peaksid ise pagulaste ja sisserändajatega töötama, kasutades Menedéki üksnes ressursikeskusena.
The challenge is to build on common interests and relative strengths to create a relationship in which an equal partnership is possible.
Üks Menedéki eesmärke on olnud tema positsiooni ja asjatundlikkuse tunnustamine poliitika tasandil.
NGOs are usually established for a particular cause or interest, for example when there is felt to be a gap in government policy or service provision.
Sisserändajatele suunatud tegevus on tavaorganisatsioonide jaoks peamine teadmisteallikas. Poliitikakujundajad peaksid teatavate rühmadega otseselt kokku puutuvatelt vabatahtlikelt ja kogukondlikelt organisatsioonidelt ennetavalt teavet küsima.
They often deliver targeted services to specific immigrant or refugee groups.
Teavet võib koguda kvalitatiivsete uuringute tellimise või otse praktikutega konsulteerimise teel.
Such services are sometimes seen as short-term ‘stop gap solutions’ because they are typically project-based and dependent on time-limited donor funding.
Kui suunatud tegevust rahastab riik, võib seda tegevust elluviivaid organisatsioone paluda koostada oma hinnanguaruanded nii, et need võimaldaksid kogemuste jagamist.
However, sustainability is a key concern for NGOs.
Näiteks võiks üks osa aruandest olla suunatud tavaorganisatsioonidele ja käsitleda saadud kogemusi.
Can targeted activities lead mainstream providers to apply lessons?
Siinkohal tuleks suhtuda hindamisse kui kasulikku õppimisvõimalusse.
Will the concerns of immigrants and refugees be integrated into longterm planning?
Hindamist käsitletakse lähemalt käsiraamatu 4. peatükis.
The following case study illustrates the importance of the ‘terms of co-operation’ between NGOs and mainstream services.
Samuti võivad nad koostada materjale, mida saaks kasutada haldusjuhtidele, sotsiaaltöötajaile jt mõeldud tavakursustel.
How can organisational bridges be built in a way that provides the best service to users and allows organisations to maintain their identity?
Nõudlus sellise tegevuse järele tõenäoliselt kasvab, sest mitmekultuurilist pädevust hakatakse üha enam hindama.
Social counselling for refugees in Hungary- The NGO Menedék – the Hungarian Association for Migrants - was established in 1995 as a civil initiative with funding from UNHCR.- In 1998, Menedék launched a UNHCR-funded project whose aim was to mediate between users and governmental or municipality service providers.
Poliitikakujundajad, teenuseosutajad ja paljudes eri valdkondades tegutsevad valitsusvälised organisatsioonid peavad oma tegevust kriitilise pilguga hindama.
In the course of the project, Menedék found that many cases were not effectively taken up by the mainstream services.
Mil määral tunnustavad programmid sisserändajate konkreetseid vajadusi ja olukordi, vastavad neile ja arvestavad nendega?