natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Furthermore, a policy area is considered to be acountry’s strength if 50 % or more of the indicators in this area reach an index of 125or more and the remaining indicators reach an index of at least 95.
Lisaks loetakse teatav poliitikavaldkond riigi tugevaks küljeks siis, kui või enam antud valdkonna näitajaid on vähemalt ja ülejäänud näitajad vähemalt .
On the contrary, if50 % or more of the indicators lie below 75 and the remaining ones do not exceed 105,this area is considered an area of weakness.
Kuid kui või enam näitajatest on alla ja ülejäänud ei ületa , peetakse valdkonda puudulikult arenenuks.
The Council of Europe’s indicators tool, looking at eight basic spheres of life, proposescomparisons over a whole range of indicators addressing both outcomes and legalrights.
Euroopa Nõukogu näitajad peegeldavad kaheksat peamist eluvaldkonda.
It also proposes to compare theindigenous/immigrant ratio for low-paid jobs and early retirement, for the averagerenewal time for contracts, and for the amount of aid spent on parental leave andchildcare.
Eesmärk on võrrelda mitmeid näitajaid, mis käsitlevad nii tulemusi kui ka seadusest tulenevaid õigusi.
Indigenous/immigrant differences in the percentage of households in debt tounofficial lenders, and in the percentage of households without a bank or buildingsociety account can all be measured and compared across countries.
Tööhõive ja elutingimuste valdkonnas tehakse ettepanek võrrelda näiteks
Comparisons can also generate concrete benefits for policy-makers in the form of ideasor ‘best practices’.
Võrdlustest võib ideede või parimate tavade kaudu olla ka reaalset kasu poliitikakujundajatele.
Practices can be compared within one country, which has advantagesin that access to sensitive data and information are easier, standardised data is oftenreadily available, and there may be less barriers to transferring practices.
Tavasid võib võrrelda riigi sees, sest sellisel juhul on juurdepääs tundlikule teabele lihtsam ja tihti on andmed kättesaadavad standarditud vormis. Samuti võib tavade ülevõtmine olla lihtsam.
Withinternational comparisons, more time and resources are necessary to ensure thecomparability of data and information.
Rahvusvahelisteks võrdlusteks on vaja rohkem aega ja vahendeid, et tagada andmete ja teabe võrreldavus.
However, looking to the outside for bestpractices often generates more innovation.
Kuid mujalt saadud parimate tavadega tutvumine inspireerib ka rohkem uuendusi.
Where the scope of the subject is clearlydefined and where ‘benchmarking partners’ are in continuous communication with eachother, benefits can be significant.
Kui uuritav valdkond on varakult määratletud ja võrdluspartnerid on üksteisega pidevas suhtluses, võib kasu olla märkimisväärne.
When employing indicators on immigrant integration, use can be made of theinnovative potential of cross-country comparisons.
Sisserändajate integreerimisega seotud näitajate rakendamisel võib ära kasutada riikidevahelistest võrdlustest tulenevat kasu.
EU-wide comparisons can beundertaken on a limited number of core indicators.
ELi hõlmavaid võrdlusi saab teha piiratud hulga põhinäitajate alusel.
Countries with similar preconditionscan engage in more far-reaching comparisons using lower-level indicators.
Sarnaste eeltingimustega riigid võivad madalama taseme näitajate abil teha sügavutiminevamaid võrdlusi.
Civic citizenship indicators
Kodakondsusnäitajad
While socioeconomic aspects of immigrant integration have found a partial ‘home’ invarious EU level mechanisms, no structures exist to address the other dimensions ofintegration which are important to Member States.
Sisserändajate integratsiooni sotsiaalmajanduslikke aspekte arvestatakse teatud määral mitmetes ELi tasandi mehhanismides, kuid liikmesriikide jaoks oluliste integratsiooniaspektide käsitlemiseks struktuurid puuduvad.
Three steps can be taken to remedythis shortcoming without creating constraints through new institutional mechanisms.
Selle puuduse parandamiseks võib kasutada kolme meedet, mis ei too kaasa uute institutsiooniliste mehhanismide loomisega kaasnevaid raskusi.
First, coordination can be improved between the different socioeconomic policymechanisms that have, to a greater or lesser extent, taken up issues related to immigrantintegration.
Esiteks võib parandada koordineerimist erinevate sotsiaal-majanduslike poliitiliste mehhanismide vahel, mille abil on suuremal või vähemal määral sisserändajate integreerimisega seotud probleeme lahendatud.
The different Directorate-Generals and Units involved in managing these mechanisms can, byworking towards closer co-ordination, contribute to greater coherence in the monitoringand target setting on socioeconomic dimensions of immigrant integration.
Euroopa tööhõivestrateegia, sotsiaalse kaasamise protsess, ettevõttepoliitika tulemustabel ja teised mehhanismid on kõik seotud integratsiooni seisukohalt oluliste küsimustega, näiteks tööhõive, sissetulek ning vähemuste ja sisserändajate ettevõtlus.
Third, civic citizenship issues can be linked with general issues of Justice and Home Affairs such as human rights. This linkage will consolidate the place of civic citizenshipwithin Justice and Home Affairs and ensure coherence with other policies in the field.
Neid mehhanisme haldavad erinevad peadirektoraadid ja osakonnad võivad koostööd tugevdades tuua kaasa selle, et sisserändajate integreerimise sotsiaalmajanduslikke aspektide jälgimine ja sellekohaste eesmärkide seadmine muutub sidusamaks.
Existing groups such as the European Immigration Network or the National Contact Points on migration and integration can be made partners in this development.
Sellesse arengusse võib kaasata olemasolevaid rühmi, nagu Euroopa sisserändevõrgustik või riiklikud sisserände ja integratsiooni kontaktpunktid.
Groupsof independent scientific experts can be involved for data analysis tasks.
Andmeanalüüsi võib kaasata sõltumatute teadusekspertide rühmi.
Varyingarrangements could be used for different types of indicators focusing on policy oroutcomes.
Erinevate näitajate jaoks võiks kasutusele võtta erinevaid süsteeme vastavalt sellele, kas nende abil mõõdetakse tegevussuundade mõju või tulemusi.
Civic citizenship issues lend themselves to monitoring and target setting through bothpolicy and outcome indicators.
Kodanikuaktiivsusküsimusi võib jälgida ja nendega seotud eesmärke võib seada nii tegevussuundi käsitlevate kui tulemusnäitajate abil.
Policy indicators are important in this field because it isclosely related to legal standards.
Tegevussuundi käsitlevad näitajad on antud valdkonnas olulised selle tõttu, et nad on tihedalt seotud õigusnormidega.
Which entitlements immigrants have, what residenceperiods are required to receive these entitlements, and whether administrativearrangements facilitate the take-up of these entitlements, are crucial measures of acountry’s commitment to integration.
Missugused on sisserändajate õigused, kui kaua peab nende õiguste saamiseks riigis elama ning küsimus, kas halduslik korraldus toetab nende õiguste saamist, on riigi integratsioonipüüdluste mõõtmisel esmatähtsad.
Many of the relevant measures are contained inthe paragraphs of two adopted EU Directives: the Directive on family reunion and the Directive on long-term residents.
Mitmeid asjakohaseid meetmeid nimetatakse kahes vastuvõetud ELi direktiivis: perekondade taasühinemist käsitlevas direktiivis ja pikaajalisi elanikke käsitlevas direktiivis.
The standards set out in the Directives can serve asindicators and monitoring their transposition can be a benchmarking exercise involvingall EU members.
Neis direktiivides esitatud norme võib kasutada näitajatena ja nende ülevõtmine riigi õigussüsteemi võib olla võrdlusanalüüsiharjutus, milles osalevad kõik ELi liikmesriigid.
The benchmarking of integration policies can be closely linked to the legislative agenda.This would strengthen the overall impact of Justice and Home Affairs policies on thirdcountry nationals.
Integratsioonipoliitikaid käsitlevad võrdlusuuringud võib tihedalt siduda seadusandlike küsimustega. See tugevdaks justiits- ja siseküsimustega seotud ja kolmandate riikide kodanikele suunatud poliitiliste meetmete mõju.
Outcome indicators and targets are equally important.
Võrdselt tähtsad on nii tulemusnäitajad kui ka eesmärgid.
How many immigrants choosenaturalisation where it is possible?
Kui paljud sisserändajad on võimaluse korral huvitatud kodakondsuse saamisest?
How many vote or stand as candidates?
Kui paljud hääletavad või kandideerivad valimistel?
Can targetsbe set for naturalisation rates or electoral participation?
Kas on võimalik seada eesmärke, mis on seotud kodakondsuse saamise või valimistel osalemisega?
Outcome indicators give aperspective on the real progress of integration and can indicate priority areas for policyinitiatives at the EU or national level.
Tulemusnäitajad annavad pildi integratsiooni tegelikest edusammudest ning võivad viidata valupunktidele, mille suhtes on vaja poliitilisi algatusi ELi või liikmesriigi tasandil.
Knowing about outcomes can help to directfunding programmes at all levels.
Kui tulemused on teada, võib olla eri tasandite rahastamisprogramme lihtsam suunata.
It can also improve the impact of best practiceexchanges, since policy-makers can deliberately seek out examples from countries whichare high achievers in a particular field.
Samuti võib see parandada parimate tavade vahetamist, sest poliitikakujundajad võivad teadlikult otsida näiteid riikidest, kus mingis valdkonnas ollakse edukad.
The abovementioned structures can generate theinformation necessary for an effective monitoring of civic citizenship policies andoutcomes, and help countries to make the best use of indicators for immigrantintegration.
Eespool mainitud struktuurid võivad toota kodanikuaktiivsust käsitlevate poliitiliste meetmete ja nende tulemuste tõhusaks jälgimiseks vajalikku teavet ning aidata riikidel kasutada näitajaid sisserändajate integreerimiseks parimal võimalikul moel.
Chapter 3: Conclusions
. peatükk: järeldused
On theother hand, a mechanism uniquely for immigrant integration could be developedincorporating the socio-economic, cultural and civil and political dimensions ofintegration.
Teisalt võib välja arendada ainuüksi sisserändajate integratsiooni käsitleva mehhanismi, mis hõlmaks ka integratsiooni sotsiaal-majanduslikke, kultuurilisi, ühiskondlikke ja poliitilisi aspekte. .
3.Benchmarking works through setting standards for comparison.
Võrdlusuuringud põhinevad võrdlusstandardite kehtestamisel.
Indicators shouldhave a clear and explicit normative interpretation: users should know which directionof change represents progress.4.Extensive stakeholder consultations should be organised regarding the priorities andtargets connected to indicators, and should include in particular immigrants andimmigrant-assisting organisations.
Näitajate tõlgendamine peaks olema selge ja üksikasjalik: kasutajad peaksid teadma, missugune muutus tähendab edu.. Näitajatega seotud prioriteetide ja eesmärkidega seoses tuleks korraldada laialdasi arutelusid osapoolte, eelkõige sisserändajate ja sisserändajaid abistavate organisatsioonide vahel. .
5.Ideally indicators are used in the planning as well as the evaluation phase ofintegration programmes and projects.
Ideaaljuhul kasutatakse näitajaid nii integratsiooniprogrammide ja -projektide pla-neerimis- kui ka hinnanguetapis.
In publicly funded projects, evaluation shouldbe a part of project implementation and should receive a realistic budget share.
Riigi poolt rahastatavate projektide korral peab hindamine olema osa projekti rakendamisest ja selleks peab olema ette nähtud realistlik eelarve. .
6.The improvement and expansion of data collection on issues related to immigrantintegration must be in line with international and European guidelines (includingthose on data protection).
Sisserändajate integreerimisega seotud andmete kogumise parandamine ja laiendamine peab lähtuma rahvusvahelistest ja Euroopa suunistest (sh andmekaitsesuunistest).
Indicators can be used to identify areas of data deficiencyand to formulate priorities.
Näitajate abil võib selgitada, missuguste valdkondade kohta andmed puuduvad, ning panna paika prioriteedid.
Where particular immigrant groups are singled out forexamination, the criteria for their choice and definition should be clear, and theinformation collected should not be used for discriminatory purposes.7.Ideally a mix of different indicators is used and governmental and non-governmentalactors are encouraged to use similar indicators.
Kui uurimiseks valitakse välja konkreetsed sisserändajate rühmad, peaksid nende valiku ja rühma määramise kriteeriumid olema selged ning kogutavaid andmeid ei tohiks kasutada diskrimineerimiseks.. Ideaaljuhul kasutatakse mitmeid erinevaid näitajaid ning riiklikke ja valitsusväliseid osalejaid ergutatakse kasutama sarnaseid näitajaid. .
8.Both objective and subjective indicators can be developed to address the differentaspects of integration, and definitions and methods of data collection can be refined forboth categories.
Integratsiooni erinevate aspektide käsitlemiseks võib välja töötada nii objektiivseid kui subjektiivseid näitajaid ning kummagi kategooria jaoks võib välja töötada erinevad määratlused ja andmekogumismeetodid.
Particular consideration could be given to developing innovative surveymethods which can capture the perspectives of immigrants and host populations.
Erilist tähelepanu võiks pöörata uuenduslike arvamusuuringumeetodite väljaarendamisele, mille abil saaks välja selgitada nii sisserändajate kui ka vastuvõtva elanikkonna hoiakuid. .
9.Policy indicators can be employed in particular to monitor legal standards, entitlementsand policy arrangements which facilitate integration, and outcome indicators can beused to track the situation of immigrants and the achievement of targets set forintegration.
Tegevussuundi käsitlevaid näitajaid saab kasutada eelkõige integratsiooni lihtsustavate õigusnormide, soodustuste ja halduskorraldusmeetmete jälgimiseks ning tulemusnäitajaid saab kasutada sisserändajate olukorra ning integratsioonieesmärkide täitmise jälgimiseks.
Regular reviews should be held of the performance and suitability ofindicators, assessing their reliability, any technical difficulties and the availability of data.
Näitajate toimivust ja sobivust tuleks korrapäraselt hinnata, jälgides nende usaldusväärsust, mis tahes tehnilisi probleeme ja andmete kättesaadavust. .
10.Indicators used for international comparison need to allow for diversity in definitionsand data availability.11.It is necessary to differentiate between levels of indicators.
Rahvusvahelisteks võrdlusteks kasutatavad näitajad peavad võimaldama erinevate määratluste kasutamist ja andmete kättesaadavust.
12.As data availability increases and monitoring systems become more dynamic, targetscan be set to give direction to integration policies and to demonstrate political will forimproving integration.
Andmete kättesaadavuse paranedes ja jälgimissüsteemide dünaamilisemaks muutudes võib seada eesmärke integratsioonimeetmete suunamiseks ja väljendamaks poliitilist tahet integreerumist parandada. .
13.When employing indicators on immigrant integration, use can be made of theinnovative potential of cross-country comparisons.
Sisserändajate integreerimisega seotud näitajate rakendamisel võib ära kasutada riikidevahelistest võrdlustest tulenevat kasu.
Countries with similar preconditionscan engage in more far-reaching comparisons using lower-level indicators.
Sarnaste eeltingimustega riigid võivad madalama taseme näitajate abil teha sügavutiminevamaid võrdlusi. .
14.The benchmarking of integration policies can be closely linked to the legislative agenda.This would strengthen the overall impact of Justice and Home Affairs policies on thirdcountry nationals.
Integratsioonipoliitikaid käsitlevad võrdlusuuringud võib tihedalt siduda seadusandlike küsimustega. See tugevdaks justiits- ja siseküsimustega seotud ja kolmandate riikide kodanikele suunatud poliitiliste meetmete mõju.
Annex:Translating policies into programmes
Lisa Põhimõtetest programmideni
This annex summarises seven steps for the design and implementation of integrationprogrammes.
Lisas on esitatud kokkuvõtvalt seitse sammu integratsiooniprogrammide koostamiseks ja rakendamiseks.
They are based on the examples given in the previous chapters and onprinciples of programme management and strategic planning.
Need põhinevad eelmistes peatükkides toodud näidetel ja programmijuhtimise ja strateegilise planeerimise põhimõtetel.
They help policy-makers andpractitioners to translate overall policy goals into integration programmes.
Need aitavad poliitikakujundajatel ja erialatöötajatel koostada integratsiooniprogramme, võttes aluseks üldised eesmärgid.
In addition, theseven steps may be used as headings for groups of targets and performance indicators aswell as chapters in the programme’s activity report.
Lisaks võib nende seitsme sammu alla koondada eesmärkide rühmi ja saavutusnäitajaid ning samuti võib neid aluseks võtta programmi tegevusaruande koostamisel.
Finally, the seven steps could be usedas a framework for exchanging good practices at national and European levels.
Neid seitset sammu võib kasutada ka heade tavade vahetamise raamistikuna nii riiklikul kui Euroopa tasandil.
In order to obtain the necessary political and public support for the allocation ofresources for integration programmes and to get the most out of the commitment ofstakeholders, it is important to provide a rationale for these programmes and tocommunicate this with stakeholders and the wider public.
Et tagada integratsiooniprogrammide jaoks vahendite eraldamisele vajalik poliitiline ja avalik toetus ning et sidusrühmi võimalikult tugevasti programmidega siduda, on tähtis, et programmid toetuksid mingitele põhjendustele, ning nendest põhimõtetest tuleks teavitada ka sidusrühmi ning laiemat avalikkust.
The rationale demonstratesthat there is a problem, illustrates what the programme will bring about, describes thetargets, and connects a specific programme with overall integration goals.
Põhjenduste abil saab näidata, et probleem on olemas, kirjeldada seda, mida programm kaasa toob, kirjeldada eesmärke ning seostada konkreetse programmi üldiste integratsioonieesmärkidega.
For example, the rationale for introduction and language training programmes
Näiteks tutvustavate programmide ja keelekoolituse põhjendustes
Demonstratesthat significant groups of persons - be they immigrants or not - lackknowledge of language and principal values and customs to such a degree that thishampers their participation in society Illustrates how such knowledge enhances beneficiaries' confidence and self-sufficiency Describesthe targets - who are the beneficiaries - and focus - which skills are to bedeveloped Connectsthese programmes with the overall goals of integration and social cohesion,participation and citizenship
• • osutatakse, et ühiskonnas on märkimisväärne hulk inimrühmi (kes ei pruugi olla ainult sisserändajad), kes ei saa ühiskonnaelus osaleda seetõttu, et neil puudub vajalik keeleoskus ja teadmised peamistest väärtustest ja kommetest;näidatakse, kuidas sellekohased teadmised suurendavad nende saajate enesekindlust ja toimetulekuvõimet;kirjeldatakse eesmärke, sihtrühmi ja seda, missuguseid oskusi hakatakse arendama;seostatakse need programmid üldiste integratsiooni ja sotsiaalse sidususe, osaluse ja kodakondsusega seotud eesmärkidega.
For example, the rationale for civic participation
Kodanikuaktiivsuse edendamise vajaduse põhjendustes
Demonstratesthat significant groups of persons do not have real access to mainstreamorganisations because of their particular cultural or socioeconomic characteristics tosuch a degree that this deprives them from enjoyment of their citizenship rights to thedetriment of their well-being.
• osutatakse, et suurel osal inimestest puudub oma eripäraste kultuuriliste või sot-siaal-majanduslike joonte tõttu tegelik juurdepääs tavaorganisatsioonidele sel määral, et see takistab neil kasutada oma kodanikuõigusi ning mõjutab nende heaolu.
It also deprives organisations from the participation ofpeople with valuable assets to the detriment of the organisations' vitality Illustrateshow organisations responding to cultural and socioeconomic diversityimprove the quality of their services, increase customer satisfaction and promote asense of belonging; Illustrates how organisations, by engaging members of differentgroups, contribute to an active and participatory society Describes the targets - who are the beneficiaries - and focus - which services are tobe improved, whose talents to be mobilised and which groups engaged
Samas jäävad ka organisatsioonid ilma väärtuslikku panust anda võivatest inimestest, mis omakorda nõrgendab organisatsioone endid.näidatakse, kuidas kultuurilist ja sotsiaal-majanduslikku mitmekesisust arvesse võtvad organisatsioonid oma teenuste kvaliteeti parandavad, klientide rahulolu suurendavad ja toetavad ühtekuuluvustunnet; näidatakse, kuidas erinevatest inimrühmadest liikmeid värbavad organisatsioonid aitavad kaasa aktiivse ja osalusele toetuva ühiskonna loomisele;
Connectsthese programmes with the overall goals of societal integration - accessand equality, participation and belonging
• kirjeldatakse eesmärke, sihtrühmi ja seda, missuguseid teenuseid tuleb parandada, kelle oskusi kasutada ja missuguseid inimrühmi kaasata;seostatakse need programmid üldiste ühiskondliku integratsiooni eesmärkidega, milleks on juurdepääs õiguste ja teenuste kasutamisele, võrdsus, osalemine ja ühtekuuluvustunne.
Formulating the programme
Programmi koostamine
For the sake of effectiveness it is important that programmes are well formulated andbased on a thorough analysis of the problems to be addressed.
Tõhususe huvides on oluline, et programmid oleksid hästi koostatud ja põhineksid käsitletavate probleemide põhjalikul analüüsil.
In order to ensure that programmes are addressing the real problems, that differentinterests are well represented and that stakeholders take ownership of the programmes,it is crucially important to consult with stakeholders at an early phase.
Et programmid oleksid suunatud tegelikele probleemidele ja et erinevad huvid oleksid küllaldaselt esindatud ning et sidusrühmad programmid omaks võtaksid, on ülimalt oluline konsulteerida sidusrühmadega programmide koostamise algjärgus.
The identification of stakeholders will make a distinction between those who call for andthose who implement programmes, as well as between those who benefit directly andindirectly from the programmes The recognition and valuing of their different views and interests - often depending ongender, socioeconomic position and migration history - will make it possible todifferentiate in the assessment of needs An inventory of sensitive issues, possible deficiencies and pitfalls, as well as opportunitiesand changes for success, will enable the design of tailor-made measures to address them A serious and ongoing dialogue with stakeholders will generate political and publicsupport and the cooperation of beneficiaries, as well as reinforcing commitment anddedication to participate in the programmes
Sidusrühmade kindlaksmääramisel tuleb vahet teha nende vahel, kes programme algatavad ja ellu viivad, ning nende vahel, kes neist otseselt või kaudselt kasu saavad. Tunnustades ja väärtustades eri rühmade seisukohti ja huve, mis sageli on seotud soo, sotsiaal-majandusliku olukorra ja rändeajalooga, on võimalik vajaduste hindamisel erinevustega arvestada.Nimekiri tundlikest küsimustest, võimalikest puudujääkidest ja ohtudest ning teisalt ka eduvõimalustest võimaldab nendega tegelemiseks ette näha spetsiaalsed erimeetmed.Tõsine ja pidev dialoog sidusrühmadega loob eeldused poliitilise ja avaliku toetuse saamiseks ja koostööks kasusaajatega, lisaks tugevdab see pühendumust ja otsustavust programmides osalemisel.
Defining the problem
Probleemi määratlemine
To be able to set priorities, the programmes must describe in detail and analysethoroughly the problems they want to address.
Et prioriteete paika panna, tuleb programmides üksikasjalikult kirjeldada ja põhjalikult analüüsida neid probleeme, mida nende abil soovitakse lahendada.