natgillin/translations-raw huggingface dataset:
After application of the cap of 4 % of GDP, the aid per capita for structural expenditure in the new Member States is anticipated as EUR 137 per head in 2006, compared to EUR 231 per head for the existing four cohesion countries.
Kui kohaldada ülemmäära 4% SKTst, on uutele liikmesriikidele elaniku kohta makstava struktuurilisteks kulutusteks ettenähtud toetuse summa 2006. aastal 137 eurot elaniku kohta (praeguses neljas Ühtekuuluvusfondi toetusi saavas liikmesriigis 231 eurot elaniku kohta).
EU cohesion policy: 2007+
ELi ühtekuuluvuspoliitika alates 2007. aastast
The future of EU cohesion policy after 2006 is much less clear.
ELi ühtekuuluvuspoliitika tulevik pärast 2006. aastat pole kaugeltki selge.
In the prolonged run-up to the third cohesion report, there has been extensive and open debate among European
Ühtekuuluvust käsitleva kolmanda aruande küllaltki pikal koostamisperioodil leidis aset laiaulatuslik avatud arutelu Euroopa institutsioonide, liikmesriikide ning piirkondi ja eri majandussektoreid esindavate huvigruppide
For the 2004–06 period, therefore, the EU has allocated EUR 40.7 billion for enlargement, EUR 21.8 billion of this for cohesion policy (EUR 14.7 billion for Structural Funds and EUR 7.1 billion for the Cohesion Fund, 1999 prices).
Aastateks 2004-2006 on EL siiski eraldanud laienemiseks 40,7 miljardit eurot, sellest ühtekuuluvuspoliitikale 21,8 miljardit (14,7 miljardit eurot struktuurifondidele ja 7,1 miljardit eurot Ühtekuuluvusfondile, 1999. aasta hindades).
All of the new Member States will qualify for EU funding, the spatial coverage of support rising from the current 40 % of the EU-15 population to 49.5 % in the EU-25.
ELi toetusi hakkavad saama kõik uued liikmesriigid ning praeguse 40% asemel puudutab see 25-liikmelises liidus 49,5% rahvastikust.
Almost all of the Structural Funds assistance will be delivered through Objective 1 programmes, with the exception of some small Objective 2 and 3 programmes for Cyprus and for Prague and Bratislava, and allocations for Interreg and Equal.
Peaaegu kogu struktuurifondide toetus makstakse välja eesmärgi 1 programmide kaudu, erandiks on mõned väiksemad eesmärkide 2 ja 3 raames toimuvad programmid Küprosel, Prahas ja Bratislavas ning INTERREGi ja Equali eraldised.
Surface area: 78 866 km²Population: 10 203 000 inhabitants Per capita GDP index (2002): 62 (EU-15 = 100)
Pindala: 78 866 km²Rahvaarv: 10 203 000SKT inimese kohta (2002): 62 (EU-15 = 100)
Structural Funds strategy (2004–06): In the Czech Republic, the Community support framework (CSF) for Objective 1, which covers all of the country except the Prague region, is EUR 1.45 billion.
Struktuurifondide strateegia (2004-2006):Tšehhi Vabariigis moodustab eesmärgiga 1 seotud ühenduse abi raamprogramm, mis hõlmab kogu riiki, välja arvatud Praha piirkond, 1,45 miljardit eurot.
This will be channelled through five operational programmes: industry and enterprise, infrastructure, development of human resources, rural development, multifunctional agriculture.
See jaotub 5 programmi vahel: tööstus ja ettevõtlus, infrastruktuurid, inimressursside areng, maapiirkondade areng ja multifunktsionaalne põllumajandus.
In addition, the Objective 2 single programming document (SPD) for the Prague region (EUR 17 million) will concentrate on improving the urban environment.
Lisaks näeb Praha piirkonna eesmärgi 2 ühtne programmdokument (71 miljonit eurot) ette linnakeskkonna parandamise.
Professionnal integration in the Czech Republic
Erialane integratsioon Tšehhi Vabariigis
Veterinarian inspection in Latvia ceive favourable transitional support, potentially for up to f i five years.
Konsensusele on siiski jõutud selles, et toetada tuleb eelkõige ELi vähim arenenud piirkondi.
There is, however, consensus that resources should be concentrated on the least-developed parts of the EU.
Paljud uued liikmesriigid sooviksid, et ka edaspidi jagataks suurem osa ELi toetusi Ühtekuuluvusfondi kaudu nagu aastatel 2004-2006.
An important issue for some of the cohesion countries and other regions is the loss of eligibility associated with the ‘statistical effect’ (rising above the Objective 1 threshold on statistical grounds alone), which would affect some 18.5 million people in an EU-25.
Enim on vaidlusi tekitanud küsimus, kas ja kuidas hakkab toimuma liidupoolne rahastamine väljaspool eesmärki 1. Euroopa Komisjoni ettepanekute kohaselt keskenduks eesmärgi 2 rahastamine majanduskasvule ja konkurentsivõi-
Such regions are advocating treatment comparable to eligible Objective 1 areas.
Mõnele toetusi saavale riigile või piirkonnale on suureks probleemiks tõsiasi, et nn statistilise efekti mõjul ei kuuluta enam toetusesaajate hulka (piirkond või riik ületab eesmärgi 1 läve puhtstatistilistel alustel), mis võib laienenud liidus puudutada umbes 18,5 miljonit inimest.
Some Member States would also like phasing-out regions to re-
Sellised piirkonnad soovivad eesmärgi 1 alla kuuluvate piirkondadega võrdset kohtlemist.
Among the current benefi -ciaries, Greece and Portugal appear likely to be eligible, but Spain is at the limits of eligibility, and might be caught by the statistical effect without special provisions; Ireland would certainly be excluded.
Teatavad liikmesriigid sooviksid ka, et toetusesaajate hulgast välja jäävad piirkonnad saaksid üleminekutoetusi, võimalusel kuni viie aasta jooksul.
Surface area: 64 589 km²Population: 2 332 000 inhabitants Per capita GDP index (2002): 35 (EU-15 = 100)
Pindala: 64 589 km²Rahvaarv: 2 332 000SKT inimese kohta (2002): 35 (EU-15 = 100)
Surface area: 65 200 km²Population: 3 463 000 inhabitants Per capita GDP index (2002): 39 (EU-15 = 100)
Pindala: 65 200 km²Rahvaarv: 3 463 000SKT inimese kohta (2002): 39 (EU-15 = 100)
Structural Funds strategy (2004–06): The Lithuanian programme (EUR 895 million) is to concentrate on improving infrastructure, developing human resources, business competitiveness, rural development, agriculture and fisheries. fisheries.
Struktuurifondide strateegia(2004-2006):Läti tegevuskava (626 miljonit eurot) põhineb neljal prioriteedil: territoriaalne ühtekuuluvus, innovaatiline ettevõtlus, tööhõive ja täiendkoolitus, maapiirkondade areng ja kalandus.
Structural Funds strategy (2004–06): Latvia will implement a programme (EUR 626 million) based on four priorities: territorial cohesion, innovative enterprises, employment and training, rural development and fisheries. fisheries.
Struktuurifondide strateegia(2004-2006):Leedu tegevuskava (895 miljonit eurot) keskendub infrastruktuuride parandamisele, inimressursside arengule, ettevõtete konkurentsivõimele, maapiirkondade arengule, põllumajandusele ja kalandusele.
Whether and how EU cohesion policy continues outside the less-developed countries and regions is much less certain.
Põhjalikult laienemisest kava kohaselt Euroopa majanduskasvu ja konkurentsivõime edendamisele, investeerides uurimis- ja arendustegevusse, innovatsiooni, kõrg- ja kutseharidusse ning kommunikatsiooni.
A key issue is the relationship between the twin EU objectives of competitiveness and cohesion.
Teisest küljest aga kardetakse, et väheneb ELi toetus tööstus- ja maapiirkondade käimasolevale restruktureerimisele.
This concern is exacerbated by the fact that national regional policies in many richer countries are moving away from their traditional focus on ‘problem areas’ to provide support for all regions within a country.
Nimetatud mure on veelgi tõsisem, sest paljude rikkamate riikide regionaalpoliitika ei ole enam suunatud üksnes „probleemsetele piirkondadele“ nagu varem, vaid nüüd püütakse toetada korraga kõiki piirkondi.
It is notable that disparities within the Member States have been widening in recent years; new regional policies may well increase national and (in part) regional growth and competitiveness but at the expense of regional inequality within countries.
Märkimisväärne on ka see, et vahed liikmesriikide vahel on viimastel aastatel suurenenud. Uus regionaalpoliitika võib küll ergutada siseriiklikku ja osaliselt ka regionaalset majanduskasvu ja konkurentsivõimet, kuid see toob kaasa piirkondliku ebavõrdsuse riikide vahel.
Many regions also want to retain the perceived added value associated with the Structural Funds — partnership, strategic thinking, multiannual programming, exchange of experience — although these features are increasingly becoming part of national regional development policies also.
Paljud piirkonnad soovivad ka, et struktuurifondidest saadud väärtusliku abi voog – partnerlus, strateegiline lähenemine, mitmeaastane kavandamine, kogemustevahetus – jätkuks, ehkki kõik see on saamas ka siseriikliku regionaalpoliitika lahutamatuks osaks.
The most contentious issue as noted above is whether and how EU funding is provided outside Objective 1.
mele, hõlmates kõiki väljaspool eesmärki 1 toetuse saamise kriteeriumidele vastavaid piirkondi.
Other models have also been put forward, notably by the United Kingdom.
Pakutud on ka teisi mudeleid (eelkõige Ühendkuningriigi poolt).
Finally, the implications of reforming EU cohesion policy cannot be seen in isolation.
Lisaks tuleb mainida, et ELi ühtekuuluvuspoliitikat ei saa vaadelda eraldiseisvana.
For many rural areas, receipts under the CAP are more important than Structural Funds, and it is the future funding of rural development policy under the ‘second pillar’ that is the critical issue. More generally, State aid control is a major contributor to cohesion.
Paljudele maapiirkondadele on ühise põllumajanduspoliitika raames pakutavad lahendused olulisemad kui struktuurifondide rahastamine ning kriitiliseks teemaks on hoopis maapiirkondade arengu tulevane rahastamine „teise samba“ raames.
There are valid concerns among Member States about the need for more subsidiarity and flexibility in using regional aid, especially in regions that would otherwise lose eligibility for both Structural Funds and regional aid.
Liikmesriikidele on selge, et regionaalabi kasutamisel peavad piirkonnad olema paindlikumad ja lähtuma enam subsidiaarsuse põhimõttest, vastasel korral jäädakse välja nii struktuurifondide toetuste kui ka regionaalabi saajate hulgast.
At the same time, it is important that the progress made over the past two decades in reducing subsidy competition and ‘levelling the playing field’ for aid is not undermined.
Samas on oluline, et viimase kahekümne aasta jooksul toetuste pärast konkureerimise ja tingimuste ühtlustamise vallas saavutatud edu jätkuks.
Enlargement presents major challenges for the economic and social cohesion of the EU.
Laienemine esitab Euroopa Liidule majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse osas suuri väljakutseid.
If convergence between the new and existing Member States is to be achieved, there is a general recognition that it will require a significant and sustained commitment by the EU to the accession countries over a 30 to 40-year period, while at the same time enabling the poorer EU-15 Member States to make further progress on closing the development gaps with the richer countries.
On selge, et kui praeguseid ja uusi liikmesriike soovitakse lähendada, siis eeldab see 30-40 aasta jooksul tugevat toetust liituvatele riikidele, kuid samas peavad ka praeguse liidu vaesemad liikmesriigid saama edasi liikuda, et arengus rikkamatele riikidele järele jõuda. Et toetuste kasutamist optimeerida, tuleb arvesse võtta uuemaid uurimusi ELi poolse rahastamise diferentsiaalmõju ning toetuste rakendamise poliitilise keskkonna kohta.
In order to maximise the use of this assistance, there are important lessons to be drawn from recent evaluation research about the differential impact of EU funding, and the policy environment within which it is applied.
Samas pole sugugi kindel, kas ja kuidas võiks ELi ühtekuuluvuspoliitika jätkuda väljaspool vähim arenenud riike ja piirkondi. Võtmeküsimuseks on ELi kahe eesmärgi, konkurentsivõime ja ühtekuuluvuse vahekord.
Surface area: 110 910 km²Population: 7 846 000 inhabitants Per capita GDP index (2002): 26 (EU-15 = 100)
Pindala: 110 910 km²Rahvaarv: 7 846 000SKT inimese kohta (2002): 26 (EU-15 = 100)
Surface area: 20 273 km²Population: 1 995 000 inhabitants Per capita GDP index (2002): 69 (EU-15 = 100)
Pindala: 20 273 km²Rahvaarv: 1 995 000SKT inimese kohta (2002): 69 (EU-15 = 100)
Structural Funds strategy (2004–06): Slovenia (EUR 237.5 million) plans to concentrate on three priorities: promoting a more competitive productive sector, developing human resources and employment, restructuring agriculture, forestry and fisheries. fisheries.
Struktuurifondide strateegia(2004-2006):Sloveenia (237,5 miljonit eurot) kavatseb keskenduda kolmele prioriteedile: tootmissektori konkurentsivõime, inimressursside ja tööhõive arendamine, põllumajanduse, metsanduse ja kalanduse restruktureerimine.
Total cost: EUR 70 378 000EU contribution: EUR 52 783 500
Kogumaksumus: 70 378 000 EURELi osalus: 52 783 500 EUR
‘Craiova (population 320 000), one of the biggest towns in Romania, has no water purification station and the sewage network is incomplete.
„Craiovas, mis on Rumeenia üks suuremaid linnu (320 000 elanikku), pole enam korralikku heitveepuhastusjaama. Ka kanalisatsioonitorustik on puudulik.
Untreated waste water is evacuated either into a streamway which runs through the town or into a lake located in a leisure area, from where it enters the Jiu, a tributary of the Danube.
Reovesi lastakse lihtsalt keskkonda – kas Craiova linna läbivasse kanalisse või puhkerajoonis asuvasse tiiki, ning sealt jõuab see edasi Doonau lisajõkke Jiusse.
The waste water treatment project is divided into three parts: restoration and modernisation of the purification plant, extension of the sewage network, technical assistance and administrative reinforcement.’ ’
Projekt koosneb kolmest osast: heitveepuhastusjaama renoveerimine ja moderniseerimine, kanalisatsioonitrasside juurdeehitamine, tehniline abi ja haldussuutlikkuse tõstmine.“
‘The Ventspils region (population 60 000) on the Baltic coast does not have any landfill sites and the 13 existing dumps operate without reference to any environmental standards.
„60 000 elanikuga Ventspilsi maakonnas, mis asub Läänemere ääres, pole ühtki kohta jäätmete matmiseks ja 13 olemasolevat prügilat ei vasta keskkonnanormidele.
This ISPA project involves the construction of a landfill and transit warehouse for dangerous waste, improving the access road, purchasing the necessary equipment (containers, vehicles, crusher, etc.), financing a public information campaign, installing a device for monitoring underground and surface water, closing and upgrading present dumps (approximately 31 ha), introducing sorted waste collection and recycling paper, cardboard, glass and metal.’ ’
ISPA projekti eesmärk on ehitada jäätmete matmispaik ja ohtlike jäätmete transiithoidla, korrastada juurdepääsutee, osta vajalik varustus (konteinerid, sõidukid, press, jne), rahastada teavituskampaaniat, luua põhja- ja pinnavee jälgimise süsteem, sulgeda või renoveerida praegused prügilad (umbes 31 ha) ning võtta kasutusele prügi selekteerimine ning paberi, papi, klaasi ja metalli ümbertöötlemine.“
Daniela Beuran, ISPA Environmental Infrastructures Unit, Romanian Ministry of Finance E-mail: bdana@cfcu.ansit.ro
Daniela Beuran, Rumeenia Rahandusministeerium, ISPA keskkonnainfrastruktuuride osakond E-post: bdana@cfcu.ansit.ro
Anita Bisofa, Project Leader, Ministry of the Environment of the Republic of Latvia E-mail: anita.bisofa@vidm.gov.lv
Anita Bisofa, Läti Keskkonnaministeerium, projektijuht E-post: anita.bisofa@vidm.gov.lv
Total cost: EUR 27 170 000EU contribution: EUR 20 380 000
Kogumaksumus: 25 803 500 EURELi osalus: 10 063 365 EUR
Total cost: EUR 25 803 500EU contribution: EUR 10 063 365
Kogumaksumus: 27 170 000 EURELi osalus: 20 380 000 EUR
‘The Vilnius–Kaunas–Klaipeda (293.3 km) highway, one of Lithuania’s principal roads, did not meet European standards and was deteriorating rapidly under the pressure of increased traffic.
„Vilniuse-Kaunase-Klaipeda maantee (293,3 km), Leedu üks olulisemaid liiklussõlmi, ei vastanud Euroopa normidele ning tihenenud liikluse tõttu halvenes tee seisukord kiiresti.
This first ISPA road improvement project involved strengthening the road surface and hard shoulder along a 37 km stretch, completely resurfacing 19 km, repairing 27 bridges and viaducts, and improving safety (ramps, signposting, road markings, etc.).
Esimese ISPA projekti abiga parandati teekatet ja teepervi 37 kilomeetril, uuendati teekate 119 kilomeetril, parandati 27 silda ja viadukti ning täiustati ohutussüsteeme (piirded, liiklusmärgid, teekatte märgistus, jne).
The works were completed in December 2002.’ ’
Tööd lõpetati 2002. aasta detsembris.“
‘The project consists of renovating — by December 2006 — 22.1 km of track at five stations and along two sections of line (Hoce–MB Tezno and MB Tezno–Maribor), thereby providing the appropriate infrastructure for high-speed traffic and favouring intermodal transport.
„Projekti käigus renoveeritakse 2006. aasta detsembriks 22,1 km raudteed viies jaamas ja kahel raudteelõigul (Hoce - MB Tezno ja MB Tezno - Maribor). Infrastruktuurid kohandatakse kiirrongitranspordiks ja arendatakse ühendvedusid.
The project will make it possible to abolish speed limits which cause bottlenecks and allow trains to travel at speeds of 160 km/h on modernised sections with 22.5 tonnes axle weight.
Tänu projektile kaovad ummikuid põhjustavad kiirusepiirangud, renoveeritud teelõikudel saavad rongid sõita kiirusega 160 km/h teljekoormusega 22,5 tonni.
As the works will be carried out on the existing line there is no negative environmental impact.’ ’
Et renoveeritakse olemasolev liin, siis projekt keskkonnale kahjulikku mõju ei avalda.“
Breda Križnar, Slovenian Ministry of Transport E-mail: breda.kriznar@gov.si
Breda Križnar, Sloveenia Transpordiministeerium E-post: breda.kriznar@gov.si
Gintautas Predkelis, Lithuanian Ministry of Transport and Communications E-mail: gintas.tid@transp.t
Gintautas Predkelis, Leedu Vabariigi Teede- ja Sideministeerium E-post: gintas.tid@transp.lt
A land of lakes and rivers says Grzegorz Chelminski, of the ARIMR regional office. ce.
Järvede ja jõgede maa kompleksivabad ja uuendusmeelsed,“ lisab Grzegorz Chelminski ARIMRi kohalikust osakonnast.
We are in the north of the voivodie (region) of Podlaskie, and more precisely in the poviats (districts) of Augustow, Suwalki, Grajewo and Sejny, in the far north-eastern corner of Poland, on the Polish- Belorussian-Lithuanian border and close to the Russian enclave of Kalingrad.
Ta näitab oma prantsuse külalisele programmi kaudu toetust saanud talusid ning koos külastatakse ka Jadwiga ja Zdzislaw Sidoreki, Jeleniewo piimakarjakasvatajaid, kes said tänu SAPARDi 12 400 euro suurusele toetusele viia euronormidega vastavusse oma uue lauda, kus 35 lehma saavad vabalt ringi liikuda.
Dairy farming is the principal agricultural activity in this area.
„Me andsime juba sisse ka uue taotluse,“ ütleb Zdzislaw.
Sapard therefore mainly finances investments to improve the production and environmental management of dairy farms, permitting the purchase of feeding equipment, milking machines, processing units for animal waste, slurry spreaders, etc.
„10 000 eurole, mille eest me seekord tahame osta põhiliselt uut tüüpi allapanu, et loomadel oleks paremad elutingimused.“ Sidorekid on hea näide noortest poola talupidajatest, kes on otsustanud, et jätkavad oma tööd ja arendavad talu edasi ka pärast Poola ühinemist Euroopa Liiduga.
The Sidoreks have just one fear, ‘of being the only dairy producers in the district who comply with European standards, with the risk of seeing the milk plant stop coming here because it is no longer profitable. It is the wait-and-see approach
„Need inimesed on tõelised ettevõtjad, tahtejõulised,
‘So, do you not think they are ready to join the European Union?’, teases Andrzej Chrobak, Chief Advisor for Transnational Cooperation with the Agency for the Reconstruction and Modernisation of Agriculture (ARIMR), which is in charge of managing the Sapard (1) programme in Poland.
Me külastame Podlaasia vojevoodkonna põhjaosa, täpsemalt Augustowi, Suwalki, Grajewo ja Sejny powiat´e (haldusüksus) Kirde-Poolas ning Poola, Valgevene ja Leedu piiri ääres.
Thanks to Sapard aid of EUR 12 400, the Sidorek’s have been able to equip to European standards their new farm building, in which their 35 cows are free to move around.
Seoses sellega rahastab SAPARD peamiselt piimatalude tootlikkuse tõstmist ja keskkonnanõuetega vastavusse viimist: silokombainid, lüpsimasinad, jäätmekäitlusseadmed, sõnnikulaotajad...
‘We have submitted a new application,’ says Zdzislaw. ‘This is for EUR 10 000 to purchase a new kind of bedding for better animal welfare.’
Ainus, mida Sidorekid kardavad, on „jääda oma vallas ainukesteks Euroopa normidele vastavateks piimatootjateks, mistõttu piimakombinaat siin enam kokku ostmas ei käiks, sest see pole neile kasulik.
Their initiative is typical of these young Polish farmers who are determined to ensure that their farms survive and thrive after Poland joins the Union.
Kõik on äraootaval seisukohal: paljud põllumehed otsustavad alles pärast ühinemist, kas jätkata või mitte.“
Spotlight on enlargement which dominates here: many farmers will only decide after accession whether to continue or not.’ ’ season, which is still too reliant on July and August, and attract more foreign tourists in order to create as many jobs as possible,’ explains Leslek Cieslik, mayor of Augustow.
Põhjalikult laienemisest et tekiks juurde töökohti,“ selgitab linnapea Leslek Cieslik.
Despite shipbuilding, the assembly of agricultural machinery, water cures and a cigarette factory, unemployment in Augustow never drops below 16 %, not even in the summer months.
Vaatamata sellele, et linnas on laevaehitus, põllumajandusmasinate montaažitehas, mitu sanatooriumi ja sigaretivabrik, pole tööpuudus Augustowis kunagi langenud alla 16%, isegi mitte suvel.
In Grajewo, the milk plant (with a workforce of 450) is one of six plants of the Mlekpol cooperative, which has 13 000 members and is supplied by 15 000 farmers.
Kui jutt juba piimatööstusele läks, tuleb öelda, et Grajewo piimakombinaat (450 töötajaga) on üks 13 000 osanikuga ja 15 000 talu käest piima kokku ostva ühistu Mlekpol kuuest kombinaadist.
Active in Mazuria and northern Podlaskie, but marketing its range of products throughout the country, this leading Polish producer of UHT milk recently invested EUR 4 million in a butter production unit.
Poola suurim piimatööstus UHT, mis tegutseb Masuurias ja Põhja-Podlaasias, kuid turustab oma tooteid kogu riigis, on siin investeerinud 4 miljonit eurot võitootmisseadmetesse.
Some 40 % of the cost of this ultra-sophis-ticated equipment, ‘the very best in Europe,’ according to its production manager, Groszyk Zbigniew, was met by Sapard.
40% nende ülimoodsate, tootmisjuht Groszyk Zbigniewi sõnul „Euroopa tippude tippu“ kuuluvate seadmete maksumusest kaeti SA-PARDi toetusest.
On foot, on horseback and by kayak
Jalgsi, hobusel või kajakiga
Viewed by the European Commission Delegation in Warsaw as ‘one of the most complex European projects in Poland’, the Phare project ‘Upgrading and marketing the Augustow Canal’ involved restoring 2 800 metres of canal banks.
PHARE projekti „Augustowi kanali moderniseerimine ja turundus“ pidas Euroopa Komisjoni Varssavi delegatsioon Augustowi aselinnapea ja projekti eestvedaja Jerzy Demianczuki sõnul „Poola üheks komplekssemaks Euroopa projektiks“.
It also consisted in repairing five of the town’s principal roads leading to the canal — including a section of the Via Baltica and providing everything from drainage pipes to lighting, paving and urban furniture — and building an information centre on the central square (futuristic architecture in the form of a boat), complete with a tourist kiosk, cafeteria, conference room, etc.
Projekti raames renoveeriti ja ehitati 2800 m kaldapealset ümber teedeks, korrastati viis kanali juurde viivat tänavat ja maanteed, sealhulgas üks Via Baltica lõik (alates kanalisatsioonist ja tänavasillutisest ning lõpetades pinkide ja valgustusega), linna keskväljakule ehitati laevakujuline futuristliku arhitektuuriga infokeskus, kus asub turismiinfopunkt, kohvik, konverentsisaal, jne.
A number of areas in the town centre have also been set aside for businesses.
Kesklinnas on ka mitu büroohoonet.