natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Opinion of Advocate General Kokott delivered on 30 April 2008 . . . . . . .
Kohtujurist J. Kokott’i ettepanek, esitatud 30. aprillil 2008 . . . . . . . . . .
Judgment of the Court (Third Chamber), 25 July 2008 . . . . . . . . . . . .
Euroopa Kohtu otsus (kolmas koda), 25. juuli 2008 . . . . . . . . . . . . .
Environment — Assessment of the effects of certain projects on the environment — Directive 85/337
Keskkond – Teatavate projektide keskkonnamõju hindamine – Direktiiv 85/337 (Nõukogu direktiiv 85/337, muudetud direktiiviga 97/11, artikli 2 lõige 1 ja artikli 4 lõige 2)
(Council Directive 85/337, as amended by Directive 97/11, Art. 2(1), and Annexes I, point 7(b) and (c), and II, points 10(e) and 13, first indent)
(Nõukogu direktiiv 85/337, muudetud direktiiviga 97/11, artikli 2 lõige 1 ning I lisa punkti 7 alapunktid b ja c ja II lisa punkti 10 alapunkt e ja punkti 13 esimene taane)
SUMMARY — CASE C-142/07
KOKKUVÕTE – KOHTUASI C-142/07
to result from the use and exploitation of the end product of those works.
mõju, mida võivad avaldada nende tööde tulemuste kasutamine ja käitamine.
(see paras 38, 39)
(vt punktid 38 ja 39)
If, like Article 4(2) of Directive 85/337 on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment, the same provision of that directive, as amended by Dir -ective 97/11, confers on Member States a measure of discretion in order to determine whether a project falling in the categories listed in Annex II thereto must be made subject to an environmental impact assessment, the limits of that discretion are to be found in the obligation set out in Article 2(1) of that directive that projects likely, by virtue inter alia of their nature, size or location, to have significant effects on the environment are to be subject to an impact assessment.
Kuigi sarnaselt direktiivi 85/337 teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta artikli 4 lõikega 2 annab selle direktiivi sama säte, mida on muudetud direktiiviga 97/11, liikmesriikidele hindamisruumi selleks, et teha kindlaks, kas direktiivi II lisas loetletud kategooriatesse kuuluva projekti puhul tuleb keskkonnamõju hinnata, on see hindamisruum piiratud kõnealuse direktiivi artikli 2 lõikes 1 sätestatud kohustusega hinnata selliste projektide mõju, mis võivad keskkonda muu hulgas oma laadi, mahu või asukoha tõttu oluliselt mõjutada.
In applying their discretion, the Member States must take account of each of those criteria in order to determine whether projects are likely to have an effect on the environment.
Oma hindamisruumi kasutamisel peavad liikmesriigid arvesse võtma kõiki neid kriteeriume, selleks et teha kindlaks, kas projektid võivad keskkonda mõjutada.
Directive 85/337 on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment, as amended by Directive 97/11 must be interpreted as meaning that it provides for environmental impact assessment of refurbishment and improvement projects for urban roads, either where they are projects covered by point 7(b) or (c) of Annex I to the directive, or where they are projects covered by point 10(e) of Annex II or the first indent of point 13 thereof, which are likely, by virtue of their nature, size or location and, if appropriate, having regard to their interaction with other projects, to have significant effects on the environment.
Direktiivi 85/337 teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, muudetud direktiiviga 97/11, tuleb tõlgendada nii, et see näeb ette linnatänavate renoveerimise ja parendamise projektide keskkonnamõju hindamise juhul, kui tegemist on direktiivi I lisa punkti 7 alapunktis b või c nimetatud projektidega või direktiivi II lisa punkti 10 alapunktis e või punkti 13 esimeses taandes nimetatud projektidega, mis võivad oma laadi, mahu või asukoha tõttu või ka seotuse tõttu teiste projektidega keskkonda oluliselt mõjutada.
In that regard, in the same way as Directive 85/337, the amended direct- ive adopts an overall assessment of the effects of projects or the alteration thereof on the environment.
Samamoodi nagu direktiivi 85/337 puhul on muudetud direktiivi eesmärk projektide või nende muudatuste keskkonnamõju igakülgne hindamine.
It would be simplistic and contrary to that approach to take account, when assessing the environmental impact of a project or of its modification, only of the direct effects of the works envisaged themselves, and not of the environmental impact liable
Oleks liialt lihtsustav ja selle lähenemisega vastuolus, kui projekti või selle muudatuse keskkonnamõju hindamisel arvestataks üksnes kavandatavate tööde endi otsese mõjuga, võtmata arvesse keskkonna-
Since the scope of Directive 85/337 and that of the amended directive is very wide, it would, therefore, be contrary to the very purpose of the amended dir -ective to allow any urban road project to fall outside its scope solely on the ground that the directive does not expressly mention among the projects listed in Annexes I and II those concerning that kind of road.
Kuna direktiivi 85/337 ja muudetud direktiivi kohaldamisala on väga ulatuslik, oleks muudetud direktiivi eesmärgiga järelikult vastuolus see, kui linnatänavat puudutav mis tahes projekt jäetaks direktiivi kohaldamisalast välja üksnes põhjusel, et direktiiv ei nimeta I ja II lisas loetletud projektide hulgas sõnaselgelt seda liiki teed.
Furthermore, the concepts in those annexes are Community law concepts which must be interpreted
Kõnealustes lisades sisalduvad mõisted on pealegi ühenduse
ECOLOGISTAS EN ACCIÓN-CODA independently and it is conceivable that the types of road which are mentioned therein are sited both in and outside built-up areas.
ECOLOGISTAS EN ACCIÓN-CODA õiguse mõisted, mida tuleb tõlgendada autonoomselt, ning ei ole välistatud, et lisades nimetatud teede liigid võivad asuda nii asulas kui ka väljaspool seda.
Lastly, the purpose of the amended directive cannot be circumvented by the splitting of projects and the failure to take account of the cumulative effect of several projects must not mean in practice that they all escape the obligation to carry out an assessment when, taken together, they are likely to have significant effects on the environment within the meaning of Article 2(1) of the amended directive.
Lõpuks ei tohi kõnealuse muudetud direktiivi eesmärgist mööda hiilida projekti osadeks jaotamise teel ja mitme projekti kumulatiivse mõjuga arvestamata jätmine ei tohi praktikas viia selleni, et nende kõigi puhul puudub hindamiskohustus, samal ajal kui tervikuna võivad need projektid keskkonda oluliselt mõjutada sama direktiivi artikli 2 lõike 1 tähenduses.
(see paras 28, 29, 36, 44, 46, operative part)
(vt punktid 28, 29, 36, 44, 46 ja resolutsioon)
In addition, the fact that point 7(b) and (c) of Annex I to that directive refers to projects for the ‘construction’ of the types of road mentioned does not mean that projects for refurbishment and improvement of an existing road are excluded from the scope of the amended directive.
Lisaks ei tähenda asjaolu, et kõnealuse muudetud direktiivi I lisa punkti 7 alapunktid b ja c käsitlevad projekte, mis puudutavad nimetatud liiki teede „ehitamist”, seda, et olemasoleva tee renoveerimist ja parendamist puudutavad projektid jäävad muudetud direktiivi kohaldamisalast välja.
A project for refurbishment of a road which would be equivalent, by its size and the manner in which it is carried out, to construction may be regarded as a construction project for the purposes of that annex.
Projekti, mis puudutab tee renoveerimist, mis on oma ulatuse ja tunnuste poolest võrdväärne ehitamisega, võib käsitleda ehitamist puudutava projektina kõnealuse lisa tähenduses.
OPINION OF MRS KOKOTT — CASE C-142/07
KOHTUJURIST KOKOTT’I ETTEPANEK – KOHTUASI C-142/07
OPINION OF ADVOCATE GENERALKOKOTT delivered on 30 April 2008 1
KOHTUJURISTI ETTEPANEKJULIANE KOKOTT esitatud 30. aprillil 2008 1
A — The EIA Directive
A. Keskkonnamõju hindamise direktiiv
This reference for a preliminary ruling concerns Council Directive 85/337/EEC of 27 June 1985 on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment, 2as amended by Council Dir -ective 97/11/EC of 3 March 1997 3(‘the EIA Directive’).
Artikli 2 lõige 1 määrab kindlaks keskkonnamõju hindamise direktiivi eesmärgi: namõju hindamise direktiiv”).
It relates to five projects to widen and improve a main road in Madrid, which form part of the ‘Madrid calle 30’ project.
Tegemist on viie projektiga Madridi ühe peamagistraali ümberehitamiseks ja renoveerimiseks, mis on osa projektist „Madrid calle 30”.
That road was classified as an urban road under Spanish law.
Nimetatud tee liigitati Hispaania õiguse kohaselt linnatänavaks.
Urban road construction projects do not fall within the scope of the Spanish rules implementing the EIA Direct- ive.
Linnatänavate ehitus ei kuulu keskkonnamõju hindamise direktiivi ülevõtvate Hispaania õigusnormide kohaldamisalasse.
The question therefore arises whether the EIA Directive covers such projects.
Seega tekib küsimus, kas keskkonnamõju hindamise direktiiv hõlmab selliseid ehitusprojekte.
Article 3 describes the purpose of the environmental impact assessment:
Artikkel 3 kirjeldab keskkonnamõju hindamise eset:
‘The environmental impact assessment shall identify, describe and assess in an appropriate manner, in the light of each individual case and in accordance with Articles 4 to 11, the direct and indirect effects of a project on the following factors:
„Keskkonnamõju hindamisel piiritletakse töö otsene ja kaudne mõju järgmiste teguritega ja kirjeldatakse ja hinnatakse seda sobival viisil ning asjaolude ja artiklite 4–11 kohaselt: a) üksikjuhtumite uurimise
— human beings, fauna and flora; or
– inimesed, loomad ja taimed, või
— material assets and the cultural heritage; whether the project shall be made subject to an assessment in accordance with Articles 5 to 10.
– aineline vara ja kultuuripärand, b) endi kehtestatud künniste või tingimuste abil kindlaks, kas tööd hinnatakse artiklite 5–10 kohaselt.
Member States may decide to apply both procedures referred to in (a) and (b).’
Liikmesriigid võivad teha otsuse kohaldada mõlemaid alapunktides a ja b nimetatud võimalusi.”
Article 4(1) and (2) define which projects are to be assessed:
Artikli 4 lõiked 1 ja 2 määratlevad, milliseid töid tuleb hinnata:
Subject to Article 2(3), projects listed in Annex I shall be made subject to an assessment in accordance with Articles 5 to 10.
I lisa punkti 7 alapunktis b on nimetatud teatavad teeehitustööd, nimelt „kiirteede [3] ehitamine [mõiste „kiirtee” asemel on edaspidi kasutatud täpsemat vastet „kiirtee ja kiirliiklusega tee”]”.
Other road construction projects are covered by point (7)(c) of Annex I:
Muid teeehitustöid käsitleb I lisa punkti 7 alapunkt c:
‘Construction of a new road of four or more lanes, or realignment and/or widening of an existing road of two lanes or less so as to provide four or more lanes, where such new road, or realigned and/or widened section of road would be 10 km or more in a continuous length.’
„Vähemalt neljarajaliste uute teede ehitamine või kõige rohkem kaherajaliste olemasolevate teede ümberkavandamine ja/või laiendamine vähemalt neljarajaliseks, kui uus tee või ümberkavandatud ja/või laiendatud teelõik on vähemalt 10 km pikk.”
The Agreement has been ratified by 20 Member States, but not by Spain, Estonia, Ireland, Malta, Austria, the United Kingdom or Cyprus.
Kokkuleppe ratifitseerisid kakskümmend liikmesriiki, selle jätsid ratifitseerimata Hispaania, Eesti, Iirimaa, Malta, Austria, Ühendkuningriik ja Küpros.
Annex II contains the conditions to which the main international traffic arteries should conform.
II lisa sisaldab rahvusvaheliste liiklussoonte suhtes kohaldatavaid tingimusi.
Point (10)(e) of Annex II includes a mention of roads:
II lisa punkti 10 alapunktis e on muu hulgas nimetatud ka teid:
Section I.1 defines the substantive scope of those conditions:
Jaotises I.1 on sätestatud kõnealuste tingimuste materiaalne kohaldamisala:
‘Construction of roads, harbours and port installations, including fishing harbours (projects not included in Annex I).’
„Teede, sadamate ja sadamarajatiste, sealhulgas kalasadamate ehitamine (I lisaga hõlmamata tööd).”
Changes to projects are covered by the first indent of point 13 of Annex II:
Projektide muutmist käsitleb II lisa punkti 13 esimene taane:
‘The fundamental characteristics of the construction or improvement of the main international traffic arteries, hereafter designated “international roads”, are dealt with in the following provisions, which are based on modern concepts of road construction technology.
„Järgnevad sätted käsitlevad edaspidi „rahvusvahelisteks teedeks” nimetatavate rahvusvaheliste liiklussoonte ehitamise ja laiendamise põhitingimusi ning on vastavuses tänapäeva teeehitustehnika tasemega.
They do not apply in built-up areas.
Kõnealuseid sätteid ei kohaldata hoonestatud alade suhtes.
The latter shall be by-passed if they constitute a hindrance or a danger.’
Teed tuleb nimetatud aladest mööda suunata, kui need kujutavad endast seal takistust või ohtu.”
‘Any change or extension of projects listed in Annex I or Annex II, already authorised, executed or in the process of being executed, which may have significant adverse effects on the environment’.
[Siin ja edaspidi on osundatud kokkulepet tsiteeritud mitteametlikus tõlkes.]
Express roads
II.3 Kiirliiklusega teed
In Annex II, sections II.2 and II.3 the terms ‘motorway’ and ‘express road’ are defined:
II lisa jaotistes II.2 ja II.3 on määratletud kiirtee ja kiirliiklusega tee mõisted:
An express road is a road reserved for motor traffic accessible only from interchanges or controlled junctions and on which, in par -ticular, stopping and parking are prohibited on the running carriageway(s).’ 4
Mootorsõidukiliikluseks ettenähtud teed, millele on juurdepääs ainult mitmetasandilistelt ristmikelt või eraldi reguleeritud ristmikelt ning kus peatumine ja parkimine on keelatud.”
“Motorway” means a road specially designed and built for motor traffic, which does not serve properties bordering on it, and which:
Kiirtee on tee, mis on kavandatud ja ehitatud spetsiaalselt mootorsõidukiliikluseks ja mis ei teeninda vahetult sellega piirnevaid alasid ning:
(i) Is provided, except at special points or temporarily, with separate carriageways for the two directions of traffic, separated from each other by a dividing strip not intended for traffic or, exceptionally, by other means;
Asjaolud, menetlus ja eelotsuse küsimused i) millel on, välja arvatud üksikutes kohtades või ajutiselt, mõlemas sõidusuunas kulgevad eraldi sõidurajad, mis on üksteisest eraldatud liikluseks mitte ettenähtud eraldusribaga või erandjuhtudel muude vahenditega; ii) mis ei lõiku samal tasandil teiste teedega, raudtee- või trammirööbastega ega kõnniteedega;
On 13 May 2004, the city of Madrid published an invitation to comment, within a period of 20 days, on a total of five projects to improve and widen the M-30 road within the urban area.
13. mail 2004 avaldas Madridi linn teadaande, milles kutsus üles esitama 20 päeva jooksul arvamusi linna territooriumil teostatava viie projekti kohta, mis puudutasid tee M-30 renoveerimist ja laiendamist.
The public also had 45 days within which to comment in a further development consent procedure under water legislation.
Veevarustust puudutava täiendava loamenetluse raames oli üldsusel võimalus veel 45 päeva jooksul arvamust avaldada.
On 24 January 2005, the city published its decision of 17 January 2005, by which it had given consent to the projects.
24. jaanuaril 2005 avaldas linn oma 17. jaanuari 2005. aasta otsuse, millega ta oli andnud tööde teostamiseks loa.
The non-governmental organisation Ecologistas en Acción-CODA brought an action against that consent.
Valitsusväline organisatsioon Ecologistas en Acción – CODA esitas kõnealuse loa peale kaebuse.
4 — After amendment that definition now states:‘An express road is a road reserved for motor traffic accessible from interchanges or controlled junctions only and which, (i) Prohibits stopping and parking on the running carriageway(s) (ii) Does not cross at level with any railway or tramway track, or footpath.’
4 – Pärast muudatust on määratluse sõnastus järgmine: „Kiirliiklusega tee on mootorsõidukiliikluseks ettenähtud tee, millele on juurdepääs ainult mitmetasandilistelt ristmikelt või eraldi reguleeritud ristmikelt,i) mille sõiduradadel on peatumine ja parkimine keelatud jaii) mis ei lõiku samal tasandil teiste teedega, raudtee- või trammirööbastega ega kõnniteedega.” iii) on varustatud kiirtee eritähisega.
The referring court describes the subjectmatter of these proceedings as follows: arising from [the EIA Directive] applicable to urban road projects, having regard to their nature, size and effect on densely populated areas or on landscapes of historical, cultural or archaeological significance?
Eelotsusetaotluse esitanud kohus kirjeldab menetluse eset järgmiselt: mise kohustusliku menetluse nõuded on kohaldatavad linnatänavate ehitusprojektidele, arvestades nende projektide laadi ja mahtu ning mõju tiheda asustusega aladele või ajaloolise, kultuurilise või arheoloogilise tähtsusega maastikele?
(2) Are the procedural requirements relating to environmental impact assessments arising from [the EIA Directive] applicable to the projects which form the subjectmatter of these administrative appeal proceedings, having regard to their nature, the nature of the road on which they are to be carried out, their characteristics, size, effect on the surrounding area, density of population, budget and the possible splitting up of a larger project which contemplates similar works on the same road?
Kas keskkonnamõju hindamise direktiivist tulenevad keskkonnamõju hindamise kohustusliku menetluse nõuded on kohaldatavad käesoleva halduskohtumenetluse esemeks olevatele projektidele, võttes arvesse projektide laadi ja selle tee liiki, mida projektid puudutavad, projektide tunnuseid, mahtu, mõju ümbritsevale keskkonnale, asustustihedust, eelarvet ja samal teel sarnaseid töid hõlmava koguprojekti võimalikku osadeks jagamist?
‘In effect what is before the court is a challenge to an administrative measure which approves only five of the sub-projects or specific restructuring works on the road network and surrounding area of the M-30 which, taken together, entail a vast and highly complex civil engineering operation which corresponds to a single overall project to improve and refurbish virtually the whole of the Madrid ring road which is known and referred to as the “Madrid calle 30” project…, which the City Council has split up in this way and treated as 15 distinct and independent projects.
„Tegemist on sellise haldusakti vaidlustamisega, millega antakse luba küll ainult viiele osaprojektile või vastavalt selle trassi ja maaala, mida läbib M-30, ümberkujundamise erimeetmetele, kuid tervikuna moodustavad need võimsa ja äärmiselt kompleksse teeehitusprojekti, mis kujutab endast ulatuslikku ja ühtset kava peaaegu kogu Madridi ringtee parandamiseks ja renoveerimiseks; seda projekti nimetatakse „Madrid calle 30” […] ja kohalik omavalitsus jagas selle osadeks, mida ta käsitles 15 erineva ja sõltumatu projektina.
Thus all but one of the different sections constitute less than the 5 kilometres of alteration or rehabilitation work on any existing road referred to in epigraph 95 of Annex 2 to Ley 2/2002, although the project as a whole far exceeds these dimensions.
Magistraali ei muudeta ega uuendata mitte ühelgi teelõigul – välja arvatud üks erand – rohkem kui 5 kilomeetri ulatuses seaduse 2/2002 teise lisa rubriigi 95 tähenduses, kuigi projekt tervikuna on tunduvalt pikem.
It is estimated that this project for the total overhaul and extension of the M-30 will mean an increase in traffic on the motorway of almost 25% and it involves a wide range of different works in the surrounding urban area.’
M-30 renoveerimis- ja laiendamisprojekt toob hinnanguliselt kaasa liiklusvoo suurenemise ca 25% võrra ja muudab vajalikuks kõige erinevamat laadi meetmete võtmise linna territooriumil.”
In order for a ruling to be given on the action, the Court has been asked the following questions: those contained in paragraphs 69 to 88 of the judgment, applicable to the projects which are the subjectmatter of these proceedings, having regard to their nature, the nature of the road on which
Kaebuse üle otsustamiseks esitatakse Euroopa Kohtule järgmised küsimused:
‘(1) Are the procedural requirements relating to environmental impact assessments
Kas Euroopa Kohtu otsuses kohtuasjas C-332/04 5, konkreetselt kohtuotsuse punktides 69–88 nimetatud kriteeriumid on kohaldatavad käesoleva menetluse esemeks olevatele projektidele, võttes arvesse projektide laadi ja selle tee liiki,
5 — Case C-332/04 Commission v Spain [2006] ECR I-40.
5 – 16. märtsi 2006. aasta otsus kohtuasjas C-332/05: komisjon vs. Hispaania (EKL 2006, lk I-40).
A — The first three questions — urban road construction projects
A. Kolm esimest küsimust – linnatänavate ehitusprojektid
The Court should consider the first three questions together, as they are essentially identical.
Kolme esimest küsimust peaks Euroopa Kohus käsitlema koos, kuna need on põhiosas samasisulised.
The referring court would like to ascertain the conditions under which urban road construction projects, in particular the five projects to be examined by it, are to be made subject to an environmental impact assessment.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib teada, millistel tingimustel tuleb linnatänavate ehitusprojektide – eriti tema poolt uuritava viie projekti puhul – teostada keskkonnamõju hindamine.
With reference to the judgment in Case C-332/04, 6 it highlights certain characteristics of the projects:
Seejuures toob ta kohtuasjas C-332/04 6tehtud otsusele tuginedes eriti esile mõningad omadused:
— the nature and size of the project, in particular the nature of the road, its characteristics and its size,
Kas Hispaania ametiasutused täitsid tegelikult käesoleva menetluse esemeks olevate projektide osas keskkonnamõju hindamise direktiivist tulenevad keskkonnamõju hindamisega seotud kohustused – pidades silmas haldustoimikut ja täpsemalt selles sisalduvaid uurimusi ja aruandeid –, kuigi ametlikult ei tulnud projekti suhtes läbi viia direktiivis ettenähtud keskkonnamõju hindamise kohustuslikku menetlust?”
— the effect on densely populated areas or on landscapes of historical, cultural or archaeological significance,
– mõju väga tiheda asustusega aladele või ajaloolise, kultuurilise või arheoloogilise väärtusega maastikule;
— the budget, and
– eelarve ja
The applicant in the main proceedings, the non-governmental organisation Ecologistas en Acción-CODA, the defendant, the municipality of Madrid, Italy and the Commission took part in the written procedure, whilst only the municipality of Madrid and the Commission took part in the oral procedure on 2 April 2008.
Põhikohtuasjas esitasid kirjalikke märkusi põhikohtuasja kaebuse esitajaks olev valitsusväline organisatsioon Ecologistas en Acción – CODA, Madridi linnavalitsus, kelle vastu oli kaebus esitatud, Itaalia ja komisjon; 2. aprillil 2008 toimunud kohtuistungil osalesid seevastu ainult linnavalitsus ja komisjon.
6 — Cited in footnote 5.
6 – Viidatud eespool 5. joonealuses märkuses.
— the possible splitting up of a larger project which contemplates similar works on the same road.
– samal teel sarnaseid töid hõlmava ulatuslikuma projekti võimalik osadeks jagamine.
In my view, that is an incorrect interpretation of the EIA Directive.
Keskkonnamõju hindamise direktiivi selline tõlgendus on minu arvates väär.
It is true that the EIA Directive does not expressly mention ‘urban roads’ as such.
On küll õige, et keskkonnamõju hindamise direktiivis ei ole linnatänavat sõnaselgelt nimetatud.
However, point (7)(b) and (c) of Annex I and point (10)(e) of Annex II refer to motorways, express roads and roads.
I lisa punkti 7 alapunktides b ja c ning samuti II lisa punkti 10 alapunktis e on aga juttu kiirteedest, kiirliiklusega teedest ja teedest.
As the Commission in particular stresses, these are Communitylaw concepts which must be given an autonomous interpretation.
Nagu rõhutab eeskätt komisjon, on seejuures tegemist ühenduse õiguse mõistetega, mida tuleb tõlgendada sõltumatult.