natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Efforts are also being made to ensure that youngpeople have access to training, work experience or some other employability measure before they have been unemployed for 6 months and those over 24, for 12months .
Tehakse ka pingutusi kindlustamaks, et noortel oleks võimalik saada väljaõpet, omandada tööalaseid kogemusi või kasutada mõnd muud tööhõive alast abinõu, enne kui nad on olnud töötud 6 kuud või 12 kuud üle 24 aasta vanuste noorte puhul.
There is too little attention, however, given to the inactive as opposed to those registered as unemployed, which can, in particular, limit the access of women to labourmarket programmes.
Kuid liiga vähe tähelepanu on pööratud tegevusetutele inimestele võrreldes inimestega, kes on end töötuks registreerinud.
Knowledge and access to it has become the driving force for growth in advanced economies like the EU.
See võib piirata eriti naiste juurdepääsu tööturu programmidele.
Equally, there remain differences in the effectiveness of active labourmarket policies between different parts of the Union, and such policies need to be strengthened especially in regions with high unemployment and a need for restructuring.
Samuti säilivad erinevused aktiivse tööturu poliitika tõhususe osas liidu eri osade vahel, ning selliseid poliitikaid tuleb tugevdada eriti piirkondades, kus on suur tööpuudus ja vajadus ümberstruktureerimise järele.
This need extends to the newMember States, where expenditure on active policies seems to below given their high unemployment—and high longterm unemployment — even in relation to levels in Greece and Portugal which are the lowest in the Union.
See vajadus ulatub uute liikmesriikideni, kus aktiivsetesse abinõudesse tehtavad kulutused tunduvad olevat madalad, kui võtta arvesse nende kõrget tööpuudust — ja kõrget pikaajalist tööpuudust — seda isegi Kreeka ja Portugali tasemetega võrreldes, mis on liidu kõige madalamad.
Innovation, therefore, holds the key to maintaining and strengthening competitiveness which in turn is essential for achieving sustained economic development.
Põhilisteks väljakutseteks, millega tulevikus tegeleda tuleb, saavutamaks Lissabonis määratletud tööhõivega seotud eesmärke ning tõstmaks tootlikust, on: nu ll
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
1.osa– Ühtekuuluvus,konkurentsivõime,tööhõivejakasv–olukordjasuunad tatiivsema infoga piirkondlike tingimuste, erinevate innovaatilistesse tegevustesse kaasatud osapoolte — uurimisinstituudid, firmad ja riigivõimuorganid — ning nendevaheliste suhete kohta.
Cohesion, competitiveness, employment and growth
erinevust ettevõtete kulutuste skaalal.
This also applies, to a larger extent, to expenditure in higher education, which wasmuch the same in Objective 1 regions as in others (around 0 . 4%ofGDP).
See kehtib suuremal määral ka kõrgharidusele tehtud kulutuste osas, mis oli Eesmärk 1 piirkondades põhiliselt sama kui teistes (umbes 0,4% SKP-st).
The indicators available are partial and need to be supplemented by more qualitative information about regional circumstances, the various parties involved in innovative activities — research institutes, businesses and public authorities — and the relationship between them.
Pilt, mida need näitavad, ei ole uus, kuid see kinnitab liituvate riikide ning praegu Eesmärk 1 piirkondadeks nimetatud piirkondade suhteliselt ebasoodsama olukorra ulatust.
While therewas some increase in business expenditure onR & D in Objective 1 regions between 1995 and 1999, this was slightly smaller in relation to GDP than the growth in nonObjective 1 regions (though spending increased by more in percentage terms in the former than the latter).
Samal ajal kui 1995. ja 1999. a. vahel oli täheldatav mõningane ettevõtete uurimis- ja arendustegevusele tehtavate kulutuste tõus Eesmärk 1 piirkondades, oli see vaid pisut väiksem suhtes SKP-sse kui kasv mitte-Eesmärk 1 piirkondades (kuigi kulutused protsentides kasvasid esimestes rohkem kui viimastes).
At the same time, government expenditure rose relative to GDP in Objective 1 regions while in other areas, it fell.
Samal ajal kasvasid valitsuste kulutused uurimis- ja teadustegevusse suhtes SKP-sse Eesmärk 1 piirkondades, kuid langesid teistes piirkondades.
…state aid widen disparities betweenMember States…
…riigi abi suurendab ebavõrdsust liikmesriikide vahel…
It is also important to highlight the differing levels of support which Member States provide to businesses in the form of state aid for R & D19.
Samuti on tähtis rõhutada toetuste erinevaid tasemeid, mida liikmesriigid pakuvad ettevõtetele uurimis- ja teadustegevusele eraldatava riikliku abi näol19.
Both R & D and high-tech activities are highly concentrated in the core regions of the present EU.
Niihästi uurimis- ja arendustegevus kui kõrgtehnoloogilised tegevusalad on neis praeguse EL-i tuumikalades väga kontsentreeritud.
In 1999, just 8 regions in the present EU accounted for over a quarter of total R & Dexpenditure in the Union and 30 were responsible for approximately half .
1999. a. langes vaid 8 praeguse EL-i piirkonna arvele rohkem kui veerand kogu uurimis- ja arendustegevusele tehtud kulutustest liidus ning 30 piirkonda olid vastutavad umbes poole eest.
As might be expected, there is a similar concentration of patents— an indicator, if only a partial one, of the output of innovation — with half of all high-tech applications to the EU Patent Office being made in just 13 core regions (Map A1.9).
Nagu võiski oodata, on kontsentratsioon patendinduses samasugune. Innovatsiooni mahu indikaatoriks, kuigi vaid osaliseks, võib lugeda asjaolu, et pooled kõrgtehnoloogia alased taotlused on esitatud EL-i Patendiametisse ainult 13 tuumikpiirkonna poolt (kaart A1.9).
According to the latest data, the scale of support, varied from well over EUR 300 per person employed in manufacturing in Finland and Austria to only EUR 28 in Portugal and just EUR12 inGreece. (TableA1.9).
Kõige uuemate andmete kohaselt varieerus toetuste skaala tublisti üle 300 euro tootmises töötava inimese kohta Soomes ja Austrias kuni ainult 28 euroni Portugalis ja vaid 12 euroni Kreekas. (Tabel A1.9).
Firms in less favoured regions suffer from being isolated from the best international R & Dnetworks and re-
Ettevõtete väiksus õõnestab veelgi nõrgemate piirkondade innovaatilist potentsiaali
There are even wider disparities between regions in business R & D expenditure, which is perhaps most relevant for assessing the potential contribution of the innovative effort to competitiveness.
Ettevõtete uurimis- ja arendustegevuse kulutuste osas on piirkondade vahel isegi veel suuremad erinevused, mis võib olla kõige olulisem, kui soovitakse hinnata, mil määral suurendavad innovaatilised pingutused konkurentsivõimet.
While average business expenditure onR & D in Germany was 1.7% of GDP, in Finland, 2.2% and in Sweden, 2.7%, in all regions in Portugal and Greece, except Lisboa, Attika and Pelopponisos, the figure was under one-tenth of this at under 0.2 %ofregionalGDP .
Samal ajal kui keskmiselt olid ettevõtete kulutused uurimis- ja arendustegevusse Saksamaal 1.7% SKP-st, Soomes 2.2% ja Rootsis 2,7%, oli see arv kõigis Portugali ja Kreeka piirkondades, välja arvatud Lissabon, Atika ja Pelopponisos vähem kui üks kümnendik sellest ja moodustas alla 0,2% piirkonna SKP-st.
In Objective 1 regions across theEUas awhole, business expenditure amounted to less than 0.3% of GDP only just over a fifth of the average EU level (1.3%) (Map 1.10).
Eesmärk 1 piirkondades kogu EL-is tervikuna ulatusid ettevõtete kulutused vähem kui 0,3%-ni SKP-st, mis on ainult pisut üle ühe viiendiku keskmisest EL-i tasemest (1.3%) (kaart 1.10).
Government expenditure onR & D ismuchmore similar between regions.
Valitsuse kulutused uurimis- ja arendustegevusele on eri piirkondades palju sarnasemad.
Nevertheless, it was still slightly search centres developing new technologies20.
Sellele vaatamata oli see 1999. a.
SMEs in these regions, in particular, have difficulty in finding out about the latest technological developments and how to use these and in making contact with suitable partners elsewhere.
Eesmärk 1 piirkondades SKP suhtes pisut väiksem kui teistes piirkondades (0,15% vahel Hispaanias ja Kreekas ning 0,21% Portugalis võrrelduna EL-i keskmisega 0,27% 1999.a. ning ei kompenseerinud kaugeltki tohutut
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
1.osa — Ühtekuuluvus,konkurentsivõime,tööhõivejakasv–olukordjasuunad liit
© and
© kultused ja puuduvad
0.8 1 a
0,8 1 kulutused
1250 expenditure sector expenditure,
1250 kulutused arendustegevusele, ja
5 industry and knowledgeintensive business services for the most part are concentrated in core regions, which in itself tends to increase innovative activity, since muchmore is spent onR & D in these activities than in more basic ones in which employment is concentrated in less favoured regions (Map 1.11).
Kõrgtehnoloogiatööstus ja teadmusintensiivsed äriteenused on enamasti koondunud tuumikpiirkondadesse, mis iseenesest kaldub suurendama innovaatilist aktiivsust, kuna nendel tegevusaladel kulutatakse uurimis- ja arendustegevusele palju rohkem kui lihtsamatel tegevusaladel, kuhu tööhõive on halvemas olukorras olevates piirkondades koondunud (kaart 1.11).
0 0 As recent OECD empirical studies have shown, product innovation is predominantly a collective process, involving interaction both between businesses and between these and the research institutes which make up the regional knowledge base.
Nagu näitasid viimased OECD empiirilised uuringud, on innovaatiliste toodete väljatöötamine eelkõige kollektiivne protsess, mis sisaldab interaktsiooni niihästi ettevõtete vahel kui ka ettevõtete ja uurimisinstituutide vahel, kes moodustavad piirkondliku teadmiste baasi.
Firms located in weaker regions are often isolated from contact with other businesses and research institutes and as a result innovate less than those elsewhere21.
Nõrgemates piirkondades asuvad firmad on tihti ära lõigatud kontaktist teiste ettevõtetega ja uurimisinstituutidega ning tegelevad seetõttu innovatsiooniga vähem kui mujal asuvad firmad21.
Moreover, employment growth in the EU tends to be concentrated in knowledgeintensive activities, whichmeans that regions in which such activities are concentrated are not only likely to gain in competitiveness but they are better placed to generate new jobs.
Veelgi enam, tööhõive kasv EL-is kaldub koonduma teadmusintensiivsetesse valdkondadesse, mis tähendab, et regioonid, kuhu sellised tegevused on koondunud, mitte ainult et muutuvad tõenäoliselt konkurentsivõimelisemaks, vaid neil on ka parem positsioon uute töökohtade loomisel.
Over time, this could lead to an increasing concentration of these activities in the stronger regions and widening disparities between these and other regions24.
Aja jooksul võib see kaasa tuua nende tegevusalade kasvava koondumise tugevamatesse regioonidesse ja suureneva ebavõrdsuse nende ja teiste piirkondade vahel24.
Innovative activity in the accession countries
Innovaatiline tegevus liituvates riikides
R & D activity tends to vary with firm size, particularly in manufacturing.
Uurimis- ja arendustegevus kaldub varieeruma sõltuvalt firma suurusest, seda eriti tootmissektoris.
Regions with a high concentration of manufacturing employment in small firms,which are predominantly in the south of the EU, tend to have low rates of expenditure onR & D .
Eeskätt EL-i lõunaosas asuvates piirkondades, kus väikefirmadesse on koondunud palju töökohti, tehakse uurimisele ja arendustegevusele üldiselt vähe kulutusi.
In 2000, the share of employment in manufacturing in firmswith under 50 people employed amounted to 47% in Portugal, 53% in Spain and 56% in Italy (no data available for Greece) as compared with only 27% in the rest of the EU.
2000. aastal oli tootmissektori tööhõive alla 50 inimesega firmades Portugalis 47%, Hispaanias 53% ja Itaalias 56% (Kreeka kohta andmed puuduvad) võrrelduna ainult 27%-ga ülejäänud EL-is.
Moreover, within these countries, the share of employment in small firms is even larger in the weaker regions—over 60% in Objective 1 regions in southern Italy and 65% in those in Spain, according to estimates22.
Veelgi enam, nende riikide siseselt on väikefirmades töötavate inimeste osakaal veelgi suurem nõrgemates piirkondades — hinnanguliselt üle 60% Eesmärk 1 piirkondades Lõuna-Itaalias ja 65% Hispaanias22.
This disparity in firm size between regions is equally evident in the rest of the EU.
See regioonidevaheline ebavõrdsus firma suuruses on samavõrra ilmne ülejäänud EL-is.
In Germany, for example, small firms account for a third of employment in manufacturing in the new Länder as against around 20% in the rest of the country.
Näiteks moodustavad Saksamaal uutes liidumaades väikefirmad kolmandiku tootmissektoris töötavatest inimestest võrrelduna umbes 20%-ga ülejäänud riigis.
In the accession countries, much less is spent onR & D in relation to GDP than in most of the existing EUMember States but only slightly less than in Objective 1 regions.
Liituvates riikides kulutatakse uurimis- ja arendustegevusele SKP suhtes palju vähem kui enamikus olemasolevates EL-i liikmesriikides, kuid vaid pisut vähem kui Eesmärk 1 piirkondades.
In 2001, expenditure amounted, on average, to under 1% of GDP (0.8%), under half the EU15 average.
2001. a. ulatusid kulutused keskmiselt alla 1% SKP-st (0,8%), alla poole EL15 keskmisest.
Expenditure by business enterprises accounted for only just over 45%of this, much less than in the EU (65%), while the rest was split fairly evenly between the government sector and higher education.
Ettevõtete kulutused moodustasid sellest napilt üle 45%, palju vähem kui EL-is (65%), samal ajal kui ülejäänud osa jagunes üsna võrdselt valitsussektori ja kõrghariduse vahel.
Business spending onR & D in the accession countries relative toGDP, therefore, was only around a third of the average level in the EU but marginally higher than in Objective 1 regions taken together.
Liituvates riikides olid ettevõtete kulutused uurimis- ja arendustegevusele suhtes SKP-sse seega ainult umbes üks kolmandik keskmisest EL-i tasemest, kuid pisut kõrgemad kui Eesmärk 1 piirkondades kokku.
Government outlays in the accession countries were much the same in relation to GDP as the average for both the EU and Objective 1 regions, but higher education spending onR & D was only aroundhalf the EU and Objective 1 average.
Valitsuse investeeringud liituvates riikides olid suurelt osalt samad suhtes SKP-sse kui niihästi EL-i kui Eesmärk 1 piirkondade keskmine, kuid kõrghariduse kulutused uurimis- ja arendustegevusele olid ainult umbes pool EL-i ja Eesmärk 1 keskmisest.
Unlike large firms,which usually have an internal capacity for research, SMEs depend largely on their capacity to access technology and knowhow from outside, especially in their immediate vicinity.
Erinevalt suurtest firmadest, kellel on tavaliselt sisemine uurimispotentsiaal, sõltuvad väike- ja keskmised ettevõtted põhiliselt suurte firmade võimest pääseda väljastpoolt juurde tehnoloogiale ja oskusteabele, seda eriti nende vahetus ümbruses.
According to a recent survey, businessmen in SMEs rate the acquisition of advanced equipment and cooperationwith suppliers and customers as the two most important ways to access new technology, well ahead of conducting in-house R & D23.
Vastavalt ühele hiljutisele uuringule hindavad väike ja keskmiste ettevõtete ärimehed moodsa varustuse omandamist ja koostööd tarnijate ja klientidega kaheks kõige tähtsamaks viisiks uuele tehnoloogiale ligi pääseda23.
Moreover two out of every threemanagers interviewed across the EU considered networking, in the form of joint development of new products, sharing knowledge between companies and soon , as important or very important for innovation.
Peale selle pidasid kolmest intervjueeritud juhist kaks üle kogu EL-i võrgutööd uute toodete ühise väljatöötamise näol, teadmiste jagamist firmade vahel jne. tähtsaks või väga tähtsaks innovatsiooni seisukohalt.
The sectoral composition of economic activity also tends to work against weaker regions. High-tech
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
1.11 Employment in high-technology sectors, 2002
1.11 Tööhõive kõrgtehnoloogiasektoris, 2002
%oftotalemployment
%kogutööhõivest
Average = 10.6 Standard deviation = 4.30
Keskmine = 10,6 Standardhälve = 4,30
< 7.4 57.4 59.5 59.5 51 1.6 5 11.6 513 . 75 > = 13.75 nodata Source:Eurostat
< 7,4 57,4 59,5 59,5 51 1,6 5 11,65 - 13,75 > = 13,75 andmedpuuduvad Allikas:Eurostat
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
Sarnaselt ulatusid kulutused Poolas Masoovias, kus asub Varssavi, umbes 1½% SKP-st, mis on kaks korda kõrgem kõigi ülejäänud Poola piirkondade tasemest, välja arvatud üks (Väike-Poola).
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Liituvate riikide vahel oli kulutuste osas vähem erinevusi kui praeguses EL-is.
In the other countries, expenditure wasmuch the same as in the existing Objective 1 regions outside Germany.
Teistes riikides olid kulutused põhiliselt samad kui olemasolevates Eesmärk 1 piirkondades väljaspool Saksamaad.
0 0 As in the EU, the main reason for the variation in overall expenditure onR & D is the difference in business expenditure.
Nagu ka EL-is, on üldiste uurimis- ja arendustegevusele tehtavate kulutuste varieerumise peamiseks põhjuseks ettevõtete kulutuste erinevus.
While this accounted for around 60% of total spending in the Czech Republic and Slovenia, it was responsible for 40%or less of spending in 6 of the other 8 countries.
Samal ajal kui Tšehhi Vabariigis ja Sloveenias moodustas see umbes 60% kogukulutustest, langes selle arvele ülejäänud kaheksast riigist kuues 40% kulutustest või vähem.
This relative concentration of expenditure in the more prosperous regions, however, owes much less to the location of business spending than in the EU.
Kuid see suhteline kulutuste koondumine jõukamatesse piirkondadesse on palju vähem tingitud vastava ettevõtte asukohast kui EL-is.
(The one exception is Stredny Cechy in the CzechRepub-lic, where the high level of spending is wholly due to the scale of expenditure by business enterprises.)
(Ainsaks erandiks on Kesk-Tšehhi, kus kulutuste kõrge tase on täielikult tingitud ettevõtete kulutuste suurusest.)
In Prague, business spending onR & D in relation to GDP was below the national average and the high expenditure overall is the result of high spending by government and higher education establishments.
Prahas olid ettevõtete kulutused uurimis- ja arendustegevusele SKP suhtes allpool riigi keskmist ja üldiselt kõrged kulutused on valitsuse ja kõrgkoolide suurte kulutuste tulemus.
Similarly, in bothHungary andPoland, government spending onR & D was substantially greater in the capital city regions than elsewhere in the country, though in both cases this was accompanied by business expenditure in these regions also being high, if less so .
Sarnaselt olid nii Ungaris kui Poolas valitsuste kulutused uurimis- ja arendustegevusele oluliselt suuremad pealinna ümbruses kui mujal riigis, kuigi mõlemal juhul kaasnes sellega ka ettevõtete kulutuste kõrge tase neis piirkondades, kuigi vähemal määral.
ICT offers new opportunities to firms and regions
Infotehnoloogia pakub firmadele ja regioonidele uusi võimalusi
Again as in the EU, therewas little change over the second half of the 1990s in the level of spending onR & D relative to GDP in the accession countries taken together.
Nagu EL-is, nii muutusid ka liituvates riikides 1990ndate aastate teisel poolel uurimis- ja arendustegevusele tehtavad kulutused võrreldes SKP-ga vähe.
Overall, therewas as light fall and the share of expenditure accounted for by businesses declined rather than increasing as in the Union.
Üldiselt võis täheldada kerget langust ning ettevõtete arvele langenud kulutuste osakaal pigem langes kui tõusis — nagu ka EL-is.
Only in the CzechRepublic, Hungary and Lithuania did overall expenditure onR & D rise in relation to GDP between 1995 and 2001.
Ainult Tšehhi Vabariigis, Ungaris ja Leedus tõusid 1995. ja 2001. a. vahel üldised kulutused uurimis- ja arendustegevusele suhtes SKP-sse.
In Romania and Slovakia, it declined markedly.
Rumeenias ja Slovakkias langes see arv märgatavalt.
R & D concentrated in the most prosperous regions just as in the EU15
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia on toonud ettevõtetele uusi võimalusi ja väljakutseid ning kujutab endast uut faktorit regionaalses konkurentsivõimes.
Information and communications technology (ICT) has brought both new opportunities and challenges for businesses and represents a new factor of regional competitiveness.
Piirkondade jaoks on info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kiirendanud muutuste tempot, millel võib olla sügav mõju elu- ja töötingimustele ja majandusaktiivsuse territoriaalsele jaotumisele.
For regions, ICT has increased the pace of changewith potentially profound effects on living and working conditions and on the territorial distribution of economic activity.
Uurimis- ja arendustegevus on koondunud kõige jõukamatesse piirkondadesse, samuti nagu ka EL15-s
… but disparities remain in terms of regional access to ICT …
… kuid ebavõrdsus säilib info- ja kommunikatsioonitehnoloogia regionaalse kättesaadavuse osas …
From a cohesion perspective, ICT seems to offer amajor opportunity for reducing the ‘friction of distance’ and the problems of remoteness which many peripheral regions — and even more, outermost areas — suffer from .
Ühtekuuluvuse perspektiivist tundub info- ja kommunikatsioonitehnoloogia pakkuvat suurt võimalust vähendada vahemaast tingitud "hõõrumisi" ning kauguse probleeme, mille all kannatavad mitmed äärealad ning veelgi enam kõige perifeersemad alad.
At the same time, however, there is growing concern over the territorial dimension of the socalled ‘digital divide’ and a fear that restrictions on access to ICT networks or limitations in the ability of enterprises and households to use the new technology could serve to widen rather then narrow disparities in regional performance.
Kuid samal ajal võib täheldada kasvavat muret territoriaalse dimensiooni niinimetatud "digitaalse lõhe" pärast ja kartust, et juurdepääsupiirangud
There is a clear tendency, as in the EU, for expenditure onR & D to occur disproportionately in the more prosperous regions within each of the accession countries.
Nagu ka EL-is, võib täheldada selget tendentsi, et iga riigisiseselt on kulutused uurimis- ja arendustegevusele jõukamates piirkondades ebaproportsionaalselt suured.
This is particularly evident in Bulgaria, where 80%of all spending took place in Yugozapaden where Sofia is located.
See on eriti ilmne Bulgaarias, kus 80% kulutustest toimus Yogozapadeni piirkonnas, kus asub Sofia.
It is almost as evident in Hungary and the CzechRepublic, in both of which over 60% of spending occurred in the capital city and surrounding region.
See on peaaegu niisama ilmne Ungaris ja Tšehhi Vabariigis, kus mõlemas tehti üle 60% kulutustest pealinnas ja pealinna ümbruses.
Indeed, the level of spending relative to GDP in Prague and the surrounding region of Stredny Cechy taken together amounted to almost 2½% of GDP, which is significantly higher than in any region in Spain or Italy and above the level in all French regions apart from Ile de France and Midi-Pyrénées .
Tõepoolest moodustasid kulutused SKP suhtes Prahas ja selle ümbruses Kesk-Tšehhis kokku peaaegu 2½% SKP-st, mis on oluliselt rohkem kui
Unlike in the EU, however, these numbers have risen significantly since themid-1990s, though more recent evidence suggests that the increase in a number of countries seems to have come to an end as ISDN and mobile lines develop (Graph 1.14).
1.osa — Ühtekuuluvus,konkurentsivõime,tööhõivejakasv–olukordjasuunad ettevõtete ja majapidamiste vähene suutlikkus uut tehnoloogiat kasutada võivad regionaalse resultatiivsuse erinevusi pigem suurendada kui vähendada.
there are considerable differences between accession countries in the rate of ICT development though, as in the EU, this varies between different aspects; for example, in 2001, the number of Internet users in Estonia and Slovenia was only slightly below theEUaverage but in Romania less than one-fifth of the average;
Kuigi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia erinevate aspektide arengu muster varieerub, on terve rida regionaalseid ebavõrdsusi juba ilmsed: nu ll