natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Under Article 1(1) and Article 2(1) and the first, fifth, sixth, eighth and eleventh recitals, the fundamental objective of the directive is that, before consent is given, projects likely to have significant effects on the environment by virtue, inter alia, of their nature, size or location should be made subject to an assessment with regard to their effects. 8
Nagu nähtub direktiivi artikli 1 lõikest 1 ja artikli 2 lõikest 1, samuti esimesest, viiendast, kuuendast, kaheksandast ja üheteistkümnendast põhjendusest, on direktiivi peamine eesmärk, et enne loa andmist hinnataks oma laadi, mahu või asukoha tõttu keskkonda oluliselt mõjutada võivate projektide mõju. 8
That objective would not be achieved if in the case of the transport infrastructure projects mentioned in point 7 of Annex I, in particular airports, assessment
Kõnealust eesmärki ei ole võimalik saavutada, kui I lisa punktis 7 nimetatud
In the judgment in WWF and Others, it applied that caselaw to the restructuring of an airport which did not reach the necessary dimensions for a mandatory impact assessment under point 7 of Annex 1 either before or after modification.
Kohtuotsuses WWF jt kohaldas Euroopa Kohus viidatud kohtupraktikat lennuvälja ümberstruktureerimise puhul, mis ei saavutanud ei enne ega pärast muudatusi keskkonnamõju hindamiseks vajalikku ulatust I lisa punkti 7 tähenduses.
7 — In principle the effects of possible uses on the environment should have been assessed when an installation was constructed so that the results of that assessment can be used in decisions on subsequent changes of use.
7 – Pãhimãtteliselt peaks vãimalike kasutusviiside keskkonnamãju kontrollima juba käitise püstitamisel, et hilisema otsuse tegemisel kasutusotstarbe muutmise kohta oleks vãimalik tugineda kãnealuse hindamise tulemustele.
9 — Kraaijeveld and Others (cited in footnote 3), paragraphs 31 and 39, and Commission v Spain (cited in footnote 6), paragraph 46.
9 – Eespool 3. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Kraaijeveld BV jt, punktid 31 ja 39, ja eespool 6. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus komisjon vs. Hispaania, punkt 46.
8 — See Linster (cited in footnote 5), paragraph 52; Commission v Spain (cited in footnote 6), paragraph 47; and the judgments cited in footnote 3.
8 – Vt eespool 5. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Linster, punkt 52, ja eespool 6. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus komisjon vs. Hispaania, punkt 47, samuti eespool 3. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsused.
10 — Kraaijeveld and Others (cited in footnote 3), paragraph 40, and Case C-435/97 WWF and Others [1999] ECR I-5613, paragraph 40.
10 – Eespool 3. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Kraaijeveld BV jt, punkt 40, ja 16. septembri 1999. aasta otsus kohtuasjas C-435/97: WWF jt (EKL 1999, lk I-5613, punkt 40).
ABRAHAM AND OTHERS from the scope of the EIA directive from the outset, irrespective of the likely effects on the environment.
ABRAHAM JT mõju hindamise direktiivi kohaldamisalast välja arvata. 11
However, as the Commission also argues, that criterion serves only to distinguish between larger projects, which must be assessed in any event, and smaller projects, which are subject to an assessment only if they are likely to have significant effects on the environment.
Viidatud tunnust tuleb siiski kasutada üksnes selleks, et – nagu väidab ka komisjon – teha vahet suurtel projektidel, mille puhul on hindamine kohustuslik, ja väiksematel projektidel, mille puhul on hindamine nõutav ainult võimaliku olu -lise keskkonnamõju korral.
12 It is therefore such likely effects and not the extension of a runway that determine whether an assessment is required.
12Hindamise kohustus tuleneb niisiis pigem tõenäolisest mõjust kui raja pikendamisest.
An extension of the runway is only an important — in some cases even compelling — indication of significant effects on the environment.
Raja pikendamine on üksnes kaalukas – olenevalt olukorrast koguni määrav – viide olulisele keskkonnamõjule.
Other aspects of a project should not be disregarded, however.
Siiski tuleb silmas pidada ka projekti teisi aspekte.
In contrast to the works to which the judgment in WWF and Others relates, however, no runways were extended in the present case.
Erinevalt kohtuotsuses WWF jt vaadeldud meetmetest ei toimunud käesoleval juhul siiski raja pikendamist.
The runway-related works evidently amounted only to making the runway operational, the installation of a landing system, the widening of a parallel runway and the construction of two exits.
Rada puudutavad meetmed piirdusid nähtavasti raja renoveerimise, maandumissüsteemi rajamise, paralleelraja laiendamise ning kahe väljasõidu ehitamisega.
The question referred therefore expressly seeks to ascertain whether a project is subject to an assessment even where runways are not
Seega tahetakse eelotsuse küsimusega sõnaselgelt teada, kas hindamine on vajalik ka juhul, kui rada ei pikendata.
In summary it should be stated that modifications to the infrastructure of an existing airport with a basic runway length of 2 100 m or more which are not to be treated as equivalent to the construction of a new airport must be assessed with regard to their effects on the environment pursuant to Article 4(2) of the EIA directive and point 7 of Annex I and point 12 of Annex II thereto if they are likely to have significant effects on the environment by virtue of their nature, size or local factors.
Kokkuvõttes tuleb sedastada, et kui olemasoleva vähemalt 2100 meetri pikkuse stardi- ja maandumisrajaga lennuvälja infrastruktuuri muudatusi ei saa samastada uue lennuvälja ehitamisega, kuid muudatused võivad oma laadi, mahu, või asukoha tõttu keskkonda oluliselt mõjutada, tuleb keskkonnamõju hindamise direktiivi 85/337 artikli 4 lõike 2, I lisa punkti 7 ja II lisa punkti 12 kohaselt teostada keskkonnamõju hindamine.
11 — WWF and Others (cited in footnote 10), paragraph 49.
11 – Eespool 10. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus WWF jt, punkt 49.
This is made even clearer in the Opinion of Advocate General Mischo in that case, point 43.
Täpsemalt kohtujurist Mischo 29. aprilli 1999. aasta ettepanek kohtuasjas C-435/97: WWF jt (EKL 1999, lk I-5613, punkt 43).
12 — See point 23 et seq. above.
12 – Vt eespool, punkt 23 jj.
If a project’s effects on the environment must be assessed under the EIA directive, that assessment must, under Article 2(1), be conducted before consent is given.
C. Esimene eelotsuse küsimus viidatud hindamine artikli 2 lõike 1 kohaselt toimuma enne projektile teostusloa andmist.
The agreement as a project
Kokkulepe kui projekt
According to the wording of the first question, the referring court seems to want to know whether an agreement may be regarded as a project within the meaning of the EIA directive.
Esimese küsimuse sõnastuse kohaselt soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus ilmselt teada, kas kokkulepet saab pidada projektiks keskkonnamõju hindamise direktiivi tähenduses.
The Czech Republic and the Commission believe that it is possible to regard an agreement as development consent if under national law it has the effect of development consent.
Tšehhi Vabariik ja komisjon peavad võimalikuks käsitada kokkulepet teostusloana, kui selle mõju on siseriikliku õiguse alusel võrdne teostusloa mõjuga.
In accordance with Article 1(2) the agreement would therefore have to contain the decision of the competent authority or authorities which entitles the developer to proceed with the project.
Järelikult peab kokkulepe artikli 1 lõike 2 kohaselt sisaldama pädeva asutuse või asutuste otsust, mis annab arendajale õiguse projekti teostamiseks.
However, as the parties rightly agree, an agreement as such cannot be treated as equivalent to the execution of construction works or of other installations or schemes or to other interventions in the natural surroundings and landscape, as required by the definition of project under Article 1(2) of the EIA directive, nor are agreements referred to in Annexes I and II as projects.
Pooled on õigustatult üksmeelel, et kokkulepet ei saa samastada ehitiste või muude käitiste püstitamise või kavade teostamisega või muu sekkumisega looduskeskkonda ja maastikku, nagu näeb ette projekti määratlus keskkonnamõju hindamise direktiivi artikli 1 lõikes 2, samuti ei nimetata kokkulepet projektiks I ja II lisas.
Whilst an agreement may relate to such projects, its conclusion is not a project.
Kirjeldatud projekt võib olla kokkuleppe ese, kuid kokkuleppe sõlmimine ei ole projekt.
According to Descamps and Others, TNT, SAB and Belgium, however, the agreement does not grant any right to build.
Descamps jt, TNT, SAB ja Belgia on seisukohal, et kokkulepe ei anna veel õigust ehitamiseks.
The projects described required official consents, which is even expressly acknowledged in the agreement.
Kirjeldatud projektide teostamiseks on pigem vajalik liikmesriigi luba. Seda on kokkuleppes koguni sõnaselgelt tunnistatud.
The agreement as development consent
Kokkulepe kui teostusluba
Nevertheless, some of the parties debate whether the agreement is the development
Menetlusosalised vaidlevad siiski selle üle, kas kokkulepe on projekti teostusluba.
On the other hand, the Commission in particular points out a further possibility which may in principle lead to an agreement being regarded as development consent.
Eelkõige komisjon viitab seevastu veel ühele võimalusele, mis lubab kokkulepet pidada põhimõtteliselt loaks.
The Court has inferred from the scheme and the objectives of the EIA directive that a decision on development consent may involve several stages, which are capable in turn of giving rise to a requirement for an impact
Euroopa Kohus leiab keskkonnamõju hindamise direktiivi ülesehituse ja eesmärkide alusel, et teostusloa
ABRAHAM AND OTHERS assessment.
ABRAHAM JT andmine võib olla mitmeetapiline 13, millest omakorda võib tuleneda keskkonnamõju hindamise kohustus.
13 The need for further consents does not therefore necessarily mean that an environmental impact assessment does not have to be carried out at an early stage, even possibly at the first stage.
Vajadus saada ka teised load ei välista seega tingimata, et keskkonnamõju hindamine peab toimuma juba varajases staadiumis, võib-olla juba esimeses etapis.
14 As is clear from the first recital in the preamble to the EIA directive, the competent authority is to take account of the environmental effects of the project in question at the earliest possible stage in the decision-making process. 15
14Keskkonnamõju hindamise direktiivi esimese põhjenduse kohaselt taotletakse direktiiviga nimelt seda, et pädev asutus võtab kõnealuse projekti mõju keskkonnale arvesse võimalikult varajases etapis. 15
17However, Belgium explains in another context that the agreement is not a legal requirement for the planned works.
17Belgia väidab siiski – teises kontekstis –, et õiguslikust seisukohast ei ole kokkulepe kavandatud tööde eeldus.
If that submission is correct, the agreement is not part of a consent pro- cedure carried out in several stages within the meaning of the previous case-law.
Juhul kui see väide on õige, ei saa kokkulepet pidada teostusloa andmise mitmeetapilise menetluse osaks senise kohtupraktika tähenduses.
The question therefore arises whether decision-making stages for which no provision is made in law can also form part of a consent procedure carried out in several stages.
Eeltoodust tulenevalt tõusetub küsimus, kas teostusloa andmise mitmeetapilise menetluse hulka tuleb arvata ka otsustusprotsessi etapid, mis ei ole seadusega ette nähtud.
In accordance with this case-law, the EIA directive also covers acts which fall within the scope of Directive 2001/42/EC of the European Parliament and of the Council of 27 June 2001 on the assessment of the effects of certain plans and programmes on the environment.
Eeltoodud kohtupraktika kohaselt hõlmab keskkonnamõju hindamise direktiiv ka õigusakte, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiivi 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta 16kohaldamisalasse.
16The argument put forward by Belgium, SAB and TNT that the possible applicability of Directive 2001/42 ratione materiae precludes the application of the EIA directive to the agreement cannot therefore hold.
Seetõttu ei saa nõustuda Belgia, SAB-i ja TNT väitega, et direktiivi 2001/42/EÜ ratione materiae võimalik kohaldatavus välistab keskkonnamõju hindamise direktiivi kohaldamise kokkuleppe suhtes.
Consequently, it must be examined whether the agreement is to be regarded as part of a consent procedure carried out in several stages.
Eeltoodust lähtudes tuleb uurida, kas kokkulepet võib pidada teostusloa andmise mitmeetapilise menetluse osaks.
The aim of environmental impact assessment is for the decision on a project to be taken with knowledge of its effects on the environment and on the basis of public participation.
Keskkonnamõju hindamise eesmärk on see, et otsus projekti kohta tehakse üldsuse kaasamise alusel ja siis, kui ollakse teadlik selle mõjust keskkonnale.
Investigation of the environmental effects makes it possible, in accordance with the first recital in the preamble to the EIA directive and the precautionary principle under Article 174(2) of the Treaty, to prevent the creation of pollution or nuisances where possible, rather than subsequently trying to counteract them.
Keskkonnamõju uurimine võimaldab vastavalt keskkonnamõju hindamise direktiivi esimesele põhjendusele ja EÜ artikli 174 lõikes 2 sätestatud ettevaatusprintsiibile pigem takistada reostuse või saaste tekkimist kui nende mõju
The requirement of public participation implies
13 – 4. mai 2006. aasta otsus kohtuasjas C-290/03: Barker (EKL 2006, lk I-3949, punkt 45).
13 — Case C-290/03 Barker [2006] ECR I-3949, paragraph 45.14 — Case C-201/02 Wells [2004] ECR I-723, paragraph 52.15 — Wells (cited in footnote 14), paragraph 51.16 — OJ 2001 L 197, p. 30.
14 – 7. jaanuari 2004. aasta otsus kohtuasjas C-201/02: Wells (EKL 2004, lk I-723, punkt 52).
17 — Wells (cited in footnote 14), paragraph 52.
17 – Eespool 14. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Wells, punkt 52.
OPINION OF MRS KOKOTT — CASE C-2/07 that the participation can still influence the decision on the project.
KOHTUJURIST KOKOTT’I ETTEPANEK – KOHTUASI C-2/07 hiljem kõrvaldada.
18 clause 8(c) or 9 of the agreement — may also limit discretion.
Üldsuse kaasamine võib kaasa tuua projektiotsuse muutmise.
Although the EIA directive does make a formal link between the environmental impact assessment and the notion of development consent, it would not be able to achieve its aim if the decision on a project were de facto already taken before any formal consent procedure was initiated.
Keskkonnamõju hindamise direktiiv seostab keskkonnamõju hindamist küll formaalselt teostusloa mõistega, kuid direktiiv ei täidaks oma eesmärki, kui otsus projekti kohta tehtaks tegelikult juba enne teostusloa andmise menetluse algatamist.
The question whether the agreement in that form restricts the decision of the competent authorities, as is claimed in particular by Abraham and Others and Beaujean and Others, is one of national law which the national courts with jurisdiction must examine.
See, kas kokkulepe piirab sellisel kujul pädevate asutuste otsust, nagu väidavad eelkõige Abraham jt ning Beaujean jt, on siseriikliku õiguse küsimus, mida peavad uurima pädevad siseriiklikud kohtud.
The agreement should therefore be regarded as the first stage of a consent pro- cedure carried out in several stages if and in so far as it limits the discretion of the competent national authorities in subsequent consent procedures.
Seetõttu tuleb kokkuleppe käsitlemisel võtta teostusloa andmise mitmeetapilise menetluse ühe etapina arvesse seda, kas ja kuivõrd piirab kokkulepe liikmesriigi pädevate asutuste kaalutlusruumi edasistes menetlustes.
The agreement as a link between subprojects
Kokkulepe kui projekti osade ühendaja
It cannot therefore only matter whether the discretion is formally unimpaired, as several of the parties claim.
Selles osas ei saa kõnealune käsitlus sõltuda ainuüksi sellest, kas kaalutlusruum jääb formaalselt piiramata – nagu väidavad mitmed menetlusosalised.
It is questionable whether an independent and impartial administrative decision taking full account of any environmental impact assessment and of public participation can be made if the bodies with political responsibility have decided clearly in favour of the project.
Pigem võib seada kahtluse alla sõltumatu ja erapooletu haldusotsuse, mille puhul on arvestatud keskkonnamõju hindamisega ja kaasatud üldsust, kui poliitilist vastutust kandvad
If the agreement does not impair the discretion of the authorities competent to grant consent, it may nevertheless have a function in the context of an environmental impact assessment which is at least intimated in the order for reference and is highlighted in the submissions made by Abraham and Others in particular.
Kui kokkulepe ei piira lubasid väljastavate pädevate ametiasutuste kaalutlusruumi, siis võib sellel olla keskkonnamõju hindamise raames siiski oma funktsioon, millele on eelotsusetaotluses vähemalt viidatud ja mida on rõhutanud eeskätt Abraham jt.
According to the referring court, the carrying out of a series of works is involved, entailing largescale modifications to the structure of an airport, the runway of which is longer than 2 100 metres. 19
Eelotsusetaotluse esitanud kohus käsitleb nimelt rajatiste kogumi püstitamist, mis muudab pikema kui 2100-meetrise maandumisrajaga lennuvälja olulisi struktuure. 19
19 — See p. 154 of the order for reference.
19 – Vt eelotsusetaotluse lk 154.
ABRAHAM AND OTHERS due consideration given to the cumulative effects of the subprojects in the context of the overall project.
Pigem tuleb tervikprojekti raames iga otsuse puhul järgida ja kohaselt arvesse võtta projekti osade kumulatiivset mõju.
The question of taking a series of individual projects as a whole is therefore of interest because the individual works which were agreed apparently did not separately reach the threshold which would have made an environmental impact assessment necessary.
Üksikutest projektidest moodustuva terviku küsimus pakub huvi seetõttu, et kokkulepitud meetmed eraldivõetuna ei saavuta ilmselt ulatust, mis nõuaks keskkonnamõju hindamist.
Nevertheless, the individuals who live near the airport argue that, taken together, those works have significant (detrimental) effects on the environment.
Sellegipoolest väidavad lennuväljaga piirneval alal elavad isikud, et koosmõjus avaldavad kõnealused meetmed keskkonnale olulist (kahjulikku) mõju.
Lastly it must be pointed out that if an environmental impact assessment were required, it would not necessarily have to relate expressly to the agreement or the subprojects.
Lõpuks tuleb märkida, et keskkonnamõju hindamine – juhul kui see on nõutav – ei pruugi tingimata lähtuda kokkuleppest ega projekti osadest.
It cannot be ruled out that the effects on the environment of an increase in air traffic, including the use of Liège-Bierset Airport at night, had already been adequately assessed in other procedures.
Ei saa välistada, et intensiivsema lennuliikluse ja Liège-Bierseti lennuvälja öise kasutamise mõju keskkonnale on piisavalt hinnatud juba muude menetluste raames.
The parties and the lower court mention various planning decisions and programmes in this regard.
Menetlusosalised ja eelmine instants on selles osas maininud mitut kavandamisotsust ja programmi.
If these were based on an adequate study of the effects on the environment with public participation, no new assessment would have been required later. 21
Kui viidatud otsused ja programmid peaksid tuginema keskkonnamõju piisavale hindamisele, millesse oli kaasatud ka üldsus, siis ei oleks hilisema hindamise teostamine olnud vajalik. 21
The Court has already stated that it would not be compatible with the EIA directive to consider several similar projects or different sections of a track in isolation only, without taking into account their cumulative effect.
Euroopa Kohus on juba sedastanud, et keskkonnamõju hindamise direktiiviga ei ole kooskõlas vaadelda mitut sarnast projekti või projektilõiku eraldiseisvatena, võtmata arvesse nende kumulatiivset mõju.
20 This is consistent with Article 5(1) and point 4 of Annex III, which require a description of cumulative effects on the environment.
20See on kooskõlas artikli 5 lõikega 1 ja III lisa punktiga 4, mis nõuavad kumulatiivse keskkonnamõju kirjeldamist.
Those cumulative effects are, under Article 8, to be taken into consideration in the decision on the project.
Artikli 8 kohaselt tuleb nimetatud kumulatiivset mõju projekti kohta otsuse tegemisel arvesse võtta.
Interim conclusion
Vahejäreldus
In summary, it must be held with regard to the first question that an agreement
Kokkuvõttes tuleb esimese küsimuse osas sedastada, et riigi ja eraõigusliku
The present case involves several different subprojects which are, however, linked together as an overall project by the agreement with the aim of enabling Liège-Bierset Airport to be used for certain forms of freight traffic.
Käesoleval juhul on küll tegemist projekti mitme eri osaga, mida kokkulepe ühendab tervikprojektiks eesmärgiga võimaldada kahel ettevõtjal Liège-Bierseti lennuvälja kasutamist teatud liiki kaubaveoks.
Even if the subprojects are not the subject of a joint decision on development consent, this does not mean that the subprojects can be considered in isolation.
Ka sel juhul, kui projekti osad ei ole ühe ja sama teostusloa andmise otsuse ese, ei tohi hinnata
20 — Commission v Ireland (cited in footnote 3), paragraph 76, and Commission v Spain (cited in footnote 6), paragraph 53.
21 – Vt 11. augusti 1995. aasta otsus kohtuasjas C-431/92: komisjon vs. Saksamaa (Groβkrotzenburg) (EKL 1995, lk I-2189, punkt 41 jj) ja eespool 6. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus komisjon vs. Hispaania, punkt 56.
21 — See Case C-431/92 Commission v Germany (Großkrotzenburg) [1995] ECR I-2189, paragraph 41 et seq., and Commission v Spain (cited in footnote 6), paragraph 56.
20 – Eespool 3. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus komisjon vs. Iirimaa, punkt 76, ja eespool 6. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus komisjon vs. Hispaania, punkt 53.
— may, however, as the first stage in a consent procedure carried out in several stages, require an environmental impact assessment if and in so far as it limits the discretion of the competent national authorities in subsequent consent pro- cedures, and between public authorities and a private undertaking, signed with a view to having that undertaking become operational at an airport with a runway more than 2100 metres in length, featuring an exact description of work on the infrastructure to be carried out in relation to the adaptation of the runway, without its being extended, and the construction of a control tower with a view to permitting large aircraft to fly 24 hours per day and 365 days per year, and which provides for both nighttime and daytime flights with effect from the date on which the undertaking becomes operational at that airport:
– ent teostusloa andmise mitmeetapilise menetluse esimese etapina võib nõuda keskkonnamõju hindamist sõltuvalt sellest, kas ja kuivõrd kokkulepe piirab liikmesriigi pädevate asutuste kaalutlusruumi edasistes menetlustes, ja ettevõtja vaheline kokkulepe, mis on sõlmitud eesmärgiga anda nimetatud ettevõtjale võimalus tegevuse alustamiseks pikema kui 2100-meetrise maandumisrajaga lennuväljal ning milles on täpselt kirjeldatud infrastruktuuritööd, mida tehakse seoses maandumisraja väljaehitamisega – maandumisrada seejuures pikendamata – ja seoses lennujuhtimistorni ehitamisega, et võimaldada transpordilennukite lendusid ööpäevaringselt 365 päeval aastas, ning mis näeb selle ettevõtja tegevuse alustamisest alates ette nii öiseid kui ka päevaseid lende,
— links together the subprojects included as an overall project whose effects are to be taken into consideration as a whole in the context of the development consents for parts thereof.
– ei ole projekt keskkonnamõju hindamise direktiivi tähenduses, ühendab selles sisalduvad projekti osad tervikprojektiks, mille mõju tuleb projekti osade teostuslubade andmise menetluses tervikuna arvesse võtta.