natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It could also mean that an extra investment of EUR 6.1 billion in Europe. e Commission proposes creating a European service to support the development of institutions for micro-fi n an c ing . http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/07/1713 & format=HTML & ag ed=0 & language=EN & guiLanguage=en e urban dimension in Community policies
Margarida Nunes, Portugali keskkonna, ruumilise planeerimise ja piirkondliku arengu ministeeriumi piirkondlik komisjon (CCDRC/MAOTDR)margarida.nunes@ccdrc.pt omas Zügel, peamine partner, Stadt Stuttgart, Amt für Stadtplanung und Stadterneuerungthomas.zuegel@stuttgart.de
Inforegio website: the key pages available in 22 languages
Inforegio koduleht: põhisektsioonid on nüüd saadaval 22 keeles
Inforegio website: the key pages available in 22 languages
„Poliitika” ja „Vahendid” on kaks esimest sektsiooni Inforegio kodulehest, mis on saadaval 22 keeles.
Visitors can read in the languages of 27 Member States detailed information on the history, main aims and key elements of regional policy for 2007-2013. http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htm
Nüüdsest saavad kodulehe külastajad täpset informatsiooni Euroopa regionaalpoliitika ajaloost, põhisuundadest ning võtmevahenditest aastatel 2007–2013. http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htm
Celtic Enterprises: entrepreneurship in education
' Euroopa ühendused 2007 Materjali on lubatud reprodutseerida tingimusel, et mainitakse algallikat.
More information and upcoming events: www.http://www.espon.eu/
EUROOPA ÜHENDUSTE AMETLIKE VÄLJAANNETE TALITUS L-2985 Luxembourg
_BAR_ No 25 _BAR_ March 2008 _BAR_ panorama
_BAR_ Nr 25 _BAR_ märts 2008 _BAR_ panorama
Regional policy, sustainable development and climate change
Regionaalpoliitika, säästev areng ja kliimamuutused
New ways to strengthen microcredit in Europe
Regionaalpoliitika, säästev areng ja kliimamuutused
4 e European Commission has proposed an initiative which seeks to improve access to finance for small businesses and socially excluded people who want to become self-employed.
Säästev areng ja piirkondlik areng – kliimaprobleemidest energia tegevuskavani
Regional policy, sustainable development and climate change
Kliimamuutused – ning nende mõju meie tootmisele ja tarbimisele – on üha enam säästva arengu poliitika keskmes.
Sustainable development and regional development - from climate challenge to energy action
Piirkondlik kohanemine kliimamuutustega: Euroopa ruumilise planeerimise väljakutse
Climate change – and its impact on how we produce and consume – is increasingly at the heart of sustainable development policy.
Eurooplastel on hädavajalik panna paika õigeaegsed, adekvaatsed ja tasuvad kohanemismeetmed, et vältida või vähendada kliimamuutuste võimalikke kahjusid inimestele ja ökosüsteemidele.
Regional adaptation to climate change: a European spatial planning challenge
Piirkondade koostöö säästva arengu vallas
14 e "Greening Regional Development Programmes (GRDP)" network developed products to help public bodies give full weight to environmental issues in local and regional development.
Võrgustikuga Greening Regional Development Programmes (GRDP) töötati välja tooted, mis aitaksid avalikel asutustel asetada kohaliku ja piirkondliku arengu vallas põhirõhu keskkonnaküsimustele.
The ERDF in action: United Kingdom, Austria, Greece, URBACT
Euroopa Regionaalarengu Fond tegutseb: Ühendkuningriik, Austria, Kreeka, URBACT
From the ground: Poland
Kohapealt: Poola
Report: Well on the road to a low carbon economy
Reportaaž: Teel vähem süsinikdioksiidi heiteid tekitava majanduse poole
20 e East of England is one of the few European regions likely to reach the new and ambitious EU carbon reduction targets set by the European Commission.
Ida-Inglismaa on üks väheseid Euroopa piirkondi, mis tõenäoliselt saavutab Euroopa Komisjoni püstitatud uued ja ambitsioonikad ELi süsinikdioksiidi vähendamise eesmärgid.
From the ground: Canary Islands (Spain)
Kohapealt: Kanaari saared (Hispaania)
INTERREG in action
INTERREG tegutseb
Cover: Nestos River Project: issavros Dam for irrigation and energy needs (in cooperation with Bulgaria), Drama, Greece.Other contributors: Pierre Ergo, Jean-Luc Janot.
Kaanefoto: Nestose jõe projekt: issavrose tamm niisutuse ja energia jaoks (koostöös Bulgaariaga), Drama, Kreeka.Käesoleva numbri koostamisel osalesid: Pierre Ergo, Jean-Luc Janot.
Editor: Ana-Paula Laissy, European Commission, Regional Policy DG. is magazine is printed in English, French and German on recycled paper.
Toimetaja: Ana-Paula Laissy, Euroopa Komisjon, regionaalpoliitika peadirektoraat. Ajakiri on välja antud inglise, prantsuse ja saksa keeles ning trükitud taaskasutatavale paberile.
e thematic dossier is available in 22 languages of the European Union at: http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htme opinions expressed in this publication are those of the author and do not necessarily reflect the views of the European Commission.
Peaartikkel on tõlgitud Euroopa Liidu 22 ametlikku keelde ning seda saab lugeda veebilehel: http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htm Käesolevas väljaandes esitatud arvamused kuuluvad autorile ega peegelda tingimata Euroopa Komisjoni seisukohti.
Climate change has been described as the greatest challenge currently facing humanity.
Regionaalpoliitika, säästev areng ja kliimamuutused
e total support from the European budget under Structural and Cohesion Funds allocated to environmental programmes in 2007-13 has doubled since the previous period, to around € 100 billion.
Säästev areng ja piirkondlik areng – kliimaprobleemidest energia tegevuskavani
e many examples in this issue also demonstrate that, with EU support, sustainable development can be turned into a major opportunity for European regions.
Kliimamuutused – ning nende mõju meie tootmisele ja tarbimisele – on üha enam säästva arengu poliitika keskmes.
Even the fight against climate change can present new opportunities: by exploiting their natural assets and specific know-how, regions can improve their energy balance and strengthen their competitiveness.
Piirkondlikus arengus on need seetõttu kesksel kohal, esitades pretsedenditu väljakutse, kuid samuti ka võimaluse Euroopa piirkondadele seoses nende suutlikkusega uuendusteks ja uute töökohtade loomiseks.
Danuta Hübner Commissioner for Regional Policy
Suur fotovoltsüsteem toodab 530 MWh päikeseenergiast Austrias Blonsis.
The European Commission has proposed an initiative which seeks to improve access to finance for small
Antud olukord tähendab seda, et EL on sõltuv välistest energiavarudest ning on vastuvõtlik hinna volatiilsusele.
type of finance – typically, loans averaging around € 7 700 – is mostly from people setting up small companies in the service sector.
Sellegipoolest on üks suur väljakutse nüüd ülimuslikuks muutumas: kliimamuutused1.
Be it services to businesses, individuals or households, ranging from personal computer wizards to window cleaners, gardeners, or carers for people or pets, microcredit can help make a business of an individual's skills and abilities.
Kuigi kliimamuutusteni viivad protsessid on seotud mitmete valdkondadega (õhk, vesi, mullad, bioloogiline mitmekesisus) ning mitmete sektoritega (transport ja ehitus, tööstus ja põllumajandus), on läbivaks siiski üks keskne element – energia.
In this way, microcredit can play an important role in the realisation of the Lisbon strategy for growth and jobs and the promotion of social inclusion in keeping with the modern emphasis on "flexicurity", i.e. the combination of flexibility and social security.
Kõnealune energia sõltub suuresti fossiilkütustest, mis ei ole mitte ainult kasvuhoonegaaside olulised põhjustajad, vaid on piiratud ka allesolevate
It stands at the crossroads between economic and social preoccupations. It contributes to economic initiative and entrepreneurship, job creation and self-employment, the development of skills and active inclusion for people suffering disadvantages.
Seetõttu on loogiline, et energia ja kliimamuutused on olulisel kohal Euroopa Liidu Nõukogu 2006. aastal vastu võetud ELi säästva arengu strateegias (SDS) loetletud seitsme väljakutse seas.
"This initiative is intended to set out a framework to coordinate our efforts at EU level by improving the legal and institutional environment in which microcredit providers operate, and increasing the availability of capital. With microcredit, we could have € 6.1 billion more invested in Europe," Commissioner Hübner added.
Ülejäänud kuus strateegias välja toodud väljakutset on säästev transport, säästev tarbimine ja tootmine, loodusvarade säilitamine, tervishoid, sotsiaalne kaasamine ja demograafia ning üleilmne vaesus.
(1) A European initiative for the development of microcredit in support of growth and employment, COM(2007) 708 final.
(1) Komisjoni roheline raamat nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele – Kliimamuutustega kohanemine Euroopas – võimalused ELi meetmete võtmiseks (KOM(2007) 354 lõplik); ja projekt PESETA – Kliimamuutuste mõjud Euroopas: http://peseta.jrc.es/
Microcredit has taken off in both the newer and older Member States.
Regionaalpoliitika, säästev areng ja kliimamuutused
Micro Funds managed by
Komisjoni 1. aruanne säästva arengu strateegia kohta
Inclusion in the National Reform Programmes
22. oktoobril 2007 võttis Euroopa Komisjon vastu esimese arenguaruande säästva arengu strateegia2kohta.
In other words, by their inclusion in the National Reform Programme, Member States would be encouraged to introduce reforms to promote microcredit that are appropriate for their national circumstances.
Kuigi edasiminek jääb kõnealuses valdkonnas tagasihoidlikuks, on arengud Euroopa ja liikmesriikide poliitikates julgustavamad, eriti energia ja kliimamuutuste valdkonnas.
e two founders of Faraway Foods, a Loughry College spin-off that received grant assistance from the ERDF within the PEACE programme.
Nõukogu 2007. aasta märtsis vastu võetud uus integreeritud poliitika kuulub Euroopa tasandil võetud oluliste meetmete hulka.
Climate change – and its impact on how we produce and consume – is increasingly at the heart of sustainable development policy. It is, therefore, central to regional development, presenting an unprecedented challenge, but also an opportunity for Europe’s regions in terms of their capacity to innovate and create new jobs.
Peaaegu kõik liikmesriigid on võtnud vastu strateegiaid kliimamuutustega võitlemiseks.Erinevalt teistest sektoritest ning hoolimata edasiminekutest sõidukite keskkonnasäästlikkuses, jätkub transpordist tingitud kasvuhoonegaaside heidete tõus võrdeliselt SKTga.
A large photovoltaic system produces 530 MWh from solar energy in Blons, Austria.
Säästva tootmise valdkonnas on tulemusi suures plaanis keeruline hinnata.
It therefore makes sense for energy and climate change to feature prominently among the seven challenges listed in the EU’s Sustainable Development Strategy (SDS), adopted by the Council of the European Union in 2006.
Samas kui üha rohkem ettevõtteid pakub säästvaid tooteid ja teenuseid ning suureneb algatuste hulk ökotehnoloogiate või ökomärgistuse julgustamiseks, on kasutamata potentsiaali osa siiski märkimisväärne.
The six other challenges identified in the SDS are sustainable transport, sustainable consumption and production, conserving natural resources, health, social inclusion and demography, and global poverty.
Loodusvarade küsimust puudutav olukord on mitmetahuline ja keerukas, hõlmates tõsiselt murettekitavaid valdkondi, nagu muldade kvaliteet, bioloogiline mitmekesisus ja mere elusressursid.
However, one major challenge is now taking precedence: climate change1.
Energia ja piirkonnad: Euroopa Parlamendi uurimus
(1) Green Paper from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions – Adapting to climate change in Europe – options for EU action (COM(2007) 354 final); and the PESETA project – Impacts of climate change in Europe (http://peseta.jrc.es/).
2007. aasta juunis avaldatud Euroopa Parlamendi egiidi all läbi viidud uurimus3 vaatleb säästvate ja taastuvate energiaallikate toetamist ühtekuuluvuspoliitika programmides 2000–2006 15 liikmesriigis ning ELi 27 liikmesriigi riiklike strateegiliste raamistike (NSRF) projektides 2007–2013.
Regional policy, sustainable development and climate change e first Commission report on the sustainable development strategy
Perioodil 2000–2006 moodustasid kavandatavad kulutused säästvatele ja taastuvatele energiaallikatele struktuurifondi programmide raames umbes 1% kogukuludest.
The new integrated policy adopted by the Council in March 2007 features among the important measures taken at European level.
Perioodi 2007–2013 strateegilised raamistikud näitavad kõnealuses valdkonnas märkimisväärset tõusu.
About € 15 billion has been allocated for investments in renewable energies, energy efficiency and clean urban transport.
Ligi 15 miljardit eurot on eraldatud investeeringuteks taastuvenergiasse, energiatõhususse ja puhtasse linnatransporti.
Compared to the previous period, this figure represents an amount which is five times higher than under the Convergence Objective and seven times higher than under the Regional Competitiveness and Employment Objective.
Võrreldes eelmise perioodiga, moodustab see näitaja summa, mis on viis korda suurem kui lähenemiseesmärgi raames ning seitse korda suurem kui piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi raames.
Car free day in Brussels, Belgium.
Autovaba päev Belgias Brüsselis.
Trend scenario: COst emissions per surface due to inter-urban road traffic
Arengustsenaarium: linnadevahelisest teeliiklusest tingitud CO heitkogused pinna kohta
(2) Communication from the Commission to the Council and European Parliament – Progress report on the 2007 Sustainable Development Strategy (COM(2007) 642 final).
(2) Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile – 2007. aasta arenguaruanne säästva arengu strateegia kohta (KOM(2007) 642 lõplik).
(3) European Parliament, Directorate-General for Internal Policies of the Union: Using sustainable and renewable energies in the context of the structural policy 2007-13 (June 2007).
(3) Euroopa Parlament, ühenduse sisepoliitika peadirektoraat: Säästvate ja taastuvate energiaallikate kasutamine 2007–2013 struktuuripoliitika kontekstis (juuni 2007).
Oil shale power plant in Estonia.
Põlevkivielektrijaam Eestis.
using renewable energies, and the need to strengthen the supporting legal framework, the Commission proposes an ambitious package of measures that marks the beginning of a “new industrial revolution”.
ja ökoloogiliste põhjuste ning toetava õigusliku raamistiku alusel pakub komisjon välja ambitsioonika meetmepaketi, mis tähistab „uue tööstusrevolutsiooni“ algust.
e study by the Parliament presents 15 examples of good practices and formulates three general recommendations: to set an achievable target, a more strategic approach in sustainable and renewable energies , and better management of energy aspects of sector interventions.
Parlamendi uurimuses tuuakse 15 näidet hea tava kohta ja sõnastatakse kolm üldist soovitust: saavutatava sihtmärgi püstitamine, strateegilisem lähenemine säästva ja taastuvenergia osas ning sektori sekkumise energiaaspektide parem majandamine.
A proposal for a Directive4, submitted by the Commission to the Council and the European Parliament on 23 January 2008, aims to encourage efforts to meet the energy and climate targets adopted by the Council in March 2007.
Ettepanek võtta vastu direktiiv4, mille komisjon esitas nõukogule ja Euroopa Parlamendile 23. jaanuaril 2008, seab eesmärgiks julgustada jõupingutusi 2007. aasta märtsis nõukogu poolt vastu võetud energia- ja kliimaeesmärkide saavutamiseks. Taastuvenergia kasutamise majanduslike
On the basis of the economic and ecological reasons for ese measures aim to achieve the following by 2020: a 20 % reduction in greenhouse gas emissions across the EU compared with 1990 levels (30 % if there is international consensus); a 20 % share of renewable energies in EU energy consumption by 2020 (compared with 8.5 % today); and biofuels used for 10 % of transport fuel needs, where the fuel is produced in an economically viable manner.
Kõnealused meetmed aitavad saavutada aastaks 2020 järgmist: kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine 20% üle ELi, võrreldes 1990. aasta tasemetega (rahvusvahelise konsensuse korral 30%); taastuvate energiaallikate osakaal 20% ELi energiatarbimises aastaks 2020 (võrreldes tänase 8,5%-ga) ning biokütuste osakaal 10% transpordikütusevajadusest, kui kütust toodetakse majanduslikult kasulikul viisil.
An improvement in the emission trading system is also proposed.
Samuti tehti ettepanek heidetega kauplemise süsteemi parandamiseks.
(4) Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions - 20 20 by 2020.
(4) Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Kaks korda 20 aastaks 2020.
Europe's climate change opportunity (COM(2008) 30 final).
Kliimamuutus – Euroopa võimalus (KOM(2008) 30 lõplik).
The environment and sustainable development in ...
Keskkond ja säästev areng...
... the Community Strategic Guidelines 2007-13
...ühenduse strateegilistes suunistes 2007–13 raamistikud on aluseks 434 rakenduskavale, millest peaaegu kõik on nüüdseks vastu võetud.
Overall, these documents reflect the broad commitment of the Member States to environmental protection and risk prevention, with a total investment of € 51 billion.
Üldiselt peegeldavad nimetatud dokumendid liikmesriikide üldist kohustust tegeleda keskkonnakaitse ja riskiennetusega, koguinvesteeringuga 51 miljardit eurot.
Under the new 2007-13 programmes, Cohesion policy aid granted to sustainable and renewable energies and clean urban transport amounts to € 15.2 billion.
Uutes programmides 2007–13 ulatub ühtekuuluvuspoliitika toetus säästvatele ja taastuvatele energiaallikatele ning puhtale linnatranspordile 15,2 miljardi euroni.
e Community Strategic Guidelines on Cohesion1 , adopted by the Council, provide the Member States and regions with a set of guidelines for “encouraging the harmonious, balanced and sustainable development of the Community”.
Suunis 1.1.: „Euroopa ja selle piirkondade muutmine atraktiivsemateks investeerimis- ja töökohtadeks“.
Many of these guidelines, which are summarised below, deal with the environment.
Sellega kaasneb transpordi infrastruktuuri laiendamine (1.1.1.) koos veoliikide keskkonnasäästlikkuse parandamise ja nende tasakaalustatud jaotusega kooskõlas transpordipoliitika valge raamatuga.
... the "Regions for economic change" initiative is initiative was launched by the Commission to facilitate implementation of the Strategic Guidelines through interregional cooperation and the Urbact urban development network. e initiative has been allocated € 327 million and concerns 30 priority themes, a dozen of which are focused on the environment.
Komisjon käivitas kõnealuse algatuse strateegiliste suuniste rakendamise lihtsustamiseks piirkondadevahelise koostöö ja linnade arengu võrgustiku Urbact kaudu. Algatusele on eraldatud 327 miljonit eurot ning sellega käsitletakse 30 prioriteetset teemat, millest tosin on keskkonnaalased.
... the Structural Funds and Cohesion Fund regulations e new Structural and Cohesion Funds regulations put greater emphasis on the environmental aspects of sustainable development. e general regulation mentions them in the definition of the Fund objectives and missions (Article 3), while Article 17 places the action of the Funds entirely within the framework of sustainable development and within the aim of protecting and improving the environment.
Uued struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi määrused asetavad suurema rõhu säästva arengu keskkonnaalastele aspektidele. Üldmääruses mainitakse neid fondi eesmärkide ja missioonide määratluses (artikkel 3), samas kui artiklis 17 paigutatakse fondide tegevus täielikult säästva arengu raamistikku ning keskkonna kaitsmise ja parendamise eesmärgi alla.
Better synergies between environmental protection and growth (1.1.2) implies giving priority to combating pollution at source, notably in terms of waste. e Council calls for: • major investments in infrastructure, in order to comply with European environmental legislation and the Kyoto commitments;• rehabilitating the physical environment and heritage;• creating attractive conditions for business; • establishing risk prevention measures through improved management of natural resources;• more targeted research;• better use of ICTs;• more innovative public management.
Keskkonnakaitse ja majanduskasvu sünergia tugevdamine (1.1.2.) eeldab reostuse allikatega võitlemise tähtsustamist, eriti jäätmete osas. Nõukogu nõuab: • suuri investeeringuid infrastruktuuri, et vastata Euroopa keskkonnaalastele õigusaktidele ja Kyoto protokolli kohustustele;• füüsilise keskkonna ja pärandi tervendamist;• atraktiivsete tingimuste loomist ettevõtlusele;• riskiennetusmeetmete võtmist loodusressursside parema kasutamise kaudu;• sihtotstarbelisemat teadustööd;• side-ja infotehnoloogia paremat kasutamist;• innovatiivsemat avalikku haldust.
The European Regional Development Fund (ERDF) Regulation sets out the environmental measures foreseen in all fields for each of the new priority objectives: Convergence (Article 4), Regional competitiveness and employment (Article 5), European territorial cooperation (Article 6).
Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) määruses sätestatakse keskkonnameetmed, mis on ette nähtud igas valdkonnas iga uue prioriteetse eesmärgi jaoks: lähenemine (artikkel 4), piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive (artikkel 5), Euroopa territoriaalne koostöö (artikkel 6).
Article 1 of the Cohesion Fund Regulation reiterates that the Fund was created out of a desire to strengthen economic and social cohesion with a view to sustainable development while Article 2 highlights the new focus of the Fund on sustainable development while declaring eligibility for "energy efficiency and renewable energy".
Traditsiooniliste energiaallikate intensiivse kasutamise vähendamist (1.1.3.) silmas pidades on välja pakutud meetmed järgmised:• projektide toetamine energiatõhususe ja väikese energiakuluga arengumudelite parandamiseks;• taastuvate energiaallikate (RE) ja alternatiivsete tehnoloogiate soodustamine;• investeeringute fokuseerimine traditsioonilistele energiaallikatele võrkude rajamiseks seal, kus on näha turutõrkeid.
With a view to less intensive use of traditional energy sources (1.1.3), the actions proposed consist of:• supporting projects to improve energy efficiency and low energy intensity development models; • encouraging renewable energies (RE) and alternative technologies; • focusing investments on traditional energy sources to develop networks where there is evidence of market failure.
Ühtekuuluvusfondi määruse artiklis 1 korratakse, et fond loodi sooviga tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, pidades silmas säästvat arengut, samas kui artiklis 2 rõhutatakse fondi uut keskendumist säästvale arengule, kuulutades energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate abikõlblikkust.
Guideline 1.2: "Improving knowledge and innovation for growth".
Suunis 1.2.: „Teadmiste ja innovatsiooni edendamine majanduskasvu huvides“.
To facilitate innovation and entrepreneurship (1.2.3), the Member States are invited to draw on the EU’s strengths in eco-innovations and to encourage the introduction of environmental management systems.
Innovatsiooni ja ettevõtluse lihtsustamiseks (1.2.3) kutsutakse liikmesriike kasutama ELi tugevaid külgi ökoinnovatsiooni valdkonnas ning julgustama keskkonnajuhtimissüsteemide kasutuselevõttu.
Caring for ecosystems is everybody's business.
Ökosüsteemidest hoolimine on kõigi ühine mure.
(1) Council Decision of 6 October 2006 on Community strategic guidelines on cohesion (2006/702/EC).
(1) Nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta otsus ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste kohta (2006/702/EÜ).
Regional adaptation to climate change: a European spatial planning challenge
Piirkondlik kohanemine kliimamuutustega: Euroopa ruumilise planeerimise väljakutse