natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is clear from those provisions, viewed in the light of the obligation of sincere cooperation with the Commission embodied in Article 10 EC, as regards, more particularly,
Eelkõige tuleb lisaks määruse nr 729/70 artikli 8 lõikele 1 ja sellele vastava määruse nr 1258/99 artikli 8 lõikele 1 – mis panevad liikmesriikidele üldise kohustuse võtta meetmed, mis on vajalikud, et tagada EAGGF-i rahastatavate tehingute tegelik toimumine ja nõuetekohane teostamine, tõkestada ja käsitleda eeskirjade eiramist ja hüvitada eeskirjade eiramise või hooletuse tagajärjel kaotatud summasid – meelde tuletada määruse nr 3508/92 artikli 8 lõikeid 1 ja 2, mille kohaselt peavad liikmesriigid teostama abitaotluste halduskontrolli, mida täiendatakse kohapealse kontrolliga, mis hõlmab põllumajanduslike maatükkide valimit, ning samuti määruse nr 3887/92 artikli 6 lõiget 1, mille kohaselt tuleb haldus- ja kohapealset kontrolli teha nii, et oleks tagatud toetuste ja lisatasude määramise tingimuste täitmise tõhus kontroll.
49 — Germany v Commission, paragraph 20, and Spain v Commission, paragraph 36.
48 – Vt eespool viidatud 12. juuni 1990. aasta kohtuotsus Saksamaa vs. komisjon, punkt 20, ja eespool viidatud kohtuotsus Hispaania vs. komisjon, punkt 36.
48 — Germany v Commission, paragraph 16, and Spain v Commission, paragraph 35.
47 – Eespool viidatud 12. juuni 1990. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. komisjon, punkt 16, ja eespool viidatud kohtuotsus Hispaania vs. komisjon, punkt 35.
50 — Case C-63/00 Schilling and Nehring [2002] ECR I-4483, paragraph 34.
49 – 16. mai 2002. aasta otsus kohtuasjas C-63/00: Schilling ja Nehring (EKL 2002, lk I-4483, punkt 34).
The Court has further held that ‘[t]he grant of aid under the IACS involves procedures relating to a large number of applications’, consequently, ‘[t]he effective protection of the financial interests of the Community in such a context entails that the recipients of aid take an active part in the correct implementation of those procedures and take responsibility for the correctness of the amounts granted to them under the IACS’. 51
Euroopa Kohus on muuhulgas rõhutanud, et „GISC alusel määratud abi rakendamine hõlmab suure arvu taotluste osas läbiviidavaid menetlusi,” mistõttu „ühenduse finantshuvide tõhus kaitse sellises kontekstis nõuab seda, et abi saajad osalevad aktiivselt nende menetluste nõuetekohases rakendamises ja kannavad vastutust neile GISC raames määratud summade õigsuse eest”. 50
In the system set in place by Regulations Nos 3508/92 and 3887/92, the on-the-spot checks — including those carried out to verify the accuracy of the area declared in the aid applications — are, therefore, designed to provide a means of verification which is of limited scope (sampling) and is framed by a series of provisions which both regulate how the checks are to be carried out (see Articles 6(7) and 7(1) of Regulation No 3887/92) and also clearly specify the circumstances in which they are to be carried out.
Määrustega nr 3508/92 ja nr 3887/92 kujundatud süsteemis on kohapealne kontroll, sealhulgas abitaotlustes deklareeritud pindalade õigsuse kontrollimine, seega mõeldud piiratud kohaldamisalaga (valim) kontrollimeetmena ning seda piiritleb rida sätteid, mis täpsustavad lisaks selle läbiviimise korra reguleerimisele (vt määruse nr 3887/92 artikli 6 lõige 7 ja artikli 7 lõige 1) selgelt selle kohaldamise eeltingimusi.
In that context, Article 6(4) of the regulation provides that the competent national authority is to select the premium or aid applications which are to be subject to on-the-spot checks ‘on the basis of a risk analysis and an element of representativeness of the aid applications submitted.’
Nimetatud määruse artikli 6 lõikes 4 on selles osas sätestatud, et pädev siseriiklik ametiasutus valib kohapeal kontrollitavad lisatasu- või abitaotlused „riskianalüüsi ning esitatud abitaotluste esindatavuse alusel”.
According to the Court, it is apparent from the provisions of Regulations Nos 3508/92 and 3887/92 that ‘the national authorities are not required, or above all able, to carry out checks to verify the accuracy of all the statements made in aid applications submitted to them’.
Euroopa Kohtu arvates tuleneb määruste nr 3508/92 ja 3887/92 sätetest, et „siseriiklikel ametiasutustel ei ole kohustust ja, veelgi enam, neil ei ole võimalik teostada kontrolle, et teha kindlaks kõigi neile esitatud abitaotlustes tehtud deklaratsioonide tõele vastavus”.
52 With regard, in particular, to on-the-spot checks within the meaning of Article 6(3) of Regulation No 3887/92, the Court has, therefore, underlined, with reference to livestock aid applications, that they ‘are to relate to a significant percentage of applications’, but that ‘that percentage may be only 10% of … aid applications submitted by farmers’ 53 — the percentage stipulated in the first indent of Article 6(3), which the second indent thereof set at 5% for area aid applications.
51 Mis puudutab eelkõige määruse nr 3887/92 artikli 6 lõikes 3 ettenähtud kohapealset kontrolli, siis on Euroopa Kohus rõhutanud seoses loomade eest esitatud abitaotlustega, et see kontroll peab „hõlmama märkimisväärset valimit abitaotlustest,” kuid et „see valim võib hõlmata ka ainuüksi 10% põllumajandustootjate esitatud […] taotlustest” 52; see protsent on ette nähtud viidatud sätte esimeses taandes ning kahaneb pindalatoetuste puhul sama sätte teise taande alusel 5%-le.
52 — Schilling and Nehring, paragraph 37, and Agrargenossenschaft Pretzsch, paragraph 52.
51 – Eespool viidatud kohtuotsus Schilling ja Nehring, punkt 37, ja eespool viidatud kohtuotsus Agrargenossenschaft Pretzsch, punkt 52.
The implementation of on-the-spot checks for a particular application therefore presupposes that, within that system, the application has been selected following a prior risk analysis relating to all of the applications submitted and based on criteria specifically listed in Article 6(4) of Regulation No 3887/92, on additional criteria which that provision allows the individual Member States to define and, possibly, other criteria, the application of which must prove necessary to secure the effectiveness of the control system, such as, for example, according to
Teatud taotluse kohapealne kontroll eeldab seega niisuguse süsteemi raames seda, et nimetatud taotlus valitakse välja eelneva riskianalüüsi abil, mille raames käsitletakse kõiki esitatud taotlusi ning mis põhineb määruse nr 3887/92 artikli 6 lõikes 4 sõnaselgelt loetletud parameetritel ning täiendavatel parameetritel, mida liikmesriigid võivad selle sätte kohaselt kehtestada, ning vajaduse korral ka teistel parameetritel, mille kasutamine on vajalik kontrollisüsteemi tõhususe tagamiseks; viimaste hulka kuuluvad
OPINION OF MR MENGOZZI — CASE C-418/06 P the Court, ‘the results of the administrative checks for the current year’.
KOHTUJURIST MENGOZZI ETTEPANEK — KOHTUASI C-418/06 P
54 regarded as a condition for the grant of the aid.
Euroopa Kohtu arvates näiteks „jooksva aasta halduskontrollide tulemused” 53.
Article 9(2) of Regulation No 3887/92 in effect provides that a positive discrepancy between a declared area and a ‘determined’ area is to result in the refusal (or cancellation) of the aid only if the declared area is 20% greater than the determined area.
mise (või selle tagasinõudmise) vaid siis, kui erinevus deklareeritud pindalast on üle 20% kindlaksmääratud pindalast.
Secondly, I would point out that the Court has also held that ‘administrative controls and on-farm inspections were designed by the Community legislature as two means of verification which, although separate, complement each other’, 56 clearly indicating that they must not duplicate each other.
Teiseks osutan, et Euroopa Kohus on muuhulgas märkinud, et „seadusandja käsitles halduskontrolli ja kohapealset inspektsiooni kui kahte kontrollimeedet, mis on küll eraldiseisvad, kuid täiendavad üksteist” 55; see tähendab loomulikult seda, et üks neist ei tohi endast kujutada teise kordust.
As regards the administrative checks under Article 8(1) of Regulation No 3887/92, it is true that, as the Commission points out, given the words ‘in particular’ which appear in Article 6(2) of Regulation No 3886/92, the object of those checks is not necessarily limited to what Article 6(2) expressly provides for, that is to say, as regards area aid, cross-checks of the parcels in order to prevent an unjustified cumulation of aid.
Mis puudutab määruse nr 3887/92 artikli 8 lõike 1 kohaseid halduskontrolle, siis on tõsi – nagu märgib komisjon –, et nende ese ei piirdu tulenevalt määruse nr 3887/92 artikli 6 lõikes 2 kasutatud sõnast „eelkõige” tingimata viimatinimetatud sättes sõnaselgelt ettenähtuga ehk pindalataotluste osas maatükkide ristkontrolliga tagamaks, et abi ei antaks põhjendamatult mitu korda.
As the Court of First Instance notes in the judgment under appeal, the Court of Justice has stated that ‘administrative controls preceding on-farm inspections must be carried out in such a way as to enable the national authorities to draw all possible conclusions, be they matters of certainty or of doubt, regarding compliance with the conditions for granting premiums’. 55
Nagu Esimese Astme Kohus rõhutas vaidlustatud kohtuotsuses, on Euroopa Kohus sedastanud, et „kohapealsetele kontrollidele eelnev halduskontroll tuleb läbi viia nii, et see võimaldaks siseriiklikel ametiasutustel teha sellest kõik võimalikud järeldused, olgu siis tegemist tuvastamise või kahtlusega, abi ja lisatasu andmise tingimuste järgimise kohta”. 54
However, I am not entirely persuaded, in the first place, that the accuracy of the area declared in the aid application must be
Ma ei ole esiteks siiski tegelikult veendunud, et taotluses deklareeritud pindala täpsust tuleb käsitada abi määramise tingimusena.
It does not, in particular, seem to me to be possible to consider that, during the material period, the administrative checks had to be organised by the Member States in such a way as to enable them to ascertain, inter alia, the accuracy of the area declared in the aid application.
Eelkõige ei tundu mulle võimalik väita, et asjaomasel perioodil oleksid liikmesriigid pidanud halduskontrolli korraldama nii, et neil oleks muuhulgas võimalik tuvastada, kas abitaotluses deklareeritud pindala on täpne.
In its response to the appeal, the Commission did not go so far as to claim that such a requirement existed, nor, moreover, was a requirement of that nature upheld in the judgment under appeal.
Kostja vastuses ei läinud komisjon siiski sellise nõude olemasolu kinnitamiseni, mida muuhulgas ei kinnitatud ka vaidlustatud kohtuotsuses.
The approach which the Court of First Instance adopted, and which the Commission defends, was rather that once the Belgian authorities adopted an instrument, the GIS, which was not compulsory and not designed to measure the area of agricultural parcels but was none the less capable of providing data on those areas, they should have drawn the appropriate conclusions from that data.
Esimese Astme Kohtu lähenemisviis ja komisjoni kaitse seisnes pigem väites, et hetkel, mis Belgia ametiasutused võtsid kasutusele meetme – GIS-i –, mis ei olnud kohustuslik ega mõeldud põllumajanduslike maatükkide pindala mõõtmiseks, kuid mis oli siiski sobilik nende pindalade kohta teabe saamiseks, oleksid nad pidanud vastavast teabest tegema vajalikud järeldused.
54 — Spain v Commission, paragraphs 34 to 41, in which the Court pointed out, in particular, that the list of factors to be taken into account in the risk analysis, pursuant to Article 6(4) of Regulation No 3887/92, is not definitive.
53 – Eespool viidatud kohtuotsus Hispaania vs. komisjon, punktid 34–41; Euroopa Kohus on seal muuhulgas märkinud, et määruse nr 3887/92 artikli 6 lõikes 4 toodud elementide nimekiri, millega riskianalüüsis tuleb arvestada, ei ole ammendav.
55 — Germany v Commission, paragraph 17, and Spain v Commission, paragraph 40, cited in paragraph 54 of the judgment under appeal.
54 – Eespool viidatud 3. oktoobri 1996. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. komisjon, punkt 17, ja eespool viidatud kohtuotsus Hispaania vs. komisjon, punkt 40; mõlemale viidatakse vaidlustatud kohtuotsuse punktis 54.
56 — Germany v Commission, paragraph 43, and Spain v Commission, paragraph 38.
55 – Eespool viidatud 3. oktoobri 1996. aasta kohtuotsus Saksamaa vs. komisjon, punkt 43, ja eespool viidatud kohtuotsus Hispaania vs. komisjon, punkt 38.
In that sense, I therefore agree with the Belgian Government that, in view of that lack of precision, a positive discrepancy between the declared area and the GIS area could not per se be considered to be ‘an anomaly indicating a potential irregularity in the application’, such as to require, in any event, either calculation of the amount of the aid on the basis of the GIS area or an on-the-spot check.
Selles tähenduses olen seega üksmeelel Belgia valitsusega ja leian, et arvestades nimetatud ebatäpsusega ei olnud võimalik käsitada positiivset erinevust deklareeritud pindala ja GIS-pindala vahel iseenesest „hälbena, mis viitab taotluse võimalikule nõuetele mittevastavusele,” mis tingib igal juhul kas toetuse summa arvutamise GIS-pindala alusel või kohapealse kontrolli läbiviimise.
If, then, it was not possible to identify from the rules in force during the material period, an obligation incumbent upon the Belgian authorities to determine the exact area of the agricultural parcels already at the stage of the administrative checks, I consider that the Court of First Instance erred in failing to attach significance to the lack of precision of area data produced by the GIS, which is common ground in these proceedings.
Seega, kui asjaomasel perioodil kehtinud õigusnormidest ei ole võimalik tuletada Belgia ametiasutustele kohustust tuvastada põllumajanduslike maatükkide täpne pindala juba halduskontrolli raames, siis leian, et Esimese Astme Kohus jättis vääralt tähelepanuta GIS-ist tulenevate pindala käsitlevate andmete ebatäpsuse, mille osas ei ole kohtuasjas vaidlust.
57 The Belgian Government has set out at length — first during the administrative procedure, then before the Court of First Instance and finally before the Court of Justice — the reasons why the GIS area did not necessarily exactly reflect the true area of the agricultural parcels.
56 Belgia valitsus on laiaulatuslikult selgitanud – esialgu haldusmenetluse raames, seejärel Esimese Astme Kohtus ning lõpuks Euroopa Kohtus – põhjuseid, mis GIS-pindala ei kajastanud tingimata täpselt põllumajanduslike maatükkide tegelikku pindala.
It mentioned problems linked to the fact that the outline of the parcels was traced by hand, the less than optimum graphic encoding of that tracing in the GIS and the use of older aerial photographic images — problems which were in no way challenged by the Commission or refuted by the Court of First Instance.
Ta viitas raskustele, mis tulenevad maatükkide käsitsi märgistamisest, GIS-is nimetatud märgistuse ebaoptimaalsest graafilisest salvestamisest ja ammuste aerofotode kasutamisest; komisjon ei ole neid raskusi vaidlustanud ega Esimese Astme Kohus vääraks tunnistanud.
The calculation of the amount of the aid on the basis of an area that has been reduced, as compared with the declared area, is a measure which was provided for at the material time by Article 9(2) of Regulation No 3887/92, the first sentence of the first subparagraph of which indicates that if the area actually determined is found to be less than that declared, the area actually determined on inspection is to be used for calculation of the aid.
Toetuse summa arvutamine deklareeritud pindalast väiksema pindala alusel kujutab endast meedet, mida asjaomasel perioodil reguleeris määruse nr 3887/92 artikli 9 lõige 2, mille esimese lõigu esimesest lausest tuleneb, et toetuse summa arvutatakse kontrolli käigus kindlaksmääratud pindala põhjal, kui see on väiksem abitaotluses deklareeritud pindalast.
However, as the Belgian Government has pointed out, in paragraph 48 of the abovementioned judgment in Agrargenossenschaft Pretzsch, the Court held that ‘the first and second subparagraphs of Article 9(2) of Regulation No 3887/92 seek to establish a comparison between the statements made in the aid application and the result of the on-the-spot checks’, 58the latter reference apparently clarifying the more general reference to ‘checks carried
Kuid nagu märkis Belgia valitsus, leidis Euroopa Kohus viidatud kohtuotsuse Agrargenossenschaft Pretzsch punktis 48, et „määruse nr 3887/92 artikli 9 lõike 2 esimene ja teine lõik on suunatud abitaotluses esitatud deklaratsioonide ja kohapealsete kontrollide tulemuste võrdlemisele” 57, kusjuures viide kohapealsele kontrollile näib täpsustavat sama otsuse punktis 40 sisalduvat üldisemat viidet
57 — See judgment under appeal, paragraph 48.
57 – Kohtujuristi kursiiv.
OPINION OF MR MENGOZZI — CASE C-418/06 P out by the competent authorities’ contained in paragraph 40 of that same judgment and cited by the Commission, according to which it is clear from Article 9(2) of Regulation No 3887/92 that ‘the finding of a difference between the area declared and the area actually determined in the course of checks carried out by the competent authorities entails, by itself, the application of a penalty’.
„pädevate ametiasutuste teostatud kontrollidele”; komisjon viitab sellele punktile, mille kohaselt tuleneb määruse nr 3887/92 artikli 9 lõike 2 sätetest, et „erinevuse tuvastamine deklareeritud pindala ja pädevate ametiasutuste teostatud kontrollide raames kindlaksmääratud pindala vahel tingib iseenesest sanktsiooni kohaldamise”.
of First Instance endorsed, according to which, when faced with a positive discrepancy between the declared area and the GIS area, the Belgian authorities ought either to have reduced the area or to have carried out an on-the-spot check is clearly self-contra-dictory.
ja mille kohaselt oleksid Belgia ametiasutused pidanud positiivse erinevuse korral deklareeritud pindala ja GIS-pindala vahel pindala vähendama või teostama kohapealse kontrolli – on ilmselt vastuoluline.
If, in fact, the GIS area is regarded as an ‘area actually determined’, within the meaning of Article 9(2) of Regulation No 3887/92, then, pursuant to Article 9(2), a discrepancy of that nature could give rise only to a reduction in the area (and, consequently, in the amount of the aid) but not to an on-the-spot check.
Kui käsitada GIS-pindala „kindlaksmääratud pindalana” määruse nr 3887/92 artikli 9 lõike 2 tähenduses, siis võib sellist laadi erinevus olla nimetatud sätte kohaselt aluseks ainult pindala (ja seega ka toetuse summa) vähendamisele, kuid mitte kohapealse kontrolli teostamisele.
However, to consider the alternative of an on-the-spot check to be permissible for the purpose of determining the true area, implies refusal to accord the GIS area the status of an ‘area actually determined’.
Seevastu, pidada lubatavaks kohapealse kontrolli läbiviimise võimalust tegeliku pindala tuvastamiseks tähendab kaudselt selle eitamist, et GIS-pindala kujutab endast „kindlaksmääratud pindala”.
It therefore seems to me that, as the Belgian Government maintains, according to Article 9(2) of Regulation No 3887/92, the calculation of the amount of the aid on the basis of an area which is reduced, as compared with the declared area, is possible only if the area has been measured during an on-the-spot check.
Mulle tundub seega – nagu väitis Belgia valitsus –, et määruse nr 3887/92 artikli 9 lõike 2 kohaselt on toetuse summa arvutamine deklareeritud pindalast väiksema pindala alusel võimalik vaid siis, kui pindala on mõõdetud kohapealse kontrolli raames.
Moreover, if I consider that a positive discrepancy between the declared area and the GIS area did not of itself require the Belgian authorities to adopt the measures omitted, then I also consider to be justified the complaints which the Belgian Government has made in relation to the view taken by the Court of First Instance that the Belgian Government’s response to the identification of that discrepancy was, in any event, inappropriate.
Lisaks, kui leida, et positiivne erinevus deklareeritud pindala ja GIS-pindala vahel ei pane iseenesest Belgia ametiasutustele võtmata jäetud meetmete võtmise kohustust, siis on minu arvates põhjendatud ka Belgia valitsuse etteheited Esimese Astme Kohtu sedastusele, mille kohaselt oli Belgia ametiasutuste reaktsioon sellise erinevuse tuvastamisel igal juhul sobimatu.
In any event, as far as these proceedings are concerned, that question may be left open.
Igal juhul võib sellise küsimuse jätta käesoleva menetluse huvides lahtiseks.
In fact, while acknowledging that that rule also covers the possibility of the area being actually determined during an administrative check, it really does not seem to me to be possible, in the light of the specific characteristics and purpose of the GIS which the Belgian authorities used during the material period, and which complied with the Community rules then in force, to regard the GIS area as an ‘area actually determined’, within the meaning of Article 9(2).
Tegelikult, isegi kui möönda, et nimetatud säte hõlmab ka halduskontrolli raames tegelikult läbiviidud pindala kindlaksmääramise hüpoteesi, ei ole minu arvates võimalik – arvestades asjaomasel perioodil Belgia ametiasutuste poolt kasutatud GIS-i konkreetseid omadusi ja eesmärki, mis olid kooskõlas sel hetkel kehtinud õigusnormidega – käsitada GIS-pindala „kindlaksmääratud pindalana” kõnealuse normi tähenduses.
I would, moreover, point out that the Commission’s position, which the Court
Märgin muuseas, et komisjoni seisukoht – millega Esimese Astme Kohus ühines
It should first be pointed out that, as stated in paragraph 58 of the judgment under appeal, during the material period, in the context of the risk analysis designed to identify which files should be subject to an on-the-spot check, the Belgian authorities applied, among other criteria, the criterion of a discrepancy between the area declared
Tuletan eelkõige meelde, et – nagu on tuvastatud vaidlustatud kohtuotsuse punktis 58 – Belgia ametiasutused kasutasid asjaomasel perioodil nende taotluste väljavalimiseks, mille suhtes tuli teostada kohapealne kontroll, ettenähtud riskianalüüsi raames muude parameetrite hulgas ka parameetrit, mis käsitles deklareeritud pindala ja
The Belgian Government explained that significant weight was attached to that criterion in the context of the risk analysis.
GIS-pindala vahelist erinevust. Belgia valitsus täpsustas, et sellel kriteeriumil oli riskianalüüsi raames oluline tähtsus.
As is clear from paragraph 58 of the judgment under appeal, it is common ground that, during the material period, on-the-spot checks were carried out on 10% of area aid applications, double the minimum percentage required under Article 6(3) of Regulation No 3887/92.
Nagu tuleneb vaidlustatud kohtuotsuse punktist 58, ei ole vaidlust selle üle, et asjaomasel perioodil viidi läbi kohapealsed kontrollid 10% pindalataotluste osas; see protsent on kaks korda suurem määruse nr 3887/92 artikli 6 lõikes 3 nõutud minimaalsest protsendist.
However, the Court of First Instance considered to be unacceptable the fact that only the files in which that discrepancy, whether positive or negative, exceeded a 5% tolerance margin were taken into consideration, pursuant to that criterion, in the context of the risk analysis.
59Esimese Astme Kohtu sedastus, mille kohaselt „hälbed ei anna tunnistust mitte mõõtmisveast, mis on tingitud Belgia valitsuse viidatud GIS-i ebatäpsusest, vaid vastuolust deklareeritud andmete ja Belgia ametiasutuste käsutuses olevate haldusandmete vahel”, ei sea minu arvates kahtluse alla eespool toodud märkust.