natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, although it is true that a statement that the animals are fed and watered ‘in the evenings and mornings, at midday, and in the evenings and mornings’ during transportation by sea does not correspond exactly to the requirements of the first indent of Article 5A point 2(d)(ii) of Directive 91/628, none the less it cannot be inferred from such a statement that the animals have not been fed or watered.
Kuigi on tõsi, et sissekanne, mille kohaselt loomi söödetakse ja joodetakse „õhtul, hommikul, lõuna ajal, õhtul, hommikul”, ei vasta direktiivi 91/628 artikli 5 A-osa lõike 2 punkti d alapunkti ii esimese taande nõuetele, ei võimalda see sellegipoolest järeldada, et loomi poleks söödetud ega joodetud.
A statement typed prior to the ferry journey, according to which the animals are fed and watered at sufficiently identifiable intervals, may satisfy the requirements of
Enne loomade vedu laeval tehtud sissekannet, mille kohaselt loomi söödetakse ja joodetakse ajal, mida on võimalik kindlaks teha, võib käsitleda direktiivi 91/628
It is the task of the referring court to assess, in the main proceedings, whether, in the light of the documents submitted by the exporter as a whole, among which are the route plan and the affidavit referred to in paragraph 15 above, the animals were transported in accordance with the requirements of Directive 91/628.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab põhikohtuasjas kontrollima, kas arvestades kõiki talle eksportija poolt esitatud dokumente – mille hulka kuulus ka teekonnaplaan ja käesoleva kohtuotsuse punktis 15 nimetatud vande alla antud ütlused –, peeti loomade vedamisel kinni direktiivi 91/628 nõuetest.
In the light of the foregoing considerations, the answer to the fourth question must be that a route plan containing a pretyped statement indicating that during the ferry journey animals are fed and watered ‘in the evenings and mornings, at midday, and in the evenings and mornings’ may satisfy the requirements of Directive 91/628 provided that it is established that the animals were in fact fed and watered as stated.
Eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb neljandale küsimusele vastata, et teekonnaplaani, millel on kirjutusmasinal tehtud varasem sisekanne, mille kohaselt mereveo kestel söödetakse ja joodetakse loomi „õhtul, hommikul, lõuna ajal, õhtul, hommikul”, võib pidada direktiivi 91/628 nõuetele vastavaks juhul, kui on tõendatud, et need toimingud ka tegelikult läbi viidi.
If the competent authority considers, in the light of all the documents submitted by the exporter, that the requirements of that directive have not been complied with, it is for that authority to assess whether that noncompliance had an effect on the welfare of the animals, whether such noncompliance may, where appropriate, be remedied and whether it must result in the export refund being forfeited, reduced or retained.
Kui pädev ametiasutus leiab kõigi talle eksportija poolt esitatud dokumentide alusel, et kõnealuse direktiivi nõudeid ei ole järgitud, peab ta kindlaks tegema, kas niisugune järgimata jätmine mõjutas loomade heaolu ja kas vastaval juhul on võimalik seda heastada ning kas selle rikkumise korral jätta eksporditoetus maksmata, vähendada seda või maksta see välja.
Article 1 of Commission Regulation (EC) No 615/98 of 18 March 1998 laying down specific detailed rules of application for the export refund arrangements as regards the welfare of live bovine animals during transport cannot be interpreted as meaning that point 48(7)(b) of the annex to Council Directive 91/628/EEC of 19 November 1991 on the protection of animals during transport and amending Directives 90/425/EEC and 91/496/EEC, as amended by Council Directive 95/29/EC of 29 June 1995, must be applied to the case of transport by sea on a link between a geographical point of the European Community and a geographical point in a third country by means of vehicles loaded onto vessels without unloading of the animals.
Komisjoni 18. märtsi 1998. aasta määruse (EÜ) nr 615/98, millega kehtestatakse eksporditoetuste korra üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses elusveiste heaoluga vedamise ajal, artiklit 1 tuleb tõlgendada nii, et nõukogu 19. novembri 1991. aasta direktiivi 91/628/EMÜ, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ajal ja millega muudetakse direktiive 90/425/EMÜ ja 91/496/EMÜ (muudetud nõukogu 29. juuni 1995. aasta direktiiviga 95/29/EÜ), lisa punkti 48 alapunkti 7 lõige b ei kuulu kohaldamisele niisugusele meretranspordile Euroopa Ühenduses asuva geograafilise punkti ja mõnes kolmandas riigis asuva geograafilise punkti vahel, milleks kasutatakse sõidukeid, mis laaditakse laevale ilma loomi maha laadimata.
Point 48(7)(a) of the annex to Directive 91/628, as amended by Directive 95/29, must be interpreted as meaning that, in the case of transport by sea between a geographical point of the European Community and a geographical point situated in a third country by means of vehicles loaded onto vessels without unloading the animals, the duration of the transport does not have to be taken into account if the animals are transported in accordance with the conditions laid down in point 48(3) and (4) of the annex to Directive 91/628, apart from journey times and rest periods.
Direktiivi 91/628 (muudetud direktiiviga 95/29) lisa punkti 48 alapunkti 7 lõiget a tuleb tõlgendada nii, et niisuguse meretranspordi korral Euroopa Ühenduses asuva geograafilise punkti ja kolmandas riigis asuva geograafilise punkti vahel toimuv vedu, milleks kasutatakse sõidukeid, mis laaditakse laevadele ilma loomi maha laadimata, ei ole veo kestus oluline juhul, kui loomade vedamisel on täidetud direktiivi 91/628 lisa punkti 48 alapunktides 3 ja 4 ette nähtud tingimused, välja arvatud tingimused, mis puudutavad veo kestust ja puhkeaegu.
A route plan containing a pretyped statement indicating that during the ferry journey animals are fed and watered ‘in the evenings and mornings, at midday, and in the evenings and mornings’ may satisfy the requirements of Directive 91/628, as amended by Directive 95/29, provided that it is established that the animals were in fact fed and watered as stated.
Teekonnaplaani, millel on kirjutusmasinal tehtud varasem sissekanne, mille kohaselt mereveo kestel söödetakse ja joodetakse loomi „õhtul, hommikul, lõuna ajal, õhtul, hommikul”, võib pidada direktiivis 91/628 (muudetud direktiiviga 95/29) sätestatud nõuetele vastavaks juhul, kui on tõendatud, et need toimingud ka tegelikult läbi viidi.
If the competent authority considers, in the light of all the documents submitted by the
Kui pädev ametiasutus leiab kõigi talle eksportija poolt esitatud dokumentide alusel, et kõnealuse direktiivi
Case C-303/06
Kohtuasi C-303/06
(Reference for a preliminary ruling from the Employment Tribunal, London South)
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Employment Tribunal, London South)
(Social policy — Directive 2000/78/EC — Equal treatment in employment and occupation — Articles 1, 2(1), (2)(a) and (3) and 3(1)(c) — Direct discrimination on grounds of disability — Harassment related to disability — Dismissal of an employee who is not himself disabled but whose child is disabled — Included — Burden of proof)
Sotsiaalpoliitika – Direktiiv 2000/78/EÜ – Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel – Artikkel 1, artikli 2 lõige 1, lõike 2 punkt a ja lõige 3 ning artikli 3 lõike 1 punkt c – Otsene diskrimineerimine puude alusel – Puudega seotud ahistamine – Sellise töötaja töölt vabastamine, kes ise ei ole puudega, kuid kellel on puudega laps – Hõlmamine – Tõendamiskoormis
Opinion of Advocate General Poiares Maduro delivered on 31 January 2008 . .
Kohtujurist M. Poiares Maduro ettepanek, esitatud 31. jaanuaril 2008 . . . . .
Social policy — Equal treatment in employment and occupation — Directive 2000/78 — Prohibition of discrimination on grounds of disability — Scope
Sotsiaalpoliitika – Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel – Direktiiv 2000/78 – Puude alusel diskrimineerimise keeld – Ulatus
(Council Directive 2000/78, Arts 1 and 2(1) and (2)(a))
(Nõukogu direktiiv 2000/78, artikkel 1, artikli 2 lõige 1 ja lõike 2 punkt a)
SUMMARY — CASE C-303/06
KOKKUVÕTE – KOHTUASI C-303/06
Social policy — Equal treatment in employment and occupation — Directive 2000/78 — Prohibition of harassment — Scope
Sotsiaalpoliitika – Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel – Direktiiv 2000/78 – Ahistamise keeld – Ulatus
(Council Directive 2000/78, Arts 1 and 2(1) and (3))
(Nõukogu direktiiv 2000/78, artikkel 1, artikli 2 lõiked 1 ja 3)
Directive 2000/78 establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation, and, in particular, Articles 1 and 2(1) and (2)(a) thereof, must be interpreted as meaning that the prohibition of direct discrimination laid down by those provisions is not limited only to people who are themselves disabled.
Direktiivi 2000/78, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, eelkõige selle artiklit 1 ning artikli 2 lõiget 1 ja lõike 2 punkti a tuleb tõlgendada nii, et neis sätetes ette nähtud otsese diskrimineerimise keeld ei ole piiratud üksnes nende isikutega, kes ise on puudega.
The principle of equal treatment enshrined in that directive in the area of employment and occupation applies not to a particular category of person but by reference to the grounds mentioned in Article 1.
Kõnealuse direktiiviga töö saamisel ja kutsealale pääsemisel kehtestatud võrdse kohtlemise põhimõtet ei kohaldata kindlaksmääratud isikute kategooriale, vaid direktiivi artiklis 1 sätestatud põhjenduste alusel.
Directive 2000/78 establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation, and, in particular, Articles 1 and 2(1) and (3) thereof, must be interpreted as meaning that the prohibition of harassment laid down by those provisions is not limited only to people who are themselves dis -abled.
Direktiivi 2000/78, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, eelkõige selle artiklit 1 ning artikli 2 lõikeid 1 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et neis sätetes ette nähtud ahistamise keeld ei ole piiratud üksnes nende isikutega, kes on ise puudega.
Under Article 2(3), harassment is deemed to be a form of discrimination within the meaning of Article 2(1) and the principle of equal treatment enshrined in that directive in the area of employment and occupation applies not to a particular category of person but by reference to the grounds mentioned in Article 1.
Artikli 2 lõike 3 kohaselt peetakse ahistamist üheks diskrimineerimise vormiks selle artikli lõike 1 tähenduses ning kõnealuse direktiiviga kehtestatud võrdse kohtlemise põhimõtet töö saamisel ja kutsealale pääsemisel ei kohaldata kindlaksmääratud isikute kategooriale, vaid direktiivi artiklis 1 sätestatud põhjenduste alusel.
Where an employer treats an employee who is not himself disabled less favourably than another employee is, has been or would be treated in a comparable situation, and it is established that the less favourable treatment of that employee is based on the disability of his child, whose care is provided primarily by that employee, such treatment is contrary to the prohibition of direct discrimination laid down by Article 2(2)(a) of Directive 2000/78.
Kui on tõendatud, et töötaja suhtes, kellel endal puuet ei ole, esinenud ahistamiseks peetav soovimatu käitumine on seotud puudega, mis on tema lapsel, kellele ta tagab vajaliku hoolduse põhiosas ise, rikutakse sellise käitumisega kõnealuse direktiivi artikli 2 lõikes 3 sätestatud ahistamise keeldu.
Where it is established that the unwanted conduct amounting to harassment which is suffered by an employee who is not himself disabled is related to the disability of his child, whose care is provided primarily by that employee, such conduct is contrary to the prohibition of harassment laid down by Article 2(3) of Directive 2000/78.
Kui tööandja kohtleb puudeta töötajat halvemini, kui on koheldud, koheldakse või võidakse kohelda teist töötajat samalaadses olukorras ning kui on tõendatud, et asjaomase töötaja halvema kohtlemise aluseks on see, et puue on tema lapsel, kellele ta tagab vajaliku hoolduse põhiosas ise, rikutakse sellise kohtlemisega kõnealuse direktiivi artikli 2 lõike 2 punktis a sätestatud otsese diskrimineerimise keeldu.
(see paras 38, 50, 56, operative part 1)
(vt punktid 38, 50, 56, resolutsiooni punkt 1)
(see paras 38, 58, 63, operative part 2)
(vt punktid 38, 58, 63, resolutsiooni punkt 2)
OPINION OF ADVOCATE GENERALPOIARES MADURO delivered on 31 January 2008 1
KOHTUJURISTI ETTEPANEKM. POIARES MADURO esitatud 31. jaanuaril 2008 1
This reference by the South London Employment Tribunal raises, for the first time, an important question about the scope of Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation 2(‘the Directive’).
Käesolev South London Employment Tribunali taotlus tõstatab esmakordselt tähtsa küsimuse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel 2(edaspidi „direktiiv”), kohaldamisala kohta.
The Tribunal asks whether the prohibition of discrimination contained in the Directive covers cases where an employee is treated less favourably than her colleagues because, although not herself disabled, she is associated with a disabled person.
Kohus küsib, kas direktiivis sätestatud diskrimineerimise keeld hõlmab juhtumeid, mil töötajat koheldakse halvemini kui tema kolleegi, sest, kuigi ta ise ei ole puudega, on ta seotud inimesega, kellel on puue.
I — Factual background and the questions referred
I. Vaidluse aluseks olevad asjaolud ja eelotsuse küsimused
On 4 March 2005 the claimant accepted voluntary redundancy and, accordingly, stopped working for Attridge Law.
4. märtsil 2005 nõustus hageja vabatahtlikult töölt lahkuma ning lõpetas seega Attridge Law’s töötamise.
On 30 August 2005 she brought a claim for constructive dismissal and disability discrimination against her former employers, arguing that they treated her less favourably than employees with non-disabled children and subjected her to conduct that created a hostile atmosphere for her.
30. augustil 2005 esitas ta oma endiste tööandjate vastu tööandjapoolse käitumise tõttu töölt lahkumisele sundimise (constructive dismissal) ja puude tõttu diskrimineerimise alusel hagi, väites, et tööandja kohtles teda halvemini kui töötajaid, kellel ei ole puuetega lapsi, ja käitus tema suhtes viisil, mis lõi tema jaoks vaenuliku tööõhkkonna.
Among the examples of discriminatory treatment that she alleges she has suffered are that her employers refused to allow her to return to her existing job after coming back from maternity leave; they called her ‘lazy’ when she sought to take time off to care for her son and refused to give her the same flexibility as regards her working arrangements as those of her colleagues with non-disabled children; they said that she was using her ‘fucking child’ to manipulate her working conditions; they subjected her to disciplinary action; and they failed to deal properly with a formal grievance she lodged against her ill treatment.
Väidetava diskrimineeriva kohtlemise näideteks toob hageja selle, et tööandjad keeldusid teda rasedus- ja sünnituspuhkuselt naasmisel lubamast tagasi oma senisele töökohale; kutsusid teda „laisaks”, kui ta soovis saada vaba aega oma poja eest hoolitsemiseks, ning ei võimaldanud talle sama paindlikke töötingimusi nagu kolleegidele, kellel ei olnud puuetega lapsi; nad ütlesid, et ta kasutab oma „pagana last” oma töötingimustega manipuleerimiseks; kohaldasid tema suhtes distsiplinaarmenetlust ning ei menetlenud korrektselt ametlikku kaebust, mille ta esitas oma väärkohtlemise kohta.
The claimant in the main proceedings, Ms Sharon Coleman, worked from 2001 as legal secretary for Attridge Law, a firm of solicitors in London, where Mr Steve Law is a partner.
Põhikohtuasja hageja Sharon Coleman töötas alates 2001. aastast õigusnõunikuna Londoni advokaadibüroos Attridge Law, mille partneriks on Steve Law.
In 2002 she gave birth to a son who is dis -abled; he suffers from bronchomalacia and congenital laryngomalacia.
Aastal 2002 sündis hagejal puudega poeg, kes kannatab kopsutorupehmestuse ja kaasasündinud larüngomalaatsia all.
She is his primary carer.
Hageja on lapse peamine hooldaja.
1 — Original language: English.2 — OJ 2000 L 303, p. 16.
1 – Algkeel: inglise.2 – EÜT 2000, L 303, lk 16; ELT eriväljaanne 05/04, lk 79.
Ms Coleman sought to rely on the relevant national law, the Disability Discrimination Act 1995, and the Directive.
S. Coleman tugines asjakohasele siseriiklikule õigusaktile, 1995. aasta Disability Discrimination Act’ile ja direktiivile.
Her argument was that the Directive is intended to prohibit discrimination not only against disabled persons themselves, but also against individuals who are victims of discrimination
Tema argument oli, et direktiivi eesmärk on keelata diskrimineerimine mitte ainult puuetega inimeste endi suhtes, vaid ka isikute suhtes, keda diskrimineeritakse selle tõttu, et nad
OPINION OF MR POIARES MADURO — CASE C-303/06 employees who, though they are not themselves disabled, are treated less favourably or harassed on the ground of their association with a person who is disabled?
KOHTUJURIST POIARES MADURO ETTEPANEK – KOHTUASI C-303/06 töötajaid, kes ise ei ole puudega, kuid keda koheldakse halvemini või ahistatakse nende seotuse alusel puudega isikuga?
because they are associated with a disabled person.
on seotud puudega inimesega. Argumendi kohaselt peab South London Employment Tribunal tõlgendama Disability Discrimination Act’i kooskõlas direktiiviga ja seega pakkuma seotuse tõttu diskrimineerimise vastu kaitset.
The defendants in the main action argued that the Act protects only disabled persons and that the Directive is not intended to cover discrimination by association.
Põhikohtuasja kostjad väitsid, et Disability Discrimination Act kaitseb ainult puuetega inimesi ning et direktiivi mõtte kohaselt ei hõlma see diskrimineerimist seotuse alusel.
(3) Where an employer treats an employee less favourably than he treats or would treat other employees, and it is established that the ground for the treatment of the employee is that the employee has a disabled son for whom the employee cares, is that treatment direct discrimination in breach of the principle of equal treatment established by the Directive?
Kui tööandja kohtleb ühte töötajat halvemini, kui ta kohtleb või võiks kohelda teisi töötajaid, ja on tõendatud, et sellise kohtlemise aluseks on see, et töötajal on puudega poeg, keda ta hooldab, siis kas selline kohtlemine on otsene diskrimineerimine, millega rikutakse nimetatud direktiivis sätestatud võrdse kohtlemise põhimõtet?
Ms Coleman can succeed in her case only if the Directive is to be interpreted as prohibiting discrimination by association.
S. Colemani hagi kuulub rahuldamisele ainult juhul, kui direktiivi tõlgendada nii, et see keelab diskrimineerimise seotuse tõttu.
Thus, the Tribunal did not proceed fully to establish the material facts and examine the substance of the claim, but, instead, stayed that part of the application and held a preliminary hearing only on the issue of whether or not discrimination by association is prohibited.
Seetõttu ei jätkanud South London Employment Tribunal täielikult asjaolude väljaselgitamist ega hagi sisulist arutamist, vaid peatas selles osas hagi menetlemise ja pidas ettevalmistava kohtuistungi ainult küsimuses, kas seotuse tõttu diskrimineerimine on keelatud.
Following the hearing it stayed the proceedings and referred the following questions to the Court of Justice:
Pärast ettevalmistavat istungit peatas kohus menetluse ja esitas Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
(4) Where an employer harasses an employee, and it is established that the ground for the treatment of the employee is that the employee has a disabled son for whom the employee cares, is that harassment a breach of the principle of equal treatment established by the Directive?’
Kui tööandja ahistab ühte töötajat ja on tõendatud, et sellise kohtlemise aluseks on see, et töötajal on puudega poeg, keda ta hooldab, siis kas see ahistamine on nimetatud direktiivis sätestatud võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumine?”
(2) If the answer to Question (1) above is in the negative, does the Directive protect
Kui vastus esimesele küsimusele on eitav, siis kas nimetatud direktiiv kaitseb
The four questions referred to the Court by the Employment Tribunal boil down to a single issue of law: does the Directive protect non-disabled people who, in the context of their employment, suffer direct discrimination and/or harassment because they are associated with a disabled person?
Euroopa Kohtule South London Employment Tribunali poolt esitatud neli küsimust taanduvad ühele õiguslikule probleemile: kas direktiiv kaitseb puudeta inimesi, keda töösuhte raames otseselt diskrimineeritakse ja/või ahistatakse, kuna nad on seotud puudega inimesega?
EC must be interpreted in the light of the goals pursued by Article 13 itself. 4
EÜ artikli 13 alusel vastu võetud õigusakte tõlgendada artikli 13 eesmärke arvestades. 4
Article 13 EC is an expression of the commitment of the Community legal order to the principle of equal treatment and nondiscrimination.
EÜ artikkel 13 väljendab ühenduse õiguskorras kehtivat kohustust järgida võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtet.
Thus, any interpretation of both that article and any directive adopted under this legal basis must be undertaken against the background of the Court’s caselaw on these principles.
Seega tuleb nii seda artiklit kui ka selle alusel vastu võetud direktiivi tõlgendada, arvestades neid põhimõtteid puudutavat Euroopa Kohtu praktikat.
5 The Directive itself states in Article 1 that its purpose is ‘to lay down a general framework for combating
5Direk-tiivi artiklis 1 deklareeritakse, et direktiivi eesmärk on „kehtestada üldine raamistik, et võidelda diskrimineerimise vastu […]
The Directive was adopted under Article 13 EC which was added to the EC Treaty by the Treaty of Amsterdam and reads as follows: ‘Without prejudice to the other provisions of this Treaty and within the limits of the powers conferred by it upon the Community, the Council acting unanimously on a proposal from the Commission and after consulting the European Parliament, may take appropriate action to combat discrimination based on sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation’.
Direktiivi vastuvõtmise aluseks oli EÜ artikkel 13, mis lisati EÜ asutamislepingusse Amsterdami lepinguga ning mis kõlab järgmiselt: „Ilma et see piiraks käesoleva lepingu teiste sätete kohaldamist ja talle ühenduse poolt antud volituste piires võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga astuda vajalikke samme, et võidelda diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel”.
The first thing to note about Article 13 EC is that it singles out specific grounds of discrimination which it treats as suspect grounds or, to borrow a term from US constitutional law, as ‘suspect classifications’, 3and makes them the target of Community antidiscrimination legislation.
EÜ artikli 13 juures tuleb esmalt tähele panna, et selles eritletakse diskrimineerimise konkreetsed alused, mida peetakse tundlikeks alusteks või, laenates Ameerika Ühendriikide konstitutsiooniõiguse mõistet, „tundlikeks kategooriateks”, 3ja määratletakse need kui ühenduse diskrimineerimisvastaste õigusaktide sihtmärk.
Under this broad provision legislation may be brought with the aim of combating discrimination on those enumerated grounds.
Selle üldsätte alusel võib vastu võtta õigusakte eesmärgiga võidelda diskrimineerimise vastu nendel loetletud alustel.