natgillin/translations-raw huggingface dataset:
TO FIND OUT MORE ON NATURA 2000 LOG ON TO THE COMMISSION’SWEBSITE WEBSITE http://ec.europa.eu/environment/nature/index_en.htm
NATURA 2000 KOHTA LISATEABE SAAMISEKS KÜLASTAGE EUROOPA KOMISJONIVEEBILEHTE VEEBILEHTE http://ec.europa.eu/environment/nature/index_en.htm
The European Natura 2000 Network
Euroopa Liidu Natura 2000 võrgustik
Natura 2000 is the most ambitious initiative ever undertaken to conserve Europe’s rich natural heritage.
Natura 2000 on kõige ambitsioonikam algatus, mis eales Euroopa rikkaliku looduspärandi säilitamiseks on ette võetud.
It enables all 27 countries of the EU to work together to safeguard our most valuable wildlife and habitats across their natural range in Europe, irrespective of national boundaries.
See võimaldab kõigil Euroopa Liidu 27 liikmesriigil teha riigipiiridest sõltumatult koostööd kaitsmaks enim ohustatud liike ja elupaiku nende looduslikul levilal üle kogu Euroopa.
At its heart lies the creation of an ecological network of sites known as the Natura 2000 Network.
Selle tegevuse keskseks osaks on kaitsealade ökoloogilise võrgustiku – Natura 2000 – loomine.
Some 25,000 sites have been included in this network so far making this the largest network of nature conservation areas anywhere in the world.
Kuni käesoleva ajani on võrgustikku liidetud ligikaudu 25 000 ala, mis teeb sellest maailma suurima kaitsealade võrgustiku.
Because Natura 2000 is an integral part of our countryside, it is important that the sites continue to be managed in a way that takes account of the vulnerable habitats and species present.
Kuna Natura 2000 alad on meie ümbruse lahutamatu osa, tuleb neid kasutada nii, et võetaks arvesse seal asuvaid ohustatud elupaiku ja liike.
The aim is not to stop economic activities but, instead, to set the parameters by which these can take place whilst safeguarding Europe’s biodiversity.
Eesmärk pole mitte kogu majandustegevust peatada, vaid seada tingimused, mida järgides saab majandustegevus toimuda nii, et samal ajal on kaitstud ka Euroopa bioloogiline mitmekesisus.
From the concerned citizen to private landowners and users, government officials and conservation groups – everyone has an important role in making Natura 2000 a success.
Üksikisikud, eramaaomanikud ja -kasutajad, riigiametnikud ja looduskaitsjad – neil kõigil on tähtis roll Natura 2000 õnnestumises.
European Commission Natura 2000 - Europe’s nature for you Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities2009 – 28pp. – 21 x 29.7 cm ISBN 978-92-79-11567-7
Euroopa Komisjon Natura 2000 – Euroopa loodus on teie kätes Luxemburg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus 2009 – 28lk – 21 x 29.7 cm ISBN 978-92-79-11565-3
Natura 2000 in the
Natura 2000 boreaalses piirkonnas
European Commission Environment Directorate General
Euroopa Komisjon Keskkonna peadirektoraat
Tommi Päivinen, Coastal Meadow management LIFE- Nature project.
LIFE-Nature rannaniitude hooldamise projekt.
Back cover: Baltic Coast, Latvia; Kerstin Sundseth
Tagakaas: Läänemere rannik Lätis, Kerstin Sundseth.
Additional information on Natura 2000 is available from http://ec.europa.eu/environment/nature
Lisateavet Natura 2000 kohta leiate veebilehelthttp://ec.europa.eu/environment/nature
Europe Direct is a service to help you nd answers to your questions about the European Union New freephone number (*): 00 800 6 7 8 9 10 11
Europe Direct on teenistus, mis aitab leida vastused Euroopa Liitu puudutavatele küsimustele.Tasuta infotelefon (*):00 800 6 7 8 9 10 11
The Boreal Region – land of trees and water ................p. 3
Boreaalne piirkond on metsade ja vete maa...................lk 3
(*) Certain mobile telephone operators do not allow access to 00 800 numbers or these calls may be billed.
(*) Teatud juhtudel ei võimalda mobiilsideoperaatorid helistamist 00 800-numbritele või on need kõned tasulised.
Natura 2000 habitat types in the Boreal Region ..........p. 5
Boreaalse piirkonna Natura 2000 alade kaart.................lk 6
Map of Natura 2000 sites in the Boreal Region ..............p. 6
Natura 2000 liigid boreaalses piirkonnas .........................lk 8
Information on the European Union is available on the Internet (http://ec.europa.eu).
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saate Internetist Europa serverist http://ec.europa.eu).
Management issues in the Boreal Region........................p. 10
Looduskaitse probleemid boreaalses piirkonnas..........lk 10
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2009
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2010
© European Communities, 2009
© Euroopa ühendused, 2010
The photos are under copyright, none may be used without prior written approval of the photographers.
Fotod on kaitstud autoriõigusega. Ühtegi neist ei tohi kasutada autori eelneva kirjaliku nõusolekuta.
Printed on recycled paper that has been awarded the EU eco-label for graphic paper http://ec.europa.eu/environment/ecolabel
Trükitud makulatuurist toodetud paberile, millele on antud ELi joonestuspaberi ökomärgishttp://ec.europa.eu/environment/ecolabel
Natura 2000 in the Boreal Region
Natura 2000 boreaalses piirkonnas
Bog woodland, Finland © Jorma Luhta three-toed woodpecker Picoides tridactylus and a range of raptors such as the greater spotted eagle Aquila clanga.
Rabamets Soomes © Jorma Luhta
– land of forests and water
on metsade ja vete maa
Wetlands are the next most common landscape feature.
Märgalad on teine tavalisem maastikutüüp.
Around 10,000–15,000 years ago the entire Boreal Region was covered in ice.
10 000–15 000 aastat tagasi oli kogu boreaalne piirkond jääga kaetud.
As the massive ice sheet retreated after the last Ice Age, it carved shallow depressions into the hard bedrock of granite and gneiss which over time evolved into lakes, rivers and mires.
Tohutu jäälaam uuristas viimase jääaja lõpul taandudes kõvasse graniidist ja gneisist aluspõhja madalad nõod, millest ajapikku kujunesid järved, jõed ja sood.
A significant proportion of Europe’s natural lakes and some of its largest bogs are found in this region.
Piirkonnas on suur osa Euroopa looduslikest järvedest ja mõned selle suurimad rabad.
In the far north, peatlands can make up 50% of the land surface in places.
Põhjas võivad turbaalad kohati katta kuni 50% maismaast.
With its endless expanse of coniferous forests, mires and lakes, the Boreal Region forms part of a distinct band of vegetation which circles the entire northern hemisphere.
Lõputute okasmetsade, soode ja järvedega boreaalne piirkond on kogu põhjapoolkera ümbritseva omaette taimkattevööndi osa.
Habitat types blend seamlessly into one another, creating a characteristic mosaic landscape of forests and wetlands.
Elupaigatüübid segunevad sujuvalt üksteisega, luues iseloomuliku metsade ja märgalade mosaiikmaastiku.
Along the coast, bedrock archipelagos intermingle with lowlying brackish fens and meadows, providing ideal nesting grounds for hundreds of thousands of migratory birds.
Rannikul vahelduvad aluspõhjakõrgendikest moodustunud saarestikud madalate sooldunud madalsoode ja niitudega, pakkudes suurepäraseid pesitsuspaiku sadadele tuhandetele rändlindudele.
The Boreal Region of the European Union includes most of Sweden and Finland, all of Estonia, Latvia and Lithuania and much of the Baltic Sea.
Euroopa Liidu boreaalne piirkond hõlmab enamiku Rootsist ja Soomest, kogu Eesti, Läti ja Leedu ning suure osa Läänemerest.
It has a relatively at topography, mostly below 500 m.
Sealne pinnamood on suhteliselt tasane, kõrgusega enamasti kuni 500 m merepinnast.
To the north, the zone merges with the forest-tundra of the Arctic, to the west the ground rises up onto the Fennoscandian mountains and, in the south, there is a transition to the deciduous forests of the Continental Region.
Põhja pool ühineb vöönd arktilise metsatundraga, läänes tõuseb maapind Skandinaavia mäestikuks ja lõunas läheb üle kontinentaalse piirkonna lehtmetsadeks.
The coastline and islands around the Baltic Sea and Gulf of Bothnia are also very characteristic of a boreal environment.
Läänemere ja Botnia lahe rannik ning saared on samuti boreaalsele keskkonnale väga iseloomulikud.
Having been depressed under the massive weight of ice, the coastline is once again emerging from the sea.
Mandrijää tohutu raskuse all vajunud rannik kerkib taas merest.
Around the Gulf of Bothnia this is said to be rising by as much as 1 cm a year.
Väidetakse, et Botnia lahe ümbruses kerkib maa koguni 1 cm aastas.
As the water recedes, lowlying habitats, ideal for breeding waders and saline tolerant plants, develop.
Veepiiri taganedes kujunevad madalad elupaigad, mis on ideaalsed pesitsevatele kurvitsalistele ja soola taluvatele taimedele.
They have been used for centuries forgrazing and haymaking which has, in turn, resulted in a number of typical semi-natural habitats of high conservation value such as the boreal Baltic coastal meadows, the Nordic alvar and the natural forests of primary succession stages.
Neid maid on kasutatud sajandeid karja- ja heinamaadena, mistõttu on kujunenud hulk suure kaitseväärtusega poollooduslikke elupaigatüüpe, nagu Läänemere kesk- ja põhjaosa rannaniidud, põhjamaised loopealsed ja looduslikud esikmetsad.
Forests cover around 60% of the region and dominate the landscape.
Metsad katavad umbes 60% piirkonnast ja on maastikus valitsevad.
The majority is used commercially and is, consequently, of reduced conservation value compared to the original natural old-growth forests, which now account for less than 5–10% of the resource.
Enamik neist on kasutusel tulundusmetsana ja seega väiksema kaitseväärtusega kui algsed vanad loodusmetsad, mis praegu moodustavad alla 5–10% metsaressursist.
The dominant forest type, known as western taiga, contains a mixture of Norway spruce Picea abies and Scots pine Pinus sylvestris.
Valdav on metsatüüp, kus kasvavad koos harilik kuusk (Picea abies) ja harilik mänd (Pinus sylvestris) ning mida nimetatakse läänetaigaks.
Its structure is relatively simple with a sparse field layer of mosses, lichens and ericaceous shrubs on shallow soils.
Selliste metsade struktuur on suhteliselt lihtne, õhukestel muldadel kasvava hõreda sambla-samblikurinde ja kanarbikulistest koosneva puhmarindega.
Where the soil is more fertile, the understory becomes carpeted in a rich assembly of herbaceous shrubs and bushes.
Kui muld on viljakam, moodustub rohtsetest puhmastest ja põõsastest liigirikas alusmets.
The archipelagos situated o the southern coasts of Finland and Sweden are also very interesting from a conservation perspective.
Üldiselt elab boreaalsetes metsades väga mitmesuguseid hästikohastunud taimi, putukaid ja teisi loomi.
Overall, the boreal forests harbour a rich array of well adapted plants, insects and other animals.
Haruldased linnuliigid on samuti endiselt esindatud, nende seas kümme
As for the Baltic Sea, this is one of the largest brackish water systems in the world.
Läänemeri on üks maailma suuremaid riimveelisi veekogusid.
Its only connection with the open sea is through the shallow sounds between Sweden and Denmark.
Selle ainus ühendus ulgumerega on Rootsi ja Taani vahelised madalad väinad.
As a result, it can take up to 35 years for the
Selle tõttu võib kuluda kuni 35 aastat, et kogu Läänemere vesi vahetuks Põhjamerest ja kaugemalt pärit vee vastu.
% of EU territory
% ELi territooriumist
Countries involved
Asjaomased riigid
This, combined with the fact that the sea is very shallow (average depth 54 m), makes it highly prone to eutrophication.
Belgia, Saksamaa,Taani, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Madalmaad, Portugal, Ühendkuningriik
Estonia, Finland, Latvia, Lithuania, Sweden
Lõunas on asustustihedus keskmiselt 40 elanikku km² kohta, põhjas aga tavaliselt 2-3 elanikku km² kohta.
Demographically, the region is a land of contrasts, with increasingly large urbanised areas in the south (Stockholm, Riga, Helsinki) offset by vast areas in the north where the already low populations are decreasing even further.
Austria, Bulgaaria, Saksamaa, Hispaania, Soome, Prantsusmaa, Itaalia, Poola, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Rootsi
Czech Republic, Hungary, Romania, Slovakia
Tulundusmetsandus on seevastu laialt levinud kogu piirkonnas.
The growing season here is 200 days compared to 100 days in the north.
Küpros, Hispaania, Prantsusmaa, Kreeka, Itaalia, Malta, Portugal
Source:European Topic Centre on Biological Diversity (European Environment Agency) http://biodiversity.eionet.europa.eu October 2008
Allikas:Bioloogilise mitmekesisuse Euroopa teemakeskus (Euroopa Keskkonnaagentuur) http://biodiversity.eionet.europa.eu, oktoober 2008
Natura 2000 habitat types in the Boreal Region yp es
Natura 2000 elupaigatüübid boreaalses piirkonnas
Around third of all habitat types listed in the Habitats Directive occur in the Boreal Region.
Boreaalses piirkonnas esineb umbes kolmandik kõigist loodusdirektiivis loetletud elupaigatüüpidest.
This is partly explained by its long natural transition zone with the Continental Region.
Osaliselt seletab seda boreaalse ja kontinentaalse piirkonna vaheline pikk looduslik üleminekuvöönd.
Seventeen of the habitat types concern different types of forests such as old growth western taiga forest, Fennoscandian deciduous swamp woods and bog woodland.
17 elupaigatüüpi hõlmavad mitmesuguseid metsi, nagu läänetaiga vanad metsad, Fennoskandia madalsoo- ja lodumetsad ning siirdesoo- ja rabametsad.
Mires and fens are also well represented.
Hästi esindatud on ka sood ja madalsood.
They range from active raised bogs and transition mires within a forest landscape, to extensive aapa mires in the north.
Nende hulgas on nii metsamaastikel levinud looduslikus seisundis rabad ja siirdesood kui ka põhjaalade ulatuslikud aabasood.
Until recently commercial peat extraction was widespread, with some countries losing up to 70% of their peatlands.
Hiljutise ajani oli laialt levinud tööstuslik turbakaevandamine, mille tagajärjel mõnes riigis hävis kuni 70% turbaaladest.
Despite this, the Boreal Region still harbours some of the largest intact mire complexes in Europe.
Sellele vaatamata leiduvad boreaalses piirkonnas endiselt mõned Euroopa suurimad puutumatud soomassiivid.
Aapa mires develop under the combined effects of short summers and long winters with abundant snow.
Aabasood on ka väga oluline toiduallikas paljudele loomadele.
The latter causes long-lasting springtime flooding from the drainage basin of the mire, which prevents it from developing into a proper bog complex.
Seal kasvab külluses murakaid, jõhvikaid ja muid söödavate viljadega kääbuspõõsaid.
Aapa mires are generally very large, particularly in the at north, and have a characteristic string and flark pattern where the strings are perpendicular to the slope.
Toidurohkus ning kaugus igasugustest häirijatest muudab sood ideaalseks pesitsuspaigaks lindudele, nagu mudatilder (Tringa glareola), laululuik (Cygnus cygnus) ja tutkas (Philomachus pugnax).
Although grasslands only cover 14% of the territory, they include a wide variety of valuable semi-natural habitats.
Kuigi rohumaad katavad kõigest 14% piirkonnast, on nende hulgas mitmesuguseid väärtuslikke poollooduslikke elupaiku.
They are also an important source of food for many animals.
Neid on rohkem rannikul, sisemaal aga metsaservades.
Cloudberries, cranberries and other fruiting dwarf shrubs grow in abundance here.
Mitu elupaigatüüpi on boreaalsele piirkonnale ainuomased, nagu Fennoskandia puiskarjamaad.
In all five countries, there has been a long tradition of small holdings maintaining clearings for grazing livestock and haymaking.
Kõigis viies riigis on väikesed talumajapidamised läbi aegade säilitanud lagedaid alasid karja- ja heinamaadena.
Over time, these have become very rich in specialist plants and animals and are therefore of high conservation interest.
Aja jooksul on seal kujunenud kitsalt kohastunud taime- ja loomaliikide suur mitmekesisus ning seega on need alad looduskaitse seisukohast väga olulised.
Unfortunately, most are now rapidly disappearing through lack of management.
Kahjuks on suur osa neist nüüd hooldamata ja seetõttu kiiresti kadumas.
from agriculture and large-scale forestry activities.
Seetõttu on nad ka eriti tundlikud toitainete ülekülluse, happevihmade ning põllumajanduse ja suuremastaabilise metsanduse põhjustatud reostuse suhtes.
Rivers are equally important but the majority have been modified to provide hydro-electric power, inland navigation or commercial fishing.
Jõed on sama olulised, kuid enamikku neist on muudetud hüdroenergia tootmise, laevatamise või tulundusliku kalapüügi tarbeks.
Finally, oligotrophic lakes and Fennoscandian natural rivers are also widespread throughout the region.
Kogu piirkonnas on tavalised ka vähetoitelised järved ja Fennoskandia looduslikud jõed.
Because they are relatively young and carved out of hard bedrock, the lakes tend to be shallow, cold, clear and poor in nutrient loads. They are also therefore particularly sensitive to nutrient overload, acid rain and pollution
Kuna järved on suhteliselt noored ja kõvasse aluspõhja uuristatud, on nad üldiselt madalad, külmad, selgeveelised ja toitainevaesed.
Other typical Boreal habitat types occur along the coast and on the offshore islands, such as the Baltic esker islands or narrow inlets.
Boreaalsele piirkonnale iseloomulikke elupaigatüüpe leidub veel rannikuil ja meresaartel, näiteks Läänemere oos-saared või kitsad abajad.
Natural old growth forests in the Boreal Region are now extremely rare and represent only a tiny fraction of the original habitat which once covered the region.
Boreaalse piirkonna vanad loodusmetsad on praeguseks äärmiselt haruldased ja kujutavad vaid killukesi algsest elupaigast, mis kunagi kattis kogu piirkonda.
Intensive forestry has removed many of the characteristic features of natural forests: dead and rotting wood, variation in tree size, age and species composition.
Intensiivse metsamajanduse tagajärjel on kadunud paljud loodusmetsade tunnused: surnud ja kõdupuit, puude kõrguse, vanuse ja liigilise koosseisu vahelduvus.
Yet, these are essential features for maintaining the rich array of forest plants and animals present.
Ometi on need vältimatu eeltingimus sealsete metsataimede ja -loomade suure mitmekesisuse säilimiseks.
The lack of natural regeneration through fires is another key problem.
Teine oluline probleem on metsapõlengute abil toimuva loodusliku uuenduse puudumine.
Forest fires resulting from lightning strikes were once a common phenomenon and helped to diversify the structure of the forest.
Välgutabamusest süttinud metsatulekahjud olid kunagi tavaline nähtus ja aitasid kaasa metsa struktuuri mitmekesisusele.
Several species even became entirely dependent on these events for their survival, such as the beetle, Stephanopachys linearis.
Mitme liigi säilimine muutus koguni põlengutest täielikult sõltuvaks, näiteks mardikas Stephanopachys linearis.
Most fires these days are however rapidly brought under control to avoid damage to neighbouring commercial forests.
Tänapäeval kustutatakse enamik põlenguid aga kiiresti, et vältida kahjustusi naabruses olevates tulundusmetsades.
Western Taiga forest, central Finland – prime habitat for great grey owls © Jorma Luhta
Läänetaiga Kesk-Soomes on habekaku peamine elupaik © Jorma Luhta
Number of habitat types in Annex I and species or sub-species in Annex II of the Habitats Directive.
Loodusdirektiivi I lisa elupaigatüüpide ning II lisa liikide ja alamliikide arv
The list of Natura 2000 sites in the Boreal Region was first adopted in January 2005 and later updated in November 2007 and again in December 2008.
Boreaalse piirkonna Natura 2000 alade loetelu võeti vastu 2005. aasta jaanuaris ning seda on ajakohastatud 2007. aasta novembris ja 2008. aasta detsembris.
Altogether, within the Boreal Region, there are 6,266 Sites of Community Importance (SCIs) under the Habitats Directive covering over 111,000 km² and further 1,165 Special Protection Areas (SPAs) under the Birds Directive.
Ühtekokku on boreaalses piirkonnas 6266 loodusdirektiivi alusel loodud ühenduse tähtsusega ala, mis katavad kokku üle 111 000 km², ning lisaks 1165 linnudirektiivi alusel loodud erikaitseala.
There is often considerable overlap between some SCIs and SPAs which means that the figures are not cumulative, nevertheless, it is estimated that together they cover more than 12% of the total land area in this region.
Loodusalad ja linnualad kattuvad sageli suures ulatuses, nii et esitatud pindalanumbrid ei summeeru, kuid hinnanguliselt hõlmavad mõlemat tüüpi alad koos üle 12% kogu boreaalse piirkonna maismaast.
Source: European Topic Centre on Biological Diversity (European Environment Agency) http://biodiversity.eionet.europa.eu– the figures are not cumulative since many habitats and species occur in two or more biogeographical regions– Birds from Annex I of the Birds Directive are not listed as they are not categorized according to biogeographical region
Allikas: Bioloogilise mitmekesisuse Euroopa teemakeskus (Euroopa Keskkonnaagentuur) http://biodiversity.eionet.europa.eu–arvud ei summeeru, sest hulk elupaiku ja liike esineb kahes või enamas biogeograalises piirkonnas–arvestatud ei ole linnudirektiivi I lisa liike, sest need ei ole liigitatud vastavalt biogeograalistele piirkondadele
% of total terrestrial area
% kogu piirkonna maismaast
Total area covered(km²)
Kogupindala (km²)
Terrestrial area covered(km²)
Kogupindala (km²)
Total area covered(km²)
Maismaa pindala(km²)
Terrestrial area covered(km²)
Maismaa pindala(km²)
Source: European Topic Centre on Biological Diversity (European Environment Agency) http://biodiversity.eionet.europa.eu October 2008
Allikas: Bioloogilise mitmekesisuse Euroopa teemakeskus (Euroopa Keskkonnaagentuur) http://biodiversity.eionet.europa.eu, oktoober 2008
SPAs and SCIs are not cumulative as there is considerable overlap between them Some sites are on the border between two regions, the database does not allow for the possibility to split sites between regions, therefore some sites may be counted twice Percentage of marine areas not available SPAs are not selected according to biogeographical region SPA area for the Steppic Region are calculated according to available GIS data
– – – – – linnualade ja loodusalade arv ei summeeru, sest nende vahel on suur kattuvusmõni ala paikneb kahe piirkonna piiril ning kuna andmebaas ei võimalda jagada alasid piirkondade vahel, võib mõni ala olla loetud topeltmerealade osatähtsuse andmed puuduvadlinnualad ei ole valitud biogeograalise piirkonna järgistepipiirkonna linnualade pindala on arvutatud kättesaadavate GIS-andmete alusel
Map based on site coordinates supplied by the European Commission through the University of Leuven, Division SADL, October 2008
Kaart põhineb Euroopa Komisjonilt Leuveni ülikooli geoinformaatika osakonna kaudu saadud alade koordinaatidel, oktoober 2008
Nutrient-poor clear water lakes, Sweden, prime habitat for Black-throated divers © Mats Eriksson
Järvekauri peamiseks elupaigaks on selge veega vähetoitelised järved Rootsis © Mats Eriksson
Photo © Jorma Luhta
Foto © Jorma Luhta
Hundreds of thousands of water birds also migrate to the region in summer in search of food, longer daylight hours and undisturbed breeding grounds.
Suvel rändab piirkonda toidu, pikema päeva ja häirimatute pesitsuspaikade otsinguil sadu tuhandeid veelinde.
Natura 2000 species in the Boreal Region
Natura 2000 liigid boreaalses piirkonnas
Some flock to the tranquil lakes, estuaries and coastal wetlands, whilst other sensitive species, like the cranes Grus grus and jack snipe Lymnocryptes minimus, prefer the remote insect-rich mires and fens.
Osa neist koguneb vaiksetele järvedele, jõesuudmetele ja rannikumärgaladele, kuid sellised tundlikud liigid nagu sookurg (Grus grus) ja mudanepp (Lymnocryptes minimus) eelistavad kõrvalisi putukarohkeid soid.
Because so much of the migration is concentrated in a relatively narrow channel in the Gulf of Finland, its skies are often filled with migrating birds in spring, offering a truly spectacular sight.
Kuna suur osa rändest koondub suhteliselt kitsale alale Soome lahes, pakub rändlinde täis taevas seal kevadel tihti vaimustavat vaatepilti.
The Boreal Region is relatively rich in species, considering its latitude.
Boreaalne piirkond on oma geograafilise laiuse kohta suhteliselt liigirikas.