natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Covering market-related CAP support systems and direct aids for farmers Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development.
Hõlmab turupõhiseid ühise põllumajanduspoliitika toetussüsteeme ja otsetoetusi põllumajandustootjatele.KOM(2004) 490 (lõplik): Komisjoni ettepanek: nõukogu määrus Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta.
OJ L-277, 21/10/2005.COM(2004)490 final: Commission proposal for a Council Regulation on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD):14.07.2004. http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/pdf/2004/com2004_0490en01.pdf
14.7.2004, http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/pdf/2004/ com2004_0490en01.pdf Nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1698/2005 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist antavate maaelu arengu toetuste kohta. ELT L 277, 21.10.2005.
By the mid-1990s the EU had a range of instruments to meet objectives such as agricultural restructuring, territorial/local development and environmental integration.
ELi maaelu arengu poliitika on arenenud ühise põllumajanduspoliitika osana ning muutunud põllumajandussektori struktuuriliste probleemidega tegelevast poliitikast põllumajandustootmise erinevate tahkudega ühiskonnas tegelevaks poliitikaks, mis on keskendunud eelkõige laiemas maaelu kontekstis lahendamist vajavatele probleemidele.
With the Agenda 2000 reform agreement4
Vastavalt Agenda 2000 raames vastu võetud reformide kokkuleppele4, reguleerib neid meetmeid üks peamine maaelu arengut käsitlev määrus5.
, these meas- a) Earlier evolution ures have been governed by one main rural development regulation5. This offers a ‘menu’ of 22 measures and Member States choose from this menu those measures that suit the needs of their rural areas best.
Selles on esitatud 22 meetmest koosnev loetelu, mille hulgast liikmesriigid võivad valida need meetmed, mis sobivad kõige paremini nende maapiirkondade vajadustega.
These are then included in their national or regional programmes.
Kõnealused meetmed lisatakse liikmesriikide riiklikesse ja piirkondlikesse programmidesse.
The EU contribution to the financing of measures depends on the measure and the region concerned.
ELi osa meetmete rahastamisel oleneb meetmest ja asjaomasest piirkonnast.
Agenda 2000 established rural development policy as the 2nd pillar of the CAP, to accompany the further reform of market policy (the 1st pillar).
Esialgu keskenduti põllumajandusettevõtete ja järgtööstuse sektori füüsilise kapitali (investeeringud) toetamisele.
The CAP is increasingly aimed at achieving the right balance between the two pillars.
Järk-järgult hakati ennetähtaegselt pensionile jäämise ja kutseõppe toetamisega seoses üha rohkem ka inimkapitalile tähelepanu pöörama.
Support for processing and marketing was intended to help the integration of the food chain from production through to marketing and contribute to the further improvement of agricultural structures and of the competitiveness of the primary sector.
Agenda 2000 sätestas maaelu arengupoliitika ühise põllumajanduspoliitika teise sambana, mis täiendaks turupoliitika edasist reformi (esimene sammas).
Gradually attention also turned to human capital in the form of early retirement and vocational training.
Ühine põllumajanduspoliitika on üha rohkem suunatud kahe samba vahelise õige tasakaalu saavutamisele.
Set of reforms to EU policies, including in agriculture, agreed at the Summit meeting of EU heads of government in the European Council in Berlin in March 1999, and setting the ‘Financial Perspectives’ for the EU budget from 2000–2006Council Regulation No 1257/1999 of 17 May 1999 (OJ L 160, 26.06.1999)
ELi poliitikavaldkondade, sealhulgas põllumajanduspoliitika reformide kogum, mille suhtes lepiti kokku Berliinis kogunenud Euroopa Ülemkogu raames 1999. aasta märtsis toimunud ELi valitsusjuhtide tippkohtumisel ning millega nähti ette ka ELi eelarve finantsperspektiiv aastateks 2000–2006Nõukogu 17. mai 1999. aasta määrus nr 1257/1999 (EÜT L 160, 26.6.1999).
A first territorial element was added in the 1970s via the designation of less favoured areas (LFAs) eligible for special measures.
Esimene territoriaalne element lisandus 1970ndatel, kui määratleti vähemsoodsad piirkonnad, mille suhtes võis rakendada erimeetmeid.
The aim was to stop the agricultural and rural exodus, which threatened the survival of certain rural areas and the preservation of the natural environment and landscape.
Kõnealuse tegevuse eesmärk oli peatada põllumajandusega tegeleva ja maarahvastiku hulgaline ärakolimine, mis ohustas teatud maapiirkondade ellujäämist ning loomuliku keskkonna ja maastiku säilimist.
This was later developed into a wider approach integrating LFA measures with other policies aimed at assisting particular regions.
See arendati hiljem laiaulatuslikumaks strateegiaks, millega ühendati vähemsoodsate piirkondade meetmed
c) CAP reform – June 2003 d) The Salzburg Conference
c) Ühise põllumajanduspoliitika reform – juuni 2003 d) Salzburgi konverents
The complementarity of the two pillars of the CAP has been accentuated by the recent reform of the CAP, introducing ‘decoupling’, ‘cross-compliance’ and ‘modulation’ (the transfer of funds from the 1st to the 2nd pillar), to be implemented from 2005 onwards.
Ühise põllumajanduspoliitika kahe samba vastastikuse täiendamise põhimõtet rõhutas hiljutine ühise põllumajanduspoliitika reform, millega kaotati side toetuste ja tootmise vahel (decoupling) ning võeti kasutusele nõuetele vastavus (cross-compliance) ja toetuste ümbersuunamine (modulation) (rahaliste vahendite ümbersuunamine esimesest sambast teise), mida rakendatakse alates 2005. aastast.
The 1st pillar concentrates on providing a basic income support to farmers, who are free to produce in response to market demand, while the 2nd pillar supports agriculture as a provider of public goods in its environmental and rural functions, and rural areas in their development.
Esimene sammas keskendub põhilise tulutoetuse maksmisele põllumajandustootjatele, kes võivad toota vastavalt turunõudlusele. Teine sammas toetab põllumajandust kui üldkasulike hüvede loojat keskkonda ja maaelu arengut arvestava tegevuse kaudu ning maapiirkondade arengut.
The June 2003 agreement leads to a strengthening of rural development policy via the introduction of new measures (to promote quality and animal welfare, and help for farmers to meet new EU standards) and a provision of more EU money for rural development through a reduction in direct payments (‘modulation’) for bigger farms
2003. aasta juuni kokkuleppe tulemusena tugevneb maaelu arengupoliitika tänu uute meetmete kasutuselevõtule (kvaliteedi ja loomade heaolu edendamine ja abi põllumajandustootjatele uute ELi nõuete täitmiseks) ning EL hakkab eraldama rohkem raha maaelu arengule, vähendades järkjärguliselt otsetoetusi suurematele põllumajandustootjatele (modulation).
The main areas needing consideration in future rural development policy were encapsulated in the conclusions of the Second European Conference on Rural Development, held in Salzburg in November 2003, “Planting seeds for rural futures – building a policy that can deliver our ambitions”.
Peamised valdkonnad, mida on vaja tulevikus maaelu arengu poliitika raames käsitleda, võeti kokku 2003. aasta septembris Saltzburgis peetud Euroopa maaelu arengu teise konverentsi lõppotsustes „Maaelu tulevikuseemnete külvamine – kujundame poliitika, mis viib ellu meie püüdlused“.
Sustainable agriculture andrural areas
Säästev põllumajandusja maapiirkonnad
First Pillar
Esimene sammas
RD policy income support public goods
Maaelu arengu poliitika
Environmental function
Sissetulekutoetus
Rural function
Avalikud hüved
Food production
Toiduainetetootmine
•agriculture and forestry: these sectors continue to play an essential role in shaping the rural landscape and in maintaining viable rural communities.
•põllumajandus ja metsandus: kõnealustel sektoritel on jätkuvalt oluline osa maapiirkondade maastiku kujundamisel ja elujõulise maarahvastiku säilitamisel.
There is still strong justification for public support for EU rural development policy to facilitate the on-going process of agricultural restructuring, the sustainable development of rural areas and a balanced relationship between the countryside and urban areas;•wider rural world: the development of rural areas can no longer be based on agriculture alone. Diversification both within and beyond the agricultural sector is indispensable in order to promote viable and sustainable rural communities;•food quality and safety: European citizens attach increasing importance to the safety and quality of their food, to the welfare of farm animals, and to the preservation and enhancement of the rural environment;•access to public services: in many rural areas poor access to public services, the lack of alternative employment and age structure significantly reduce development potential, particularly as regards opportunities for women and young people;
Avalik toetus ELi maaelu arengu poliitikale, mis soodustab käimasolevat põllumajanduse ümberkorraldamist, maapiirkondade jätkusuutlikku arengut ning maa- ja linnapiirkondade tasakaalustatud vahekorda, on endiselt igati põhjendatud;•maaelu laiemas kontekstis: maapiirkondade areng ei saa enam põhineda ainult põllumajandusel Majandustegevuse mitmekesistamine nii põllumajandussektoris kui ka sellest väljaspool on elujõulise ja jätkusuutliku maarahvastiku toetamiseks vältimatu;•toidu kvaliteet ja ohutus: Euroopa kodanikud pööravad üha rohkem tähelepanu oma toidu ohutusele ja kvaliteedile, põllumajandusloomade heaolule ja maakeskkonna säilitamisele ja arendamisele;•juurdepääs avalikele teenustele: paljudes maapiirkondades vähendavad halb juurdepääs avalikele teenustele, alternatiivsete töökohtade puudumine ja elanike vanuseline struktuur tunduvalt arengupotentsiaali, eriti naiste ja noorte võimalusi;•kogu ELi territooriumi hõlmamine: maaelu arengu poliitikat peab rakendama laienenud ELi kõikides maapiirkondades, et põllumajandustootjad ja muud maaeluga seotud isikud saaksid täita käimasolevast põllumajan-
•covering the EU’s territory: rural development policy must apply in all rural areas of the enlarged EU in order that farmers and other rural actors can meet the challenges of on-going restructuring of the agricultural sector, the effects of CAP reform and changing patterns of agricultural trade;•cohesion: EU rural development policy already makes an important contribution to economic and social cohesion, and this should be reinforced in an enlarged EU;•stakeholder participation: a wide range of stakeholders with an active interest in ensuring the sustainable economic, environmental and social development of Europe‘s rural areas should participate in devising rural development measures.
dussektori ümberkorraldamisest, ühise põllumajanduspoliitika reformidest ja põllumajandustoodetega kauplemise muutuvast struktuurist tulenevaid ülesandeid; •ühtekuuluvus: ELi maaelu arengu poliitika aitab juba praegu oluliselt kaasa majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele ning kõnealust suundumust peaks laienenud ELis tugevdama;•sidusrühmade osavõtt: maaelu arengu meetmete väljatöötamisest peaks osa võtma lai ring jätkusuutlikust majanduslikust, keskkonna- ja sotsiaalsest arengust tõsiselt huvitatud sidusrühmi.
Future policy should enlist EU support for rural areas through bottom-up local partnerships by building on the lessons learnt from the Leader approach;•partnership: policy should be implemented in partnership between public and private organisations and civil society (in line with the principle of subsidiarity);•simplification: significant simplification of EU rural development policy is necessary and urgent.
Tulevases poliitikas peaksid olema loetletud ELi maapiirkondadele altpoolt tuleneval algatusel rajanevate kohalike partnerluste kaudu antavad toetused, mis põhinevad LEADERi algatusest saadud kogemustel;•partnerlus: poliitikat tuleks ellu viia avalik-õiguslike ja eraõiguslike organisatsioonide ning kodanikuühiskonna partnerluses (kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega);•lihtsustamine: ELi maaelu arengu poliitika lihtsustamine on vajalik ja vältimatu.
Delivery must be based on one programming, financing and control system tailored to the needs of rural development.
Selle rakendamine peab põhinema ühel programmitöö, rahastamis- ja kontrollsüsteemil, mis on üles ehitatud maaelu arengu vajadustele vastavalt.
e) Review of the policy 2007–2013: Proposal for Regulation – Extended Impact Assessment
e) Ülevaade poliitikast aastatel 2007–2013: määruse ettepanek – laiendatud mõju hindamine
In the context of the new financial perspectives for the programming period 2007–13, the European Commission conducted a thorough analysis of rural development policy, including an Extended Impact Assessment (EIA) of future RD policy.
Programmiperioodiks 2007–2013 koostatud uue finantsperspektiivi raames viis Euroopa Komisjon läbi maaelu arengu poliitika põhjaliku analüüsi, sealhulgas maaelu tulevase arengupoliitika laiendatud mõju hindamise.
The EIA set objectives for future RD policy, compared policy options and outlined the results of stakeholder consultation exercises.
Laiendatud mõju hindamises kehtestati maaelu tulevase arengupoliitika eesmärgid, võrreldi poliitika kujundamise eri võimalusi ning võeti kokku sidusrühmadega konsulteerimise tulemused.
It drew conclusions for post2006 rural development policy, and explained its content and delivery mechanisms.
Ühtlasi tehti järeldused maaelu arengu poliitika kujundamiseks pärast 2006. aastat, selgitati kõnealuse poliitika sisu ja rakendamise mehhanisme.
The conclusions of the EIA are reflected in the new rural development regulation6.
Laiendatud mõju hindamise tulemused kajastuvad maaelu arengut käsitlevas uues määruses6.
SEC (2004) 931 Extended Impact assessment accompanying the proposal for a Council Regulation on Support for rural development and and SEC (2005) 914 Update to the Impact assessment report
SEK (2004) 931 Maaelu arengu toetamist käsitleva nõukogu määruse ettepaneku juurde kuuluv laiendatud mõju hindamine ja SEK (2005) 914 mõju hindamise aruande täiendus..
This approach allows EU co-financing for rural development to focus on commonly agreed EU priorities for the three policy axes, while leaving sufficient flexibility at Member State and regional level to find a balance between the sectoral dimension (agricultural restructuring) and the territorial dimension (land management and socio-economic development of rural areas).
Kõnealune lähenemisviis võimaldab ELil maaelu arengu kaasrahastamisel keskenduda kolme ELi poliitilise telje kokkulepitud prioriteetidele ning samal ajal jätab liikmesriikidele ja piirkondlikul tasandil piisavalt valikuvõimalusi valdkondliku mõõtme (põllumajanduse ümberkorraldamine) ja territoriaalse mõõtme (maakorraldus ja maapiirkondade sotsiaal-majanduslik areng) vahelise tasakaalu leidmiseks.
The new RD policy of the EU as described with Council Regulation (EC) No 1698/2005 is characterized by “co ntin-uity and change“: It continues to provide a menu of measures from which Member States can choose and for which they receive Community financial support in the context of integrated rural development programs.
Nõukogu määruses (EÜ) nr 1698/2005 kirjeldatud uut ELi maaelu arengu poliitikat iseloomustavad „järjepidevus ja muutused“. Jätkuvalt on esitatud loetelu meetmetest, mille hulgast võivad liikmesriigid oma valiku teha ja mille jaoks nad saavad ühenduse rahalist toetust maaelu arengu integreeritud programmide raames.
It changes the way these programs are developed by fostering the strategic content and the sustainable development of rural areas.
Muutunud on nende programmide väljatöötamise viis, rõhutatud on strateegilist sisu ja maapiirkondade jätkusuutlikku arengut.
For that purpose the future RD policy focuses on three commonly agreed core policy objectives:
Selleks keskendub maaelu tulevane arengupoliitika kolmele kokkulepitud poliitilisele põhieesmärgile:
•improving the competitiveness of agriculture and for-estry,•supporting land management and improving the environment and •improving the quality of life and encouraging diversification of economic activities.
•põllumajanduse ja metsanduse konkurentsivõime paran-damine;•maakorralduse toetamine ja keskkonna parandamine;•elukvaliteedi parandamine ja maamajanduse mitmekesistamise soodustamine.
Environment + Land Management
Keskkond+Maa- korraldus
Economic Diver. + Quality of Life
Majanduse mitmekesista-mine+Elukvaliteet
Single set of programming, financing, monitoring, auditing rules
Ühtsed programmitöö, rahastamis-, järelevalve- ja auditeerimiseeskirjad
A thematic axis will correspond to each core objective in the rural development programmes.
Igale põhieesmärgile maaelu arengu programmides vastab üks temaatiline telg.
The three thematic axes are complemented by a « methodological » axis dedicated to the LEADER approach (LEADER axis).
Kolme temaatilist telge täiendab „metoodiline“ telg, mis põhineb LEADERi lähenemisviisil (LEADERi telg).
A minimum funding for each axis is required to ensure some overall balance in the programme (10% for Axis 1,25% for Axis 2; 10% for Axis 3 and 5% for the Leader Axis – which will be 2.5% in the new Member States).
Programmi üldise tasakaalu tagamiseks peab iga telg olema vähemalt minimaalsel määral rahastatud (1. telg 10%, 2. telg 25%, 3. telg 10 % ja LEADERi telg 5 % (2,5% uute liikmesriikide jaoks).
As building blocks for each thematic axis a range of pre-defined rural development measures is available (see Table 1) from which the Member States can choose those which they believe will create the highest value added taking the EU‘s objectives into account.
Iga temaatiline telg koosneb mitmest kindlaksmääratud maaelu arengu meetmest (vaata tabel 1), mille hulgast liikmesriigid saavad valida need, mis ELi eesmärke silmas pidades loovad nende arvates kõige rohkem lisandväärtust.
The new regulation represents progress both on policy content and delivery.
Uus määrus on edasiminek nii poliitilise sisu kui ka poliitika rakendamisega seoses.
The different rules on programming, financing, reporting and control (from EAGGF Guidance and Guarantee) during the programming period 2000–2006 have increased the administrative burden for the Member States and the Commission, and decreased the coherence, transparency and visibility of rural development policy.
2000–2006 programmiperioodiks kehtestatud nõuded programmitööle, rahastamisele, aruandlusele ja kontrollile, mis erinevad Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) kehtestatud nõuetest, on suurendanud liikmesriikide ja komisjoni halduskoormust ning vähendanud maaelu arengu poliitika ühtsust, läbipaistvust ja nähtavust.
The existence of a single fund, the European Agriculture Fund for Rural Development (EAFRD) and a single set of programming, financing, reporting and control rules will simplify considerably the delivery of the policy.
Ühtse fondi (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi – European Agriculture Fund for Rural Development (EAFRD)) ning ühtsete programmitööd, rahastamist, aruandlust ja kontrolli hõlmavate nõuete olemasolu lihtsustab tunduvalt poliitika elluviimist.
Community strategic guidelines
Ühenduse strateegiasuunised
Building Local Capacity for Employment and Diversification.
Kohaliku suutlikkuse suurendamine tööhõive ja mitmekesistamise nimel.
The resources devoted to Axis 4 (Leader) should contribute to the priorities of Axes 1 and 2, and in particular of Axis 3, but also play an important role in the horizontal priority of improving governance and mobilising the endogenous potential of rural areas.
4. telje (LEADER) ressursid peaksid aitama kaasa 1. ja 2. telje ning eriti 3. telje prioriteetide saavutamisele, kuid mängima ka olulist rolli juhtimise parandamise horisontaalse prioriteedi alal ning maapiirkondade sisemise arengupotentsiaali mobiliseerimisel.
Improving the competitiveness of the agricultural and forestry sectors.
Põllumajandus- ja metsandussektori konkurentsivõime parandamine.
The resources devoted to Axis 1 should contribute to a strong and dynamic European agrifood sector by focusing on the priorities of knowledge transfer, modernisation, innovation and quality in the food chain, and on priority sectors for investment in physical and human capital.
1. teljele suunatud ressursid peaksid panustama tugevale ja dünaamilisele Euroopa põllumajandus ja toiduainetesektorile, keskendudes teadmiste edasiarendamise, moderniseerimise, innovatsiooni ja kvaliteediga seotud prioriteetidele toiduahelas ning prioriteetsetele sektoritele investeeringuteks füüsilisse ja inimkapitali.
Translating priorities into programmes.
Programmitöö koostoime tagamine.
In their national strategies, Member States should ensure that synergies between and within the axes are maximised and potential contradictions avoided.
Riiklike strateegiate väljatöötamisel peaksid liikmesriigid tagama, et maksimeeritaks telgedevahelist ja nende piires esinevat koostoimet ning välditaks võimalikke vastuolusid.
They will also wish to reflect on how to take into account other EU-level strategies, in particular in the field of environment.
Liikmesriigid peaksid mõtlema ka sellele, kuidas oleks võimalik võtta arvesse teisi ELi tasandi strateegiaid, eelkõige keskkonna alal.
Improving the environment and countryside.
Keskkonna ja maapiirkonna paremaks muutmine.
To protect and enhance the EU‘s natural resources and landscapes in rural areas, the resources devoted to Axis 2 should contribute to three EU-level priority areas: biodiversity and the preservation and development of high nature value farming and forestry systems and traditional agricultural landscapes; water; and climate change.
ELi maapiirkondade loodusvarade ja maastike kaitsmiseks ja paremaks muutmiseks peaksid 2. telje ressursid panustama ELi kolme prioriteetsesse valdkonda, milleks on: bioloogiline mitmekesisus ja keskkonnasõbralike põllumajandus ja metsandussüsteemide ning traditsiooniliste põllumajandusmaastike säilitamine ja arendamine, vesi ja kliimamuutus.
Complementarity between Community Instruments.
Ühenduse rahastamisvahendite vastastikune täiendavus.
Member States should ensure complementarity and coherence between actions to be financed by the European Regional Development Fund, the Cohesion Fund, the European Social Fund, the European Fisheries Fund and the EAFRD on a given territory and in a given field of activity.
Sellega seoses peaksid liikmesriigid tagama Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Kalandusfondi ja EAFRDst konkreetsel territooriumil ja konkreetses tegevusvaldkonnas rahastatavate tegevuste vastastikuse täiendavuse ja kooskõla.
The main guiding principles regarding the demarcation line and the coordination mechanisms between actions supported by the different funds should be defined in the national strategic reference framework (national strategic document on cohesion policy) and the national strategy plan on rural development.
Peamised juhtpõhimõtted eri fondide toetatavate meetmete piiritlemise ja nende kooskõlastusmehhanismide osas tuleks määratleda riiklikus strateegilises viiteraamistikus/riikliku strateegia kavas (riiklik ühtekuuluvuspoliitika strateegiadokument) ja riiklikus maaelu arengu strateegiakavas.
Improving the quality of life in rural areas and encouraging diversification.
Maapiirkondade elanike elukvaliteedi parandamine ning maamajanduse mitmekesistamise soodustamine.
The resources devoted to Axis 3 should contribute to the overarching priority of the creation of employment opportunities and conditions for growth.
3. telje raames maapiirkondade majanduse mitmekesistamise ja maapiirkondade elanike elukvaliteedi parandamisele suunatud ressursid peaksid aitama saavutada töövõimaluste loomise üldprioriteeti ning tingimusi majanduskasvuks.