natgillin/translations-raw huggingface dataset:
or the normal number (32-2) 299 96 96 (standard telephone charges apply) from any country.
— keeruliste või poliitiliselt tundlike küsimustekorralannavad vastuse vastava poliitikavaldkonna spetsialistidvõi spetsialiseerunud talitused; või tavalisel telefoninumbril (32-2) 299 96 96 ükskõik millisest riigist (kehtivad standardsed kõnetariifid).
- in the case of complex or politically sensitivequestions,an answer provided either by expertsin the relevant policy area, or by specialisedproblem-solving services;
— Soovi korral juhendab teid lehekülgede kasutamiselveebiabi talituse operaator (inglise või prantsusekeeles).
- By e-mail: use the electronic form at: europa.eu.int/europedirect/
— tasuta trükiseid:inimestele, kellel puudubinternetiühendus, saadetakse nõudmisel ka laiemaleavalikkusele suunatud trükiseid.
- free publications:citizens without Internetaccess may, on request, also receive a copyof selected publications written for the general public.
— E-posti teel: kasutage elektroonilist vormi aadressilhttp://europa.eu.int/europedirect/
The EUROPE DIRECTcall centre can bereached Mondays to Fridays from 09.00 to18.30 CET.
EUROPE DIRECTikõnekeskus töötab esmaspäevast reedenikell 9.00—18.30 (Kesk-Euroopa aeg).
Outside of these hours you mayleave a message on the voicemail system.
Väljaspool tööaegasaate jätta sõnumi kõneposti.
*Some mobile phone or alternative operators do notgrant access to 00 800 numbers or may levy aminimum charge.
(*) Mõned mobiilside- või alternatiivsed operaatorid ei võimalda helistamist 00 800 numbritele või võtavad kõne eest miinimumtasu.
Also, calls may be chargeablefrom telephone boxes or hotels.
Samuti võivad kõned telefoniputkadest või hotellidest olla tasulised.
UNITED IN DIVERSITY
ÜHINENUD MITMEKESISUSE
It was on 9 May 1950 that Robert Schuman (French Foreign Minister) made his famous speech proposing what eventually became the European Union.
9. mail 1950. aastal pidas Prantsuse välisminister Robert Schuman oma kuulsa kõne, tehes ettepaneku luua ühendus, millest kujunes aja jooksul Euroopa Liit.
So 9 May is known as Europe Day — an annual opportunity to celebrate the EU's achievements and to reflect on its aims: peace, freedom and working together for the common good.
Seetõttu on 9. mai tuntud kui Euroopa päev. Päev, millega tähistatakse ELi saavutusi ning mõtiskletakse seatud sihtide — rahu, vabaduse ning koostöö — üle ühise hüve nimel.
Europe Day 2004 is especially meaningful, as the EU welcomes 10 new members — Cyprus, the Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Slovakia and Slovenia.
2004. aastal on Euroopa päev iseäranis tähendusrikas, sest Ei tervitab kümmet uut liiget: Eestit, Küprost, Leedut, Lätit, Maltat, Poolat, Slovakkiat, Sloveeniat, Tšehhi Vabariiki ja Ungarit.
Freedom, security and justice for all
Vabadus, turvalisus ja õigus kõigi jaoks
Justice and home affairs in the European Union
Justiits- ja siseküsimused Euroopa Liidus
Fundamental rights guaranteed
Põhiõiguste tagamine
Rights for everyone
Võrdsed õigused kõigile
Everyday concerns
Igapäevamured
Towards a common asylum policy
Teel ühise varjupaigapoliitika loomisele
Strengthening the EU’s frontiers
Euroopa Liidu piiri tugevdamine
Tackling terrorism and organised crime
Võitlus terrorismi ja organiseeritud kuritegevusega
The wider international dimension
Avardunud rahvusvaheline mõõde
Further reading
Loe lisaks
Among the benefits the European Union has brought to its citizens is theright to move around freely in the EUand to live and work in any EU countrythey choose.
Üks hüvedest, mida Euroopa Liit omakodanikele pakub, on õigus vabalt ELis ringi liikuda ning elada ja töötadaükskõik millises ELi liikmesriigis.
However, to take fulladvantage of this, they need to knowthat they can lead their daily lives andgo about their business in safety, protected from crime and with equalaccess to justice wherever they are inthe European Union.
Selle eelise täielikuks ärakasutamisekspeavad Euroopa kodanikud olemakindlad, et olenemata sellest, millises ELi liikmesriigis nad viibivad, saavadnad ühtviisi turvaliselt elada oma igapäevast elu ja teha oma tööd, olleskaitstud kuritegevuse eest, ning etneile on tagatud võrdsetel alustel juurdepääs õiguskaitsele.
cific steps to make the Union a single‘area of freedom, security and justice’.This means guaranteeing the fundamental rights of Europe’s citizens andensuring fair treatment of nonEU citizens legally resident in Europe.
erakorralisel tippkohtumisel haarasid Euroopa Liidu juhid sellest teemast tõsiselt kinni. Nad jõudsid kokkuleppele, mida tuleks teha, et muuta liit „vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevaks alaks“.
It alsomeans a coordinated policy on asylumand immigration, issuing visas andmanaging the EU’s external frontiers.In practical terms it involves close cooperation between national policeforces, customs and immigration officers and the courts.
Kooskõlastada tuleb varjupaiga- ja immigratsioonipoliitika, viisade väljaandmine ja ELi välispiiride kontrollimine. Tegelikkuses tähendab see tihedat koostöödriikide politseijõudude, tolli- ja immigratsiooniametnike ning kohtute vahel.
This challenge was already recognisedin the Maastricht Treaty (1992), but itwas in October 1999, at a special summit meeting in Tampere (Finland), that EU leaders really got to grips with theissue. They agreed on a series of spe-
Seda eesmärki mainiti juba Maastrichti lepingus (1992), kuid 1999. aasta oktoobris Soomes Tamperes toimunud
Slovenia (here, the capital Ljubljana) and the other newmember states are part of thearea of freedom, justice andsecurity from the day theyjoin the EU.
Sloveenia (pildil pealinn Ljubljana) ja teised uuedliikmesriigid on vabadusel,turvalisusel ja õiguselrajaneva ala osaks alates ELiga liitumisest.
Freedom, security and justice for all
Vabadus,turvalisusja õiguskõigijaoks
Freedom and justice are highly valuedby Europeans, and they are foundationstones of the European Union.
Eurooplased hindavad kõrgelt vabadust ja õigust ning need on Euroopa Liidu nurgakivid.
The EUcountries are firmly committed todemocracy, respect for human rightsand the rule of law.
ELi liikmesriigid onkindlalt pühendunud demokraatiale,inimõiguste austamisele ja õigusriigipõhimõtetele.
But freedom andjustice can be fully enjoyed only in anenvironment of security.
Kuid vabadust ja õigustsaab täiel määral nautida vaid turvalises keskkonnas.
This is why EUgovernments are now determined toguarantee freedom, security and justicefor all within the Union’s borders.
Seepärast ongi ELiliikmesriikide valitsused otsustanudtagada vabaduse, turvalisuse ja õiguse kõigile inimestele Euroopa Liidu piires.
Freedom is not just about personalmobility: it is also about having certainfundamental rights. For example, theright to liberty and security; equalitybefore the law; freedom of thought,expression and information; the rightto good governance and the obligationon EU institutions to make good anydamage they may have caused to anindividual.
Vabadus ei puuduta ainult isikute liikumist, vaid tähendab ka teatud kindlaid põhiõigusi, näiteks õigust vabadusele ja turvalisusele; võrdsustseadusandluse ees; mõtte-, sõna- jateabevabadust; õigust heale valitsemistavale ning ELi institutsioonide kohust heastada üksikisikule tekitatudmis tahes kahju.
These rights belong toeveryone living legally in the European Union – whether or not they are EU citizens.
Need õigused on igaühel, kes elab seaduslikult Euroopa Liidus — olgu ta ELi kodanik või mitte.
The Charter of Fundamental Rights,adopted in 2000, sets out clearly andin a single document the personal, civil,political, economic and social rights thepeoples of the European Union enjoy.The charter is to be incorporated intothe new EU Constitution and will serveas the legal yardstick by which individuals’ rights are judged and guaranteed.
2000. aastal vastuvõetud põhiõigusteharta sätestab selgelt isiklikud, poliitilised, majanduslikud, sotsiaalsed jakodanikuõigused, mida kõik Euroopa Liidu rahvad võivad kasutada.
As an EU citizen he can liveand work in any EU country.
Hartatuleb liita uue ELi põhiseadusega jasellest saab seaduslik mõõdupuu, mille abil hinnata, kas üksikisiku õigusedon tagatud.
Countries seeking to join the European Union must also be committed to protecting human and fundamental rightsto these same high standards.
Kandidaatriigid peavad samuti pühenduma inimõiguste ja ELi põhiõigustekaitsmisele, järgides sama kõrgeidstandardeid.
Indeed,this is one of the criteria they mustmeet before they can even begin entrynegotiations.
See on kindlasti üks liitumisläbirääkimiste alustamise tingimus.
For example,its voting rights at EU meetings couldbe suspended, thus denying that country any say in proposed European policies and legislation and cutting off itsaccess to EU funding. The Union hasnever so far taken such action.
Lisaks sellele võib sanktsioonerakendada iga Euroopa Liidu liikmesriigi suhtes, kes neid õigusi tõsiselt japidevalt rikub, või kui on tõenäoline, et
The European Union’s newest members, from May 2004, are Cyprus, the Czech Republic, Estonia, Hungary,Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Slovakia and Slovenia.
Euroopa Liidu uusimad liikmed 2004. aasta maist on Eesti, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Slovakkia,Sloveenia, Tšehhi ja Ungari.
In recent history, many of these countries have fought hard for freedom, security and justice, and they allcherish these important principles.
Lähiminevikus on paljud neist riikidest võidelnud visalt oma vabaduse, turvalisuse ja õiguse eest ning kõiknad hindavad kõrgelt neid olulisi põhimõtteid.
As EU member states they apply EU legislation in the area of ‘justice and home affairs’. This is based on thefundamental principles of respect for human rights, transparency and good governance.
Euroopa Liidu liikmesriikidena rakendavad nad justiits- ja siseküsimuste valdkonnas ELi õigusakte, mis tuginevad inimõiguste austamise põhimõttele, läbipaistvusele ja heale valitsemistavale.
The new membersalso subscribe to shared goals such as the mutual recognition of judicial decisions, common immigration andasylum policies and improving judicial and police cooperation.
Uued liikmed jagavad ka ühiseid eesmärke, nagu kohtuotsuste vastastikune tunnustamine, ühine immigratsiooni- ja varjupaigapoliitika ning kohtu ja politsei koostöö parandamine.
By doing so, the new member states confirm confidence in their judiciary, police and border guards, bothamong their own citizens and those of the other EU countries.
Seda tehes kinnitavad uued liikmesriigid usaldust oma kohtu, politsei ja piirivalve vastu nii oma kodanikekui ka teiste ELi kodanike hulgas.
Being an EU citizen
Reisimisvabadus
Citizenship of the European Union doesnot replace national citizenship: it complements it.
Euroopa Liidu kodakondsus ei asenda riiklikku kodakondsust, vaid täiendab seda.
In other words, being an EU citizen gives you additional rightsand responsibilities.
Teisisõnu, ELi kodanikuksolemine annab lisaõigused ja -kohus-tused.
You can, forinstance, vote or stand as a candidatein elections for the European Parliament in your EU country of residence,whether it is your home country or not.
Näiteks saate te hääletada võikandideerida europarlamendi valimistel oma elukohajärgses ELi liikmesriigis, olenemata sellest, kas see on teiekodumaa.
Hiccups still occur and people cansometimes face lengthy administrativeprocedures in obtaining residence documents or securing the rights of familymembers, especially when the latter arenot EU citizens.
Vaba liikumist peetakse ELi lepingutesväga oluliseks, kuid see muutus tegelikkuseks siis, kui loodi „Schengeniala“. See piirideta ala sai nime Luksemburgi linna järgi, kus kokkulepeallkirjastati.
To overcome these difficulties, the European Commission hasput forward plans to simplify andupdate existing legislation, to make iteasier for EU citizens and their familymembers to move to another EU country.
Praegu ei kuulu sellesse Ühendkuningriik, Iirimaa ega uued liikmesriigid, ehkki kaks ELi mitte kuuluvat liiget — Norra ja Island — on lepinguosalised. Schengeni konventsioon on praegu ELi lepingute lahutamatuks osaks.
Freedom to travel
Samuti peab neil olema tervisekindlustus.
EU citizenship also gives you the rightto travel freely within the Union (provided you carry a passport or identitycard) and to settle anywhere within the Union’s territory.
Schengeni ala piires saavad ELi alalised elanikud ja väljastpoolt tulevadkülalised reisida oma soovi kohaseltvabalt ilma süstemaatilise passikontrollita.
To date, around fivemillion people have used this right bygoing to live in another EU country, notto mention the millions who work dailyin a neighbouring country or who moveabroad for part of their studies.
Kuid üksikjuhtudel võidaksesiiski inimesel paluda oma isikut tõestada ning liikmesriikidele jääb eriolukordades õigus taaskehtestada piiratud ajaks piirikontroll.
Citizenship brings responsibilities too:if EU citizens want to live in another EUcountry, they must have health insurance and show that they either have ajob or enough resources not to becomea burden on their new country’s socialsecurity system.
Mõnikord peavad inimesed taluma aeganõudvaid haldustoiminguid, etsaada elamisluba ja kindlustada omaperekonnaliikmete õigusi, eriti siis, kuinood pole ELi kodanikud. Nende raskuste ületamiseks on Euroopa Ko-
Free movement is enshrined in the EU’streaties, but it became a practical reality only once the ‘Schengen area’ wascreated.
Sisemise piirikontrolli kaotamine lihtsustab seaduskuulekatel kodanikelvaba ringiliikumist Euroopas.
This frontier-free zone isnamed after the town in Luxembourgwhere the original agreement wassigned.
Kahjukskehtib sama ka kurjategijate ja terroristide kohta.
The Schengen Convention is now an integral part of the EU’streaties.
Sellepärast võttiski Schengeni konventsioon kuritegevuse
Within the Schengen area, EU residentsand visitors from outside are free totravel as they wish without systematicpassport checks.
nuväljad, meresadamad ja mõnedraudteejaamad, millest on nüüdsekssaanud sisenemiskohad Euroopa Liitu.
It is also why member states have anextra responsibility to look after theirexternal frontiers.
See on ka põhjus, miks liikmesriikidellasub eriline vastutus valvata oma välispiire.
That is why the Schengen Convention introduced othermeasures such as cooperation betweennational police forces and judicialauthorities in the fight against crime.
Need on ainsad kohad, kuskorraldatakse süstemaatilist kontrolli ELi saabujate või sealt lahkujate üle.Välispiiriks ei ole ainult maismaa piiripunktid, vaid ka rahvusvahelised len-
Ireland and the United Kingdom donot apply the Schengen provisions onborder controls: they continue to checkthe identity of everyone entering theirterritory, except from one another’s territory.
Iirimaa ja Ühendkuningriik ei rakenda Schengeni piirikontrollisätteid: nadkontrollivad endiselt iga riiki sisenejat,välja arvatud teineteise territooriumilttulijad.
However, the right of EU citizensto enter and live in these memberstates is unaffected.
See ei mõjuta aga ELi kodanike õigust siseneda neisse liikmesriikidesse ja seal elada.
A Latvian borderguard surveys the EU’s external frontier.
Läti piirivalvur jälgib ELi välispiiri.
Some must have a visa toenter the EU.
Võrdsed õigused kõigile
Visa rules have been harmonised and there is a single list ofcountries whose citizens need visas.
Igaühel, kes elab Euroopa Liidus,peaks olema võimalik vabalt liikudaühest riigist teise ja elukohta valida,arvestamata seda, kas ta on liikmesriigi kodanik või seaduslik sisserändaja kusagilt mujalt.
In addition, a nonEU national with apassport and a valid residence permitissued by a Schengen country does notneed a visa when travelling for shortperiods to other Schengen countries.This considerably reduces bureaucraticobstacles for nonEU family members.
Külalised ELi mitte kuuluvaist riikidestvõivad siseneda Schengeni alale jaseal vabalt reisida kuni kolm kuud eeldusel, et nad täidavad teatud tingimusi. Eelkõige peab neil olema kehtiv reisidokument, nad peavad suutmaselgitada oma külaskäigu põhjusi ningneil peab olema piisavalt raha oma
Visitors from nonEU countries mayenter the Schengen area and travelfreely within it for up to three monthsprovided they satisfy certain conditions.
Lisaks ei vaja lühiajaliseks reisiks teistesse Schengeni liikmesriikidesse viisat isik, kes ei ole küll Euroopa Liidukodanik, kuid omab Schengeni liikmesriigi passi või seal kehtivat elamisluba.
In particular, they must possessa valid travel document, be able toexplain the reasons for their visit and
Nende pereliikmete jaoks, kes eiole ELi kodanikud, vähenevad sellegaseoses bürokraatlikud tõkked.
Skilled immigrants are a vitalpart of the EU’s workforce.
Erioskustega immigrandidmoodustavad olulise osa ELi tööjõust.
Rights for residents
Residentide õigused
Some five million nonEU citizens currently work in the European Union.They all have rights which should applythroughout the Union, but differencesbetween national administrative rulesand procedures sometimes make ithard to apply them.
Praegu töötab Euroopa Liidus umbesviis miljonit inimest, kes ei ole Euroopa Liidu kodanikud.
The European Commission wants to establish common criteria and safeguards to protectthese people’s rights.
Neil kõigil on õigused, mis peaksid kehtima kogu liidus, kuid mõnikord raskendavad nende rakendamist erinevused eri riikidehalduseeskirjade ja -menetluste vahel.Euroopa Komisjon tahab nende inimeste õiguste kaitsmiseks kehtestada ühtsed kriteeriumid ja kaitsemeetmed.
The EU is already coordinating rulesand procedures on the admission ofnon-EU nationals and their conditionsof stay.
ELis kooskõlastatakse juba praegu ELi mitte kuuluva riigi kodanike riiki lubamise eeskirju ja korda ning nenderiigis viibimise tingimusi.
But it wants to go further.
Kuid liit soovib veelgi kaugemale minna.
Itrecognises that immigrants can fill jobvacancies, meet skill shortages andrejuvenate Europe’s population.
On jõutud arusaamisele, et immigrandidvõiksid saada vabu töökohti, leevendada oskustööliste puudujääki ja noorendada Euroopa rahvastikku.
So the EU wants to help these people becomefully integrated in all aspects of economic, social, cultural and civic life. Thisrequires action in policy areas such asemployment, non-discrimination andsocial inclusion.
Niisiistahab EL aidata neil inimestel täielikultintegreeruda kõigisse majanduse, kultuuri ja kodanikuelu valdkondadesse.See nõuab tegutsemist sellistes poliitilistes valdkondades nagu töölevõtmine, diskrimineerimisest hoidumineja sotsiaalne kaasatus.
It also means givingattention to education, language training and access to social and other services.
See tähendabühtlasi tähelepanu pööramist haridusele ja keelekoolitusele ning juurdepääsu tagamist sotsiaal- ja muudeleteenustele.
The Commission has proposed introducing ‘civic citizenship’.
Komisjon on teinud ettepaneku juurutada „elaniku kodakondsust“.
This wouldgive legal immigrants certain corerights and obligations, including theright to live and work in another EUmember state.
See annaks seaduslikele immigrantidelekindlad põhiõigused ja kohustused,kaasa arvatud õiguse elada ja töötada teises ELi liikmesriigis.
They will acquire theseover a period of years and eventuallywill have almost the same rights as EUcitizens.
Sellised õigused omandataks teatud aastatemöödudes ning lõpuks oleks sellistelelanikel peaaegu samasugused õigused nagu ELi kodanikel.
The Union is also agreeing procedureson family reunification.
Praegu käivad läbirääkimised perekondade taasühinemise korra üle.
These aredesigned both to bring familiestogether and to ease their integrationinto the EU.
Selle eesmärk on liita perekondi ja lihtsustada nende ELi integreerumist.
For example, if a non-EUnational has a residence permit issuedby an EU country and valid for at leasta year, family members will be able tojoin him or her in that country.
Kuinäiteks ELi mitte kuuluva riigi kodanikul on mõne liikmesriigi väljastatud vähemalt aasta kehtiv elamisluba, siisvõivad temaga sellesse riiki kaasa tulla ka tema pereliikmed.
To enjoy their freedom fully, EU citizensmust be able to approach courts andauthorities in any other member statejust as easily as in their own.
Et oma vabadust täiel rinnal nautida,peab ELi kodanikel olema võimalikpöörduda kohtute ja teiste ametiasutuste poole ühteviisi lihtsalt nii oma riigis kui igas teises liikmesriigis.
At thesame time, criminals should be prevented from exploiting differencesbetween national judicial systems, andcourt judgements should be respectedand enforced throughout the European Union.
Samastuleb vältida olukordi, kus kurjategijadkasutavad ära riiklike kohtusüsteemide vahelisi erinevusi. Kohtuotsuseidtuleb austada ja täita üle kogu Euroopa Liidu.
For example, legal decisions taken in any one EU country,whether in civil or criminal proceedings,must be recognised by the authoritiesthroughout the Union.
lises ELi liikmesriigis vastuvõetud seaduslikke tsiviil- või kriminaalkohtu otsuseid tunnustada kõigis ametiasutustes üle kogu liidu.
This principle –called ‘mutual recognition’ – cangreatly affect an individual’s personallife when it comes to things like maintenance claims, divorce and access tochildren, financial issues like bankruptcy and unpaid bills, and even criminal offences.
See põhimõte,mida kutsutakse „vastastikuseks tunnustamiseks“, võib tugevasti mõjutada indiviidi isiklikku elu, kui on tegemist näiteks ülalpidamisnõuetega,lahutuse ja laste juurde pääsemisega,finantsasjadega, nagu pankrot jamaksmata arved, ning isegi kriminaalkuritegudega.
Simplifying crossborder cases
Näiteks tuleb ükskõik mil-
Imagine the following situation.
Kujutage endale ette järgmist olukorda.
Paola Mennea meets Hans Schmidt while he is studying in Rome – herhome town.
Paola Mennea kohtab Hans Schmidti, kes õpib Paola kodulinnas Roomas.
The couple get married and have a son before moving to Hans’s home country, Germany.
Paar abiellub ja saab poja enne, kui nad kolivad Hansu kodumaale Saksamaale.
Sadly,the marriage breaks down.
Kahjuks abielu puruneb.
Paola returns to Rome, where she sues for divorce and for parental responsibility for the child.
Paola pöördub tagasi Rooma, kus ta nõuab kohtu kaudu lahutust ja vanemlikku vastutustlapse eest.
How would this crossborder case be handled?
Kuidas seda piiriülest juhtumit käsitletakse?
Under existing EU rules, an Italian court would handle the divorce proceedings, provided Paola had lived in Italy for at least six months prior to the application.
ELis kehtivate eeskirjade kohaselt käsitleks Itaalia kohus lahutusprotsessi tingimusel, et Paola on elanud Itaalias vähemalt kuus kuud enne avalduse esitamist.
It would also be able to decide on parental responsibilityfor the couple’s child as long as the request was submitted during the divorce proceedings.
Kohus oleks võimeline tegema otsuse ka vanemliku vastutuse küsimuses, kui nõue on esitatud lahutusprotsessi käigus.
The EU rules alsoallow Paola to request, via a simplified procedure, that this court decision be recognised and enforceable in Germany – so Paola would not need to take her case before the German courts as well.
ELi seadused lubavad Paolal lihtsustatud menetluse kaudu nõuda, et seda kohtuotsust tunnustataks ja jõustataks ka Saksamaal — seega ei pea Paola oma juhtumit enam Saksamaa kohtu ette viima.
The current rules apply to divorce proceedings (including legal separation and marriage annulment).
Käesolevad eeskirjad kehtivad abielulahutusprotsessi kohta (kaasa arvatud lahuselu või abielu tühistamine).
Theyalso cover parental responsibility decisions, but only if these are issued in the context of divorce proceedingsand concern children common to both spouses.
Ühtlasi hõlmavad need ka vanemlikku vastutust puudutavaid otsuseid, kuid ainult siis, kui need ontekkinud lahutusprotsessi kontekstis ja puudutavad vanemate ühiseid lapsi.
This situation will change as of 1 March 2005, when current rules will be replaced by a new regulation applying to all questions of parental responsibility and ensuring equal treatment for all children.
See kord muutub 1. märtsil 2005, kui kehtivad eeskirjad asendatakse uue määrusega, mis katab kõiki vanemliku vastutuse valdkondi ning tagab kõikidele lastele võrdse kohtlemise.
Personal legal problems can be stressful and complex enough within a singlejurisdiction.
Koostöö tsiviilasjades püüab 2005. aastal eeskirju laiendada(vt tekstikasti).