natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This merely gives employment and its quality greater importance.
See tõstab veelgi tööhõive ja selle kvaliteedi tähtsust.
Tourism, a sector with high employment density.
Turism, kõrge tööhõive tihedusega majandusharu.
And tomorrow?
Ja homme?
Strengthen the Union’s priorities
Liidu prioriteetide tugevdamine
In an effort to improve the performance of the EU economy, the Heads of State or Government of the Union meeting in Lisbon in March 2000 set out a strategy designed to make Europe the most successful and competitive knowledge-based economy in the world by 2010.
Parendamaks ELi majanduse seisu, võtsid riigi- ja valitsusjuhid 2000. a märtsis Lissabonis vastu strateegia, mille eesmärgiks on muuta Euroopa Liit aastaks 2010 kõige edukamaks ja konkurentsivõimelisemaks teadmispõhiseks majanduspiirkonnaks maailmas.
The Nice Council in December 2000 translated the Lisbon objectives on poverty reduction into a coordinated EU strategy for social inclusion.
2000. aasta Nice’i istungijärgul muudeti Lissaboni eesmärgid vaesuse vähendamise kohta ELi sotsiaalse hõlvamise koordineeritud strateegiaks.
At the Gothenburg Council in June 2001, the Lisbon strategy was widened, adding a new emphasis on protecting the environment and achieving a more sustainable pattern of development.
Göteborgi istungjärgul juunis 2001 laiendati Lissaboni strateegiat, lisades sellele uue, keskkonnakaitsele ja säästvale arengule suunatud rõhuasetuse.
Cohesion policy is also necessary in a situation where other Community policies have important benefits with limited costs, although in a localised way.
Ühtekuuluvuspoliitika on samuti vajalik olukorras, kus ühenduse teised poliitikad toodavad piiratud kulutustega küll olulist kasu, ent lokaalsel kujul.
Cohesion policy helps to spread the benefits.
Ühtekuuluvuspoliitika aitab seda kasu jaotada.
By anticipating change and facilitating adaptation, cohesion policy needs to incorporate the Lisbon and Gothenburg objectives and to become a key vehicle for their development via the national and regional development programmes.
Muutuste prognoosimiseks ja nendega kohandumisele kaasa aitamiseks tuleb ühtekuuluvuspoliitikal toetuda Lissaboni ja Göteborgi eesmärkidele ning muutuda määravaks teguriks nende arendamisel läbi riiklike ja piirkondlike arenguprogrammide.
Improve quality to promote sustainable and more balanced development
Kvaliteedi tõstmine säästva ja tasakaalustatud arengu edendamisel
The European Union’s regional and cohesion policy will have to meet four challenges during the 2007–13 programming period.
Euroopa Liidu regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika ees seisavad 2007–2013 aastate programmperioodil neli väljakutset.
Increase cohesion in an enlarged Union
Ühtekuuluvuse suurendamine laienenud liidus
The enlargement of the Union to 25 Member States and subsequently to 27 or more will present an unprecedented challenge for the competitiveness and internal cohesion of the Union.
Liidu laienemine 25 liikmesriigini ja järgnevalt 27 või enama riigini kujutab endast pretsedenditut väljakutset liidu konkurentsivõimele ja sisemisele ühtekuuluvusele.
As illustrated in this report, enlargement will lead to the widening of the economic development gap, a geographical shift in the problem of disparities towards the east and a more difficult employment situation: socioeconomic disparities will double and the average GDP of the Union will decrease by 12.5 %.
Nagu on kirjeldatud käesolevas aruandes, toob laienemine kaasa majandusliku arengu erinevuste suurenemise, ebavõrdsuse probleemi geograafilise nihkumise idasuunas ning veelgi raskema olukorra tööhõives: sotsiaalmajanduslik ebavõrdsus kahekordistub ja liidu keskmine SKT langeb 12,5% võrra.
At the same time, the whole of the Union faces challenges arising from a likely acceleration in economic restructuring as a result of globalisation, trade opening, the technological revolution, the development of the knowledge economy and society, an ageing population and a growth in immigration.
Samal ajal ootavad kogu liitu väljakutsed, mis tulenevad globaliseerumisest, vabakaubandusest, tehnoloogilisest revolutsioonist, teadmispõhise majanduse ja ühiskonna arengust, vananevast elanikkonnast ja migratsiooni kasvust ning majanduse ümberkorraldamise kiirenemisest.
The Union should fully exploit the opportunities provided by the current trend towards recovery as a springboard to the future.
Liidul tuleb täiel määral kasutada hetkearengute poolt pakutavaid võimalusi hüppelauana tulevikku.
Create a new partnership for cohesion
Uue partnerluse loomine ühtekuuluvuse huvides
The reform of cohesion policy should also provide an opportunity to bring greater efficiency, transparency and political accountability.
Ühtekuuluvuspoliitika reform peab samuti andma võimaluse efektiivsuse, läbipaistvuse ja poliitilise vastutuse kasvuks.
... and Gothenburg strategies
... ja Göteborgi strateegiad
The Lisbon strategy, which was adopted by the European Council in March 2000, sets out a ‘new strategic goal for the Union in order to strengthen employment, economic reform and social cohesion as part of a knowledge-based economy’.
Säästvat arengut võib määratleda kui arengut, mis vastab oleviku vajadustele, kahjustamata seejuures järeltulevate põlvkondade võimalusi oma vajaduste rahuldamisel.
The strategy’s frequently quoted key objective, that the EU should ‘become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion’, was completed a year later by the Gothenburg European Council on sustainable development.
Keskkonnakaitse integreerimine teiste ühenduse poliitikatega muutus vajalikuks 1993. aastal. Pärast Amsterdami lepingu vastuvõtmist aastal 1997 lisati liidu eesmärkide nimekirja „majandustegevuse harmooniline, tasakaalustatud ja säästev areng”, mis muutus arutluste teemaks Euroopa Komisjoni poolt avaldatud säästva arengu strateegia üle mais 2001.
The strategy is based on three pillars: economic and social renewal and the environmental dimension.
Göteborgi istungjärgul 2001. a juunis nõustus Euroopa Űlemkogu täiendama Lissaboni protsessi keskkonnamõõtmega.
Sustainable development can be defined as development that meets the needs of the present without compromising the ability of future generations to meet their own needs.
Lissaboni strateegia, mis võeti vastu Euroopa Nõukogu istungjärgul 2000. a märtsis, määratleb „Euroopa Liidu uue strateegilise eesmärgina tööhõive tugevdamise, majandusreformi ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kui osa teadmispõhisest majandusest”.
Integration of environmental protection into other Community policies became a requirement in 1993 and, following the adoption of the Amsterdam Treaty in 1997, the promotion of a ‘harmonious, balanced and sustainable development of economic activities’ was added to the list of Union objectives and in May 2001 became the subject of a communication on a sustainable development strategy published by the European Commission.
Strateegia kõige sagedamini tsiteeritud põhieesmärk ELi muutmisest „kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmispõhiseks majanduspiirkonnaks maailmas, mis on suuteline säästvaks arenguks üha suurema arvu ja paremate töökohtade ning sotsiaalse ühtekuuluvusega” võeti vastu aasta hiljem Göteborgi säästvale arengule pühendatud Euroopa Nõukogu istungijärgul.
In June 2001, the European Council in Gothenburg agreed to add the environmental dimension to the Lisbon process.
Strateegia toetub kolmele sambale: majanduslikule uuendamisele, sotsiaalsele uuendamisele ja keskkonnamõõtmele.
labour market institutions and of education and training systems and development of human resources will be the principal themes of the co-financing of the national and regional programmes.
inimressursside arendamisega saavad riiklike ja piirkondlike programmide kaasfinantseerimise peateemadeks.
Furthermore, Member States whose gross domestic product is less than 90 % of the Community average will be eligible for the Cohesion Fund, which will continue to finance programmes in the areas of transportation and the environment.
Lisaks tunnistatakse liikmesriigid sisemajanduse kogutoodanguga alla 90% ühenduse keskmisest abikõlblikeks Ühtekuuluvusfondi raamides, mis jätkab transpordi- ja keskkonnaalaste programmide rahastamist.
p Regional competitiveness and employment: anticipate and encourage the change
p Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive: muutuste prognoosimine ja julgustamine
The cohesion policy outside the most disadvantaged Member States and regions will have two fundamental objectives. First, the cohesion policy will use the regional programmes to assist regions and regional authorities to anticipate and promote economic change in industrial, urban and rural areas and to strengthen their competitiveness and attractiveness, taking existing economic, social and territorial disparities into account.
Ühtekuuluvuspoliitikal saab väljaspool kõige ebasoodsamaid liikmesriike olema kaks põhieesmärki: esiteks, ühtekuuluvuspoliitika kasutab regionaalprogramme piirkondade ja piirkondlike ametiasutuste abistamiseks majanduslike muutuste prognoosimisel ja edendamisel tööstus-, linna- ja maapiirkondades ning nende konkurentsivõime ja atraktiivsuse tõstmisel, arvestades olemasolevaid majanduslikke, sotsiaalseid ja territoriaalseid tingimusi.
Secondly, the cohesion policy will use national programmes to assist people in preparing and adapting to economic development in keeping with the priorities established in the European strategy for employment by supporting policies targeting full employment, the quality and productivity of work and social integration.
Teiseks hakkab ühtekuuluvuspoliitika kasutama riiklikke programme inimeste abistamisel majanduslikuks arenguks ettevalmistamisel ja sellega kohanemisel, kooskõlas Euroopa strateegias määratud tööhõive toetamise poliitikaga, mille eesmärgiks on täielik tööhõive, töö kvaliteedi ja kvantiteedi parendamine ning sotsiaalne integratsioon.
Priorities for the future: convergence, competitiveness, cooperation
Tulevikuprioriteedid: vastastikune lähenemine, konkurentsivõime, koostöö
On 18 February 2004, the European Commission adopted ‘A new partnership for cohesion in the enlarged Union: convergence, competitiveness cooperation’, the third report on economic and social cohesion, in which it describes its vision of the cohesion policy for the period 2007–13.
18. veebruaril 2004 võttis Euroopa Komisjon vastu kolmanda majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse aruande „Uus partnerlus ühtekuuluvuse nimel laienenud liidus: vastastikune lähenemine, konkurentsivõime, koostöö”, milles kirjeldab oma visiooni ühtekuuluvuspoliitikast aastatel 2007–2013.
On the basis of the budget proposal presented by the Commission on 10 February 2004, a little more than EUR 336 billion will be allocated to the cohesion policy for the new period, with the priorities indicated below.
Komisjoni poolt 10. veebruaril 2004 esitatud eelarveettepanekute alusel eraldatakse ühtekuuluvuspoliitikale uueks perioodiks veidi rohkem kui 336 miljardit eurot järgmiste prioriteetidega.
p Convergence: support employment growth and job creation in the Member States and least developed regions
p Vastastikune lähenemine: tööhõive kasvu ja uute töökohtade loomise toetamine liikmesriikides ja kõige vähem arenenud piirkondades
This objective will involve primarily the regions in which GDP per inhabitant is less than 75 % of the Community average.
See eesmärk hõlmab eelkõige piirkondi, kus SKT elaniku kohta jäi alla 75% ühenduse keskmisest.
At the same time, to counter the ‘statistical effect’ associated with the enlargement, temporary support is proposed for the regions in which GDP per inhabitant would have been less than 75 % of the Community average calculated for the European Union of the Fifteen.
Samas pakutakse ajutist toetust laienemisega seotud „statistilise efekti” kompenseerimiseks piirkondadele, kus SKT elaniku kohta oleks jäänud alla 75% ühenduse keskmisest 15-liikmelises ELis.
The modernisation and diversification of the economic structure, development and modernisation of basic infrastructure, environmental protection, strengthening of administrative capacity, improvement of the quality of
Majandusliku struktuuri moderniseerimine ja mitmekesistamine, põhiinfrastruktuuri moderniseerimine ja arendamine, keskkonnakaitse, haldussuutlikkuse tugevdamine, tööturu institutsioonide ning haridus- ja koolitussüsteemide kvaliteedi tõstmine koos
p European territorial cooperation: ensure harmonious and balanced development throughout the entire Union
p Euroopa territoriaalne koostöö: harmoonilise ja tasakaalustatud arengu tagamine kogu liidus
On the basis of the experience acquired in the Interreg initiative, the report calls for the pursuit of a policy promoting harmonious and balanced integration through the territory of the Union by supporting cooperation at crossborder and transnational level.
Lähtudes INTERREGi algatuses kogutud kogemustest, kutsub aruanne läbi viima harmoonilist ja tasakaalustatud integratsioonipoliitikat kogu liidu territooriumil, toetades koostööd piiriülesel ja riikidevahelisel tasemel.
Crossborder cooperation would involve in principle all regions adjacent to internal or external land or maritime borders.
Piiriülene koostöö hõlmab põhimõtteliselt kõiki omavahel üle sise- või välispiiride ning maa- või merepiiride piirnevaid regioone.
This involves essentially the search for common solutions to common problems by means of cooperation among the responsible authorities of neighbouring bodies involved in such areas as the development of urban, rural and coastal areas, strengthening economic relations and networking small and medium-sized enterprises.
See seisneb eelkõige ühiste lahenduste otsimises ühistele probleemidele läbi koostöö naaberalade vastutavate võimuorganite vahel sellistes valdkondades nagu linna-, maa- ja rannikupiirkondade areng, majandussidemete tugevdamine ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete võrgustiku loomine.
Certain important principles that are not subject to question, notably strategic planning, decentralised administration, and permanent supervision and assessment, underlie the system of implementing the cohesion policy.
Ühtekuuluvuspoliitika teostamine allub kindlatele vaidlustamisele mittekuuluvatele põhimõtetele, nagu strateegiline planeerimine, detsentraliseeritud juhtimine ning pidev järelevalve ja hindamine.
The report, however, proposes major changes, specifically the establishment of a new dialogue with the Council to facilitate a process of adapting the cohesion policy to the priorities set in Lisbon and Gothenburg.
Sellele vaatamata soovitab aruanne olulisi muudatusi, sealhulgas nõukoguga uue dialoogi alustamist Lissabonis ja Göteborgis seatud ühtekuuluvuspoliitika prioriteetidega kohandamise toetamiseks.
Similarly, the European institutions will examine each year the progress achieved in the areas of the strategic priorities in the light of a synthesis drawn up
Komisjoni poolt erinevate riiklike aruannete põhjal koostatud kokkuvõtva dokumendi valguses hakkavad Euroopa Liidu institutsioonid iga-aastaselt kontrollima edasiminekut strateegiliste prioriteetide valdkondades.
In conclusion, regional and cohesion policy will play a greater role tomorrow than ever.
Lõpetuseks: regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika hakkab homme mängima tähtsamat osa kui kunagi varem.
It will address all citizens and the territory of all regions of the Union.
See haarab kõiki kodanikke ja liidu kõikide piirkondade territooriumeid.
It will be based on effective solidarity, focused on the least advantaged but adjusted to the particular situation.
See hakkab põhinema efektiivsel solidaarsusel, mis on suunatud kõige ebasoodsamas olukorras viibijatele ning on kohandatud vastavalt konkreetsele olukorrale.
Structural Funds: instruments and objectives
Struktuurifondid: rahastamisvahendid ja sihtalad
Objectives Cohesion Fund Objective 1
Sihtalad Vastastikunelähenemine ja konkurentsivõime
Financial instruments Cohesion Fund ERDF ESF
Rahastamisvahendid Ühtekuuluvusfond ERF ESF
Financial instruments Cohesion Fund ERDF ESF EAGGF-Guidance FIFG ERDF ESF ESF
Rahastamisvahendid Ühtekuuluvusfond ERF ESF EAGGF arengu raha st u FIFG ERF ESF ESF
Regional competitiveness and employment— regional level — national level: European employment strategy European territorial cooperation
Piirkondlik konkurentsivõimeja tööhõive– piirkondlik tase – riiklik tase: Euroopa tööhõivestrateegia Euroopa territoriaalne koostöö
ERDF ERDFESFEAGGF-Guidance
ERF ERFESFEAGGF arengu raha st u EAGGF taga t i s raha st u FIFG
Rural development and restructuring EAGGF-Guaranteeof the fisheries sector outside FIFGObjective 1 Nine objectives Six instruments
INTERREG URBAN EQUAL LEADER+ Maaelu arendamine ja kalandussektoriümberkorraldamine väljaspool sihtala 1 9 sihtala
The voice of the regional and local communities: the Committee of the Regions
Regionaalsete ja kohalike kogukondade hääl: regioonide komitee
Since 1994, local and regional authorities have been represented in the European Union by the Committee of the Regions (CoR), which contributes to the smooth operation of Community policies and communications between the Union and its citizens.
Alates 1994. aastast on kohalikud ja piirkondlikud võimuorganid olnud Euroopa Liidus esindatud regioonide komiteega (CoR), mis töötab ühenduse poliitika tõrgeteta elluviimise heaks ja täidab vahendaja ülesannet liidu ja selle kodanike vahel.
The CoR regularly states its opinion at its own initiative about the implementation of regional policy and any question it wishes to see placed on the agenda of debates in the Union.
CoR avaldab regulaarselt omal initsiatiivil arvamust regionaalpoliitika teostamise üle koos kõikide küsimustega, mida ta soovib lülitada liidu arutuste päevakorda.
The Council and Commission are also required to consult it in the following 10 areas: members at a maximum of 350 in the Europe of the Twenty-five. ve.
Nõukogu ja komisjon on samuti kohustatud temaga konsulteerima kümnes valdkonnas:
— economic and social cohesion,— trans-European infrastructure networks,— public health,— education,— culture,— employment policy,— social policy,— environment,— vocational training,— transportation.
– majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus;– üleeuroopalised infrastruktuuri võrgustikud;– riiklik tervishoid;– haridus;– kultuur;– tööhõivepoliitika;– sotsiaalpoliitika;– keskkond;– tööalane koolitus ja– transport.
For further information:
Lisainfo saamiseks pöörduge aadressil:
The Council of the Union appoints the members of the CoR on the basis of recommendations from the Member States.
Euroopa Liidu Nõukogu määrab CoRi liikmed vastavate liikmesriikide soovituste alusel.
They must either hold a regional or local electoral mandate or be responsible to an elected assembly.
Neil peab olema piirkondlik või kohalik saadikumandaat või nad peavad olema vastutavad mingi valitava organi ees.
On the eve of the enlargement of 2004, the CoR comprised 222 members.
2004. aasta laienemise eelõhtul koosnes CoR 222 liikmest.
The Treaty of Nice fixed the number of its
Nice’i lepingus fi fikseeriti kahekümne viie riigi Euroopas selle liikmete maksimaalarvuks 350.
Given this budget’s importance, the European Commission did not wish to leave the ‘right to know’ to chance.
Arvestades selle eelarve tähtsust, ei soovinud Euroopa Komisjon jätta „õigust teada” juhuse hooleks.
In agreement with the Member States, it has established a series of obligations to make the mechanisms distributing the funds transparent and allow the citizen to know what this financing was used for, in what way and with what results.
Kokkuleppel liikmesriikidega kehtestas ta terve rea kohustusi, mis muudavad fondide jaotamise mehhanismi läbipaistvaks ja võimaldavad kodanikel teada saada, mis otstarbel, mis viisil ja milliste tulemustega konkreetset finantseeringut kasutati.
It is also a useful way to provide information to potential beneficiaries about the funds that are available and way to apply for them.
Alati on kasulik teavitada potentsiaalseid kasusaajaid olemasolevatest fondidest ja nende taotlemise korrast.
A European ordinance in force throughout the entire Union has therefore defined the obligations of the public authorities responsible for the aid and project sponsors.
Üle kogu Euroopa Liidu kehtiva korraldusega on määratud abi eest vastutavate ametivõimude ja projekti toetajate kohustused.
The European Commission watches to see that this legislation is implemented.
Euroopa Komisjoni ülesandeks on jälgida selle korra täitmist.
Communication activities must be prepared carefully and accompany all phases of the life of a programme receiving structural funding.
Teabevahetus peab olema hoolikalt ette valmistatud ning hõlmama kõiki struktuurifondidest rahastatava programmi elluviimise faase.
This is why the Commission has asked Member States to prepare and implement multiannual communication plans rather than one-off measures.
See on põhjuseks, miks komisjon palus liikmesriikidel ette valmistada ja juurutada mitmeaastaseid teabevahetuse plaane ühekordsete meetmete asemel.
In addition to the formalities necessary for a coherent communication action, it is necessary to inform citizens that European regional policy is a reality, that it produces results, that citizens can participate in it and that it plays a key role in the economic, social and territorial cohesion of the Union.
Lisaks ühtse teabevahetuse jaoks vajalikele formaalsustele on vajalik kodanikke teavitada sellest, et Euroopa Liidu regionaalpoliitika on reaalne, et see annab tulemusi, et kodanikud võivad selles osaleda ja et sellel on võtmeosa liidu majanduslikus, sotsiaalses ja territoriaalses ühtekuuluvuses.
The EUR 257 billion of the Structural Funds and Cohesion Fund are derived from taxes on the European taxpayer.
Struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi 257 miljardit eurot on võetud Euroopa maksumaksjate poolt makstud maksudest.
Like all public money, the European funds are subject to the principle of efficient, transparent administration that does not favour any one special interest.
Nagu igasugune avalik raha, alluvad ka Euroopa fondid efektiivse ja läbipaistva haldamise põhimõttele, mis ei teeni mitte kellegi erihuvisid.
Regional policy and other European policies p Environmental policy certainly plays a key role in promoting sustainable development and this involves regional policy directly: the programming of structural actions cannot avoid environmental protection and the latter cannot be assessed solely in terms of immediate costs.
Regionaalpoliitika ja teised Euroopa Liidu poliitikad regionaalpoliitikaga: struktuurse tegevuse programmeerimisel ei ole võimalik eirata keskkonnakaitset ning viimast ei saa hinnata otsese maksumuse tingimustes.
A respect for environmental concerns has positive economic and social consequences in preserving natural balances and resources, the quality of life and public health, and in creating specific employment.
Austusel keskkonnaküsimuste vastu on positiivsed majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed loodusliku tasakaalu ja ressursside säilitamisel, elukvaliteedis ja rahvatervises ning spetsiifilise tööhõive loomises.
p The information society policy emphasises the crucial role of information technologies in promoting the competitiveness of firms, efficiency of services, employment and economic and social cohesion.
p Infoühiskonna poliitika rõhutab infotehnoloogiate määravat osa ettevõtete konkurentsivõime tõstmisel, teenustesektori efektiivsuses, tööhõives ning majanduslikus ja sotsiaalses ühtekuuluvuses.
The European ‘e-Europe’ initiative seeks to make the advantages of the information society available in this way to all the Member States and regions.
Euroopa Liidu „e-Euroopa” algatuse eesmärgiks on muuta infoühiskonna eelised kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele ja piirkondadele.
The Structural Funds play a role in this effort where the lack of equipment and inequalities in access to and use of the new technologies need to be reduced.
Struktuurifondid mängivad siin rolli ebavõrdsuse vähendamisel varustuse puudumise või ebavõrdsete juurdepääsu- või kasutamistingimuste korral.
p The competition policy controls and limits public aid to
p Konkurentsipoliitika kontrollib ja piirab riiklikku abi