natgillin/translations-raw huggingface dataset:
7 November: Meeting with Ms Catherine DAY, followed by a presentation to Commission sta�responsible for co-ordinating the handling of the Ombudsman’s inquiries.
7. november: kohtumine pr Catherine DAYga, millele järgnes e ekanne komisjoni töötajatele, kes vastutavad ombudsmani päringute käsitlemise koordineerimise eest.
Ms Margot WALLSTRÖM, Vice-President responsible for Institutional Relations and Communication, and Ms DAY participated in the meeting.
Kohtumisel osales Euroopa Komisjoni asepresident pr Margot WALLSTRÖM, kes vastutab institutsiooniliste suhete ja teabevahetusstrateegia eest, ning pr DAY.
29 November: Meeting with the Directors-General.
29. november: kohtumine peadirektoritega.
12 February: Meeting with Mr Dimitris DIMITRIADIS, President of the European Economic and Social Commi4 ee.
12. veebruar: kohtumine Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee presidendi hr Dimitris DIMITRIADISega.
Mr DIAMANDOUROS and Mr Dimitris DIMITRIADIS, President of the European Economic and Social Committee. Strasbourg, 12 February 2007.
Hr DIAMANDOUROS ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president hr Dimitris DIMITRIADIS.Strasbourg, 12. veebruar 2007.
15 March: Meeting with Mr Rémy JACOB, Director-General of Strategy and Corporate Centre, and Mr Felismino ALCARPE, Deputy Head of Division of the European Investment Bank.
15. märts: kohtumine Euroopa Investeerimispanga strateegia- ja korporatiivkeskuse peadirektori hr Rémy JACOBi ja Euroopa Investeerimispanga osakonnajuhataja asetäitja hr Felismino ALCARPEga.
30 March: Presentation by Mr Paul J. MAHONEY, President of the EU Civil Service Tribunal, to the European Ombudsman’s sta�.
30. märts: Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi hr Paul J. MAHONEY e ekanne Euroopa ombudsmani büroo töötajatele.
2 July: Meetings with Mr Jean-Claude TRICHET, President of the European Central Bank, Mr Lucas D. PAPADEMOS, Vice-President, and Ms Gertrude TUMPEL-GUGERELL, Member of the Executive Board.
2. juuli: kohtumised Euroopa Keskpanga presidendi hr Jean-Claude TRICHET’, asepresidendi hr Lucas D. PAPADEMOSe ja juhatuse liikme pr Gertrude TUMPEL-GUGERELLiga.
These were followed by a presentation to the Bank’s senior management sta�in Frankfurt, Germany.
Kohtumistele järgnes e ekanne panga nõukogu töötajatele Saksamaal Frankfurdis.
16 July: Meeting with the President of the European Court of Justice, Mr Vassilios SKOURIS.
16. juuli: kohtumine Euroopa Kohtu presidendi hr Vassilios SKOURISega.
6 November: Meeting with Ambassador Vassilis KASKARELIS, Permanent Representative of Greece to the European Union.
6. november: kohtumine suursaadik Vassilis KASKARELISega, Kreeka Vabariigi alalise esindajaga Euroopa Liidu juures.
7 December: Presentation by Mr Peter HUSTINX, European Data Protection Supervisor, to the European Ombudsman’s sta�.
7. detsember: Euroopa andmekaitseinspektori hr Peter HUSTINXi e ekanne Euroopa ombudsmani büroo töötajatele.
RELATIONS WITH OMBUDSMEN ANDSIMILARBODIES
SUHTED OMBUDSMANIDEJASAMALAADSETE ASUTUSTEGA
Ombudsmen throughout the EU, at the national, regional and local levels, play a key role in ensuring that citizens’ rights under EU law are fully respected.
Riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi ombudsmanidel üle kogu Euroopa Liidu on Euroopa Liidu õigusest tulenevate kodanikuõiguste täieliku austamise tagamisel võtmeroll.
The European Ombudsman cooperates closely with his counterparts to make sure that citizens’ complaints about EU law are dealt with promptly and e� ectively.
Euroopa ombudsman teeb kodanike kaebuste kiire ja tulemusliku käsitlemise nimel tihedat koostööd riikliku ja piirkondliku tasandi partneritega.
This cooperation takes place for the most part under the aegis of the European Network of Ombudsmen.
Selline koostöö toimub enamjaolt Euroopa ombudsmanide võrgustiku vahendusel.
This Chapter details the activities of the Network in 2007, the high point of which was the Sixth Seminar of National Ombudsmen of EU Member States and Candidate Countries.
Käesolevas peatükis käsitletakse üksikasjalikult võrgustiku tegevust 2007. aastal, mille tippsündmuseks oli kuues Euroopa Liidu liikmesriikide ja kandidaatriikide riiklike ombudsmanide seminar.
A detailed account of that event is given below.
Selle ürituse üksikasjalik ülevaade on esitatud allpool.
This development is seen as a key step in building a clearer public identity for the Network.
Nimetatud arengut käsitletakse olulise sammuna võrgustikule selgema avaliku identiteedi loomisel.
The Statement is reproduced in full in this chapter.
Avaldus on tervikuna esitatud käesolevas peatükis allpool.
Other activities covered in this Chapter include seminars and conferences that the European Ombudsman and his sta�participated in during 2007, as well as bilateral contacts that Mr DIAMANDOUROS had with his ombudsman colleagues from the EU Member States and further afield. eld.
Käesolevas peatükis on muu hulgas loetletud seminarid ja konverentsid, millel osalesid ombudsman ja tema büroo 2007. aastal, samuti hr DIAMANDOUROSe kahepoolsed kohtumised ombudsmanidest kolleegidega Euroopa Liidu liikmesriikidest ja mujalt.
The European Network of Ombudsmen consists of almost 90 o ces in 31 European countries.
Euroopa ombudsmanide võrgustik koosneb ligikaudu 90 büroost 31 Euroopa riigis.
Within the Union, it covers the ombudsmen and similar bodies at the European, national, and regional levels, while at the national level, it also includes Norway, Iceland, and the candidate countries for EU membership.
Euroopa Liidus kuuluvad võrgustikku Euroopa, riiklike ja piirkondlike tasandi ombudsmanid ning samalaadsed asutused, kusjuures riiklikul tasandil osalevad ka Norra, Islandi ja Euroopa Liidu kandidaatriikide asutused.
Each of the national ombudsmen and similar bodies in the EU Member States, as well as in Norway and Iceland, has appointed a liaison o cer to act as a point of contact for other members of the Network.
Iga Euroopa Liidu liikmesriigi ombudsman ja samalaadne asutus Euroopa Liidus ning Norras ja Islandil on nimetanud ametisse kontaktametniku, kes tegutseb teiste võrgustiku liikmete kontaktisikuna.
The Network was established in 1996 and has steadily developed into a powerful collaboration tool for ombudsmen and their sta�, serving as an e� ective mechanism for cooperation on case handling.
Euroopa ombudsmanide võrgustik asutati 1996. aastal ning see on arenenud võimsaks ombudsmanide ja nende töötajate koostöövahendiks, mis toimib juhtumite käsitlemisel tõhusa koostöömehhanismina.
It is of particular importance to the European Ombudsman to enable him to deal promptly and e� ectively with complaints that fall outside his mandate.
See on erilise tähtsusega Euroopa ombudsmani jaoks, võimaldades tal kiiresti ja tõhusalt menetleda kaebusi, mis jäävad tema pädevusest välja.
Experiences and best practice are shared via seminars and meetings, a regular newsle4 er, an electronic discussion forum and a daily electronic news service.
Kogemuste ja parima tava jagamine toimub seminaride ja kohtumiste, korrapäraselt ilmuva uudislehe, elektroonilise arutelufoorumi ja igapäevase elektroonilise uudisteteenuse vahendusel.
Visits of the European Ombudsman organised by the ombudsmen in the Member States and accession countries have also proved highly e� ective in developing the Network.
Võrgustiku arengule on tõhusalt kaasa aidanud ka Euroopa ombudsmani visiidid liikmesriikidesse ja kandidaatriikidesse, mida korraldasid liikmesriikide ombudsmanid.
Section 5.1 therefore ends with a brief mention of the Ombudsman’s information visits in 2007.
Punkti 5.1 lõpus on seetõ u lühidalt ära märgitud ombudsmani teabevisiidid 2007. aastal.
These visits are covered in greater detail in section 6.2.
Üksikasjalikum teave teabevisiitide kohta leidub punktist 6.2.
All of the activities described below are key to enabling ombudsmen to play their part in ensuring that EU law is applied correctly throughout the Union.
Kõik allpool nimetatud tegevused on ombudsmanidele nende ülesannete täitmisel üliolulised, et tagada Euroopa Liidu õiguse nõuetekohane kohaldamine Euroopa Liidus.
This is vital, if citizens are to enjoy their EU law rights to the full.
See on elulise tähtsusega, et kodanikud saaksid oma Euroopa Liidu õigusest tulenevaid õigusi täiel määral kasutada.
The European Ombudsman sees this as a particular priority and devotes considerable resources to developing the Network.
Võrgustik on sel põhjusel Euroopa ombudsmani jaoks eriline prioriteet ning ta pühendab võrgustiku arendamisele märkimisväärsel hulgal ressursse.
National ombudsmen seminars are held every two years, organised jointly by the European Ombudsman and a national counterpart.
Riiklike ombudsmanide seminare peetakse iga kahe aasta tagant ning neid korraldavad Euroopa ombudsman ja riiklik osapool ühiselt.
The Sixth Seminar of the National Ombudsmen of EU Member States and Candidate Countries was organised by the French National Ombudsman, Mr Jean-Paul DELEVOYE, and the European Ombudsman.
ELi liikmesriikide ja kandidaatriikide riiklike ombudsmanide kuuenda seminari korraldasid Prantsuse ombudsman hr Jean-Paul DELEVOYE ja Euroopa ombudsman.
It took place in Strasbourg from 14 to 16 October 2007.
Riiklike ombudsmanide seminar toimus Strasbourgis 14.–16. oktoobril 2007. aastal.
This was the second national ombudsmen seminar to take place in Strasbourg, just over eleven years a er the first-ever such seminar which was organised in September 1996.
Kõnealune seminar oli teine Strasbourgis toimunud riiklike ombudsmanide seminar; esmakordselt leidis see aset Strasbourgis üksteist aastat tagasi – 1996. aasta septembris.
All 27 EU Member States were represented at the meeting, as were two of the three candidate countries, plus Norway and Iceland.
Kohtumisel olid esindatud kõik 27 ELi liikmesriiki, samuti kaks kolmest kandidaatriigist ning Norra ja Island.
As agreed at the Fi h Seminar, regional ombudsman representatives from the EU countries where they exist, namely, Belgium, Germany, Spain, Italy, Austria, and the United Kingdom1, were also invited to take part for the first time.
Viiendal seminaril sõlmitud kokkuleppe alusel kutsuti esmakordselt osalema ka piirkondlike ombudsmanide esindajad nendest ELi riikidest, kus need on olemas, nimelt Belgiast, Saksamaalt, Hispaaniast, Itaaliast, Austriast ja Ühendkuningriigist1.
The theme of the 2007 Seminar was “Rethinking good administration in the European Union”.
2007. aasta seminari teemaks oli „Mõtestades ümber Euroopa Liidu head haldustava”.
This theme was chosen in knowledge of the fact that a number of ombudsmen, whether at the regional, national, or European levels, representing di� erent administrative cultures and traditions, have been reflecting on ways to refine, rethink and deepen their understanding of good administration, with an eye to improving the quality of service o� ered to citizens and, more generally, to users of the public administrations that they oversee.
Käesolev teema valiti teadmises, et paljud ombudsmanid nii piirkondlikul, riiklikul kui ka Euroopa tasandil, kes esindavad eri haldustavasid ja -traditsioone, olid mõelnud viisidele, kuidas head haldustava parandada, ümber mõtestada ja selle mõistmist süvendada, et tõsta kodanikele ja üldisemas plaanis ombudsmanide järelevalvatavate riiklike haldusorganite teenuste kasutajatele pakutava teeninduse kvaliteeti.
It proved to be a popular choice.
Teemavalik osutus menukaks.
Discussions at the seminar
Seminari arutelud
The seminar was opened by the co-hosts, Mr DELEVOYE and Mr DIAMANDOUROS and included a welcome speech by the Mayor of Strasbourg, Senator Fabienne KELLER, and a welcome message sent by the Prime Minister of France, Mr François FILLON.
Seminari avasid kaaskorraldajad hr DELEVOYE ja hr DIAMANDOUROS ning tervituskõne pidas Strasbourgi linnapea, senaator Fabienne KELLER. Tervitusteate saatis Prantsuse peaminister hr François FILLON.
The la4 er underlined Europe’s role in spreading the values of tolerance, dialogue and democracy throughout the world.
Viimane rõhutas Euroopa rolli sallivuse, dialoogi ja demokraatia väärtuste edasiandjana üle kogu maailma.
Ombudsmen in Europe represent one of the most obvious manifestations of these values, he said.
Ta leidis, et Euroopa ombudsmanid esindavad nende väärtuste üht kõige selgemat ilmingut.
When ombudsmen supervise the application of a body of EU law that is becoming increasingly important, they are on the front line of those who are building Europe, concretely, day by day.
Teostades järelevalvet üha tähtsamaks muutuvate ELi õigusaktide kogumi kohaldamise üle, aitavad ombudsmanid Euroopat tugevdada iga päev.
The Mayor of Strasbourg, Senator Fabienne KELLER, Mr DIAMANDOUROS, and the French National Ombudsman, Mr Jean-Paul DELEVOYE, open the Sixth Seminar of National Ombudsmen of EU Member States and Candidate Countries. Strasbourg, 15 October 2007.
Strasbourgi linnapea ja senaator Fabienne KELLER, hr DIAMANDOUROS ja Prantsuse ombudsmanhr Jean-Paul DELEVOYE avavad Euroopa Liidu liikmesriikide ja kandidaatriikide riiklikeombudsmanide kuuenda seminari. Strasbourg, 15. oktoober 2007.
Keynote speech
Põhie ekanne
Judge Allan ROSAS, President of the Third Chamber at the European Court of Justice, launched the Seminar discussions with a keynote speech entitled “Ensuring uniform application of EU law in a Union of 27: the role of national courts and authorities”.
Euroopa Kohtu kolmanda koja esimees, kohtunik Allan ROSAS avas seminari arutelud põhie ekandega, mille pealkirjaks oli „ELi õiguse ühetaolise kohaldamise tagamine 27 riigi liidus: riiklike kohtute ja ametiasutuste roll”.
According to Judge ROSAS, one of the most essential features of EU law is that it must be applied directly by everybody concerned,
Ta rõhutas, et riiklikud ombudsmanid mängivad eriti tähtsat rolli haldusotsuste ja
These countries are listed in the EU protocol order.
Loetletud riigid on järjestatud ELi protokolli kohaselt.
RELATIONS WITH OMBUDSMEN ANDSIMILARBODIES including national administrative authorities.
SUHTED OMBUDSMANIDEJASAMALAADSETE ASUTUSTEGA
He stressed that national ombudsmen play a particularly important role in the monitoring of administrative decisions and practices concerning the application and implementation of not only purely national but also EU law.
-tavade järelevalves, milles käsitletakse mi e pelgalt riikliku, vaid ELi õiguse kohaldamist ja rakendamist.
It would be a mistake to rely exclusively on the judicial system to ensure the correct application of EU law, he said.
Ta leidis, et ekslik oleks toetuda ELi õiguse õige kohaldamise tagamisel üksnes kohtusüsteemile.
In his view, the citizen much prefers to have the principles of legality and of good administration, recognised in the Charter of Fundamental Rights of the European Union, respected right away, without any need to resort to court proceedings which may be lengthy and costly.
Tema arvamuse kohaselt eelistavad kodanikud, et Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud õiguspärasuse ja hea halduse põhimõ eid järgitaks kohe, ilma et oleks vaja algatada kohtumenetlusi, mis võivad kujuneda pikaajalisteks ja kulukateks.
In this regard, it is important to recall that one of the cornerstones of the EU legal edifice is its direct relevance for the private citizen, who can invoke it directly before courts and administrative authorities.
Siinkohal on oluline meenutada, et üks ELi õigusraamistiku nurgakividest on selle vahetu olulisus üksikisikule, kes võib kohtus ja ametiasutustes sellele otseselt tugineda.
He confirmed that the work of ombudsmen contributes to a strengthening of the role of the citizen.
Ta kinnitas, et ombudsmanide töö edendab kodanike rolli tugevdamist.
The case-law of the European Court of Justice on Union citizenship has also contributed to this emphasis on a “Citizens’ Europe”.
Euroopa Kohtu ELi kodakondsust käsitlev pretsedendiõigus on samuti andnud oma panuse „Kodanike Euroopa” tähtsustamisse.
Judge Allan ROSAS, President of the Third Chamber at the European Court of Justice, gives the keynote speech to the Sixth Seminar of National Ombudsmen of EU Member States and Candidate Countries. Strasbourg, 15 October 2007.
Euroopa Kohtu kolmanda koja esimees, kohtunik Allan ROSAS peab ettekannet kuuendal Euroopa Liidu liikmesriikide ja kandidaatriikide riiklike ombudsmanide seminaril. Strasbourg, 15. oktoober 2007.
With regard to the issue of uniform application referred to in the title of his speech, the Judge acknowledged that decentralised application poses a challenge.
Kõne pealkirjas viidatud ühetaolise kohaldamise teema kohta tunnistas kohtunik, et detsentraliseeritud kohaldamine toob kaasa probleeme.
The problem has not been diminished by the enlargement of the EU to encompass by now 27 Member States.
Probleemi ulatus ei ole laienenud ELis, kuhu kuulub praegu 27 liikmesriiki, sugugi vähenenud.
Decentralisation, in his view, should be coupled with co-ordination and co-operation, responsibility, accountability and transparency.
Detsentraliseerimine tuleks tema arvates siduda koordineerimise ja koostööga, vastutuse, aruandekohustuse ja läbipaistvusega.
National institutions for monitoring and control, and co-ordination between such institutions and institutions at EU level, are of crucial importance.
Olulise tähtsusega on riiklikud järelevalve- ja kontrolliasutused ning tegevuse koordineerimine nimetatud asutuste ja ELi institutsioonide vahel.
In this regard, Judge ROSAS welcomed the organisation of regular national ombudsmen seminars.
Siinkohal väljendas kohtunik ROSAS heameelt riiklike ombudsmanide korrapäraselt toimuvate seminaride üle.
Mr Jens NYMAND-CHRISTENSEN, Director responsible for Better Regulation and Institutional Issues at the Secretariat-General of the European Commission, addresses the Sixth Seminar of National Ombudsmen of EU Member States and Candidate Countries. Strasbourg, 15 October 2007.
Euroopa Komisjoni peasekretariaadi õigusliku reguleerimise parandamise ja institutsiooniliste küsimuste direktoraadi juhataja hr Jens NYMAND-CHRISTENSENi sõnavõtt kuuendal Euroopa Liidu liikmesriikideja kandidaatriikide riiklike ombudsmanide seminaril. Strasbourg, 15. oktoober 2007.
ANNUAL REPORT 2007
AASTA ARUANNE väljaspool õiguspärasust”.
Mr DIAMANDOUROS was the opening speaker in the first thematic session, which was chaired by the National Ombudsman of Ireland, Ms Emily O’REILLY.
Tema arvates on mõtteline ala, mis märgistab elu väljaspool õiguspärasust, Euroopa kodanike jaoks positiivne.
His presentation focused, in particular, on the notion of “life beyond legality”.
Esiteks seostatakse õigust ja õiguspärasust jätkuvalt süüdistuste ja karistustega.
But a culture of service, which ombudsmen should be keen to promote, is not a culture of blame, he said.
Ta sõnas, et teeninduskultuur, mida ombudsmanid peaksid edendama, ei ole aga süüdistuskultuur.
Moreover, any a4 empt to promote a service culture through law might only reinforce a narrow and legalistic approach.
Veelgi enam, iga püüe edendada teeninduskultuuri seaduse kaudu võib üksnes toetada piiratud ja seadusekeskset lähenemist.
At the same time, it might also encourage the tendency of some complainants to regard their complaint as a denunciation, rather than as an instrument for seeking practical redress, or a constructive solution to a problem.
Samal ajal võib see ka soodustada mõne kaebuse esitaja kalduvust pidada oma kaebust hukkamõistuks, selle asemel et näha seda praktilise õiguskaitsevahendina või probleemi konstruktiivse lahendusena.
A second relevant consideration concerns the relationship between the work of ombudsmen and the work of the courts.
Teine asjakohane kaalutlus on seotud seostega ombudsmanide ja kohtute töö vahel.
The logic of judicial procedures leads to adjudication, in which the court determines authoritatively the legal rights of the parties.
Kohtumenetluse loogika kohaselt on eesmärk vaidluse lahendamine, millega kohus teeb autoriteetselt positsioonilt kindlaks poolte õigused.
The logic of the Ombudsman’s procedures, on the other hand, is di� erent and involves flexibility between two modes of operation.
Ombudsmani menetlus on aga teist laadi, võimaldades paindlikkust kahe toimimisviisi vahel.
On the one hand, there is a dispute-resolution mode, which focuses on problem-solving, conflict-reduction, possibilities for compromise and win-win outcomes.
Üks neist on vaidluste lahendamine, mis keskendub probleemi lahendamisele, konfliktide leevendamisele, kompromissile ja mõlemaid osapooli rahuldavale tulemusele jõudmise võimalustele.
On the other hand, there is an adjudicative mode, in which the Ombudsman finds either that there is maladministration, or that there is no maladministration.
Teine on õigusemõistmise toimimisviis, millega ombudsman tuvastab, kas juhtumis esineb haldusomavoli või mitte.
That mode is governed by a logic analogous to that of the Court, in which one party usually sees itself as the winner and the other as the loser.
Kirjeldatud toimimisviisi puhul sarnaneb loogika kohtute omaga, mille kohaselt üks osapool näeb end võitja ja teine pool kaotajana.
The appropriate balance between the two modes depends on the case and some cases may involve switching between them more than once.
Asjakohane tasakaal kahe toimimisviisi vahel sõltub konkreetsest juhtumist ja teatud juhtudel võidakse toimimisviise vaheldada enam kui ühel korral.
In Mr DIAMANDOUROS’ view, the European Institutions are encouraged to co-operate with him in the dispute-resolution mode by the knowledge that his inquiry is not exclusively focused on the question “what are the legal rights of the parties?”
Hr DIAMANDOUROSe seisukohast peaksid Euroopa institutsioonid temaga vaidluste lahendamisel koostööd tegema, mõistes, et tema uurimine ei ole ainiti keskendunud küsimusele „Millised on poolte seadusest tulenevad õigused?”
According to Mr BRENNINKME ER, citizens demand much more than legality.
Hr BRENNINKMEIJERi väitel nõuavad kodanikud palju enamat kui õiguspärasust.
They require good administration and proper conduct, which helps to create acceptance, legitimacy and ultimately public confidence in government.
Nad nõuavad head haldust ja korrektset käitumist, mis edendab heakskiitu, õiguspärasust ja lõpuks üldsuse usaldust valitsuse vastu.
Proper conduct and fair treatment of citizens are an essential addition to pure legality.
Korrektne käitumine kodanikega ja nende õiglane kohtlemine edendavad märkimisväärselt täielikku õiguspärasust.
Mr SAID PULLICINO agreed that the test of good administration covers a much wider spectrum of activity than strict legality.
Hr SAID PULLICINO nõustus, et hea halduse mõõtmine hõlmab palju laialdasemat tegevuste spektrit kui vaid range õiguspärasuse tagamist.
When maladministration does not involve illegality, it can still be measured against the sti� er test of the principles of good administration that are gaining recognition as an informal source of law.
Kui haldusomavoli ei ole ebaseaduslik, võib seda siiski mõõta rangema testiga, mis koosneb nendest hea halduse põhimõtetest, mida peetakse mitteametlikeks õigusallikateks.
Good administration, like legality, always implies respect for the rule of law and is never a licence to act in any way outside or contrary to law.
Hea haldus, nagu ka õiguspärasus, eeldab alati õigusriigi põhimõtte austamist, ja see ei luba mitte kunagi tegutseda seadusevastaselt.
Good administration, like legality, is also about operating in such a way that the citizen, the administration’s client, receives the level of service that he or she is entitled to.
Hea haldustava, nagu ka õiguspärasus, tähendab ka seda, et kodanikule kui haldusasutuse kliendile pakutakse sellisel tasemel teenust, milleks tal on õigus.
A Europe of Results — Prevention, Partnership and Transparency
Tulemuslik Euroopa – ennetus, partnerlus ja läbipaistvus
The next speaker was Mr Jens NYMAND-CHRISTENSEN, Director responsible for Be4 er Regulation and Institutional Issues at the Secretariat-General of the European Commission.
Järgmine sõnavõtja oli hr Jens NYMAND-CHRISTENSEN, Euroopa Komisjoni peasekretariaadi õigusliku reguleerimise parandamise ja institutsiooniliste küsimuste eest vastutav direktor.
His intervention was entitled “A Europe of Results — Prevention, Partnership and Transparency”.
Tema ettekande pealkiri oli „Tulemuslik Euroopa – ennetus, partnerlus ja läbipaistvus”.