natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Following checks carried out in Belgium in May 2001, the Commission services responsible for clearing the EAGGF accounts identified the existence of certain anomalies in the checks which the Belgian authorities had carried out in the arable crops sector.
Menetlus Esimese Astme Kohtus ja vaidlustatud kohtuotsus
By an application initiating proceedings lodged at the Registry of the Court of Justice on 13 April 2004, and entered in the register as Case C-176/04, the Kingdom of Belgium asked the Court to annul the contested decision in so far as it imposed the abovementioned flatrate correction or, in the alternative, to reduce the amount of the expenditure excluded from financing to EUR 1 079 814.
Euroopa Kohtu kantseleisse 13. aprillil 2004 esitatud hagiga, mis registreeriti numbri all C-176/04, taotles Belgia Kuningriik vaidlustatud otsuse tühistamist osas, milles sätestati nimetatud vähendamine, või teise võimalusena ühenduse rahastamisest välja jäetud kulutuste summa vähendamist 1 079 814 eurole.
On 30 September 2003, the Commission adopted a summary report in which it took the view, in particular, that, during the 19992001 crop years, the Kingdom of Belgium had complied with neither Article 8 of Regulation No 3508/92 nor Articles 6 and 9 of Regulation No 3887/92, since, on the one hand, it had failed to reduce the declared area of agricultural parcels in respect of which applications for aid had been made and/or carry out on-the-spot checks in cases in which the administrative checks indicated that the area declared was larger than the area encoded in the GIS (‘the GIS area’) and, on the other, because it had been late in graphically encoding the agricultural parcels in the GIS, and had, therefore, failed to take certain files into consideration in the risk analysis.
30. septembril 2003 võttis komisjon vastu koondaruande, milles märkis eelkõige seda, et Belgia Kuningriik oli 1999–2001 saagikoristusaastatel rikkunud määruse nr 3508/92 artiklit 8 ja määruse nr 3887/92 artikleid 6 ja 9, kuna ta ei olnud esiteks vähendanud abitaotluste esemeks olevate põllumajanduslike maatükkide deklareeritud pindala ja/või viinud läbi kohapealset kontrolli juhtudel, kui halduskontrollist tulenes, et deklareeritud pindala oli suurem GIS-is salvestatud pindalast (edaspidi „GIS-pindala”), ja teiseks oli Belgia Kuningriik põllumajanduslikud maatükid GIS-is graafiliselt salvestanud hilinenult, millest tulenevalt ei võetud riskianalüüsil arvesse teatud taotlusi.
The Commission concluded that the Kingdom of Belgium had failed to carry out secondary checks adequately and in accordance with the applicable rules.
Komisjon järeldas, et Belgia Kuningriik ei olnud teiseseid kontrolle läbi viinud nõuetekohaselt ega kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega.
By order of 8 June 2004, the Court referred the case to the Court of First Instance pursuant to Article 51 of the Statute of the Court of Justice, as amended by Council Decision 2004/407/EC, Euratom, amending Articles 51 and 54 of the Statute of the Court of Justice. 21
8. juuni 2004. aasta määrusega saatis Euroopa Kohus kohtuasja Euroopa Kohtu põhikirja artikli 51 (nõukogu 26. aprilli 2004. aasta otsusest 2004/407/EÜ, millega muudetakse Euroopa Kohtu põhikirja käsitleva protokolli artikleid 51 ja 54, 21 tulenevas versioonis) alusel lahendamiseks Esimese Astme Kohtule.
The application, lodged at the Registry of the Court of First Instance as Case T-221/04, was founded on three pleas.
Hagi, mis registreeriti Esimese Astme Kohtu kantseleis numbri all T-221/04, tugines kolmele väitele.
By its first plea,
Esimese väite
On 4 February 2004, the Commission adopted Decision 2004/136/EC (‘the contested decision’), by which it imposed, in particular, a flatrate correction of 2% (equivalent to EUR 9 322 809) of the expenditure disbursed by the paying agencies recognised by the Kingdom of Belgium and declared under the EAGGF, Guarantee Section, for the arable crops sector and for the financial years 2000-2002, because of shortcomings relating to the secondary checks.
4. veebruaril 2004 võttis komisjon vastu otsuse 2004/136 (edaspidi „vaidlustatud otsus”), milles nähakse ette eelkõige 2000–2002 majandusaastate osas põllukultuuride valdkonnas Belgia Kuningriigi poolt akrediteeritud makseasutuste tehtud kulutuste – mille kohta on EAGGF-i tagatisrahastule
21 — OJ 2004 L 132, p. 5.
21 – ELT L 132, lk 5; ELT eriväljaanne 01/05, lk 85.
As to the substance, the Court of First Instance began by jointly considering and rejecting the first plea and the first part of the second plea, whereby the applicant claimed that the condition that there must have been a significant failure to apply the Community rules, within the meaning of the Guidelines, was not fulfilled in this case.
Põhiküsimuse osas uuris Esimese Astme Kohus esiteks koos esimest väidet ja teise väite esimest osa, mille kohaselt asjaomases kohtuasjas ei esinenud juhistes nõutavat olulist eiramist ühenduse õigusnormide kohaldamisel, ning lükkas need tagasi.
the applicant maintained that it had not been in breach of Article 8 of Regulation No 3508/92 and Articles 6 and 9 of Regulation No 3887/92.
kohaselt ei olnud hageja rikkunud määruse nr 3508/92 artiklit 8 ja määruse nr 3887/92 artikleid 6 ja 9.
By its second plea, which it submitted in the alternative to the first, it alleged infringement on the part of the Commission of the conditions it had laid down in its document No VI/5330/97 of 23 December 1997 entitled ‘Guidelines for the calculation of financial consequences when preparing the decision regarding the clearing of the accounts of the EAGGF Guarantee Section’ 22(‘the Guidelines’), as well as, in the final analysis, infringement of Article 5(2)(c) of Regulation No 729/70, 23 as amended by Regulation No 1287/95, 24 and of Article 7(4) of Regulation No 1258/99.
Teise väitega, mis esitati teise võimalusena, viidatakse 23. detsembri 1997. aasta dokumendis nr VI/5330/97 pealkirjaga „Juhised EAGGF-i tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrol- limise ja heakskiitmise menetluse raames finantskorrektsioonide tegemiseks” 22(edas- pidi
25 By its third plea, submitted in the alternative to the first two, the Kingdom of Belgium argued that there had been a breach of the principle of proportionality in the determination of the amount of the correction which the Commission had applied.
„juhised”) ettenähtud tingimuste rikkumisele komisjoni poolt ning samuti määruse nr 729/70 23(muudetud määrusega nr 1287/95 24) artikli 5 lõike 2 punkti c ning määruse nr 1258/99 25 artikli 7 lõike 4 rikku- misele. Kolmanda väitega, mis esitati viimase võimalusena, viidatakse proportsionaalsuspõhimõtte rikkumisele komisjoni poolt finantskorrektsiooni kindlaksmääramisel.
With reference to the first of the complaints addressed to the Kingdom of Belgium in the Commission’s summary report, concerning the Belgian authorities’ inadequate response to the anomalies brought to light by the GIS when administrative checks were carried out, the Court of First Instance first noted from that report that aid had been disbursed by the Belgian authorities, without further investigation, in certain cases in which the area declared in the aid application exceeded the GIS area by more than 5% and in all instances in which the declared area exceeded the GIS area by less than 5%. 27
Seoses komisjoni koostatud koondaruandes Belgia Kuningriigile tehtud esimese etteheitega, mis käsitleb Belgia ametiasutuste ebapiisavat reaktsiooni halduskontrolli raames GIS-i alusel ilmnenud hälvete suhtes, märkis Esimese Astme Kohus esiteks, et aruandest tulenes, et teatud juhtudel, mil abitaotluses deklareeritud pindala oli enam kui 5% suurem GIS-pindalast, ja kõigil juhtudel, mil deklareeritud pindala ületas GIS-pindala vähem kui 5% võrra, anti abi, ilma et Belgia ametiasutused oleksid viinud läbi täiendavaid kontrolle. 27
In the judgement under appeal, by which it dismissed the application in its entirety and ordered the applicant to pay the costs, the Court of First Instance declared, of its own motion and by way of preliminary, that the plea in the alternative seeking to obtain a reduction in the amount of the correction was inadmissible, since it did not consider that, in an action for annulment, it was empowered to replace or amend the contested decision. 26
Vaidlustatud kohtuotsuses, millega jäeti hagi täies ulatuses rahuldamata ja mõisteti kohtukulud välja hagejalt, tõstatas Esimese Astme Kohus omal algatusel esiteks selle nõude vastuvõetamatuse vastuväite, millega taotleti finantskorrektsiooni summa vähendamist, leides, et kohus ei ole tühistamishagi raames pädev tegema uut otsust või muutma vaidlustatud otsust. 26 tõlge toimikule lisatud prantsuskeelsest
22 — Unofficial translation of the French original attached to the case-file.
23 – Vt eespool 4. ja 6. joonealune märkus.
It pointed out that ‘if, during the course of the administrative checks, the GIS shows that the area declared in an aid application is greater than the GIS area, that discrepancy constitutes an anomaly indicating a potential irregularity in the application (‘the anomalies’)’.
Esimese Astme Kohus märkis, et „kui halduskontrolli raames GIS-i alusel ilmneb, et abitaotluses deklareeritud pindala on suurem GIS-pindalast, siis kujutab selline erinevus endast hälvet, mis viitab vastava taotluse võimalikule nõuetele mittevastavusele (edaspidi „hälve”)”.
The Court of First Instance found that ‘if the GIS more accurately reflects the actual area than the area declared in the aid appli-
Esimese Astme Kohus sedastas: „kui GIS-pindala vastab rohkem tegelikule pindalale kui abitaotluses deklareeritud pindala, siis tingib pindalatoetuse maksmine
24 — Council Regulation of 22 May 1995 amending Regulation (EEC) No 729/70 on the financing of the common agricultural policy (OJ 1995 L 125, p. 1).
24 – Nõukogu 22. mai 1995. aasta määrus (EÜ), millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 729/70 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (EÜT L 125, lk 1).
25 — See footnotes 4 and 6 above.26 — Judgment under appeal, paragraphs 26 to 28.
25 – Vt eespool 4. ja 6. joonealune märkus.26 – Vaidlustatud kohtuotsus, punktid 26–28.
OPINION OF MR MENGOZZI — CASE C-418/06 P the system which detected the anomalies was not compulsory or was not intended for that purpose’.
KOHTUJURIST MENGOZZI ETTEPANEK — KOHTUASI C-418/06 P ilmnesid, ei olnud kohustuslik või ei olnud suunatud sellele eesmärgile”.
Consequently, the Court of First Instance found that, in accordance with caselaw, 29the Commission had adduced evidence of the serious and reasonable doubt it entertained concerning the accuracy of the areas declared by the farmers and, thus, concerning the effectiveness of the controls carried out by the Belgian authorities and the reliability of the data which those authorities had transmitted.
Seetõttu leidis Esimese Astme Kohus, et komisjon oli vastavalt kohtupraktikast tulenevale nõudele 29tõendite abil tõendanud oma tõsiseid ja põhjendatud kahtlusi, mis puudutasid põllumajandustootjate poolt deklareeritud pindalade täpsust ning sellest tulenevalt ka Belgia ametiasutuste tehtud kontrollide tõhusust ja nende poolt edastatud andmete täpsust.
30 cation, then payment of the aid in respect of areas based on the declared area constitutes an undue payment to the applicant and, consequently, a loss for the EAGGF’.
30 deklareeritud pindala alusel taotlejale alusetult toetuse maksmise ja põhjustab seega kahju EAGGF-ile”.
It therefore rejected the applicant’s argument that the lack of precision of the data on the area of the agricultural parcels produced by the GIS, and obtained by manual tracing of the area on possibly somewhat old photographic images, rendered those anomalies insignificant.
Seetõttu lükkas Esimese Astme Kohus tagasi hageja väite, mille kohaselt muutsid GIS-ist maatükkide pindala kohta tulenevad ebatäpsed andmed – mis saadi ammustel fotodel käsitsi märgistatud pindala alusel – nimetatud hälbed tähtsusetuks.
According to the Court of First Instance, that lack of precision involved ‘a risk of loss for the EAGGF’.
Sellisest ebatäpsusest järeldub Esimese Astme Kohtu sõnul, et „EAGGF-ile kahju põhjustamise oht ei ole välistatud”.
The Court of First Instance further held that ‘if the GIS data were accurate, that loss would be certain’, whereas ‘the imprecise nature of the data makes it impossible to determine whether or not that loss is real’, as a result of which, ‘the anomalies imply a risk of loss to the EAGGF’. 28
Ta jätkab: „kui GIS-i andmed oleksid täpsed, oleks kahju põhjustamine vaieldamatu,” samas kui „nende andmete ebatäpsusest tulenevalt ei ole võimalik teada, kas kahju tegelikult põhjustati või mitte,” mistõttu „need hälbed annavad tunnistust EAGGF-ile kahju põhjustamise ohu olemasolust” 28.
The Court of First Instance then found that even though the legislation in force at the material time did not require the Member States to use a GIS — but merely permitted them to do so — by adopting a GIS before it became compulsory, the Belgian authorities had acquired ‘a monitoring instrument capable of supplying relevant information which went further than the express obligations laid down in Article 6(2) of Regulation No 3887/92’.
Lisaks sellele lükati tagasi ka väide, mille kohaselt püüdis komisjon – tehes Belgia ametiasutustele ettekirjutuse viia eespool kirjeldatud hälvete osas läbi kohapealsed kontrollid või vähendada pindala või viia läbi täiendavaid halduskontrolle – panna sellele liikmesriigile kohustusi, mis kehtestati alles pärast põhikohtuasja asjaolude ilmnemist võetud õigusnormides. Esimese Astme Kohus märkis selle kohta, et sellised kohustused „tulenesid – konkreetsel juhul küll kaudselt – asjaolust, et [asjaomast valdkonda reguleerivate] õigusnormide kohaselt peavad liikmesriigid korraldama tõhusa kontrolli- ja järelevalvesüsteemi”.
According to the Court of First Instance, the Commission could not, therefore, ‘ignore this element establishing the existence of serious and reasonable doubt, which clearly indicated a risk of loss for the EAGGF, simply because
Eelkõige tuletas Esimese Astme Kohus määruse nr 3508/92 artiklist 8 ja määruse nr 3887/92 artikli 6 lõikest 1 ja artikli 9 lõikest 2, et „liikmesriigid peavad korraldama haldus- ja kohapealsete kontrollide süsteemi, mis võimaldavad tagada, et abi andmise materiaalseid ja formaalseid tingimusi on nõuetekohaselt
The Court of First Instance also rejected the applicant’s claim that, by requiring the Belgian authorities, in the light of those anomalies, to carry out on-the-spot checks or make a reduction in the area or implement other administrative checks, the Commission was seeking to impose obligations which had not been introduced by legislation until after the material facts.
Seejärel märkis Esimese Astme Kohus, et vaatamata sellele, et asjaolude ilmnemise ajal kehtinud õigusnormid ei pannud liikmesriikidele kohustust kasutada GIS-i, vaid lihtsalt lubasid neil seda kasutada, olid Belgia ametiasutused, võttes GIS-i kasutusele enne selle kasutamise kohustuslikuks muutumist, saanud enda käsutusse „kontrollimeetme, mis võimaldab saada määruse nr 3887/92 artikli 6 lõikes 2 nõutut ületavat asjaomast teavet”.
In that context, the Court of First Instance observed that such obligations ‘stem, in some circumstances implicitly, from the fact that, in accordance with the legislation in question, it is for the Member States to organise an effective system of inspection and supervision’.
Komisjon ei saanud seega Esimese Astme Kohtu arvates „ignoreerida seda tõsist ja põhjendatud kahtlust põhjustavat asjaolu, mis viitas selgelt EAGGF-ile kahju põhjustamise ohu olemasolule, vaid seetõttu, et süsteem, mille alusel need hälbed
29 — Case C-54/95 Germany v Commission [1999] ECR I-35, paragraph 35.
29 – 21. jaanuari 1999. aasta otsus kohtuasjas C-54/95: Saksamaa vs. komisjon (EKL 1999, lk I-35, punkt 34).
28 — Judgment under appeal, paragraphs 47 to 48.
28 – Vaidlustatud kohtuotsus, punktid 47 ja 48.
All extracts from the judgment under appeal which appear in quotation marks in this Opinion are unofficial translations of the original French text.
Kõik käesolevas ettepanekus jutumärkide vahel toodud vaidlustatud kohtuotsuse tsitaadid on esitatud mitteametlikus tõlkes.
30 — Judgment under appeal, paragraphs 30, 49 and 50.
30 – Vaidlustatud kohtuotsus, punkt 30 ning punktid 49 ja 50.
In that connection, having established that the abovementioned tolerance margin was 5%, 35the Court of First Instance stated that it was not acceptable to apply a tolerance margin in the context of an administrative check, since the effect was to distort the check.
Pärast tuvastamist, et nimetatud lubatud hälve oli 5%, 35 märkis Esimese Astme Kohus, et halduskontrolli raames ei ole lubatud hälbe kohaldamine vastuvõetav, kuna seeläbi moonutatakse kontrolli tulemusi.
The Court of First Instance made the following observations to that effect:
Ta märkis selle kohta järgmist:
After concluding that the Belgian authorities had failed to respond to the anomalies uncovered by the GIS, 33the Court of First Instance considered whether the checks which those authorities had carried out for that purpose were effective.
Pärast järeldust, et Belgia ametiasutused olid kohustatud reageerima GIS-i alusel ilmnenud hälvetele, 33kontrollis Esimese Astme Kohus, kas nimetatud ametiasutuste poolt sel eesmärgil läbi viidud kontrollid olid tõhusad.
Those checks are described as follows in the judgement under appeal:
Nimetatud kontrolle kirjeldatakse vaidlustatud kohtuotsuse punktis 58 alljärgnevalt:
‘In this case, among the criteria used for the risk analysis provided for in Article 6(4) of Regulation No 3887/92 to determine which files must be subject to an on-the-spot check, the Belgian authorities included, at their own initiative, a criterion based on anomalies.
„Käesolevas kohtuasjas on Belgia ametiasutused omal algatusel lisanud kriteeriumidele, mida võetakse arvesse määruse nr 3887/92 artikli 6 lõikes 4 ettenähtud riskianalüüsil abitaotluste kindlakstegemiseks, mille osas tuleb läbi viia kohapealne kontroll, hälbeid käsitleva kriteeriumi.
Where the files fell within a category of crop which itself displayed anomalies — either positive or negative — in excess of a given tolerance margin, the Belgian authorities verified the graphic data from the GIS and were able to establish that, in some cases, rectifying that data eliminated the anomalies.
Kui taotlused kuulusid põllukultuuride gruppi, mille puhul esines kas positiivseid või negatiivseid hälbeid, mis olid suuremad kindlaksmääratud lubatud hälbest, siis kontrollisid nimetatud ametiasutused GIS-ist tulenevaid graafilisi andmeid ning tuvastasid, et andmete täpsustamise tulemusel hälbed teatud juhtudel kadusid.
In the remaining cases, they selected the files for an on-the-spot check. The Belgian Government claims, and this has not been
Ülejäänud juhtudel valisid need ametiasutused välja mõningad abitaotlused kohapealse
‘The purpose of the check is in fact to verify the data in an aid application.
„Selle kontrolli eesmärk on kontrollida abitaotluse andmeid.
Therefore, to remove indicators of irregularity at that stage, in this case by taking into account anomalies greater than 5% only, precludes a comprehensive and effective analysis of the files concerned.
Kuid kõrvaldades selles staadiumis nõuetele mittevastavusest tunnistust andvad elemendid – võttes käesoleval juhul arvesse vaid hälbeid, mis on suuremad kui 5% –, ei ole võimalik läbi viia asjaomaste taotluste täielikku ja tõhusat kontrolli.
Moreover, removing them at the risk-analysis stage prevents the anomalies, possibly combined with other criteria, from leading to the implementation of checks.
Lisaks sellele takistab nimetatud kõrvaldamine riskianalüüsi staadiumis kontrollide jätkamist lähtuvalt hälvetest – vajaduse korral koostoimes teiste kriteeriumidega.
Furthermore, while a tolerance margin may be accepted during on-the-spot checks, particularly by satellite remote sensing, because of the technical limitations of the instrument of measurement, the use of such a margin at the stage of the administrative checks cannot be justified on such grounds.
Lisaks – kui lubatud kohapealse kontrolli, eelkõige satelliidilt toimuva kaugseire raames võib nõustuda hälve kohaldamisega mõõtmisel kasutatava meetme tehniliste piiride tõttu, siis ei ole sellise lubatud hälbe kohaldamine halduskontrolli raames sarnastel põhjustel õigustatav.
In that connection, it must be noted
Selles osas tuleb märkida, et hälbed ei anna tunnistust mitte mõõtmisveast, mis
31 — Case C-41/94 Germany v Commission [1996] ECR I-4733, paragraph 17, and judgment of 14 April 2005 in Case C-468/02 Spain v Commission, paragraph 40.
31 – 3. oktoobri 1996. aasta otsus kohtuasjas C-41/94: Saksamaa vs. komisjon (EKL 1996, lk I-4733, punkt 17) ja 14. aprilli 2005. aasta otsus kohtuasjas C-468/02: Hispaania vs. komisjon ( punkt 40).
32 — Judgment under appeal, paragraphs 51 to 54.33 — Judgment under appeal, paragraph 57.
32 – Vaidlustatud kohtuotsus, punktid 51–54.33 – Ibidem, punkt 57.
OPINION OF MR MENGOZZI — CASE C-418/06 P that the anomalies do not reflect an error in measurement, consequent on the imprecise nature of the GIS, as the Belgian Government claims, but rather the contradictions between the declared data and the administrative data held by the Belgian authorities’. 36
KOHTUJURIST MENGOZZI ETTEPANEK — KOHTUASI C-418/06 P on tingitud Belgia valitsuse viidatud GIS-i ebatäpsusest, vaid vastuolust deklareeritud andmete ja Belgia ametiasutuste käsutuses olevate haldusandmete vahel.” 36 komisjon järelduse, et märkimisväärset osa taotlustest ei olnud võimalik riskianalüüsil arvesse võtta ega kohapealse kontrolli läbiviimiseks välja valida. 38
The Court of First Instance pointed out, in that connection, that the Commission had rightly concluded that the late input of data made it impossible to undertake the administrative checks in due time, thereby preventing the on-the-spot checks.
Esimese Astme Kohus märkis selles osas, et komisjon järeldas õigesti, et selline hilinenud salvestamine ei võimaldanud halduskontrollide õigeaegset läbiviimist ning takistas seeläbi kohapealsete kontrollide teostamist.
In particular, the Court of First Instance found that ‘[a]s the Belgian Government has failed to adduce relevant evidence to overturn the Commission’s findings regarding the absence of on-the-spot checks because of late input of data’, ‘a number of files escaped such checking’. 39
Eelkõige tegi Esimese Astme Kohus järelduse, et „kuivõrd Belgia valitsus ei ole esitanud asjaomaseid tõendeid lükkamaks ümber komisjoni tuvastust, mille kohaselt kohapealseid kontrolle ei viidud läbi hilinenud salvestamise tõttu,” „siis jäi teatud arvu taotluste osas kontroll läbi viimata”. 39
The Court of First Instance added, in any event, that ‘the use of a 5% tolerance margin cannot in any way allay the doubts concerning the accuracy of the figures provided by the Belgian authorities, at least to the level of 5% of those figures, without prejudice to the doubts that arise as a result of the absence of penalties applicable to the irregular applications’.
Esimese Astme Kohus lisas, et igal juhul „jäävad 5% lubatud hälbe kohaldamisel alles kahtlused Belgia ametiasutuste esitatud andmete täpsuse osas – seda vähemalt 5% ulatuses, ja loomulikult kahtlused, mis tulenevad nõuetele mittevastavatele taotlustele kohaldatavate sanktsioonide puudumisest.”
It thus pointed out that, as stated by the Commission, ‘the checks carried out by the Belgian authorities could not preclude aid being paid without additional checks on some files when the anomaly was more than 5% and on all files where the anomaly was less than 5%’. 37
Ta sedastas, et nagu komisjon oli tuvastanud, „ei saa Belgia ametiasutuste läbiviidud kontrollid takistada seda, et abi makstakse täiendava kontrollita teatud taotluste osas, mille puhul hälve on suurem kui 5%, ja kõigi taotluste osas, mille hälve on väiksem kui 5%”. 37