natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Our report is a collective endeavour and we thank all those who have contributed to it.
Käesolev aruanne on kollektiivse töö tulemus ning me täname kõiki, kes on selle valmimisele kaasa aidanud.
The rationale behind this work is that a cool-headed analysis of what we know about the drug situation is a condition for an informed, productive and reasoned debate.
See töö põhineb põhimõttel, et uimastiolukorra kaine analüüs on teadliku, produktiivse ja mõistliku arutelu eeltingimus.
It ensures that opinions are enlightened by facts, and that those making difficult policy choices can have a clear understanding of the costs and benefits of the options available.
Selle kaudu rajatakse arvamused faktidele ning isikud, kes peavad tegema keerulisi poliitilisi valikuid, mõistavad selgelt olemasolevate võimaluste plusse ja miinuseid.
On a positive note, drug use in Europe appears to be stabilising, and progress can be noted in the way in which EU Member States are addressing this issue.
Positiivse küljena võib märkida, et narkootikumide tarbimine Euroopas näib olevat stabiliseerunud ning edusamme võib täheldada viisis, kuidas ELi liikmesriigid seda probleemi käsitlevad.
For most forms of drug use, our overall assessment is that we are not seeing increases, and in some areas the trends appear to be downward.
Meie üleüldine hinnang on, et enamiku narkotarbimise vormide osas ei ole märgata kasvu ning et mõne vormi puhul näib tarbimine langevat.
In terms of responses, we have seen virtually all Member States adopt a strategic approach, and greater cohesion is visible at the European level.
Vastumeetmete osas on peaaegu kõigis liikmesriikides näha strateegilist lähenemist ning Euroopa tasandil võib märgata suuremat ühtekuuluvust.
Treatment availability continues to grow, and in some countries it has reached the point where the majority of heroin users, once considered a hidden population, are now in contact with services of one sort or another.
Pidevalt paraneb ravi kättesaadavus ning mõnes riigis on see jõudnud tasemele, kus enamik heroiinitarbijaid, keda kunagi peeti varjatud elanikkonnarühmaks, saab nüüd üht või teist tüüpi terviseteenust.
Not many years ago, HIV infection among drug injectors was a central concern in the drugpolicy debate.
Mõni aasta tagasi oli narkopoliitika arutelude keskseks mureks HIVi nakatumine süstijate seas.
Since then, a pragmatic mixture of prevention, treatment and harmreduction measures has become the norm in Europe, and rates of new infection attributed to drug use have fallen and continue to do so.
Sellest alates kujunes Euroopas normiks pragmaatiline kooslus ennetustegevusest, ravist ja kahjude vähendamise meetmetest ning tänu sellele on narkotarbimisega seotud uute nakkuste määr langenud ja langeb edaspidigi.
This year has been an exceptionally busy time for drug policy, and the EMCDDA has been honoured to have supported both the final evaluation of the current EU action plan on drugs and the review of the 1998 United Nations General Assembly Special Session on the drug problem.
Sel aastal on narkopoliitikas olnud erakordselt kiire aeg ning EMCDDA-l on olnud au osutada kaasabi nii praeguse ELi narkootikumidealase tegevuskava lõplikul hindamisel kui ka ÜRO Peaassamblee 1998. aastal peetud maailma narkoprobleeme käsitleval eriistungjärgul vastuvõetud materjalide läbivaatamisel.
It is gratifying to note that, by international standards, Europe stands out as one of the parts of the world where monitoring capacities are most developed.
On hea meel märkida, et rahvusvaheliste standardite osas paistab Euroopa maailmas silma kõige enam arenenud seiresuutlikkusega.
Nonetheless, we are aware of the limitations of our current information resources, and are constantly working with our partners to improve the quality and relevance of the data available.
Oleme aga teadlikud ka oma praeguste teabeallikate piiratusest ning töötame partneritega pidevalt selle nimel, et olemasolevate andmete kvaliteeti ja asjakohasust parandada.
Good news makes poor headlines and can be overlooked.
Headest uudistest ei saa pilkupüüdvaid pealkirju ning seetõttu võivad need märkamata jääda.
However, it is important to recognise progress where it has been made.
Ometi on oluline tunnustada tehtud edusamme.
Increasingly, in Europe, we have an understanding of what measures can be effective in addressing drug problems.
Üha enam on Euroopas hakatud aru saama, millised meetmed võivad võitluses narkoprobleemidega tõhusateks osutuda.
An acceptance that our activities can, and do, make a difference is a prerequisite to securing investment and policy support.
Kui mõistame, et meie oma tegevusega võime olukorda muuta, on ka investeeringud ja poliitiline toetus tagatud.
This is not to say that our report does not highlight many areas of concern for the European Union.
See aga ei tähenda, et käesolevas aruandes ei tõstetaks esile paljusid Euroopa Liidu jaoks probleemseid valdkondi.
Examples include the continuing increases in cocaine use and the considerable differences that still exist between countries in the availability and quality of services for those with problems.
Näiteks võib tuua kokaiinitarbimise jätkuva suurenemise ning riikide märgatavad erinevused probleemidega inimestele pakutavate asjakohaste teenuste kättesaadavuse ja kvaliteedi osas.
We must therefore conclude that, even if progress has been made, the journey remains far from finished.
Seetõttu tuleb tõdeda, et kuigi edusamme on tehtud, ei ole teekond kaugeltki veel lõppenud.
However, today in Europe, more than at any time in the past, we have a stronger agreement on the direction we should take.
Ometi on nüüdses Euroopas saavutatud tugevam üksmeel selles, millises suunas peaksime liikuma.
An underlying theme of the policy debate on drugs is the costs, both hidden and more visible, of Europe’s drug problem.
Üks narkopoliitika arutelu küsimusi on Euroopa narkoprobleemidega seotud kulud – nii varjatud kui ka nähtavad.
This issue is addressed in various parts of this report.
Seda küsimust on käsitletud aruande mitmes osas.
The EMCDDA has been working to develop an understanding of the public expenditures associated with tackling drug use in EU Member States.
EMCDDA on teinud tööd selle nimel, et aidata paremini mõista narkootikumide tarbimisega seotud kulutusi ELi liikmesriikides.
This work is in its infancy, and estimates derived are indicative rather than precise.
See töö on alles lapsekingades ning tuletatud hinnangud on pigem ligikaudsed kui täpsed.
Nonetheless, they point to considerable sums being spent, with preliminary figures of between EUR 28 billion and EUR 40 billion.
Ometi osutavad need märkimisväärsetele kulutustele, mis esialgsete näitajate põhjal ulatuvad 28 miljardist eurost 40 miljardi euroni.
Less easy to express in economic terms is the harm caused by drug use.
Keerulisem on väljendada narkootikumide tarbimisest tingitud majanduslikku kahju.
What costs do we count in looking at the tragic loss of life caused by drugs in Europe, the negative impact on communities where drugs are produced or sold, or in the way that drug trafficking undermines the social
Kuidas mõõta kulusid, mis on seotud narkootikumide tõttu traagiliselt kaotatud eludega Euroopas, negatiivset mõju ühiskonnale, kus narkootikume toodetakse või müüakse, või mil viisil pidurdab narkootikumidega kaubitsemine ühiskonna arengut ja poliitilist stabiilsust riigis, kus narkootikume toodetakse või mille kaudu toimub nende transiit?
• the heads of the Reitox national focal points and their staff;
• Reitoxi riikide teabekeskuste juhte ja töötajaid;
• the services within each Member State that collected the raw data for this report;
• käesoleva aruande jaoks lähtematerjali kogunud teenistusi kõigis liikmesriikides;
• the members of the Management Board and the Scientific Committee of the EMCDDA;
• EMCDDA haldusnõukogu ja teaduskomitee liikmeid;
• the European Parliament, the Council of the European Union — in particular its Horizontal Working Party on Drugs — and the European Commission;
• Euroopa Parlamenti, Euroopa Liidu Nõukogu – eelkõige selle horisontaalset narkootikumide töörühma – ja Euroopa Komisjoni;
• the European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC), the European Medicines Agency (EMEA) and Europol;
• Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskust (ECDC), Euroopa Ravimiametit (EMEA) ja Europoli;
• the Pompidou Group of the Council of Europe, the United Nations Office on Drugs and Crime, the WHO Regional Office for Europe, Interpol, the World Customs Organisation, the ESPAD project and the Swedish Council for Information on Alcohol and other Drugs (CAN), and the European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS (EuroHIV);
• Euroopa Nõukogu Pompidou gruppi, ÜRO Uimastikontrolli ja Kriminaalpreventsiooni Bürood, Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa Regionaalbürood, Interpoli, Maailma Tolliorganisatsiooni, projekti ESPAD, Alkoholija muude sõltuvusttekitavate ainete Rootsi teabenõukogu (CAN) ning AIDSi Epidemioloogilise Järelevalve Euroopa Keskust (EuroHIV);
• the Translation Centre for the Bodies of the European Union and the Office for Official Publications of the European Communities.
• Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskust ja Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitust.
The contact details of the national focal points may be found at: http://www.emcdda.europa.eu/about/partners/reitox-network
Riikide teabekeskuste kontaktandmed on esitatud aadressil: http://www.emcdda.europa.eu/about/partners/reitox-network
The statistical data reported here relate to the year 2006 (or the last year available).
Aastaaruandes on kasutatud 2006. aasta (või viimase aasta, mille kohta andmed olid kättesaadavad) statistilisi andmeid.
Retail prices of drugs reported to the EMCDDA reflect the price to the user.
EMCDDA-le teatatud narkootikumide jaehinnad on hinnad uimastitarbija jaoks.
Reports on purity or potency, from most countries, are based on a sample of all drugs seized, and it is generally not possible to relate the reported data to a specific level of the drug market.
Enamiku riikide aruanded uimastite puhtuse ja kanguse kohta põhinevad kõikide konfiskeeritud narkootikumide valimil ning üldiselt ei ole võimalik esitatud andmeid seostada uimastituru kindla tasandiga.
For purity or potency and retail prices, all analyses are based on typical (modal) values or, in their absence, mean (or median) values.
Kõik puhtuse või kanguse ja jaehindade analüüsid põhinevad tüüpilistel (modaalsetel) väärtustel või nende puudumise korral keskmistel (mediaan)väärtustel.
Reports of the prevalence of drug use based on general population surveys mostly refer to the national population aged 15–64 years.
Üldistel rahvastiku-uuringutel põhinevates narkootikumide levimuse aruannetes on enamasti arvestatud rahvastikku vanuses 15–64 aastat.
Countries using different upper or lower age limits include: Bulgaria (18–60), the CzechRepublic (18), Denmark (16), Germany (18), Hungary (18–59), Malta (18), Sweden (16) and the UnitedKingdom (16–59).
Muid ülemisi või alumisi vanusepiire kasutavad riigid on järgmised: Bulgaaria (18–60), TšehhiVabariik (18), Taani (16), Saksamaa (18), Ungari (18–59), Malta (18), Rootsi (16) ja Ühendkuningriik (16–59).
In reports on treatment demand, ‘new clients’ refers to those who have entered treatment for the first time in their lives and ‘all clients’ refers to all those entering treatment.
Aruannetes ravinõudluse kohta tähendab termin „uued kliendid/patsiendid” esmakordselt elus ravile pöördujaid ja „kõik kliendid/patsiendid” kõiki ravile pöördujaid.
Clients in continuous treatment at the start of the year in question are not included in the data.
Kõnealuse aasta alguses juba ravil olevaid kliente andmed ei kajasta.
Where the proportion of treatment demands for a primary drug is given, the denominator is the number of cases for which the primary drug is known.
Kui esitatakse ravinõudluse osakaal esmase uimasti kohta, on nimetajaks juhtude arv, mille puhul esmane uimasti on teada.
Analysis of trends is based only on those countries providing sufficient data to describe changes over the time period in question.
Suundumuste analüüs põhineb ainult nendel riikidel, mis esitasid piisavalt andmeid kõnealuse perioodi jooksul toimunud muutuste kirjeldamiseks.
Figures for 2005 may substitute for missing 2006 values in trend analysis of drug market data; for the analysis of other trends, missing data may be interpolated.
Uimastituru suundumuste analüüsis võivad 2005. aasta näitajad asendada puuduvaid 2006. aasta väärtusi, muude suundumuste analüüsis võivad puuduvad andmed olla interpoleeritud.
Trends in price are adjusted for inflation at national level.
Hinnasuundumusi on kohandatud vastavalt riigi inflatsioonitasemele.
The term ‘reports’ for drug law offences may describe different concepts in different countries.
Narkoseaduste rikkumiste puhul võib mõiste „raport” eri riikides olla eri tähendusega.
Further information on the data and analytical methods is available in the 2008 statistical bulletin.
Lisateave andmete ja analüüsimeetodite kohta on saadaval 2008. aasta statistikabülletäänis.
The annual report is available for downloading in 23 languages (http://www.emcdda.europa.eu/publications/annualreport/2008).
Aastaaruanne 23 keeles allalaadimiseks on kättesaadav aadressil http://www.emcdda.europa.eu/publications/annualreport/2008
The 2008 statistical bulletin (http://www.emcdda.europa.eu/stats08) presents the full set of source tables on which the statistical analysis in the annual report is based.
2008. aasta statistikabülletään (http://www.emcdda.europa.eu/stats08) sisaldab kõiki statistilises analüüsis allikatena kasutatud tabeleid.
It also provides further detail on the methodology used and about 100 additional statistical graphs.
Bülletäänis on esitatud ka kasutatud metoodika üksikasjad ja üle saja statistikagraafiku.
Country overviews (http://www.emcdda.europa.eu/publications/country-overviews) provide a summary of key aspects of the drug situation for each country.
Riikide ülevaated (http://www.emcdda.europa.eu/publications/country-overviews) sisaldavad iga riigi kohta kokkuvõtet uimastialasest olukorrast.
The national reports of the Reitox focal points give a detailed description and analysis of the drugs problem in each country and are available on the EMCDDA website (http://www.emcdda.europa.eu/publications/national-reports).
Reitoxi riikide teabekeskuste aruanded sisaldavad põhjalikku ülevaadet ja analüüsi uimastiprobleemidest igas riigis ning need aruanded on kättesaadavad EMCDDA koduleheküljel (http://www.emcdda.europa.eu/publications/national-reports).
Commentary The drug situation in Europe — new perspectives and some old realities
Ülevaade Narkootikumid Euroopas – uued väljavaated ja mõned minevikufaktid
The idea that European countries are now making less use of criminal sanctions for drug use is not borne out by the available data. During the past five years, the number of reported drug law offences has increased in Europe.
Tugev Euroopa hääl olulisel järelemõtlemise ja poliitikakujundamise aastal narkoseaduste rikkumiste arv Euroopas kasvanud.
Most of the reported drug law offences are related to use and possession for use rather than supply, and whereas offences related to supply have increased by 12%, those related to possession have increased by over 50%.
Enamik teatatud narkoseaduste rikkumistest on seotud pigem tarbimise ja tarbimiseks omamisega kui pakkumisega ning samal ajal kui pakkumisega seotud rikkumised on suurenenud 12%, on omamisega seotud rikkumiste arv tõusnud enam kui 50%.
Cannabis continues to be the drug most often associated with drug law offences.
Narkoseaduste rikkumistega seostatakse kõige enam endiselt kanepit.
In Europe, 2008 has seen the evaluation of the 2005–08 drug action plan, together with work to prepare a new plan to take forward the EU drug strategy during its second period (2009–12).
2008. aastal on Euroopas hinnatud 2005.–2008. aasta narkootikumidealast tegevuskava ja samaaegselt koostatud uut kava, et viia ELi narkostrateegiat edasi selle teisel perioodil (2009–2012).
At the same time, 13 Member States are redrafting or reviewing their national drug strategies or action plans.
Samal ajal muudab või vaatab 13 liikmesriiki läbi oma riiklikke narkootikumidealaseid strateegiaid või tegevuskavasid.
Internationally, this year also marks the 10-year review point of the declarations and action plans adopted at the 20th UN General Assembly Special Session (Ungass).
Rahvusvaheliselt vaadatakse käesoleval aastal pärast kümmet aastat läbi ka ÜRO Peaassamblee 20. eriistungjärgul vastuvõetud deklaratsioonid ja tegevuskavad.
This makes 2008 an unprecedented year for European and global reflections on how drug policies have performed to date, and what directions should be pursued in the future.
See tähendab, et 2008 on enneolematu aasta, mil Euroopas ja kogu maailmas vaadeldakse narkopoliitika seniseid arenguid ning kaalutakse, millises suunas peaks tulevikus liikuma.
The reasons for the increase in the number of drug law offences related to drug use are unclear, and could even be related to the possibility that, in some countries, it may have become administratively simpler to issue a conviction for possession.
Narkootikumide tarbimisega seotud rikkumiste arvu kasvu põhjused ei ole selged ja see võib olla seotud isegi võimalusega, et mõnes riigis on omamise eest süüdimõistmine administratiivselt lihtsamaks muutunud.
However, the view held by some that, for drug users and particularly cannabis users, the likelihood of being charged with drug offences has decreased in recent years is not supported by the data.
Samas ei toeta aga andmed arvamust, et narkootikumide ja eriti kanepitarbijate jaoks on narkokuritegudes süüdistamise tõenäosus viimastel aastatel vähenenud.
Furthermore, the extent to which sanctions applied for drug possession have changed is not clear, and the EMCDDA will explore this question in a selected issue next year.
Peale selle ei ole selge, millises ulatuses on narkootikumide omamise eest kohaldatavad karistused muutunud – EMCDDA uurib seda küsimust ühes järgmise aasta valikteemas.
New survey explores young people’s attitudes to drug use
Uues uuringus vaadeldakse noorte suhtumist narkootikumide tarbimisse
A growing European consensus can be seen in the way Member States have adopted national drug strategies and in their contribution to the global debate on drugs.
Liikmesriikide narkostrateegiate vastuvõtmise viisis ja nende panuses ülemaailmsesse narkoalasesse arutellu võib näha kasvavat Euroopa üksmeelt.
All but one of the EU Member States now have national drugpolicy documents, and around half of them now structure their national policy documents along lines similar to those found in the EU action plan — an indication of a growing policy convergence in Europe on how the drug problem should be addressed.
Kõigil, välja arvatud ühel ELi liikmesriigil, on nüüd kehtestatud riiklik narkopoliitika dokument ja umbes pooled neist struktureerivad oma riiklikud poliitikadokumendid sarnaselt ELi tegevuskavaga, mis näitab, et narkoprobleemide lahendamise küsimuses koonduvad Euroopa poliitikad üha enam.
EU Member States, supported by the Commission, have put forward an increasingly united EU position in the ongoing discussions that have accompanied the Ungass review.
Komisjoni toetusel on ELi liikmesriigid ÜRO Peaassamblee eriistungjärgu tulemuste läbivaatamisega kaasnenud aruteludel esinenud aina ühtsema ELi positsiooniga.
In the European contributions to the debates, emphasis has been placed on the need for comprehensive, balanced and evidencebased policies and actions, and on the value of improved monitoring of the global drug problem in the post-Ungass period.
Euroopa on aruteludes rõhutanud vajadust põhjaliku, tasakaaluka ja tõenditel põhineva poliitika ja meetmete järele ning ülemaailmse narkoprobleemi parema seire väärtust ÜRO Peaassamblee eriistungjärgu järgsel ajal.
Drug use and the application of criminal sanctions: a mixed picture
Narkootikumide tarbimise ja kriminaalkaristuste kohaldamise mitmekesine pilt
A recent Eurobarometer survey explored young people’s attitudes and perceptions on drugs and found considerable consensus among countries.
Hiljutises Eurobaromeetri uuringus vaadeldi noorte inimeste suhtumist narkootikumidesse ja leiti, et see on võrdlemisi sarnane.
Overall, the risks associated with using drugs such as heroin, cocaine and ecstasy were rated as high by between 81% and 96% of those surveyed.
Üldiselt hindas narkootikumide, näiteks heroiini, kokaiini ja ecstasy tarbimisega seotud riske kõrgeks 81–96% küsitletutest.
The vast majority of respondents (95%) felt that these drugs should continue to be controlled in Europe.
Suurem osa vastajaist (95%) arvas, et neid narkootikume peaks Euroopas jätkuvalt kontrollima.
Views on cannabis, however, were more divided, with 40% feeling that the drug posed a high risk, while about the same number (43%) considered that cannabis use represented a ‘medium health risk’, broadly similar to the risks associated with smoking tobacco.
Arvamused kanepi kohta lahknesid aga enam – 40% uskus, et selle narkootikumi tarbimisega on seotud kõrge risk, aga peaaegu sama palju (43%) arvas, et kanepitarbimisel on keskmine terviserisk, mis on üldiselt sarnane tubakasuitsetamise riskiga.
The perceptions of health risks associated with cannabis use were reflected in the lower level of support for continuing the ban on cannabis
Olukord on aga muutumas, sest narkoennetuse teaduslik alus laieneb jätkuvalt ja korraldatakse üha põhjalikumaid uuringuid.
Annual report 2008: the state of the drugs problem in Europe
2008.aastaaruanne:uimastiprobleemideolukordEuroopas
(67%) and the view held by a substantial minority (31%) that cannabis should be regulated in a similar way to alcohol and tobacco products.
Olgugi et järeldusi peab endiselt tihti tegema USA uuringute tulemuste põhjal, mille asjakohasus võib Euroopa kontekstis kaheldav olla, kasvab käesoleval ajal ka Euroopa tööde hulk.
Drug use prevention: evidence base grows but practice is slow to change up employment is one of the key elements of achieving reintegration in to society, and it has been shown to be of high prognostic value.
Praegu kättesaadav teave võimaldab paremini mõista, millised tegevused tõenäoliselt edu saavutavad ja kuidas keskenduda kõige ebasoodsamas olukorras olevatele inimestele.
However, re-entry in to the labour market is often difficult to achieve given the poor skills and low educational status that characterise many of those found among an overall ageing population of chronic drug users in long-term treatment in Europe.
Uued andmed viitavad aga ometi sellele, et paljudes riikides on ülekaalus nõrga tõendibaasiga lähenemised, sealhulgas vahel isegi edasiminekut takistavad meetmed.
Arriving at a consensus on what constitutes successful outcomes for those with long-term drug problems and as to what extent members of this population can be successfully reintegrated back in to society are becoming increasingly important questions for European drug treatment services.
Poliitikutele võib probleemiks olla see, et programmid, mis on teadaolevalt tulemuslikud, nõuavad tihti suuremate vahendite investeerimist ning koolitusele ja kvaliteedikontrollile tähelepanu pööramist.
Despite the almost universal support for drug use prevention, formal evaluations in this area are methodologically challenging and, historically, the evidence available for demonstrating the effectiveness of interventions in this area has been limited.
ulatus. Peale selle tunnistatakse laialdaselt vanglates narkoravi pakkumise väärtust, aga investeeringuid kõnealuse valdkonna teenustesse, mis on enamikus riikides vähearenenud, ei suunata.
This situation is changing as the scientific basis for drug prevention continues to grow and more rigorous studies are carried out.
Euroopa narkoraviasutuste jaoks on oluliseks probleemiks vajadus töötada välja ravimudelid, mis on kohandatud narkotarbijate heterogeense rühma vajadustele.
Although inference must still often be drawn from the results of US studies, whose relevance to the European context may be questionable, there is now a growing body of European work.
Üldisel taustal, kus tõendid ei osuta kindlale parimale lähenemisele, töötab osa Euroopa riike välja uusi huvitavaid meetodeid kanepivõi kokaiinitarbijate raviks.