natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Other areas of cooperation will concern the exchange of information and experience on project implementation, methods and the creation of evaluation standards.
Koostöö puudutab ka teabe- ja kogemustevahetust projektide rakendamise vallas, metoodikat ja hindamiskriteeriumide määratlemist.
The Evaluation Units also agreed to share experiences of good and bad evaluation projects with a view to improving practices.
Samuti leppisid hindamisüksused kokku, et vahetatakse hindamisprojektide häid ja halbu näiteid lootuses selle abil hindamistavasid parandada.
The representatives of the Polish Evaluation Unit were tasked with preparing the new meeting.
Järgmise koosoleku korraldab Poola hindamisüksus.
From September 2004, the Czech Evaluation Unit therefore began cooperating with the other Visegrad Group countries.
Alates 2004. aasta septembrist alustas Tšehhi hindamisüksus koostööd teiste Visegradi riikide samalaadsete organitega.
The first joint working meeting was held in Valtice, south Moravia (Czech Republic), on 2 and 3 December, marking the first anniversary of our Evaluation Unit.
Esimene töökoosolek toimus Valtices, Lõuna-Moraavias (Tšehhi Vabariigis) 2. ja 3. detsembril 2004. See oli ühtlasi meie hindamisüksuse esimene sünnipäev.
This meeting was also attended by representatives of the European Commission’s
Osalesid ka Euroopa Komisjoni regionaalpoliitika ja tööhõive peadirektoraatide esindajad.
Optimising the impact of European aid
Euroopa toetuste mõju optimeerimine
Irish recipes for success
Iiri retseptid
It was the poorest country in the European Community when it joined in 1973. But 30 years later, having made judicious use of European aid programmes in particular, it has become one of the most prosperous EU States.
Iirimaa oli 1973. aastal Euroopa Ühendusega liitudes ühenduse kõige vaesem riik, kuid nüüd on see maa osanud ära kasutada kõiki võimalusi, mis on avanenud tänu Euroopa toetustele ning saanud üheks liidu jõukaimaks riigiks.
But what was it that put Ireland’s economy into gear?
Mis siis iirlasi tagant tõukas?
Can it off er any tips to the new Member States?
Milliseid nõuandeid võivad nad uutele liikmesriikidele jagada?
The M1 motorway crosses the Broadmeadow’s estuary
Kiirtee M1 ulatub üle Broadmeadow jõesuudme
Foreign visitors arriving in Dublin might imagine they’d travelled back to the ‘Golden Sixties’.
Dublinis peatuv rändaja võib arvata, et kuldsed kuuekümnendad on jälle tagasi.
Two things are particularly striking: the youthfulness of the numerous pedestrians hurrying along its busy streets and the number of cranes that pierce the skyline of the Irish capital.
Eriti torkavad silma kaks asja: tänavatel tunglevate sadade jalakäijate nooruslikkus ja Iirimaa pealinna kohal turritavad rohkearvulised kraanad.
Visitors travelling by car would add a third observation: the slowness of the traffic, which is more a result of the city’s chronic traffic jams than the placid nature of Irish drivers.
Kui meie reisija sõidab autoga, paneb ta tähele veel kolmandatki asja: liiklus on siin aeglane, kuid seda krooniliste ummikute, mitte autojuhtide rahuliku iseloomu pärast.
‘Between 2000 and 2006, 75 ERDF projects, four Cohesion Fund projects, seven trans-European transport (TEN-T) projects and three Interreg IIIA projects were implemented across the country,’ specifies Lillian Butler, Community funds administrator within the National Roads Authority.
„Aastatel 2000–2006 viiakse riigis ellu 75 FEDERi projekti, 4 Ühtekuuluvusfondi projekti, 7 üle-euro-opalise transpordivõrgu projekti (TEN-T) ja 3 IN-TERREG IIIA projekti,“ loetleb riikliku maanteeameti National Roads Authority Euroopa fondide haldur Lillian Butler.
‘The major trigger was the Single Act,’ states Jim Higgins, Structural Funds and Cohesion Fund coordinator in Ireland.
„Suure muutuse tõi kaasa ühtne Euroopa akt,“ ütleb struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi iiri koordinaator Jim Higgins.
‘Even if they don’t explain our success entirely, far from it, regional aid has been decisive for us to get off the ground.’
„Ehkki regionaalabi ei ole meie edu ainus põhjus, kaugel sellest, aitasid just need meil siiski saada hea stardipositsiooni.“
Ireland is definitely no longer the large peaceful garden at the furthermost reaches of Europe that visitors only arrive in for a break.
Iirimaa ei ole enam ammu too rahulik Euroopa piiri peal asetsev aiake, kus käidi energiat ammutamas.
The postcard of the herd of sheep blocking a country lane under the amused, spellbound eye of the tourist is no longer appropriate, except perhaps in a few corners of the countryside.
Postkaart, millel lõbus ja hämmastunud turist vaatab tee ummistanud lambakarja, ei kajasta enam tegelikku elu, või kui, siis veel mõnes üksikus maanurgas.
Everywhere, even in its most western and border regions that are in a far less favourable position than Dublin, Ireland now resembles one huge building site, a bustling country, bringing its roads, housing, services, etc. up to date, with the help of European funds.
Kõikjal, isegi läänepoolsemates osades, mis pole kaugeltki nii jõudsalt arenenud kui Dublin, tundub Iirimaa olevat nagu suur ehitusplats. See on tegus maa, kus parandatakse lakkamatult teid, elamuid, teenuste kvaliteeti… Euroopa fondide abiga.
If Ireland has indeed become statistically one of the wealthiest countries in the EU, this is partly because it has been able to use the Community funds allocated to it — EUR 5.58 billion between 1994 and 1999, and EUR 4.31 billion between 2000 and 2006 — as levers.
Kui Iirimaast on statistika kohaselt tõepoolest saanud üks Euroopa Liidu jõukamaid riike, siis on siin oma osa sellelgi, et iirlased on osanud oskuslikult kasutada neile eraldatud Euroopa toetusi: aastatel 1994-1999 saadi 5,58 miljardit eurot ning aastatel 20002006 veel 4,31 miljardit eurot toetusi.
Best practice in regional development
Head tavad regionaalarengu vallas on selle äärde jäävate kaupluste klientuur kasvanud 75% ning kinnisvara väärtus on kolme kuuga tõusnud 15%.
‘A little over 10 %, which may appear modest,’ explains Tom, ‘but Europe’s contribution was a symbol that inspired confidence and lent credibility to the project’s feasibility.’
„Pisut üle 10% võib tunduda tagasihoidlik,“ ütleb Tom, „kuid Euroopa osalus mõjus sümbolina, mis tekitas usaldust ja usku projekti tasuvusse.“
Effectiveness was also central to the completion of one of Europe’s largest water treatment plants in 2003. The Ringsend Wastewater Treatment Works, the final stage in the ‘Dublin Bay project’, is a vast water treatment system in Dublin Bay, which was launched in 1994.
Tänu tõhusale tööle viidi 2003. aastal lõpule ka Euroopa ühe suurima heitveepuhastusjaama Ringsend Wastewater Treatment Works ehitus ning lõpetati „Dublin Bay Project“ - 1994. aastal algatatud laiaulatuslik Dublini lahe vee puhastamise projekt.
It involved an investment of EUR 300 million, 80 % financed by the Cohesion Fund, and required the laying of a 10.5 km underwater pipeline connecting the plant to the pumping station in Sutton, on the other side of the Bay.
Tegemist on 300 miljoni euro suuruse investeeringuga, millest 80% rahastas Ühtekuuluvusfond.
The complex treats water for an equivalent of 1.7 million inhabitants.
Üks tõsisemaid töid oli 10,5 km pikkuse veealuse torujuhtme paigaldamine puhastusjaama ning teiselpool lahte, Suttonis asuva pumpla vahele.
Inside the Ringsend wastewater treatment works
Ringsendi veepuhastusjaamas
Beyond its enormous size and evident modernity, the treatment plant offers all the characteristics of a ‘good’ project: it is technically innovative (it is the only installation of its kind that combines carbon hydrolysis, a process for digesting sludge and thermal dryers) which is particularly cost effective (10 cents per m³; EUR 8 per person per year), providing 60 % of its energy requirements.
Isegi kui puhastusjaama suurus ja modernsus kõrvale jätta, on sellel olemas kõik „hea“ projekti omadused: see on tehnoloogiliselt uuenduslik (see on ainus omalaadne puhastusjaam, mis ühendab süsinikhüdrolüüsi, muda töötlemise ja soojuskuivatid), eriti tasuv (10 senti m³ kohta; 8 eurot inimese kohta aastas), ning katab ise 60% oma energiavajadusest.
The project also includes a significant ‘transversal’ environmental dimension: a 2 hectare area of grass has been reserved to provide a habitat for the white-fronted geese that stage at Ringsend.
Lisaks sisaldab projekt tugevalt ka „horisontaalset“ keskkonnadimensiooni: Ringsendis peatuvatele metshanedele loodi 2 hektari suurune muruplats.
It is estimated that the plant has made it possible to reabsorb 75 % of the Bay’s sources of pollution and, as it is one of the rare capitals to have beaches, Dublin now hopes to obtain the European bathing water label for summer 2005.
Hinnanguliselt on puhastusjaam aidanud puhastada 75% lahe reostusallikatest ning ühena vähestest pealinnadest, kus on rand, loodab Dublin 2005. aasta suveks saada Euroopa supelranna tähise.
Associating the population with projects
Elanike kaasamine projektidesse
‘Beyond the figures, we have also learned a great deal from the Structural Funds,’ continues Jim Higgins.
„Asi ei piirdu ainult arvudega, me oleme tänu struktuurifondidele ka palju õppinud,“ jätkab Jim Higgins.
‘Managing them has enabled national practices and, very importantly, longterm planning and assessment to be improved.
„Nende haldamine on aidanud edendada häid tavasid ning, mis väga oluline, pikas perspektiivis planeerimist ja ka hindamist.
We would have got there on our own, but it would have taken longer.
Küllap oleksime selleni ka omal käel jõudnud, kuid see oleks võtnud palju rohkem aega.
We are fortunate to be a small country, with an administration on a human scale which can rely on smoothrunning structures and informal networks. In one sense, everyone knows everyone else, which makes things easier.
Samuti on meie eeliseks see, et meie riik on väike, riigiasutused on inimlikes mõõtmetes ning siin saab loota hästi sissetöötatud struktuuridele ja mitteformaalsetele võrgustikele.
Efficiency, cost/effectiveness ratios, the capacity to implement projects that work quickly, this is what mattered for a long time and it worked very well.
Võib öelda, et kõik tunnevad kõiki, mis teeb paljud asjad lihtsamaks… Efektiivsus, tasuvus ja suutlikkus viia kiiresti ellu hästi toimivaid projekte on alati olnud oluline ja seni ka vilju kandnud.
Now we are more concerned about effectiveness: what is the real added value of the project for the citizen or the user?’
Nüüd mõtleme rohkem tõhususe peale: mis on projekti tõeline lisaväärtus kodanikule või kasutajale?“
‘Owing to the nature of its activities and its proximity to inhabited areas, managing such a project was no easy matter,’ points out Battie White, engineer at Dublin City Council and supervisor of the Dublin Bay project.
„Puhastusjaama tegevuse iseloom ja selle elurajoonide lähedane asukoht on sellised, et projekti pole kerge juhtida,“ ütleb Dublini linnavalitsuses töötav insener Battie White, kes teostas Dublin Bay Projecti järelevalvet.
‘This is why I would highlight two important principles that guided our work: we conducted constant benchmarking, comparing ourselves with foreign counterparts in England and the United States.
„Sellepärast nimetaksin kaht tähtsat põhimõtet, millest me oma töös lähtume: me tegeleme pidevalt „võrdlusuuringutega“, võrdleme ennast välismaal, Inglismaal ja USAs toimuvaga.
And most importantly, we involved the local population in the project’s design.’ Battie also explains: ‘In 2000, we set up local liaison groups with the local inhabitants, which were convened every month to find out their opinions on the progress of the work and now on the plant in operation.
Ja mis veelgi olulisem, me kaasasime kohalikud elanikud projekti selle algusest peale.“ Ning Battie selgitab veelgi: „2000. aastal asutasime kohalikest elanikest koosnevad „kohalikud kontaktrühmad“, kes kogunevad kord kuus, et saada teavet ja avaldada arvamust tööde käigu kohta ja nüüd siis juba toimiva puhastusjaama kohta.
It was a risk but it paid off: the construction of the complex met with no opposition from the local inhabitants and received no negative reaction from the media.’
See oli riskantne, aga läks hästi korda: kompleksi ehitamise vastu ei olnud lõpuks ei kohalikud elanikud ega ka meedia.“
Effectiveness is what dictated the construction of Luas (‘speed’ in Gaelic), Dublin’s new, ultramodern tramway, two lines of 9 and 15 km respectively that opened in June and September 2004.
Tõhusus on aidanud valmis ehitada „Luase“ (nimi tähendab gaeli keeles „kiirust“) – see on Dublini ultramoodne trammisüsteem, mis koosneb kahest liinist (üks neist on 9 km ja teine 15 km pikk ning avati need 2004. aasta juunis ja septembris.
‘The Luas is a highly structuring project,’ insists Tom Manning, public relations manager for the Railway Procurement Agency, the contracting authority.
„Luas on vägagi struktureeriv projekt,“ rõhutab Tom Manning, tööde tellija Railway Procurement Agency avalike suhete juht.
‘With its 50 000 passengers per day, it contributes to decongesting the city and connects various public transport hubs in Dublin: north and south stations, DART suburban trains and major bus lines.
„50 000 inimest päevas teenindavad liinid aitavad vähendada ummikuid, ühendades omavahel linna suuremaid ühistranspordisõlmi: Põhja ja Lõuna jaam, DARTi linnalähirongid, suuremad bussiliinid.
Keeping the local population informed is also a basic rule for Jim McGovern, Director of the West Regional Authority, in the north-west of Ireland.
Kohaliku elanikkonna informeerimine on tähtis põhimõte ka Kirde-Iirimaa West Regional Authority direktori Jim McGoverni arvates.
Jim piloted the introduction of one of the 19 new broadband telematic networks recently established in Ireland in the Galway urban area (70 000 inhabitants).
Jim juhtis 70 000 elanikuga Galways uue lairibavõrgu paigaldamist (viimasel ajal on selliseid võrke Iirimaal loodud kokku 19).
‘It’s about being able to off er businesses a cutting-edge infrastructure at a price as competitive as in
„Tähtis on pakkuda ettevõtetele tipptasemel infrastruktuure sama konkurentsivõi-
Best practice in regional development the East of Ireland or in the United Kingdom.’
Head tavad regionaalarengu vallas melise hinnaga nagu Ida-Iirimaal või Suurbritannias“.
In Galway, 57 km of high bit-rate lines were laid, at a cost of EUR 9.9 million, 8 million of which was provided by the ERDF.
Galways pandi FEDERi poolt antud 9,9 miljoni euro eest üles 57 kilomeetrit kiire interneti võrku.
Throughout the entire works, between February 2003 and March 2004, the local radio informed its listeners daily about the project’s progress.
Tööd kestsid 2003. aasta veebruarist 2004. aasta märtsini ning kogu selle aja jooksul informeeris kohalik raadio oma kuulajaid iga päev projekti käigust.
‘Every Monday, we provided them with the schedule of work for the week.
„Igal esmaspäeval andsime neile nädala tööplaani.
We also distributed a map of the network through the newspapers.
Samuti avaldasime ajalehtedes võrgu kaardi.
When people knew where we were going, when their street was going to be closed and for how long, for example, you win over a large part of support for the project.’
Kui inimesed teavad täpselt, mida me plaanime, näiteks millal nende tänav suletakse ja kui kauaks, siis oleme sellega võitnud juba suure osa nende poolehoiust.“
Support was particularly strong as the broadband installation in Galway accelerated the installation of other infrastructures: ‘In order to avoid digging up the roads several times, we took the opportunity to lay 23 km of gas pipes and 10 km of electricity cables in the same trenches.’ Hence the economies of scale were passed on in the costs.
Seda enam, et lairibavõrgu ehitamine kiirendas Galways ka teiste infrastruktuuride arengut: „et tänavakatet mitte mitu korda üles kiskuda, paigaldati samadesse kraavidesse samaaegselt ka 23 km gaasitorustikku ja 10 km elektrikaablit.“ Siit tulenes mastaabisääst, mis andis kohe tunda ka kulude vähenemises.
‘Also,’ says Jim, ‘the Irish government bought the fibre optic cables for all of the 19 networks, which made it possible to obtain better prices as well as an identical, coherent finished product throughout the country.
„Lisaks,“ ütleb Jim, „ostis Iiri valitsus fiiberoptilise kaabli korraga kõigi 19 võrgu tarvis, tänu millele saadi kaablit parema hinnaga ning ka lõpptoode oli kõikjal üle riigi ühesugune.
Good partnership, at all the levels of decision-making, is very important.’
Head partnerlussuhted on kõigil tasanditel väga olulised.“
Some of the young clients of the Mullingar crèche.
Mullingari lastesõime lapsed
Partnership such as home economics (1985), crafts and literacy (2004), sewing uniforms (1985–87), secretarial, accountancy and computer courses (since 1997), and English language courses for immigrant women (since 2002).
Partnerlus de valmistamise (1985-87), sekretäri-, raamatupidamis- ja arvutikursuste (alates 1997) ning naisimmigrantidele mõeldud inglise keele kursustega (alates 2002).
This too was Finbarr Breslin’s opinion: ‘You need to have a vision, think long term and be able to count on a partnership of motivated players.’ In the 1980s, Finbarr, together with some of the women from the small town of Mullingar, in County Westmeath, founded an association of women who wanted to initiate certain projects which would meet their needs.
Nõnda arvab ka Finbarr Breslin: „Peab olema kindel ettekujutus, tuleb mõelda pika aja peale ette ja leida motiveeritud partnerid.“ 80ndatel aastatel asutas see nunn koos mõnede pereemadega Kesk-Iirimaal Westmeathi krahvkonnas asuvas väikeses Mullingari linnas naisteühingu, mis soovis naiste vajaduste rahuldamiseks ellu viia mõned projektid.
It began with childcare services, which are still patently lacking in Ireland even though there are increasing numbers of working mothers and single-parent families.
Näiteks seoses lastehoiuga, mis on Iirimaal suureks probleemiks, ehkki töötavaid naisi ja üksikvanemaperesid on üha rohkem.
Since then, the Women’s Community Projects (Mullingar) Association has continued to reflect the development of the status of Irish women over the past 25 years: the association has organised training courses in areas
Sestsaadik on Women’s Community Projects (Mullingar) Association pidevalt peegeldanud iiri naiste olukorda viimase 25 aasta jooksul: ühing korraldab koolitusi ning aja jooksul on tegeldud kodumajanduse (1985), käsitöö ja kirjaoskuse levitamise (2004), univormi-
In addition to various socio-professional insertion courses (co-funded notably by the EQUAL Community initiative) and local community services (meals on wheels, financial advice, etc.), the association now also manages a magnifi -cent structure which includes a nursery, a nursery school and after-school care for the primary school.
Lisaks mitmetele kutsealase hõlvamise projektidele (mida kaasrahastab näiteks ühenduse initsiatiiv EQUAL) ja sotsiaalteenustele (abivajajate kodus toitlustamine, fi nant-snõustamine, jne), haldab ühing praegu suurepärast asutust, mille raames tegutsevad lastesõim, lasteaed ja algkooli pikapäevarühm.
Initiated in 1997, the project was co-funded by the ERDF and the ESF alongside 15 or so public and private partners, which led Marcella O’Reilly, one of the association’s employees, to point out: ‘You also have to know how to manage complexity, especially in terms of financial engineering: social projects generally involve a great number of participants and sources of funding.’
1997. aastal algatatud projekti kaasrahastasid FEDER ja ESF ühes ligi viieteistkümne avaliku ja erasektori partneriga, mis annab ühingu töötajale Marcella O’Reillyle alust öelda: „Me peame toime tulema keeruliste juhtimisülesannetega, sealhulgas finantsküsimustega: sotsiaalprojektides on tavaliselt palju osalisi ja palju rahastamisallikaid.“
Overcoming complexity and isolation are two of the objectives of ‘Leitrim Design House’, a network of some 60 artists and craftsmen.
Keerulistest olukordadest ülesaamine ja eraldatusest väljatulek on kaks peamist põhjust, miks loodi Leitrim Design House, võrgustik, kuhu kuulub umbes kuuskümmend kunstnikku ja kunstkäsitöölist.
This ‘cluster’ has a shop in the centre of the small tourist town of Carrick-on-Shannon.
Sellel cluster´il on väikese turismilinna Carrick-on-Shannoni keskuses oma pood.
Through various European funds and programmes (EQUAL, PEACE, Interreg, etc.) and FAS, the national training organisation, these craft producers have access to a range of services (training, promotion, marketing, exchanges, twinning, etc.) and one-to-one assistance.
Tänu mitmetele Euroopa fondidele ja programmidele (EQUAL, PEACE, INTERREG, jne) ning riiklikule koolitusasutusele FASile saavad need käsitöölised kasutada tervet rida teenuseid (koolitus, reklaam, turustamine, vahetus- ja partnerlusprogrammid, jne) ning konsultatsioone.
‘It’s rather like a conveyor belt,’ explains Tim Guilbraide, project leader: ‘In order to be competitive in the market, the producer arrives with more or less nothing and then, little by little, his professional project grows, until the day when he no longer needs assistance and can pass on his experience to other members of the cluster.’
„See on umbes nagu liikuv kõnnitee,“ selgitab projektijuht Tim Guilbraide: „Tootja tuleb turule enam-vähem puhta lehena, siis aga tema projekt vähehaaval kasvab, kuni ühel
Especially as you have to innovate all the time whilst steering clear of dyed-in-the-wool modernism, as technologies quickly become unfashionable.’
Eriti sellepärast, et tuleb pidevalt uuendusi otsida, kuid samas vältida mõtlematut moderniseerimist, kuna tehnoloogia vananeb väga kiiresti.“
Research and innovation
Teadus ja innovaatika
‘The group of individuals operating in the same sector is a very important factor in rural areas, where producers tend to be isolated,’ states Joe Lowe, chief executive officer of Leitrim County Enterprise Board, which supports 30 to 35 economic projects annually.
„Ühes sektoris tegutsevaid inimesi on eriti tähtis kokku viia just maapiirkondades, kus tootjad on sageli teistest eraldatud,“ sõnab krahvkonna ettevõtjate nõukogu Leitrim County Enterprise Boardi juhataja Joe Lowe, kelle abil toetatakse igal aastal 30–35 majandusprojekti.
‘Such ‘‘clustering’’ promotes exchange, information, emulation, etc., which are all essential factors for commercial success.
„Clustering soodustab kogemustevahetust, info levikut, tervet konkurentsi… Kõik need elemendid on äriedu saavutamisel olulised.
We estimate that networking of artisans in this way has resulted in the creation of some 100 jobs.’
Meie hinnangul on käsitööliste võrgu loomine aidanud luua sadakond töökohta.“
More than just a fashionable word, ‘cluster’ is a concept in Ireland which has extended beyond the business sphere, and applies more generally to all of the impetus in a region.
Cluster on Iirimaal enamat kui lihtsalt moesõna, see on mõiste, mis on levinud ka ettevõtlusest väljapoole, tulnud laialdaselt kasutusele ning puudutab nüüd ühe territooriumi kogu elanikkonda.
Between Carrick-on-Shannon and Boyle, along Lough Key, stretches a magnificent, historic estate that the Irish State purchased in 1957 to create a family tourist attraction.
Carrick-on-Shannoni ja Boyle´i vahel, Lough Key ääres laiub imepärane aristokraatlik maavaldus, mille Iiri riik ostis 1957. aastal kavatsusega teha sellest pereturismi meelispaik.
But owing to a lack of appropriate investment, the site fell into disrepair and was finally abandoned.
Kuid investeeringute puudusel jäi paik unarusse ja jäeti täielikult maha.
‘We conducted a survey among the local population, associations, professionals from the tourist sector and created focus groups to identify local needs and collect as many ideas as possible to develop this exceptional site,’ explains Neil Armstrong, tourist manager at Roscommon County Council.
„Me küsitlesime elanikke, kodanikeühendusi ja turismiettevõtjaid ning moodustasime arutelurühmad, et selgitada välja kohalike vajadused ning saada võimalikult palju ideid selle erakordse paiga väärtustamiseks,“ räägib Roscommoni krahvkonna omavalitsuse turismijuht Neil Armstrong.
Production centres also become dated.
Ka tootmiskeskused vananevad.