natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ladders, scaffolding and ropes are the equipment most commonly used in performing temporary work at a height and the safety and health of workers engaged in this type of work therefore depend to a significant extent on their correct use; the manner in which such equipment can most safely be used by workers must therefore be specified; adequate specific training of the workers is therefore required.
jaõppe, pöörates erilist tähelepanu:vajadusele panna selgakukkumisohu vastased isiklikud kaitsevahendid enne tornmasti ronimist;vajadusele kasutada võimaluse korral turvarakmeidkukkumise ennetamiseks;köite pikkuse reguleerimise seadmetele, mis võimaldavad köisi pingutada (näiteks tornmasti harudevahel);vajadusele olla eriti hoolikas kaldu oleval või libedaltornmastilronimisel või töötamisel;vajadusele hoida käed vabad ronimise jaoks ningmitte kanda tööriistu või töövahendeid endaga kaasas, kui need võivad ette jääda ning muuta ohutulttornmasti ronimise võimatuks.
This Directive is the most appropriate means of achieving the desired objectives and does not go beyond what is necessary for that purpose.
S ov itu sli k häid tavasid hõlmav juhend d ire kt i vi 201/ 45 /E Ü (k õr gt ö d rakendamiseks)
Page 57
TÖÖTAMISEL
This Directive shall enter into force on the day of its publication in the Official Journal of the European Communities.
Sellistel katustel tööle asuvaid töötajaid peab tööandjateavitama järgmistest kaitsevahenditest ja tagamavasta-
Member States shall have the right, as regards the implementation of section 4 of the Annex, to make use of a transitional period of not more than two years from the date mentioned in the first subparagraph, in order to take account of the various situations which might arise from the practical implementation of this Directive in particular by small and medium-sized enterprises.
va väljaõppe:tugede paigaldamine sarikate, massiivsete raketiste,katusematerjalide või korrosioonikindlate varjetealla; ülekäikude ja töötamiskohtade tähistamine,kukkumiskaitsed;turvavõrgud, turvavarjed, toed jne;servakaitsete paigaldamine ja tellingute ehitamine japüstitamine, kui lubatud töötamiskõrgus on ületatud.
General provisions
I. EUROOPAÕIGUSAKTID
Taking the risk assessment into account and depending in particular on the duration of the job and the ergonomic constraints, provision must be made for a seat with appropriate accessories.
Nõukogu 24. juuni 1992. aasta direktiiv92/58/EMÜtöökohas kasutatavate ohutus ja/või tervisekaitsemärkidemiinimumnõuete kohta (üheksas üksikdirektiiv direktiivi89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses).(EÜT L 245, 26.8.1992, lk 23).
Interlocking ladders and extension ladders must be used so that the different sections are prevented from moving relative to one another.
Nõukogu 24. juuni 1992. aasta direktiiv 92/57/EMÜtööohutuse ja -tervishoiu miinimumnõuete rakendamise
(e) the work must be properly planned and supervised, so that a worker can be rescued immediately in an emergency;
S ov itu sli k häid tavasid hõlmav juhend d ire kt i vi 201/ 45 /E Ü (k õr gt ö d rakendamiseks)
EUROPEAN STANDARDS
EUROOPA STANDARDID
EN 131-2Ladders – Requirements, testing, marking
EN 131-2Redelid.Katsed, märgistamine
EN 795Protection against falls from a height – Anchor devices –Requirements and testing
EN 813Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid.Istmerakmed
EN 341Personal protective equipment against falls from a height– Descender devices
EN 341Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Laskumisvahendid
EN 813Personal protective equipment for prevention of falls froma height – Sit harnesses
EN 1004Valmiselementidest teisaldatavad juurdepääsu- ja töötornid.
EN 1004Mobile access and working towers made of prefabricated elements – Materials, dimensions, design loads andsafety requirements
EN 1065Reguleeritavad terasest teleskoopmastid— Tootespetsifikatsioonid, konstruktsioon, hindamine arvutuste ja katsetamise põhjal
EN 353-1Personal protective equipment against falls from a height– Part 1: Guided type fall arresters including a rigidanchor line
EN 353-1Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid.Osa 1: Jäiga ankrunööriga juhitavad kukkumise pidurdajad
EN 1065Adjustable telescopic steel props – Product specifications,design and assessment by calculation and tests
EN 1088:1999Ripp(juurdepääsu)seadmete ohutusnõuded. Kavandamisarvutused, stabiilsuskriteeriumid, valmistamine, katsed
EN 353-2Personal protective equipment against falls from a height– Part 2: Guided type fall arresters including a flexibleanchor line
EN 353-2Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Osa 2: Paindlikuankrunööriga juhitavad kukkumise pidurdajad
EN 1088:1999Safety requirements on suspended access equipment –Design calculations, stability criteria, construction – Tests
EN 1263-1Turvavõrgud.
EN 1263-1Safety nets – Part 1 Safety requirements, test methods
Osa 1: Ohutusnõuded, katsemeetodid
EN 354Personal protective equipment against falls from a height– Lanyards
EN 354Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Trosstalrepid
EN 1263-2Safety nets – Part 2 Safety requirements for the positioning limits
EN 1263-2Turvavõrgud. Osa2: Ohutusnõuded tööasendile
EN 355Personal protective equipment against falls from a height– Energy absorbers
EN 355Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid.Energiasummuta-jad
EN 1891-APersonal protective equipment for the prevention of fallsfrom a height – Low stretch kern mantel ropes
EN 1891-AKõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Vähevenivadkernmantel-köied
EN 358Personal protective equipment for work positioning andprevention of falls from a height – Belts for work positioning and restraint and work positioning lanyards
EN 358Tööasendi- ja kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Tööasendi ja kinnitustoerihmad ningtööasendi kaelarihmad.
EN 12810-1Facade scaffolds made of prefabricated components –Part 1 Products specifications
EN 12810-1Valmiselementidest fassaaditellingud. Osa1:Toodetespetsifikatsioonid
EN 360Personal protective equipment against falls from a height– Retractable type fall arresters
EN 360Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid.Tagasitõmbavadkukkumispidurid
EN 12810-2Facade scaffolds made of prefabricated components –Part 2 Particular methods of structural design
EN 12810-2Valmiselementidest fassaaditellingud. Osa2: Ehituslikukavandamise erimeetodid
EN 361Personal protective equipment against falls from a height– Full body harnesses
EN 361Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Kererakmed
EN 12811-1Temporary works equipment – Part 1 Scaffolds –Performance requirements and general design
EN 362Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Ühendusklambrid
EN 362Personal protective equipment against falls from a height– Connectors
EN 12811-1Töövahendid ajutisteks töödeks. Osa1: Tellingud— Toimivusnõuded ja üldkonstruktsioon
EN 12811-2Temporary works equipment – Part 2 Information onmaterials
EN 363Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid.Kukkumise peatamissüsteemid
EN 363Personal protective equipment against falls from a height– Fall arrest systems
EN 12811-2Töövahendid ajutisteks töödeks. Osa2: Teave materjalide kohta
EN 12811-3Temporary works equipment – Part 3 Load testing
EN 364Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Katsemeetodid
EN 364Personal protective equipment against falls from a height– Test methods
EN 12811-3Töövahendid ajutisteks töödeks. Osa3: Koormusega katsetamine
EN 12813Temporary works equipment – Load bearing towers ofprefabricated components – Particular methods of structural design
EN 365Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Üldnõuded kasutusjuhenditele, hooldusele, regulaarsele ülevaatusele,parandamisele, märgistamisele ja pakendamisele
EN 13331-1Trench lining systems – Part 1 Product specifications
Osa1: Tootespetsifikatsioonid
EN 14653-1Manually operated hydraulic shoring systems for groundwork support – Part 1 Product specification
EN 14653-1Käsitsi juhitavad hüdraulilised toestussüsteemid vundamendi toestamiseks. Osa1: Tootespetsifikatsioon
EN 13331-2 TTrench lining systems – Part 2 Assessment by calculationor test
EN 13331-2 TKaevikute vooderdamise süsteemid. Osa2: Hindaminearvutuste või katsete abil
EN 14653-2Manually operated hydraulic shoring systems for groundwork support – Part 2 Assessment by calculation or test
EN 14653-2Käsitsi juhitavad hüdraulilised toestussüsteemid vundamendi toestamiseks. Osa2: Hindamine arvutuste või katsete abil
EN 13374Temporary edge protection systems – Product specification, test methods
EN 13374Ajutised servakaitsesüsteemid. Tootespetsifikatsioonid,katsemeetodid
EN 13377Prefabricated timber formwork beams – Requirements,classification and assessment
EN 13377Kokkupandavate puitraketiste talad. Nõuded, liigitus jahindamine
(Not available)
(pole kättesaadav)
(Not available)
(Pole kättesaadav)
SLOVENIJA (SLOVENIA)(Not available)
SLOVENIJA (SLOVEENIA)(Pole kättesaadav)
(to the date of 28 September 2006)
(28.septembriks 2006)
EXPERTS INVOLVED IN THE PREPARATION
JUHENDI KOOSTAMISEL OSALENUD
OF THIS GUIDE
EKSPERDID
PROVIDED FOR TEMPORARY WORK AT A HEIGHT’
„AJUTISTEKS KÕRGTÖÖDEKS
(39) 07 44 48 72 16 Fax(39) 07 44 48 72 60 E-mail:gibbs@tin.it
ETTENÄHTUD TÖÖVAHENDITE KASUTAMINE”
CONSULTANTS
KONSULTANDID
Non-binding guide to good practice for implementing Directive 2001/45/EC (Work at a height)
Soovituslik häid tavasid hõlmav juhend direktiivi 2001/45/EÜ (kõrgtööd rakendamiseks)
Ten years of the European Employment Strategy (EES)
Kümme aastat Euroopa tööhõivestrateegiat
Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities Unit D.2
Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat Üksus D.2
Manuscript completed in July 2007
Käsikiri on valminud juulis 2007
(*) Certain mobile telephone operators do not a low access to 00 800 numbers or these calls may be billed.
(*) Mõned mobiilsideoperaatorid ei võimalda helistamist 00 800 numbritele või võtavad neile helistamise eest kõnetasu.
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet.It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu).
Euroopa Liidu kohta leiab palju muud teavet Internetist Europa serveri veebilehtedelt
Cataloguing data can be found at the end of this publication.
Bibliograafilised andmed on esitatud väljaande lõpus.
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2007
Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, 2008
10 years of the European Employment Strategy
10 aastat Euroopa tööhõivestrateegiat
Against a backdrop of high unemployment, the European Council launched the European Employment Strategy (EES) at the Luxembourg Jobs Summit in November 1997.
Vastuseisuks kõrgele töötusele käivitas Euroopa Ülemkogu Euroopa tööhõivestrateegia (European Employment Strategy, EES) Luksemburgis toimunud Euroopa tööalasel tippkohtumisel 1997. aasta novembris.
This paved the way for Member States and the Commission, through cooperation and sharing of experiences, to reach common targets and objectives for more and better jobs in Europe.
See viis kokku liikmesriigid ja komisjoni, et üheskoos ning kogemusi jagades jõuda ühiseesmärkideni, loomaks Euroopas arvukamalt ja paremaid töökohti.
At the Lisbon European Council in March 2000 the European Union set itself a new strategic goal for the following decade: to become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion.
Euroopa Ülemkogu tippkohtumisel Lissabonis 2000. aasta märtsis seadis Euroopa Liit endale järgmiseks aastakümneks uue strateegilise eesmärgi: saada kõige konkurentsivõimelisemaks, dünaamilisemaks ja teadmuspõhisemaks majanduseks maailmas, millega kaasneks jätkusuutlik areng arvukamate ja paremate töökohtadega ning suurema sotsiaalse ühtekuuluvusega.
The focus of the EES shifted from reducing unemployment to regaining the conditions for full employment.
EESi fookus nihkus töötuse vähendamiselt täistööhõive tingimuste taastamisele.
In 2005, the European Council and Commission agreed that the Lisbon Strategy needed to be amended and centered on growth and jobs.
2005. aastal nõustusid nii Euroopa Ülemkogu kui ka komisjon, et Lissaboni strateegiat tuleb muuta, et uueks fookuseks oleks majanduskasvu soodustamine ja töökohtade loomine.
Refocusing Lisbon brought about the need for more and better jobs.
Lissaboni strateegia fookuse muutmine tõi endaga kaasa vajaduse arvukamate ja paremate töökohtade järele.
As a result the EES came into the very heart of European policy priorities.
Selle tulemusena muutus EES üheks tähtsamaks Euroopa poliitiliseks eesmärgiks.
Today, ten years after its launch, the EES is a benchmark.
Nüüd, kümme aastat pärast käivitamist on EES nurgakiviks.
It has been the model for several open methods of coordination including social protection and education and training, but above all it has achieved concrete results at the forefront of European citizens’ concerns.
See on olnud mudeliks mitmele avatud kooskõlastusmeetodile, sealhulgas sotsiaalkaitse, haridus ja väljaõpe, kuid eelkõige on selle abil saavutatud konkreetseid tulemusi Euroopa kodanike murede lahendamisel.
Since 1997, the employment rates of older workers, women, as well as the overall rates, have risen substantially while both unemployment and longterm unemployment rates have fallen significantly (the latter by about a third).
1997. aastast on eakamate töötajate, naiste ning ka üleüldine tööhõive oluliselt kasvanud, vähendades nii töötuse kui ka pikaajalise töötuse taset märkimisväärselt (viimane on kahanenud umbes ühe kolmandiku võrra).
This success cannot all be attributed to the EES, but a substantial part can: employment performance is better because Member States can better enact their employment policies and learn from each other how to achieve common targets.
Sellise edu põhjuseks ei ole ainult EES, kuid olulist rolli mängib see kindlasti: tööhõivenäitajad on paremad, kuna liikmesriigid suudavad paremini ellu viia oma tööhõivepoliitikat ning õppida üksteiselt, kuidas ühiseid eesmärke saavutada.
I believe that the European Employment Strategy is one of the key successes of the Union.
Ma usun, et Euroopa tööhõivestrateegia on üks Euroopa Liidu märkimisväärsemaid saavutusi.
I am sure it will continue to help bring more and better jobs to Europeans.
Ma olen veendunud, et selle tulemusel tekib eurooplaste jaoks jätkuvalt arvukamalt ja paremaid töökohti.
I have every hope that a second decade will be even more successful than the first, enabling us to reach the EU’s employment targets set for female and older workers and subsequently the overall employment rate target of 70%.
Ma usun, et teine kümnend saab olema veel edukam kui esimene, võimaldades meil jõuda ELi püstitatud tööhõive eesmärkideni naiste ja eakamate töötajate ning hiljem ka üldise tööhõive vallas (70%).
I also look forward to a continued commitment to active inclusion policies contributing to both increased labour supply and strengthened society’s cohesiveness.
Ma loodan, et ka tulevikus jätkub pühendumine aktiivse kaasamise poliitikale, mis aitab suurendada vaba tööjõu osakaalu ning ühiskonna ühtekuuluvust.
Vladimír Špidla, Commissioner for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities
Vladimír Špidlatööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste volinik
Table of contents:
Sisukord
The institutional structure of the European Employment Strategy ......... 71.1 Origins...........................................................................................
Euroopa tööhõivestrateegia institutsionaalne struktuur ................................... 71.1. Algus ................................................................................................. 71.2.
71.2 The Amsterdam Treaty: mainstreaming employment .....................
Amsterdami leping laiendab tööhõivet süvitsi ................................. 101.3.
Milestones of the EES ...........................................................................
Euroopa tööhõivestrateegia saavutused ....................................................... 172.1.
172.2 “Jobs, jobs, jobs”; the European Employment Taskforce ................
„Töö, töö, töö”: Euroopa tööhõive rakkerühm ................................. 192.3.
Features of the EES...............................................................................
Euroopa tööhõivestrateegia tunnusjooned .................................................... 233.1.
233.1 The social dimension....................................................................
Sotsiaalmõõde ................................................................................. 233.2.
253.3 Youth employment policies...........................................................
Noorte tööhõive poliitika................................................................. 263.4.
323.7 The role of the European Social Fund (ESF)...................................
Euroopa Sotsiaalfondi roll ............................................................... 373.8.
Employment Guidelines, which are adopted every year by the Council upon a proposal from the Commission.
Tööhõivesuunised, mille Euroopa Nõukogu võtab igal aastal komisjoni soovitusel vastu.
The Guidelines reflect common priorities for Member States’ employment policies.
Suunised kajastavad tööhõivepoliitika ühiseid eesmärke liikmesriikide jaoks.
Since 2005, they are part of the Integrated Guidelines for Growth and Jobs.
2005. aastast on nad osa strateegias „Majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssed suunised”.
National Reform Programmes, which Member States draw up in order to implement these Guidelines into national policy.
Riiklikud reformikavad, mille koostasid liikmesriigid, et rakendada neid suuniseid riiklikus poliitikas.
Until 2005, the employment parts of these programmes were known as National Action Plans for Employment.
2005. aastani nimetati nende programmide tööhõivet puudutavaid osi siseriiklikeks tööhõive tegevuskavadeks.
Since its launch in 1997, the European Employment Strategy (EES) has played a central role in coordinating the EU’s policies in order to create improved work for all.
Alates käivitamisest 1997. aastal on Euroopa tööhõivestrateegia (EES) mänginud keskset rolli ELi poliitika kooskõlastamisel, mille tulemusena tekiks kõigile paremaid töökohti.
Its role has been underscored by the European Council on many occasions and it has become an essential tool to respond to one of EU citizens’ main preoccupations: more and better jobs.
Euroopa Ülemkogu on strateegia rolli mitmel korral rõhutanud ning sellest on saanud hädavajalik vahend, millega vastata Euroopa Liidu kodanike ühele põhilisele mõtteteemale: arvukamalt ja paremaid töökohti.
Joint Employment Reports, adopted by the Commission and Council, which reviews the progress made at both national and community levels in response to the Employment Guidelines.
Ühendatud tööhõive aruanded, vastu võetud komisjoni ja Euroopa Nõukogu poolt, mis annavad ülevaate arengust nii riiklikul kui ka ühiskondlikul tasandil, reaktsioonina tööhõivesuunistele.
Since 2005, the Joint Employment Report constitutes the employment chapter of the EU Annual Progress Report on the Lisbon Strategy.
2005. aastast moodustab ühendatud tööhõive aruanne tööhõive peatüki ELi iga-aasta-sest Lissaboni strateegia arenguaruandest.
The EES is designed to give direction to and ensure coordination of the employment policy priorities to which Member States subscribe at EU level.
Riigile eriomased soovitused. Euroopa Nõukogu võib komisjoni ettepanekul vastu võtta soovitused konkreetse riigi tööhõivepoliitika jaoks, mida liikmesriigid peavad arvestama oma riiklike reformikavade koostamisel.
Heads of State and Government agreed on a framework for action around common objectives and employment policy priorities.
EES on välja töötatud selleks, et suunata ja kindlustada tööhõivepoliitika eesmärkide kooskõlastamist, millega liikmesriigid Euroopa Liidu tasandil on nõustunud.
This coordination of national employment policies at EU level is built around an annual process laid down in the EU Treaty revision of 1998, which was integrated in a renewable three-year cycle since the re-launch of the Lisbon Strategy in 2005.
Riigi- või valitsusjuhtide raamkokkulepe käsitleb tegevust ühiseesmärkide nimel ning tööhõivepoliitika prioriteete.
Country Sp ec i fi c Recommendations. The Council can also adopt, upon a proposal by the Commission, coun-try-specifi c recommendations on employment policies which need to be considered by Member States in drawing up their National Reform Programmes.
Selline riiklik tööhõivepoliitika koordineerimine Euroopa Liidu tasandil on üles ehitatud iga-aastasele protsessile, mis kehtestati ELi asutamislepingu ülevaatamisel 1998. aastal ning mis integreeriti uuendatavasse kolmeaastasesse tsüklisse Lissaboni strateegia taaselavdamisest 2005. aastal.
YEARS
AASTAT
In its first decade, the EES has seen the EU’s employment rate increase from 60.7% to 64.3% (see chart 3), within which the employment rate for women has risen from 51.8% to of the European Employment Strategy
EESi esimese kümne aasta jooksul on ELi tööhõive kasvanud 60,7 protsendilt 64,3 protsendini (vt graafik 3), kusjuures naiste tööhõive määr suurenes 51,8 protsendilt 57,1 protsendini ning eakamate töötajate (vanus 55–64 aastat) tööhõive määr suurenes 35,7 protsendilt 43,5 prot-
57.1% and the one for older workers (aged 55-64) from 35.7% to 43.5%.
Euroopa tööhõivestrateegiat sendini.
Even bigger improvements in the employment rates have been seen for those Member States that have benefited longest from the EES.
Suuremad positiivsed muutused tööhõive määrades on toimunud nendes liikmesriikides, kes on EESist kõige kauem kasu saanud.
Unemployment rates have varied over the ten years with big decreases prior to 2001, a rise between 2001 and 2004 — especially in the new Member States — and a decline after 2004.
Töötuse määrad on kõikunud viimase 10 aasta jooksul. Suur vähenemine oli enne 2001 aastat, siis suurenemine aastatel 2001 kuni 2004 – eriti uutes liikmesriikides – ja jälle vähenemine pärast 2004. aastat.
Structural reforms in labour markets seem to have borne fruit.
Tööturgude struktuurireformid tunduvad olevat vilja kandnud.
This is reflected in a reduction of the long term unemployment rate from about 5% to 3.6% (see chart 6) and shorter average periods of unemployment.
See kajastub pikaajaliste töötute määra vähenemises umbes 5 protsendilt 3,6 protsendini (vt graafikut 6) ning keskmiselt lühemates töötusperioodides.
The institutional structure of the European Employment Strategy
Euroopa tööhõivestrateegia institutsionaalne struktuur
Article 128 TEC: framework for shared employment priorities
Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 128: ühiste tööhõiveprioriteetide raamprogramm
In the 1990s, a political consensus developed around the structural nature of Europe’s employment problem and on the need to increase the employment intensity of growth1.
1990. aastatel kujunes välja poliitiline üksmeel Euroopa tööhõiveprobleemi struktuuri osas ning tööhõive kasvu kiirendamise vajaduses1.
Both the monetary stabilisation policy, followed to prepare for Economic and Monetary Union (EMU), and the common nature of the employment and unemployment challenges, called for a more coordinated employment oriented policy response at European level.
Nii rahandusstabiilsuse poliitika, millele järgnesid ettevalmistused majandus- ja rahaliidu (EMU) loomiseks, ning ka tööhõive ja töötuse väljakutsete ühesuguse olemuse tõttu tekkis vajadus rohkem kooskõlastatud tööhõivele keskendunud poliitika järele Euroopa tasandil.
Debate began during the negotiation of the Maastricht Treaty (1992), which strengthened the social dimension of the European model through a social protocol.
Selle raamprogrammiga edendatakse poliitika kooskõlastamist eesmärgipärase juhtimise abil.
This in turn led to the agreement at the Amsterdam European Council (1997) on new employment provisions in the Treaty.
2000. aastast on Euroopa Nõukogu komisjoni ettepanekul väljastanud liikmesriikidele spetsiifilisi soovitusi, mis täiendavad tööhõivesuuniseid.