natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In other words, the purpose of the integrated administration and control system is to ensure, in particular, that the suckler cow premium is actually paid in respect of
Teisisõnu on ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi eesmärk eelkõige tagada, et ammlehmade eest makstavat lisatasu
14 — See second recital of the implementing regulation, which refers expressly to the first recital of Regulation No 3508/92.
14 – Vt rakendusmääruse teine põhjendus, milles viidatakse sõnaselgelt määruse nr 3508/92 esimesele põhjendusele.
The position adopted by the Commission in those letters, to my mind, clearly shows that actual application of the conditions laid down in Article 3(f) of Regulation No 1254/1999 requires Member States to specify the content of concepts such as belonging to a herd intended for rearing calves for meat production, and to do so in particular for inspection purposes.
Komisjoni seisukoht nendes erinevates kirjades näitab minu arvates hästi, et määruse nr 1254/1999 artikli 3 punktis f sätestatud tingimuste konkreetseks rakendamiseks on vaja, et liikmesriigid määratleksid sisuliselt sellised mõisted nagu lihatootmiseks peetavate vasikatega samasse karja kuulumine, ja seda eelkõige kontrollimise võimaldamiseks.
WINKEL a cow intended for rearing a calf for meat production.
WINKEL makstakse tõepoolest lihatootmiseks peetava vasika kasvatamiseks.
since a heifer is a female bovine animal belonging to a meat breed which has not yet calved.
eristab mullikat ammlehmast ainult poegimine, sest mullikas on lihatõugu emasveis, kes ei ole veel poeginud.
Moreover, we have seen that under Articles 36 and 38 of Regulation No 2419/2001, if it is found that the number of suckler cows declared in the application is higher than the number actually found on the producer’s holding because some of the cows do not meet the necessary requirements, premiums may be reduced or excluded.
Pealegi nägime, et määruse nr 2419/2001 artiklite 36 ja 38 alusel võidakse juhul, kui täheldatakse, et toetusetaotluses märgitud ammlehmade arv ületab loomapidaja põllumajandusettevõttes tegelikult kindlaks tehtud loomade arvu sellepärast, et mõned lehmad ei vasta nõuetele, kohaldada lisatasude vähendamist või väljajätmist.
I therefore think that making the suckler cow premium subject to conditions relating to the frequency of calving and the length of suckling are necessary in order to enable a Member State to satisfy itself that a suckler cow premium has actually been paid in respect of a cow that is intended to rear its calf for meat production.
Seega arvan ma, et ammlehmade eest makstava lisatasu saamise tingimuseks oleva poegimissageduse ja imetamiskestusega seonduvate tingimuste seadmine on vajalik, võimaldamaks liikmesriigil veenduda, et ammlehma eest makstavat lisatasu antakse tõepoolest lihatootmiseks peetava vasika kasvatamiseks mõeldud lehma eest.
Accordingly, the conditions laid down by the Regeling appear to me to be in accordance with the objective and scheme of the relevant legislative provisions.
Seega on Regelingis kehtestatud tingimused minu arvates kõnealuste õigusnormide eesmärgi ja ülesehitusega kooskõlas.
The objectives of Regulation No 1254/1999 would therefore be undermined if a premium were paid, for example, in respect of a cow which is intended only for milk production, which, as we have seen, may be the case if the calf is removed only a few weeks after birth.
Määruse nr 1254/1999 eesmärgid oleksid seega ohus, kui lisatasu makstaks näiteks lehma eest, keda peetakse vaid piimatootmiseks, millega võib, nagu nägime, tegemist olla juhul, kui vasikas võetakse pärast sündi ema juurest ära vaid mõne nädala pärast.
The Commission itself accepts this in its working document of 16 December 1999.
Komisjon ise tunnistab seda oma 16. detsembri 1999. aasta töödokumendis.
15It acknowledges that the absence of calves on the holding may lead to the conclusion that there are no calves intended for meat production being reared and that all the cows belong to the dairy herd.
15Ta tunnistab, et kui põllumajandusettevõttes ei ole vasikaid, võib arvata, et ei peeta vasikaid lihatootmiseks ja et kõik lehmad kuuluvad piimakarja.
In the light of all those factors, I consider that Article 3(f) of Regulation No 1254/1999 does not preclude a Member State from making the grant of the suckler cow premium subject to a condition relating to the frequency of calving and the condition that the cow has suckled its calf for at least four months.
Esitatud põhjendustest lähtudes leian ma, et määruse nr 1254/1999 artikli 3 punktiga f ei ole vastuolus, et liikmesriik seab ammlehmade eest makstava lisatasu saamise tingimuseks poegimissagedusega seonduva tingimuse ja tingimuse, et lehm on vasikat imetanud vähemalt nelja kuu vältel.
Moreover, the condition relating to the frequency of calving makes it possible to ensure that the cow is not a heifer.
Peale selle võimaldab poegimissageduse kohta kehtestatud tingimus kontrollida, et lehm ei ole mullikas.
According to Articles 3(g) and 6(6) of Regulation No 1254/1999, the only thing which distinguishes a heifer from a suckler cow is calving,
Määruse nr 1254/1999 artikli 3 punkti g ja artikli 6 lõike 6 kohaselt
There is therefore no need to reply to the second question.
Seega ei ole vajadust vastata teisele küsimusele.
15 — See Annex I to the Commission’s observations.
15 – Vt komisjoni märkuste I lisa.
In the light of the above considerations, I suggest that the Court should reply as follows to the question referred by the College van Beroep voor het bedrijfsleven:
Esitatud põhjendustest lähtudes teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata College van Beroep voor het bedrijfsleveni küsimusele järgmiselt:
‘Article 3(f) of Council Regulation (EC) No 1254/1999 of 17 May 1999 on the common organisation of the market in beef and veal, as amended by Council Regulation (EC) No 1512/2001 of 23 July 2001, does not preclude a Member State from making the grant of the suckler cow premium subject to a condition relating to the frequency of calving and the condition that the cow has suckled its calf for at least four months.’
Nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, muudetud nõukogu 23. juuli 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1512/2001, artikli 3 punktiga f ei ole vastuolus, et liikmesriik seab ammlehmade eest makstava lisatasu saamise tingimuseks poegimissagedusega seonduva tingimuse ja tingimuse, et lehm on vasikat imetanud vähemalt nelja kuu vältel.
JUDGMENT OF THE COURT (Third Chamber)28 February 2008 *
EUROOPA KOHTU OTSUS (kolmas koda)
In Case C-446/06,
28. veebruar 2008 *
REFERENCE for a preliminary ruling under Article 234 EC from the College van Beroep voor het bedrijfsleven (Netherlands), made by decision of 13 October 2006, received at the Court on 31 October 2006, in the proceedings
Kohtuasjas C-446/06, mille ese on EÜ artikli 234 alusel College van Beroep voor het bedrijfsleven’i (Madalmaad) 13. oktoobri 2006. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 31. oktoobril 2006, menetluses
THE COURT (Third Chamber), composed of A. Rosas, President of the Chamber, U. Lõhmus, J.N. Cunha Rodrigues, A. Ó Caoimh and P. Lindh (Rapporteur), Judges,
EUROOPA KOHUS (kolmas koda), koosseisus: koja esimees A. Rosas, kohtunikud U. Lõhmus, J. N. Cunha Rodrigues, A. Ó Caoimh ja P. Lindh (ettekandja),
* Language of the case: Dutch.
* Kohtumenetluse keel: hollandi.
Advocate General: Y. Bot, Registrar: R. Grass, having regard to the written procedure, after considering the observations submitted on behalf of:
KOHTUOTSUS 28.2.2008 – KOHTUASI C-446/06 kohtujurist: Y. Bot, kohtusekretär: R. Grass, arvestades kirjalikku menetlust, arvestades märkusi, mille esitasid:
— Mr Winkel, by Mr Winkel himself,
– A. G. Winkel, kes esindas end ise,
— the Netherlands Government, by H.G. Sevenster and C.M. Wissels, acting as Agents,
– Madalmaade valitsus, esindajad: H. G. Sevenster ja C. M. Wissels,
— the French Government, by G. de Bergues and A.-L. During, acting as Agents,
– Prantsusmaa valitsus, esindajad: G. de Bergues ja A.-L. During,
— the Commission of the European Communities, by F. Erlbacher and M. van Heezik, acting as Agents, after hearing the Opinion of the Advocate General at the sitting on 6 December 2007,
– Euroopa Ühenduste Komisjon, esindajad: F. Erlbacher ja M. van Heezik, olles 6. detsembri 2007. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
WINKEL gives the following
WINKEL on teinud järgmise otsuse
The reference has been made in proceedings between Mr Winkel and the Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit (the Minister for Agriculture, Nature and Food Quality) (‘the Minister for Agriculture’) concerning the refusal of the latter to grant Mr Winkel a suckler cow premium for certain cows on the ground that they did not fulfil the conditions imposed by national law.
See taotlus esitati vaidluses A. G. Winkeli ja Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit’i (põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi minister, edaspidi „põllumajandusminister”) vahel seoses viimase keeldumisega määrata talle ammlehma eest lisatasu teatud lehmadele, kuna need ei vastanud siseriiklikes õigusnormides kehtestatud tingimustele.
Article 3(f) and (g) of Regulation No 1254/1999 defines the terms ‘suckler cow’ and ‘heifer’ as follows:
Määruse nr 1254/1999 artikli 3 punktid f ja g määratlevad mõisted „ammlehm” ja „mullikas” järgmiselt:
‘(f) suckler cow shall mean a cow belonging to a meat breed or born of a cross with a meat breed, and belonging to a herd intended for rearing calves for meat production,
„f) ammlehm – lihalehm või lihatõuga ristamisel saadud lehm, kes kuulub lihatootmiseks peetavate vasikatega samasse karja; g) mullikas – vähemalt kaheksakuune poegimata emasveis.”
The first and fifth subparagraphs of Article 6(2) and Article 6(3) and (7) of Regulation No 1254/1999 provide:
Määruse nr 1254/1999 artikli 6 lõike 2 esimene ja viies lõik ning lõiked 3 ja 7 sätestavad järgmist:
The suckler cow premium shall be granted to any producer:
Lisatasu ammlehma eest määratakse igale tootjale:
… provided that he keeps, for at least six consecutive months from the day on which the application is lodged a number of suckler cows at least equal to 60% and of heifers at most equal to 40% of the number for which the premium was requested.
[…] tingimusel et ta peab alates taotluse esitamise päevast vähemalt kuue järjestikuse kuu jooksul sellist arvu loomi, mis ammlehmade puhul vastab vähemalt 60%-le ning mullikate puhul vähemalt 40%-le loomade arvust, kelle eest on lisatasu taotletud.
For the purposes of determining the number of eligible animals … whether cows belong to a suckler herd or to a dairy herd shall be established on the basis of the
[…] abikõlblike loomade arvu kindlaksmääramisel tehakse kindlaks lehmade kuulumine kas ammlehma- või lüpsikarja vastavalt abisaaja individuaalsele piimakvoodile,
WINKEL beneficiary’s individual reference quantity as defined in Article 16(3) of Council Regulation (EC) No 1255/1999 of 17 May 1999 on the common organisation of the market in milk and milk products [OJ 1999 L 160, p. 48] and the average milk yield.
WINKEL mis on määratletud nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1255/1999 (piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta) [EÜT L 160, lk 48; ELT eriväljaanne 03/25, lk 366] artikli 16 lõikes 3, ning keskmisele piimaannile.
The producers’ entitlement to the premium shall be limited by the application of an individual ceiling as defined in Article 7.
Tootjate õigust lisatasule piiratakse artiklis 7 määratletud individuaalülemmääraga.
Detailed rules for the application of this Article and, in particular, those relating to the definition of the concept of suckler cow referred to in Article 3 shall be adopted and the average milk yield shall be determined by the Commission in accordance with the procedure laid down in Article 43.’
Komisjon võtab käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eriti artiklis 3 nimetatud ammlehma mõistet käsitlevad eeskirjad vastu ning määrab kindlaks keskmise piimaanni artiklis 43 sätestatud korras.”
Commission Regulation (EC) No 2342/1999 of 28 October 1999 laying down detailed rules for the application of Regulation No 1254/1999 as regards premium schemes (OJ 1999 L 281, p. 30) (‘the implementing regulation’) defines ‘cows belonging to a meat breed’ in Article 14:
Komisjoni 28. oktoobri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2342/1999, millega kehtestatakse veise- ja vasikalihaturu ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1254/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad lisatasukavade kohta (EÜT L 281, lk 30; ELT eriväljaanne 03/26, lk 396; edaspidi „rakendusmäärus”), täpsustab artiklis 14 mõiste „lihalehmad”:
‘Cows belonging to the bovine breeds set out in Annex I to this Regulation shall not be considered to be cows belonging to a meat breed as referred to in Articles 3(f) … of Regulation (EC) No 1254/1999.’
„Käesoleva määruse I lisas nimetatud veisetõugude hulka kuuluvaid lehmi ei peeta määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 3 punktis f ja […] osutatud lihalehmadeks.”
Under Article 45 of that regulation, Member States are required to adopt all suitable measures necessary to ensure that that regulation is applied properly.
Selle määruse artikli 45 kohaselt võtavad liikmesriigid vastu kõik vajalikud meetmed, et tagada käesoleva määruse nõuetekohane kohaldamine.
Article 38 of Commission Regulation (EC) No 2419/2001 of 11 December 2001 laying down detailed rules for applying the integrated administration and control system for certain Community aid schemes established by Council Regulation (EEC) No 3508/92 (OJ 2001 L 327, p. 11) provides for reductions and even exclusions in respect of the aid applied for where controls reveal irregularities in the aid application.
Komisjoni 11. detsembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2419/2001, millega sätestatakse nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3508/92 kehtestatud teatavate ühenduse toetuskavade ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 327, lk 11; ELT eriväljaanne 03/34, lk 308), näeb artiklis 38 ette taotletud toetuste vähendamise või koguni väljaarvamise, kui kontrollide käigus ilmnevad eeskirjade eiramised toetusetaotlustes.
Article 41 of that regulation, however, allows account to be taken of natural circumstances such as the death of an animal as a consequence of a disease or an accident for which the farmer cannot be held responsible.
Selle määruse artikkel 41 võimaldab siiski arvestada põllumajandusettevõtjast sõltumatute asjaoludega, näiteks looma surm haiguse tagajärjel või õnnetuse tagajärjel, mille eest ei saa loomapidajat vastutavaks pidada.
Article 48 of that regulation provides, in addition, for account to be taken of cases of force majeure and exceptional circumstances.
Sama määruse artikkel 48 näeb lisaks ette vääramatu jõu ja erandlike asjaolude arvestamise.
Article 1(p) of the Rules on EC animal premiums (Regeling dierlijke EG-premies), as amended by decision of 30 July 2002 (Staatscourant 2002, No 143, p. 10; ‘the Netherlands rules’) defines the concept of ‘suckler cow’ in terms identical to those of Article 3(f) of Regulation No 1254/1999.
Loomade kohta antavaid ühenduse lisatasusid käsitlev määrus (Regeling dierlijke EG-premies), mida on muudetud 30. juuli 2002. aasta otsusega (Staatscourant 2002, nr 143, lk 10; edaspidi „Madalmaade määrus”), defineerib mõiste „ammlehm” artikli 1 punktis p identse sõnastusega, mis on antud määruse nr 1254/1999 artikli 3 punktis f.
Under Article 6.1(d) of the Netherlands rules, in the version applicable until 2 June 2003, a premium is granted to the producer only for suckler cows which, in the year in question, have calved at least once and whose calves have not been removed from the herd within four months after their birth.
Vastavalt Madalmaade määruse artikli 6 lõike 1 punktile d, mis kehtis kuni 2. juunini 2003, antakse tootjale lisatasu ainult siis, kui ammlehm on asjaomasel aastal poeginud vähemalt ühel korral ja kui vasikas jäetakse pärast sündi karja juurde vähemalt neljaks kuuks.
From 2 June 2003, Article 6.1(d) of the Netherlands rules was amended as follows:
Alates 2. juunist 2003 muudeti Madalmaade määruse artikli 6 lõike 1 punkti d järgmiselt:
‘A premium shall be granted to the producer only for suckler cows which have calved at least once in the period which starts to run 20 months before the date on which the application period in question started and ends four full months after that date and whose calves have not been removed from the herd within four months after their birth.’
„Lisatasu antakse tootjale ainult siis, kui ammlehmad on poeginud vähemalt ühel korral ajavahemiku jooksul, mis algab 20 kuud enne asjaomase taotluse esitamise perioodi alguse kuupäeva ja lõpeb 4 kuu jooksul pärast seda kuupäeva, ja kui vasikad jäetakse pärast sündi karja juurde vähemalt neljaks kuuks.”
The facts in the main proceedings and the questions referred for a preliminary ruling
Põhikohtuasja asjaolud ja eelotsuse küsimused
Mr Winkel applied for premiums for seven suckler cows in respect of 2002 and 2003.
A. G. Winkel esitas 2002. ja 2003. aasta eest lisatasutaotluse seitsme ammlehma kohta.
In respect of 2002, the Minister for Agriculture first allowed Mr Winkel’s application by paying him a premium of approximately EUR 1 300, before revoking his decision and demanding that Mr Winkel reimburse that amount on the ground that four of the cows in question had not suckled their calves for at least four months after their
2002. aasta osas rahuldas põllumajandusminister esiteks A. G. Winkeli taotluse ja maksis talle ligi 1300 eurot ja muutis seejärel oma otsust, nõudes selle summa tagastamist põhjusel, et neli asjaomast lehma ei olnud oma vasikat imetanud vähemalt neli kuud pärast vasika sündi. Põllumajandusminister keeldus A. G. Winkelile ka sisse-
In respect of 2003, the Minister for Agriculture granted Mr Winkel a premium of approximately EUR 1 100 for six suckler cows.
2003. aasta osas määras põllumajandusminister A. G. Winkelile lisatasu kuue ammlehma eest summas ligi 1100 eurot.
The premium was refused for one cow on the ground that it had not suckled its calf for four months after its birth.
Lisatasu keelduti andmast ühe lehma eest, kuna see ei olnud imetanud oma vasikat nelja kuu vältel pärast vasika sündi.
Mr Winkel raised objections against the request for reimbursement of the premium for 2002, the exclusion from income support in respect of the same year and the rejection of his application for a premium in respect of one cow in 2003.
A. G. Winkel esitas kaebuse 2002. aasta lisatasu tagasimaksmise taotluse peale, sama aasta eest sissetulekutoetuse maksmisest keeldumise peale ja 2003. aasta eest ühe lehma osas lisatasutaotluse rahuldamata jätmise peale.
The Minister for Agriculture dismissed those objections by decision of 26 October 2004. Mr Winkel appealed against that decision to the College van Beroep voor het bedrijfs - leven (Administrative Court for Trade and Industry) (Netherlands).
Põllumajandusminister jättis need kaebused 26. oktoobri 2004. aasta otsusega rahuldamata ja A. G. Winkel esitas selle otsuse peale hagi College van Beroep voor het bedrijfslevenisse.
That court states that two documents were presented to it by the Minister for Agriculture.
See kohus märgib, et põllumajandusminister esitas kohtule kaks dokumenti.
The first is an interpretative note of the Directorate-General for Agriculture of the Commission of the European Communities of 16 December 1999, in which the Commission states that the calves of suckler cows must remain with their mothers other than in exceptional cases.
Esimene on komisjoni põllumajanduse peadirektoraadi 16. detsembri 1999. aasta selgitav märkus, mille kohaselt ammlehmade vasikad peavad viibima oma ema juures, välja arvatud erandlike asjaolude korral.
The second document is a report of 3 June 2002 by the same Directorate-General describing checks carried out by the Netherlands authorities following a Commission inspection.
Teine dokument on sama peadirektoraadi 3. juuni 2002. aasta aruanne, milles mainitakse ära Madalmaade ametiasutuste teostatud kontrollid pärast seda, kui komisjoni talitused olid kontrolli teostanud.
That report states that almost 25% of the calves born in 2000 belonging to herds intended for rearing purposes had left their herd in the four months following their birth.
Seal märgitakse, et ligi 25% 2000. aastal sündinud vasikatest, kes kuulusid vasikate pidamiseks mõeldud karjadesse, olid karja juurest eemaldatud nelja kuu jooksul pärast sündi.
The Commission states that, other than in duly reasoned exceptional cases, each calf must remain with its mother for an average of four months for the purposes of award of the suckler cow premium.
Komisjoni talitused täpsustasid, et välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandlike asjaolude korral, peaks iga vasikas jääma keskmiselt neljaks kuuks pärast sündi oma ema juurde, et saaks määrata ammlehma lisatoetust.
The national court is, however, uncertain as to whether, by imposing conditions on the frequency of calving and the length of suckling at the level of each suckler cow and not at that of the herd as a whole, a Member State is introducing requirements which are incompatible with the Community rules.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus küsib siiski, kas poegimissageduse ja imetamise kestuse kehtestamisel iga üksiku ammlehma kohta, mitte aga terve karja tasandil, ei kehtesta liikmesriik nõudeid, mis on vastuolus ühenduse õigusnormidega.
It is in those circumstances that the College van Beroep voor het bedrijfsleven decided to stay the proceedings and to refer the following questions to the Court for a preliminary ruling:
Neil kaalutlustel otsustas College van Beroep voor het bedrijfsleven menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
According to the case-file, the applicable conditions in the Netherlands governing eligibility for the suckler cow premium relate to both the frequency of calving and the length of suckling.
Toimikust ilmneb, et Madalmaades kehtivad tingimused ammlehma lisatoetuse saamiseks käsitlevad esiteks poegimissagedust ja teiseks imetamise kestust.
The condition relating to the frequency of calving changed during the period at issue in Mr Winkel’s appeal.
A. G. Winkeli kaebuse esemeks olevas ajavahemikus muutus tingimus poegimissageduse kohta.
Up to 2 June 2003, in order to be classified as suckler cows, cows in respect of which a premium was applied for had to have calved at least once in the year in question.
Kuni 2. juunini 2003 pidi ammlehmaks kvalifitseerimiseks lehm, kelle kohta lisatoetust taotleti, olema poeginud vähemalt korra asjaomase aasta jooksul.
From 2 June 2003, it was sufficient that the cows in question had calved once within a defined two-year period.
Alates 2. juunist 2003 piisas sellest, kui asjaomased lehmad on poeginud vähemalt korra kaheaastase perioodi jooksul.
The condition relating to the length of suckling, by contrast, did not change and provides that the calves must have remained with their mother for a period of four months after their birth.
Seevastu ei olnud imetamist käsitlev tingimus muutunud ning nägi ette, et vasikad peavad oma ema juurde jääma neli kuud pärast sündi.
The first question must therefore be understood as seeking to ascertain, essentially, whether Article 3(f) of Regulation No 1254/1999 precludes national rules which make the right to a suckler cow premium subject to conditions consistent with usual animal husbandry practice that require, first, a certain frequency of calving and secondly, that the calf should have been suckled by its mother for a period of four months after its birth.
Seega tuleb esimest küsimust mõista nii, et sellega soovitakse sisuliselt teada, kas määruse nr 1254/1999 artikli 3 punktiga f on vastuolus siseriiklik õigusnorm, mis seab ammlehma lisatoetuse saamise õiguse sõltuvusse karjakasvatuse sektoris tavapärase praktikaga kooskõlas olevatest tingimustest, mis omakorda näevad ette esiteks teatud poegimissageduse ja teiseks selle, et ema peab oma vasikat imetama nelja kuu jooksul pärast vasika sündi.
Observations of the parties
Poolte märkused