natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Informed consent24.
Informeeritud nõusolek24.
Samples from the deceased 25.
Proovid surnud isikutelt25.
Consent procedures for children and vulnerable individuals in human genetic research
Lastelt ja sotsiaalselt kaitsetutelt inimestelt nõusoleku saamise menetlused inimgeneetikaalaste teadusuuringute puhul
THE25 RECOMMENDATIONS
25 SOOVITUST
When the news about deciphering the human genome, the so-called ‘book of life’, wasannounced, news channels predicted that this step in scientific analysis would make it possibleto “banish inherited disorders, screen people for their vulnerability to diseases, tailor treatmentto an individual’s genetic make-up, create thousands of new drugs and extend human lifespan”(BBC, 27 June 2000).
Kui tehti teatavaks uudis inimgenoomi - nn. "eluraamatu" – de‰ifreerimisest, ennustasiduudistekanalid, et see teadusliku analüüsi edusamm avab tee "pärilike haiguste kaotamisele,haiguste ennetavale skriinimisele, võimalusele kavandada ravi lähtuvalt inimese geneetilisesttaustast, tuhandete uute ravimite väljatöötamisele ja inimese eluea pikendamisele" (BBC, 27.juuni 2000).
Today, just four years later, a range of genetic tests has been developedand the possibility of genetic testing is profoundly changing the methodologies and strategiesused in medical therapy and healthcare.
Praeguseks ajaks, ainult 4 aastat hiljem, on välja töötatud terve rida geneetilisi testening geneetilise testimise võimalus muudab oluliselt meditsiiniteraapias ja tervishoiusrakendatavaid metoodikaid ja strateegiaid.
As these medical applications also encompassconsideration of ethical, legal and social implications, careful reflection is needed to put anappropriate strategy into place to ensure the maximum potential of healthcare innovation.
Kuna neil meditsiinilistel rakendustel on ka sotsiaalne,eetiline ja juriidiline tähendus, on vaja hoolikalt järele mõelda, kuidas panna paika asjakohanestrateegia, mis tagaks uute meetodite rakendamise maksimaalse tulemuslikkuse tervishoius.
At the moment, only a small group of informed people are familiar with the kind of decisionmaking and consequences these new technologies may infer.
Praegu on ainult väike rühm inimesi tuttavad sellega, milliste otsuste tegemist ja milliseidtagajärgi need uued tehnoloogiad kaasa võivad tuua.
These people are familiar with genetictests either because of their professional background or because they, or their families, have alreadybeen involved with such new and promising diagnostic tools as patients.
Need inimesed on geneetilisest testimisestteadlikud kas oma professionaalse tausta tõttu või seetõttu, et nad ise või nende perekonnad onjuba patsientidena selliste uute ja paljulubavate diagnostikavahenditega kokku puutunud.
Genetic testing will soonbecome part of everyday healthcare systems, and patients and professionals will have to learnto make decisions on the need for a test as well as understanding its consequences.
Peagisaab geneetiliste testide tegemine osaks igapäevasest tervishoiusüsteemist ning patsientidel jaspetsialistidel tuleb õppida vastu võtma otsuseid testimise vajalikkuse kohta ja mõistma selletagajärgi.
When integrating these technologies into the healthcare system, it is important to implement theirapplication within a responsible framework of accompanying measures and activities.
Nende tehnoloogiate tervishoiusüsteemi integreerimisel on oluline rakendada neid kaasnevatemeetmete ja tegevuste usaldusväärses raamistikus.
Trust andconfidence should prevail when developing new testing capacities.
Uute testimisvõimaluste väljaarendamiselpeaksid esikohale olema seatud usaldus ja usaldusväärsus.
In order to help decision-makersat all levels to introduce the necessary requirements rapidly, the European Commission’s Research Directorate-General has invited a group of experts from various backgrounds to discuss theethical, legal and social implications of genetic testing and to draw up relevant and urgently neededrecommendations.
Aitamaks kõigi tasemete otsustetegijatel vajalikke nõudeid kiiresti sisse viia, on Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Peadirektoraat kutsunud kokku erineva taustaga ekspertide grupi, et arutada geneetilise testimise eetilist, sotsiaalset ja juriidilist tähendust ning pakkuda väljaasjakohased ja kiireloomuliselt vajalikud soovitused.
What has to be considered when creating such a frame of responsibilities?
Mida tuleb sellise vastutusraamistikuloomisel arvesse võtta?
Whatdo decision-makers need to understand and to do now in order to give these new technologiesa successful start as a powerful diagnostic and research and development tool?
Mida on otsustetegijatel vaja mõista ja teha, et algatada edukalt nendeuute tehnoloogiate kasutamine mõjuvõimsa diagnostilise ja teaduslikuvahendina?
The EC Expert Group
Euroopa Komisjoni ekspertide grupp
The Expert Group invited by the European Commission to discuss the topic over the course ofone year was multidisciplinary and included various stakeholders who were already involved orpersonally interested in the topic.
Euroopa Komisjoni poolt antud küsimuse arutamiseks üheks aastaks kokku kutsutud ekspertidegrupp koosnes erinevate teadusharude esindajatest ja kaasas erinevaid huvigruppe, kes olidjuba teemaga seotud või sellest isiklikult huvitatud.
Representatives came from the industry that produces or usesgenetic tests, from NGOs (in particular, patient organisations with clear interests in the subject),and scientists and representatives from academic institutions with different backgroundsspecialised in the field (law, philosophy, ethics, and medicine).
Esindatud oli tööstus, mis toodab või kasutabgeneetilisi teste, valitsusvälised organisatsioonid (eriti patsientide organisatsioonid, kes on antudteemast selgelt huvitatud) ja teadlased ning spetsialistid erinevatest akadeemilistestinstitutsioonidest (õigusteaduse, filosoofia, eetika ja meditsiini alalt).
The participants came from variousnational backgrounds within Europe and numbers were well balanced between men andwomen.
Osalejaid oli erinevatest Euroopa riikidest ja nende seas valitses meeste ja naiste arvuline tasakaal.
Eryl McNally, Member of the European Parliament, acted as Chair of the Group andensured that the experts achieved the necessary and agreed recommendations which shouldbe useful for decision-makers in Europe.
Grupi esimehenategutses Euroopa Parlamendi liige Eryl McNally, kes tagas selle, et eksperdid jõuaksid vajalike jakokkulepitud soovitusteni, millest Euroopa otsustetegijatel kasu oleks.
The discussion in the Group was both stimulating andencouraging.
Arutelu grupis oli viljakasja lootustandev.
Concentrating on genetic testing as a healthcare tool, the Group recognised the importance of anumber of other areas which they did not address, such as issues regarding patenting, the use ofgenetic testing in insurance, judicial uses and forensic medicine (e.g. criminal, police), paternity testing,human gene therapy, fundamental research such as genome evolutionary studies, gene expressionstudies, and genomic and post-genomic applications, although all of them were addressed briefly.
Keskendudes geneetilisele testimisele kui tervishoius kasutatavale vahendile, tunnustas gruppmitmete teistegi ideede tähtsust, millele grupp oma töös ometi ei keskendunud, näiteksküsimused, mis seonduvad patenteerimisega, geneetilise testimise kasutamisega kindlustuses,õigusorganite poolt ja kohtumeditsiinis (nt. kriminaalasjad, politsei) ning isadustestidega, inimesegeeniteraapiaga, alusuuringutega nagu genoomi evolutsiooniuuringud, geeniekspressiooniuuringud ning genoomika ja postgenoomika rakendused, kuigi kõiki neid küsimusi pealiskaudseltsiiski käsitleti.
The Group limited its discussion to issues and perceptions surrounding the application ofgenetic methodologies and technologies in health research, healthcare and related activities.
Grupp piirdus arutelus küsimuste ja arusaamadega, mis hõlmavad geneetikaalaste metoodikateja tehnoloogiate rakendamist terviseuuringutes, tervishoius ja sellega seotud tegevustes.
The ethical, social and legal criteria that played an important role when developing the following25 recommendations were: reliability, quality and quality assurance, transparency, autonomy,education, respect of personal choice, information and consent, protection of vulnerablegroups, protection of confidentiality, the right to know and not to know, the duty to discloseand the duty to warn in relation to liability, equity in access to healthcare, gender and minoritiesissues, control over human samples and data use in research and development, legal protection,and legal uncertainty.
Järgneva 25 soovituse väljatöötamise juures olulist rolli mänginud eetilisteks, sotsiaalseteks jajuriidilisteks kriteeriumideks olid usaldusväärsus, kvaliteet ja kvaliteedi tagamine, läbipaistvus,autonoomsus, haridus, isikliku valiku respekteerimine, informatsioon ja nõusolek, sotsiaalseltkaitsetute gruppide kaitse, konfidentsiaalsuse tagamine, õigus teada ja mitte teada, avaldamisekohustus ja kohustus hoiatada vastutuse eest, võrdõiguslik ligipääs tervishoiule, meeste ja naisevõrdsuse ja vähemuste küsimused, kontroll inimestelt võetud proovide ja andmete kasutamiseüle uurimis- ja arendustegevuses, juriidiline kaitse ja juriidiline määramatus.
The following 25 recommendations are organised into three chapters addressing:• General framework; • Implementation of genetic testing in healthcare systems; and • Genetic testing as a research tool.
Järgnevad 25 soovitust on jaotatud 3 peatüki vahel, mis käsitlevad:• üldist tausta,• geneetilise testimise sisseviimist tervishoiusüsteemidesse ja• geneetilist testimist kui teadusuuringutes kasutatavat vahendit.
The 25 recommendations try, where possible, to address the relevant actors.
25 esitatud soovitust on suunatud vastavate valdkondade asjatundjatele.
Sometimes theyalso take the tone of a ‘code of conduct’.
Mõnikord võtavad need ka "käitumiskoodeksi" tooni.
Hence these recommendations should function partlyas a ‘code of conduct’ for any actor in the field of genetic testing and partly as an ‘action planfor genetic testing’ to be implemented by policy-makers in the near future.
Nimetatud soovitused peaksidki osalt kujutama endast igageneetilise testimise valdkonnaga tegeleja "käitumiskoodeksit" ja osalt "geneetilise testimisetegevuskava", mille poliitikate kujundajad lähitulevikus sisse viivad.
The stakeholderconference, to be organised by the European Commission on 6-7 May, 2004 in Brussels, willdiscuss these recommendations further and will test whether or not they are understood, andwhich fields have yet to be adequately addressed.
Käesolevaid soovitusiarutatakse edasi 6.-7. mail 2004 Brüsselis toimuval Euroopa Komisjoni poolt korraldatavalhuvitatud osapoolte konverentsil, kus ka kontrollitakse, kas soovitustest on aru saadud jamilliseid küsimusi pole veel piisava põhjalikkusega käsitletud.
The Group considered its own discussions between the different parties as very fruitful and asa successful experiment in productive dialogue between various stakeholders.
Grupp pidas oma arutelu erinevate osapooltega väga viljakaks ning ühtlasi edukaks katsekskäivitada tulemuslik dialoog huvitatud osapoolte vahel.
Consequently, socialdialogue and its organisation have also been made a subject of the recommendations.
Seetõttu on soovitusi tehtud kasotsiaaldialoogi ja selle organiseerimise kohta.
The Expert Group shared the view that genetic testing represents progress in healthcare and anopportunity with the potential to lead to developments in preventive medicine.
Ekspertide grupp jagas arvamust, et geneetiline testimine kujutab endast progressi tervishoius ja võimalust, mis võib viia arenguteni ennetavas meditsiinis.
They recognisedthat there is no progress without cost and investment, and that all progress has both positive andnegative implications.
Eksperdid tunnistasid, et edu onvõimalik üksnes kulude ja investeeringute korral ning et igasugusel progressil on nii positiivseidkui negatiivseid tähendusi.
The conditions and context of the application of genetic testing thereforeneed assessment on a case-by-case basis to provide maximum benefit and minimum risk.
Seetõttu vajavad geneetilise testimise tingimused ja konteksthinnangute andmist, mille käigus vaadeldakse iga juhtumit eraldi, et saavutada maksimaalnekasu ja minimaalne risk.
Societyneeds to ensure that genetic testing is a matter of free choice and that it is never imposed.
Ühiskond peab tagama, et geneetiline testimine oleks vaba tahteküsimus ja et seda ei sunnitaks kunagi kellelegi peale.
There are various definitions of genetic testing and genetic data.
Geneetilist testimist ja geeniandmeid on defineeritud mitmeti.
Clarification of the issues at stakeis an important prerequisite to any debate or official position. See report, introduction and Annex2.
Vaatlusaluste küsimuste eelnevselgitamine on oluliseks eeltingimuseks mistahes diskussiooni või ametliku seisukohavõtu juures.Vt. aruanne, sissejuhatus ja lisa 2.
Recommendation 1
Soovitus 1 a.
That: a. any official statement or position should refer precisely to an explicitdefinition of the terms used or topic addressed;b. a consensus definition of genetic testing should be developed globally byall respective public and private bodies involved (including the World Health Organisation, the Organisation for Economic Co-operation and Development, the European Commission, the International Federation of Genetic Societies, and the International Conference on Harmonisation);c. the European Commission should consider taking the initiative on this topic.
Maailma Tervishoiuorganisatsiooni,Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni, Euroopa Komisjoni,Rahvusvahelise Geneetikaühingute Föderatsiooni (International Federation of Genetic Societies) ja Rahvusvahelise Kooskõlastamise Konverentsi (International Conference on Harmonisation)) poolt välja kujundada konsensuslik definitsioon;c. Euroopa Komisjon peaks kaaluma juhtrolli võtmist selles küsimuses.
The definitions used by the Group can be found in Annex 2 of the report.
Grupi poolt kasutatavad definitsioonid on toodud aruande lisas 2.
A broad definitionwas used for genetic testing, i.e. “any test that yields genetic data”. Genetic data or informationrelate to inherited or acquired properties that are transmitted during cell division and that affectsubsequent generations of offspring (“germinal genetic data”) or cells and tissues (“somatic geneticdata”).
Geneetilise testimise kohtakasutati laiemat definitsiooni, st. "igasugune test, mille tulemusel saadakse geeniandmeid.Geeniandmed või informatsioon seostuvad pärilike ja omandatud omadustega, mis antakseedasi rakkude jagunemisel ja mis mõjutavad järgmisi järglaste põlvkondasid ("pärilikudgeneetilised andmed") või rakkusid ja kudesid ("somaatilised geneetilised andmed").
The Group focused mainly on genetic data transmissible at the germinal level, pertainingto heritable diseases or traits, and not on somatic genetic data which are subject to increasinginterest as tools for identification of disease mechanisms and pathways, disease classificationand identification of targets for new medicines.
Grupp keskendus peamiselt sugurakkude tasandil edasiantavatele geneetilistele andmetele, mis on seotud pärilike haiguste või omadustega, mitte aga somaatilistele geneetilisteleandmetele, mis seostuvad peamiselt vähi mittepärilike vormidega.
Further issues are at stake with respect to non-germinal (somatic) testing that require more indepth reflection and investigation.
Sügavamat järelemõtlemist ja uurimist vajaksid ka mittepäriliku (somaatilise) geneetilisetestimisega seotud küsimused. Vt. aruande ptk. 9.1.
Recommendation 2
Soovitus 2 a.
That: a. a specific working group be set up to discuss further issues relevant to genetictesting for acquired genetic properties.
Moodustada spetsiaalne töögrupp arutamaks omandatud geneetiliste omadustegeneetilise testimisega seotud küsimusi.
GENERAL FRAMEWORK exceptionalism”) is inappropriate.
Arvamus, et geneetilised andmed erinevad muust meditsiinilisest informatsioonist ("geneetikaerandlikkus"), pole õige.
Genetic information is part of the entire spectrum of all healthinformation and does not represent a separate category as such.
Geneetiline informatsioon on osaks meditsiiniliste andmete kogumist kui tervikust ega kujuta endast eraldiseisvat kategooriat kui sellist.
All medical data, including geneticdata, must be afforded equally high standards of quality and confidentiality at all times.
Kõigile meditsiinilisteleandmetele, sh. geneetilistele andmetele, tuleb alati esitada võrdselt kõrged kvaliteedi- jakonfidentsiaalsusnõuded.
However, the current public perception that genetic information is somehow different isacknowledged by the Group.
Grupp tunnistab siiski, et avalikkuses on praegu levinud arusaam, et geneetiline informatsioon on millegi poolest eriline.
This perception is due to a number of factors.
Sellisel arvamusel on mitmeid põhjusi.
These include historicalreasons (eugenics), the current predominance of predictive genetic tests for rare monogenicdiseases which may give rise to particularly sensitive information affecting patients’ relatives,the fact that no treatment is available yet for most monogenic diseases, potential loss ofcontrol over samples, plus a number of other reasons.
Siia alla kuuluvad ajaloolisedpõhjused (eugeenika), praegune harvaesinevate monogeensete haiguste ennetamisekstehtavate geneetiliste testide domineerimine, millega võib kaasneda eriti diskreetneinformatsioon, mis mõjutab patsiendi sugulasi, asjaolu, et enamikku monogeenseid haigusi ei suudeta veel ravida, võimalik kontrolli kaotamine proovide üle ja terve rida muid põhjusi.
Current efforts to establish guidelines, recommendations, rules, regulatory texts and laws that applyspecifically to genetic testing and data handling should be viewed as an understandable responseto specific public concerns.
Praegusi jõupingutusi, mida tehakse juhiste, soovituste, eeskirjade, regulatiivsete tekstide jaseaduste koostamiseks spetsiaalselt geneetilise testimise ja geeniandmete käsitsemise kohta,tuleb mõista loogilise vastusena ühiskonnas valitsevale sellekohasele ebakindlusele.
They are, however, only acceptable as a stepping stone to more consideredand inclusive legal and regulatory frameworks that encompass allmedical data and testing, andwhich reflect advancements made in healthcare provision.
Siiski saabneid pidada vaid esimeseks sammuks põhjalikumalt läbimõeldud ja kõikehõlmavamate juriidilisteja regulatiivsete kokkulepete poole, mis hõlmaksid kõikimeditsiinilisi andmeid ja teste ningvõtaksid arvesse tervishoiuteenuste osutamises tehtud edusamme. Vt. aruande ptk. 3.2.
Recommendation 3
Soovitus 3 a.
That: a. “genetic exceptionalism” should be avoided, internationally, in the contextof the EU and at the level of its Member States.
"Geneetika erandlikkust" tuleks rahvusvaheliselt, EL kontekstis ja selleliikmesriikide tasemel vältida.
However, the publicperception that genetic testing is different needs to be acknowledged andaddressed; b. all medical data, including genetic data, must satisfy equally high standardsof quality and confidentiality;c. in order to track the evolution of public perception of genetic testing andto identify issues for future debate:• further research on ethical and social perceptions of genetic testing isnecessary and should be promoted by the European Commission andnational bodies; and •questions relevant to genetic testing should be included in pan-Europeansurveys such as the Eurobarometer.
Ometi tuleb tunnistada, et avaliku arvamuse kohaselton geneetiline testimine teistsugune, ja sellega arvestada; b. kõik meditsiinilised andmed, sh. geeniandmed, peavad vastama võrdselt kõrgetelekvaliteedi- ja konfidentsiaalsusnõuetele;c. geneetilist testimist puudutava avaliku arvamuse arengu jälgimiseks ja edasisediskussiooni küsimuste määratlemiseks:• on vaja põhjalikumalt uurida geneetilise testimise eetilist ja sotsiaalset külge;seda peaksid edendama Euroopa Komisjon ja siseriiklikud organisatsioonid;• geneetilise testimisega seotud küsimused tuleks kaasata üleeuroopalistesseuuringutesse nagu Eurobarometer.
The new knowledge has to be disseminated quickly.
Uusi teadmisi tuleb kiiresti levitada.
As the scientific background is complexand not always easy to understand, it is imperative that opportunities for education areorganised for both the public and the media.
Kuna teaduslik taust on keeruline ja seda pole alati lihtnemõista, on hädavajalik organiseerida võimalused avalikkuse ja meedia harimiseks.
It is important to increase public awareness, educationand understanding of genetic concepts.
Oluline ontõsta avalikkuse teadlikkust, haritust ja arusaamist geneetilistest mõistetest.
Genetic research and its clinical applications should berepresented in an impartial way, and realistic expectations as to what they can achieve shouldbe set.
Geneetikaalaseidteadusuuringuid ja nende arstiteaduslike rakendusi tuleks esitada erapooletul viisil, seadesteavitustöö juures eesmärgiks realistlikult ootuspärased tulemused. Vt. aruande ptk. 3.1.2 ja 7.2.1.
Recommendation 4
Soovitus 4 a.
That: a. materials and resources be developed and made available at the EU,national, and local level to provide information about genetic testing,genetic screening, and pharmacogenetics through a variety of media; b. science curricula at all levels (from primary to university level and vocationaltraining) include reference to progress and potential in the field of medicalgenetics;c. national education systems ensure an adequate supply of appropriatelytrained scientists and teachers, including technicians and clinicians, toensure that benefits arising from genetic research and genetic testing canbe made real and delivered to all EU citizens;d. concerted efforts to promote dialogue, education, information and debatebe encouraged;e. the ‘Science and Society’ component of the EC research and developmentframework be strengthened further.
EL, riiklikul ja kohalikul tasemel tuleks välja töötada ja kättesaadavaks muutamaterjalid ja allikad, mis annaksid erinevate kanalite kaudu informatsioonigeneetilise testimise, geneetilise skriinimise ja farmakogeneetika kohta;b. kõigi tasemete reaalainete õppekavad (algkoolist kuni ülikooli ja kutseõppetasemeni välja) peaksid sisaldama viiteid meditsiinigeneetika valdkonna arengule ja potentsiaalile;c. riiklikud haridussüsteemid peaksid tagama piisaval arvu asjakohase väljaõppesaanud teadlaste ja õpetajate, ka. tehnilise personali ja arstiteadlaste koolitamise,mis tagaks selle, et geneetikaalastest teadusuuringutest ja geenitestide tegemisestoleks reaalselt kasu ja et kõigil EL kodanikel oleks võimalik sellest osa saada;d. tuleks õhutada kooskõlastatud jõupingutusi edendamaks dialoogi, haridust,informeeritust ja arutelu;e. Euroopa Komisjoni uurimis- ja arendustöö raames tuleks "Teaduse ja ühiskonna"osa veelgi tugevdada.
Dialogue should have a defined scope, be multidisciplinary, organised transparently and carefullydesigned to involve all relevant and interested stakeholders in an egalitarian fashion.
Diskussioon peaks olema kindlaksmääratud ulatusega, erinevaid teadusharusid hõlmav,läbipaistvalt organiseeritud ja hoolikalt läbi mõeldud, et kõik asjasse puutuvad ja huvitatudosapooled oleksid võrdväärsel moel kaasatud.
Participantsin the dialogue should be encouraged to be open-minded, willing to listen, respectful of localcultural values, and should treat this dialogue as an exchange of opinions rather than as anopportunity for proselytising.
Dialoogi osapooli tuleks õhutada olema avatud,valmis kuulama, austama kohaliku kultuuriga seotud väärtushinnanguid ja suhtuma dialoogipigem kui arvamuste vahetamisse, mitte kui võimalusse oma arvamust peale suruda.
An effective dialogue will require discussion leaders to ensure that all participants in the debateare given equal opportunities to voice their respective positions, and that provision is made forquestions and answers.
Tõhus dialoog nõuab diskussiooni juhtijaid, kes tagavad, et kõigile debatis osalejatele oleksantud võrdsed võimalused oma vastavate seisukohtade väljendamiseks ning et oleks antudvõimalus küsimiseks ja vastamiseks. Vt. aruande ptk. 3.1.2 ja 9.1.
Recommendation 5
Soovitus 5 a.