natgillin/translations-raw huggingface dataset:
FURTHER INFORMATION about each of the transnational projects supported by the Programme is available at: www.eu.int/comm/employment_social/fundamental_rights/policy/capac/capac_en.htm
TÄIENDAVATTEAVETkõikide programmiga toetatud riikidevaheliste projektide kohta võib saada: www.ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/policy/capac/capac_en.htm
Dafni Mavrommati was Greek national coordinator for the transnational project ‘Minority representationin police organisations’and EU projects coordinator for ANTIGONE – the Greek partner.
Dafni Mavrommati oli riikidevahelise projekti “Vähemuse esindatus politseiorganisatsioonides” Kreekariiklik koordinaator ja ELi projektide koordinaator programmis ANTIGONE (Kreeka partner).
She is currently working as an independent consultant for various types of transnational projects.
Hetkel töötab ta sõltumatu konsultandina erinevate riikidevaheliste projektide jaoks.
“The Greek police force should broaden its recruitment among different social groups in order to improveits own understanding of society.”
“Kreeka politseijõud peaks värbama tööjõudu erinevatesotsiaalsete rühmade hulgast, et parandada omaarusaamist ühiskonnast.”
Chairwoman of the Union of Greek Police Employees in Kilkis prefecture, at a conference of the Greek Homosexual Community, June 2004.
Kreeka Politseitöötajate Liidu esinaine Kilkise prefektuuris, Kreeka homoseksuaalse kogukonna konverentsil juunis 2004
“We need to actively address the police’s current negative perception of immigrants.
“Me peame muutma politsei praegust negatiivset ettekujutust immigrantidest.
We need to combatracist and xenophobic stereotypes in society at large.
Me peame võitlema rassistlike ja ksenofoobiliste stereotüüpidega ühiskonnas tervikuna.
We need to contribute positively to the developmentof immigration policies and finally begin recruiting immigrants in the Greek police force.”
Me peame andma positiivse panuse immigratsioonipoliitika väljatöötamisse ja alustama lõpuks immigrantide töölevõtmist Kreeka politseijõududesse.”
Chairman of the 40,000 strong Pan-Hellenic Federation of Greek Police Employees (POASY)at a conference entitled ‘Foreigners in our country’, December 2005.
40 000 liikmega mõjuka Kreeka Politseitöötajate Panhellenistliku Föderatsiooni (POASY) esimees konverentsil “Välismaalasedmeie riigis” detsembris 2005.
This was accomplished bystudying their recruitment procedures to identify discriminatory elements and then training staff responsible for recruitment accordingly.
levõtmise protseduure, et teha kindlaks diskrimineerivad elemendid ja seejärel koolitada töölevõtmisegategelevat personali.
These are just two examples of the continuingimpact of the project ‘Minority representation inpolice organisations: transnational measures for theexchange of information and good practice’on policetrade unions in Greece.
Eeltoodu kujutab vaid kahte näidet jätkuvast mõjust,mida projekt “Vähemuse esindatus politseiorganisatsioonides: riikidevahelised meetmed teabe ja kogemuste vahetamiseks” avaldab ametiühingutele Kreekas.
A GROUND-BREAKING PROJECT
PÖÖRDELINE PROJEKT
The long-term objective was to create a police forcethat reflects society at large.
Pikaajaline eesmärk oli luua politseijõud, mis peegeldab ühiskonda tervikuna.
The benefits aretwofold: on the one hand contributing to a more stable workforce by reducing employee dissatisfactionand turnover, and on the other improving relationsbetween the police and the society it aims to protect,by making it more recognisable and acceptable.
Saadavad hüved on kahekordsed: ühelt poolt aidatakse töötajate rahuolematuse ja voolavuse vähendamisega kaasa stabiilsematööjõu loomisele, ning teiselt poolt parandataksepolitsei ja tema poolt kaitstava ühiskonna vahelisisuhteid, tunnustades politseid kui institutsiooni.
The project, which ran from September 2002 to September 2004 in three EU Member States – Sweden,The Netherlands and Greece – was co-funded bythe Community Action Programme to combat discrimination 2001-2006.
Alates 2002. aasta septembrist kuni 2004. aastaseptembrini kolmes ELi liikmesriigis – Rootsis, Hollandis ja Kreekas – läbi viidud projekti kaasrahastatiühenduse 2001.–2006. a diskrimineerimisvastasetegevusprogrammiga.
Its aim was to address the issue of the underrepresentation of ethnic and gay/lesbian minority
Projekti eesmärk oli käsitleda etniliste ja homode/lesbide vähemusrühmade alaesindatuse küsimust kolmeosaleva riigi politseiorganites. Selleks uuriti nende töö-
Led by the Swedish National Institute for Working Life, the project brought together partners from Swe-
Rootsi Riikliku Tööelu Instituudi poolt juhitud projekton viinud kokku partnerid Rootsist (Stockholmi maakonna politsei ja immigrantide organisatsioon SIOS),Hollandist (eripalgelisuse konsultant EGAHRM-Consult ja Landelijk Expertise Centrum Diversiteit),
The results of both activities were incorporated in ahandbook: ‘Promoting diversity and combating discrimination in police forces’, with information on EUanti-discrimination legislation, the results of thediversity audits and examples of solutions to discrimination issues taken from each of the three participating police forces.
Projekt tekitas Kreekas läbimurde — ja leidis seetõttu märkimisväärset kajastatust ajakirjanduses palgelisuse auditiga tuvastatud probleemidele.ANTIGONE kohandas seminarid Kreeka politseitöötajate spetsiifilistele koolitusvajadustele, luues vägavajaliku foorumi etniliste ja homode/lesbide küsimuste arutamiseks politseiorganites.
den (Stockholm County Police and the immigrantorganisation SIOS); The Netherlands (EGAHRM-Consult, a diversity consultant, and the Landelijk Expertise Centrum Diversiteit); and Greece(ANTIGONE, a research organisation).
ja Kreekast (uurimisorganisatsioon ANTIGONE).2003. aasta märtsis liitus projektiga ka Kreeka politsei panhellenistlik föderatsioon,pakkudes alalist toetust ja uudseid arusaamu ning andes uut hoogu.
In March2003 the Pan-Hellenic Federation of the Greek Police also committed itself to the project, bringingpermanent support, novel insights and new impetus.
Mõlema tegevuse tulemused esitati käsiraamatus“Eripalgelisuse edendamine ja diskrimineerimisegavõitlemine politseiorganites”, kus on esitatud teavet ELi diskrimineerimisvastaste õigusaktide, eripalgelisuse auditite tulemuste kohta ja näiteid diskrimineerimisprobleemide lahendustest kõigilt kolmelt projektis osalenud politseiorganilt.
MAKING AN IMPACT
MÕJU AVALDAMINE
The project began with a ‘diversity audit’of each ofthe participating police forces, focusing on discrimination in three key areas: external recruitment, internal career opportunities and organisational culture.
Projekt algas osalevate politseiorganite “eripalgelisuse auditiga”, keskendudes diskrimineerimiselekolmes põhivaldkonnas: organisatsiooniväline värbamine, organisatsioonisisesed karjäärivõimalusedja organisatsioonikultuur.
Inaddition, ANTIGONE carried out an in-depth study ofrelevant legislation and made concrete recommendations for changes in those policies which were foundto have discriminatory effects in the three areas.
Lisaks uuris ANTIGONEpõhjalikult teemakohaseid õigusakte ja andis konkreetseid soovitusi diskrimineeriva mõjuga meetmete muutmiseks eelmainitud kolmes valdkonnas.
This was followed by skills training for humanresources personnel from each police force.
Sellele järgnes oskuste koolitus politseiorganite personalitöötajatele.
But perhaps the biggest indicator of the project’ssuccess is the ongoing interest in the questions ithas raised.
Ilmselt on projekti edukuse parim indikaator pidev huviprojektiga tõstatatud küsimuste vastu.
Since 2004, the Greek police federation’straining institute has participated in two project proposals with antidiscrimination themes under the EU’s EQUALprogramme – which aims to promote amore inclusive work life.
Alates 2004.aastast on Kreeka politseiföderatsiooni koolitusinstituut osalenud diskrimineerimisvastaste teemadegakahes projektiettepanekus ELi EQUAL-programmiraames, mille eesmärk on edendada kaasavamattööelu.
During the same period, the Federation’s magazine has frequently publishedanti-discrimination related articles, highlighting theorganisation’s latest activities in the area.
Sama perioodi jooksul on föderatsiooni ajakiriavaldanud korduvalt diskrimineerimisvastaseid artikleid, tuues välja organisatsiooni värskeimad ettevõtmised selles valdkonnas.
Finally,many of the project’s proposals have been incorporated into the Federation’s own recommendations tothe government.
Ning mitmed projektiettepanekud on lülitatud föderatsiooni poolt valitsusele esitatavatesse soovitustesse.
FOR MORE INFORMATION: www.antigone.gr/eu_projects/police
TÄIENDAVTEAVE: www.antigone.gr/eu_projects/police
TRAINING FOR TRAINERS IN THE
KOOLITAJATE KOOLITUS
BALTIC REGION
BALTI RIIKIDES
She participated in a training-for-trainers session organised under the Baltic T4Tproject – which trains representatives of barassociations and trade unions to deliver training in nondiscrimination law.
Ta osales projekti Baltic T4T-projekti raames korraldatud koolitajate koolitamise sessioonil, mis koolitab advokatuuride ja ametiühingute esindajaid pakkuma diskrimineerimisvastase õiguse alast koolitust.
ments in order to push the cases forward to the European Court of Justice if necessary, as frequently this is the only way to make the local judges thinkbeyond the local level.
sageli ainus viis panna kohalikke kohtunikke mõtlema kohalikust tasandist kaugemale.
PASSING ON KNOWLEDGE
TEADMISTE EDASIANDMINE
As part of the Community Action Programme to combat discrimination, Interights and the Helsinki Foundation for Human Rights in Poland organised aseries of training sessions for trainers in EU discrimination law from Poland, Latvia and Lithuania.
Ühenduse diskrimineerimisvastase tegevusprogrammi osana korraldasid Interights ja Helsingi Inimõiguste Fond Poolas mitmeid koolitussessioone Poolast, Lätist ja Leedust pärit koolitajatele diskrimineerimist käsitlevate ELi õigusaktide kohta.
Thecourse consisted of two 2-week sessions held in Poland, in September 2005 and January 2006.
Kursuskoosnes kahest kahenädalasest sessioonist, mis toimusid Poolas septembris 2005 ja jaanuaris 2006.Üldeesmärk oli parandada koolitusalast suutlikkust,samuti õigusspetsialistide ja ametiühingute oskusining teadmisi ELi diskrimineerimisvastastest õigusaktidest (eriti rassilise võrdsuse ja raamdirektiividest).
Theoverall aim was to improve the training capacity aswell as the skills and knowledge of legal professionals and trade unions in EU nondiscrimination law(specifically, the Race Equality and Framework Directives).
Projekti rahastas ühenduse tegevusprogramm, toetust saadi ka Ühendkuningriigi välisministeeriumist.
LEARNING TO MAKE USE OF
ELI ÕIGUSE KASUTAMISE ÕPPIMINE
The project also focused on passing on the knowledge to local lawyers through the participants of thetraining in their own countries.
Projekt on keskendunud ka teadmiste edasiandmisele kohalikele juristidele koolitusel osalenute pooltnende enda riikides.
Most of the participants were practising lawyers, who did not havemuch experience in teaching this branch of law,which made the second session even more interesting.
Enamik osalejaid olid praktiseerivad juristid, kellel ei olnud eriti kogemusi selleõigusharu õpetamisel, mis muutis sessiooni veelgihuvitavamaks.
This session was planned in such a way thatevery participant was trained to be a trainer.
Sessioon planeeriti nii, et iga osaleja koolitati koolitajaks.
It included awareness-raising and other sessions devoted tobuilding the scenario of delivering local training.
See hõlmas teadlikkusetõstmise ja muid sessioone, mis olid pühendatudkohaliku koolituse pakkumise kavandamisele.
Welearned not only the law, but also some very important skills, such as working in groups, sharingresponsibility, presenting the law in a way that willstay in the memory of the trainees.
Meei õppinud mitte üksnes õigust, vaid ka väga olulisioskusi, nagu töötamine rühmades, vastutuse jagamine, õiguse esitamine õpilastele meeldejääval viisil.
Those are skillsthat should not be under-estimated, as they are alsoimportant in legal work, but can be very hard to belearn.
Nimetatud oskusi ei tohiks alahinnata, sestneed on väga olulised ka juriidilises töös, kuidnende õppimine võib olla väga raske.
It is no secret that many lawyers prefer to workas individuals rather than in a group, so they are notso used to developing common ideas and jointstrategies.
Ei ole saladus, et paljud juristid eelistavad töötada iseseisvalt,mitte rühmas, seetõttu ei ole nad harjunud töötamavälja ühiseid ideid ja strateegiaid.
As one of the participants in the project, from my ownpoint of view, this aim was fully achieved.
Minu kui projektiosalise seisukohast vaadates onsee eesmärk täielikult saavutatud.
The mostinteresting parts of the training were learning aboutlitigation strategies in antidiscrimination law anddeveloping my own training skills – being able totrain other lawyers.
Koolituse kõigehuvitavamaks osaks oli kohtuvaidlusstrateegiateõppimine diskrimineerimisvastase õiguse valdkonnas ja enda koolitusoskuste arendamine, et olla suuteline koolitama teisi juriste.
It’s a hard fact but true: Poland isone of the countries where antidiscrimination law isstill far away from the EU standards.
Paraku tuleb mainida, et Poola on üks riike, kus diskrimineerimisvastaneõigus on veel kaugel ELi standarditest.
Therefore Polish lawyers who want to dedicate their work to thesetypes of cases need to recognise the various formsof discrimination properly.
Seetõttu peavad Poola juristid, kes soovivad töötada seda liikijuhtumitega, õigesti ära tundma erinevad diskrimineerimise vormid.
They should also be ableto deal with the problems of incorrect or insufficientimplementation of EU Race Equality and Framework Equality Directives.
Samuti peavad nad suutma tegeleda ELi rassilise võrdõiguslikkuse ja raamdirektiivide mittekorrektsest või ebapiisavast rakendamisesttulenevate probleemidega.
They have to be well prepared tomake use of the Polish – as well as EU – legal instru-
Nad peavad oskamarakendada nii Poola kui ka ELi õigusakte, et esitadavajadusel kohtuasju Euroopa Kohtule, kuna see on
I havethe impression that each of us left the training fortrainers a little bit changed: more sensitive to stereotypes, to homophobia, to discrimination.
Iga riigi rühm korraldab nüüd enda riigis kohalikke koolitussessioone kohalikele praktiseerivatele juristidele
This effectively makes the participants in the trainingmessengers for what is today a very sensitive butvery important branch of law – anti-discriminationlaw. It also means that this project will have lastingeffects which live on in the future.
2006. aasta jooksul. Mõned osalejad, sealhulgas kamina, kaaluvad õpetamistegevusejätkamist ja teadmiste jagamist oma töökohas: advokatuuris, valitsusvälistes organisatsioonides, ülikoolides jne.
Each national group will now organise local trainingsessions for local practicing lawyers in their owncountry during 2006.
See muudab koolitusel osalejad sõnumiviijateks tänapäeval väga tundlikus, kuid samas väga olulises õigusharus – diskrimineerimisvastases õiguses.
Some of the participants –myself included – are considering further continuingour teaching experience and sharing the knowledgein the places we work with: bar associations, NGO’s,universities, and so on.
Ka tähendab see, et projektil on kestev mõju, mis jätkub tulevikus.
HELPING CIVIL SOCIETY FULFIL ITS ROLE
AIDATES KODANIKUÜHISKONNAL TÄITA OMA ROLLI
Civil society has a vital role to play in making antidiscrimination legislation understood and enforced onthe ground.
Kodanikuühiskonnal on täita oluline roll diskrimineerimisvastaste õigusaktide arusaadavaks muutmiselja ellurakendamisel.
NGOs are essential in speaking on behalf of and defending those they represent, as well asin raising awareness – both among victims and potential victims of discrimination and among the general public.
Valitsusvälised organisatsioonid on olulised esindatavate eest kõnelemisel ja nendekaitsmisel, samuti teadlikkuse tõstmisel — nii diskrimineerimise ohvrite ja potentsiaalsete ohvrite kui kaüldise avalikkuse hulgas.
This is all the more important as those exposed to discrimination often lack an understandingof their rights under EU antidiscrimination law.
Eelöeldu on väga oluline, sest diskrimineerimisega kokkupuutuvatel inimestelpuudub sageli arusaamine ELi diskrimineerimisvastaste seadustega tagatud õigustest.
For this reason, the European Commission funded a project to identify the training needs of NGOs combating discrimination and provide them with the information needed to fulfil their advocacy tasks.
Mainitud põhjusel rahastas Euroopa Komisjon projekti, et teha kindlaks diskrimineerimisega võitlevatevalitsusväliste organisatsioonide koolitusvajadused ja anda neile eeskostjana tegutsemiseks vajalikkuteavet.
The target group included NGOs combating discrimination on the grounds of racial and ethnic origin (including Roma ethnic minority), religion and belief, disability, age, and sexual orientation.
Sihtrühma kuulusid rassilise ja etnilise päritolu(sh romide etniline vähemus), usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse ja seksuaalse sättumusealusel toimuva diskrimineerimisega võitlevad valitsusvälised organisatsioonid.
The project was carriedout in the ten Member States which joined the EU in 2004 as well as Bulgaria, Romania and Turkey.
Projekt viidi ellu kümnesliikmesriigis, mis ühinesid ELiga 2004. aastal; samuti Bulgaarias, Rumeenias ja Türgis.
The project began with an analysis of training needs in each of the 13 countries, and then held train-the-trainer sessions for six individuals in each country.
Projekt algas koolitusvajaduste analüüsiga kõigis 13 riigis ja seejärel peeti koolitajate koolitamise sessioone kuuele üksikisikule igast riigist.
National versions of a training manual were preparedfor each country in the relevant national language, containing information on antidiscrimination legislation (European and national); the role of NGOs in combating discrimination; support to victims of discrimination; awareness raising, and skills and tools when working towards combating discrimination.
Iga riigi jaoks koostati vastavas keeles koolituskäsiraamatu rahvuslik versioon, mis sisaldas infot (Euroopa ja riigi enda) diskrimineerimisvastaste õigusaktide kohta;käsitles valitsusväliste organisatsioonide rolli diskrimineerimisega võitlemisel ja toetust diskrimineerimise ohvritele, samuti teadlikkuse tõstmist ning oskusi ja vahendeid diskrimineerimisega võitlemiseks.
In the national seminars which followed, 559 representatives of NGOs across the 13 European countrieswere trained.
Järgmistel riiklikel seminaridel osales 559 valitsusväliste organisatsioonide esindajat 13 Euroopa riigist.Projekti edu on viinud järelprojektini 2006. aastal ja laienemiseni hõlmamaks kõiki 25 ELi liikmesriiki,samuti Bulgaariat, Rumeeniat ja Türgit.
The success of the project has led to a follow-up in 2006 and an extension to take in all 25EU Member States as well as Bulgaria, Romania and Turkey.
Projekti tegevussfääri on samuti laiendatud, et kaasata osalejate hulka ka sotsiaalpartnerite organisatsioone.
LINKING NATIONAL EQUALITY BODIES
VÕRDÕIGUSLIKKUSEGA TEGELEVATE RIIGIASUTUSTE
Bjørn Dilou Jacobsen represents the Danish Institute for Human Rights in EQUINET, a transnationalproject linking national equality bodies across the EU – which all EU countries are obliged to set upunder the provisions of the Race Equality Directive.
Bjørn Dilou Jacobsen esindab Taani Inimõiguste Instituuti riikidevahelises projektis EQUINET, mis ühendab ELis võrdõiguslikkusega tegelevaid riigiasutusi, mida kõik ELi riigid peavad moodustama vastavaltrassilise võrdõiguslikkuse direktiivi sätetele.
He spoke to Equal Rights in Practiceabout whatthe network has achieved and what his own equality body has gained from taking part.
Ta rääkis väljaandele Equal Rights in Practicesellest, midavõrk on saavutanud ja mida tema enda võrdõiguslikkusega tegelev asutus on saanud osalemisest.
What role does EQUINETplay in facilitatingexchange of best practice and networking amongequality bodies?
Millist rolli etendab EQUINETkogemuste vahetamisele kaasaaitamisel ja võrgustiku loomisel võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste vahel?
EQUINEThas a key role.
EQUINETil on võtmeroll.
The project tries to facilitate cooperation and information exchange betweenequality bodies, and in that way supports a uniformimplementation of EU antidiscrimination law and thelevelling-up of legal protection for victims of discrimination.
Projektiga püütakse aidatakaasa võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste vahelisele koostööle, toetades sel viisil ELi diskrimineerimisvastase õiguse ühtset rakendamist ja õiguskaitsepakkumist diskrimineerimise ohvritele.
There are currently 28 organisations in thenetwork – mainly national equality bodies – from 23different Member States. They come together atannual meetings, and more regularly in the executive board, to ensure that the projects undertakenthrough EQUINETare carried out.
Hetkel kuulubvõrgustikku 28 organisatsiooni – peamiselt võrdõiguslikkusega tegelevad riigiasutused – 23 liikmesriigist.Nad saavad kokku aastanõupidamistel (juhatusessagedamini), et tagada EQUINETi kaudu teostatavate projektide elluviimist.
equality bodies can ask questions, discuss issues andshare knowledge about the interpretation of the EUEquality Directives.
arutada probleeme ja jagada teadmisi ELi võrdsusdirektiivide tõlgendamise kohta.
This is a very practical tool, especially for complaint handling, as anti-discriminationlaw tends to be complicated, many of the issues thatindividual complaints raise are new and national,and European Court of Justice case law on the areais still limited.
See on väga praktilinevahend, eriti kaebustelahendamiseks, kuna diskrimineerimisvastane õigus on enamasti keeruline, mitmed üksikisikute kaebustega tõstatatud küsimusedon uued ja siseriikliku kõlapinnaga ning Euroopa Kohtu pretsedendiõigus selles valdkonnas on endiselt piiratud.
In my work at the Danish Complaint Committee for Ethnic Equal Treatment I often experienced this.
Oma töös Taani etnilise võrdõiguslikkusega seotud kaebuste käsitlemise komisjonis kogesin ma seda tihti.
When dealing with a specific case, Iwould not be able to find any guidance in the Danishimplementing legislation, in the EU Directives or incase law.
Spetsiifilise juhtumiga tegelemiselei suudaks ma leida juhiseid Taanis kehtivatestrakendusaktidest, ELi direktiividest ega pretsedendiõigusest.
In Denmark, like elsewhere, the Complaints Committee has been established recentlyand is fairly small.
Nagu mujalgi, on ka Taani kaebuste käsitlemise komisjon moodustatud hiljuti ja see on üsnaväike.
But with this forum, EQUINEThasunited the national equality bodies – knowledge wise– into one big network handling thousands of complaints across different grounds – and the manyemployees of these bodies have become colleaguesyou can ask for guidance.
Kuid kõnealuse foorumiga on EQUINETühen-danud võrdõiguslikkusega tegelevad erinevate riikideriigiasutused teadmiste alusel üheks suureks võrgustikuks, mis tegeleb tuhandete erinevatel alustel kaebustega, ja nende asutuste paljudest töötajatest onsaanud kolleegid, kellelt saab nõu küsida.
One of the projects has set up specialised workinggroups to look at certain areas in more detail andcome up with concrete outcomes – like studies,reports and so on.
Ühe projektina on moodustatud spetsiaalsed töörühmad, et käsitleda põhjalikumalt teatud valdkondi jasaavutada konkreetseid tulemusi – nt uurimused,aruanded, jne.
We have four of these groups,looking at exchange of information, strategicenforcement, dynamic interpretation, and policy formation.
Meil on neli sellist rühma, mis tegelevad teabevahetusega, strateegia elluviimise, dünaamilise tõlgendamise ja poliitika kujundamisega.
The members are a mix of representativesfrom the different equality bodies, so that we candraw on the knowledge, experience and views of thedifferent organisations.
Liikmeteks on erinevate võrdõiguslikkusega tegelevateasutuste esindajad, seega saame toetuda erinevateorganisatsioonide teadmistele, kogemustele ja arvamustele.