natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Strengthening competitiveness by focusing on innovation; entrepreneurship; attractiveness of regions, cities; labour market supply; investing in human capital; cooperation with neighbouring countries
Konkurentsivõime tõstmine keskendudes innovatsioonile, ettevõtlusele, regioonide ja linnade atraktiivsusele, tööturu varustamisele, investeeringutele inimkapitali ja koostööle
Substantial funding for innovation programmes will be provided in countries such as Spain, Poland, Greece, the Czech Republic, Hungary, Portugal and Slovakia.
Olulised investeeringud innovatsiooniprogrammidesse tehakse näiteks Hispaanias, Poolas, Kreekas, Tšehhi Vabariigis, Ungaris, Portugalis ja Slovakkias.
In Poland, for example, support for the ‘innovative economy’ national programme from the Structural Funds amounts to €8.3 billion – more than 12% of the total national allocation.
Poolas moodustab näiteks riikliku „innovaatilise majanduse“ programmi toetus struktuurifondide poolt 8,3 miljardit eurot – üle 12 % riiklikust kogueraldisest.
In many of the smaller Member States, programmes include innovation alongside other priorities, such as infrastructure development.
Mitmetes väiksemates liikmesriikides järgivad programmid lisaks innovatsioonile ka teisi prioriteete, nagu näiteks infrastruktuuri arendamist.
This is typically the case for the ‘Convergence’ countries, such as the Baltic States, Malta and Slovenia, but is also true of Denmark.
Tavaliselt on see iseloomulik „vastastikuse lähenemise“ riikidele, nagu näiteks mõned Balti riigid, Malta ja Sloveenia, kuid samas kehtib see ka Taanile.
However, it does not imply less emphasis on innovation.
Sellele vaatamata ei tähenda see väiksemat rõhuasetust innovatsioonile.
Lithuania, for example, plans to allocate 8% of total resources to its research infrastructure and a further 8% to the information society.
Näiteks Leedul on plaanis eraldada 8 % koguressurssidest teadusuuringute infrastruktuurile ja veel 8 % infoühiskonna arendamisele.
Meanwhile, in France and the Netherlands, innovation is the main priority of all regional programmes, accounting for around half of
Samal ajal on innovatsioon Prantsusmaal ja Hollandis kõikide regionaalprogrammide põhiprioriteediks ning sellele kuulub ligi pool kogukulutustest. Soomes
Contribute to output in research and technological development, innovation, entrepreneurship and the information society, in particular in small and mediumsized enterprises and for citizens services Contribute to improving access to employment and to increasing the adaptability of workers and labour productivity
Toetada teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse, innovatsiooni, ettevõtluse ja infoühiskonna tulemuslikkust, eriti väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid ning elanikkonnale osutatavaid teenuseid Aidata kaasa tööhõivele juurdepääsu parendamisele, töötajate kohandumisvõime ja tööviljakuse tõstmisele
Technology resource centre for the environment: Esch-sur-Alzette, Luxembourg
Keskkonnatehnoloogia ressursside keskus: Esch-sur-Alzette, Luxembourg
Green light for sustainable growth
Roheline tuli säästvale arengule
Total: €65 million Regional Competitiveness and Employment: €50 million European Territorial Cooperation: €15 million
Kokku: 65 miljonit Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive: 50 miljonit eurot Euroopa territoriaalne koostöö: 15 miljonit eurot
Regional policies need to be sustainable, and more funding than ever is being allocated to environmentally friendly initiatives in the 2007-13 period.
Regionaalpoliitika peab olema jätkusuutlik ning perioodiks 2007–2013 on rohkem kui kunagi varem eraldatud vahendeid keskkonnasõbralikele algatustele.
The environment can be a source of economic growth, either by encouraging innovative and clean technologies, fostering efficient energy use, building up eco-tourism, or simply through natural habitats enhancing the attractiveness of areas.
Keskkond võib olla majanduskasvu allikaks julgustades innovaatilisi puhtaid tehnoloogiaid, tõhusat energiakasutust, ökoturismi või lihtsalt kohalike elanike poolt oma piirkonna atraktiivsemaks muutmist.
The total amount of Structural and Cohesion Funds allocated to environmental programmes has doubled since the previous period to around €100 billion – 30% of the total.
diga kahekordistunud ning moodustab nüüd ligikaudu 100 miljardit eurot – 30 % koguvahenditest.
Half of this investment will be devoted to infrastructure investments related to water and waste treatment, renewal of contaminated sites, pollution reduction, and support for nature protection and risk prevention.
Pool neist vahenditest suunatakse vee- ja jäätmetöötluse, saastunud alade taastamise, saaste vähendamise ning looduskaitse ja riskiennetusega seotud infrastruktuuride investeeringutesse.
The other half will go on investments with an environmental impact in areas such as transport and energy systems, eco-innovation, environmental management for businesses, urban and rural regeneration, and eco-tourism.
Teine pool läheb investeeringuteks keskkonnamõjuga seotud valdkondadesse, nagu näiteks transpordi- ja energiasüsteemid, ökoinnovatsioon, keskkonnahaldus ettevõtetele, linna- ja maapiirkondade uuendamine ja ökoturism.
For example, over €7 billion are earmarked to support energy efficiency and renewable energies.
Näiteks on üle 7 miljardi euro eraldatud energiatõhususe ja taastuvenergia toetamiseks.
Ensuring sustainable development and a high level of environmental protection are required in all European Union policies.
Säästva arengu ja looduskeskkonna kaitse kõrge taseme tagamist nõuavad kõik Euroopa Liidu poliitikad.
Likewise, the legal bases and guidelines of regional policy state that economic, social and environmental objectives must be integrated.
Samuti on regionaalpoliitika õiguslikes alusdokumentides ja suunistes sätestatud majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnakaitse eesmärkide ühendamise nõue.
Regional development can only be sustainable if it respects the environment.
Säästev regionaalareng on võimalik ainult keskkonnanõudeid arvestades.
Contribute to achieving the expenditure target of 3% of GDP for research and development, in particular in the private sector, and to reducing CO2 emissions in view of the Kyoto targets
Eraldada vastavate kulueesmärkide saavutamiseks 3 % SKTst teadus- ja arendustegevuse toetamiseks, sh erasektoris, ning vähendada CO
The Cohesion Fund (operating in Bulgaria, Cyprus, the Czech Republic, Estonia, Greece, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Portugal, Romania, Slovakia, Slovenia, and Spain) is the major source of finance for environment-related infrastructure projects (especially in energy efficiency, renewable energy, rail transport and intermodal or public transport systems).
ELi regionaalpoliitika saab panustada jätkusuutlikkusse toetades algatusi keskkonnasõbralike tehnoloogiate, transpordi, energia ja infrastruktuuride valdkonnas tagamaks kõrget vee, õhu ja pinnase kvaliteeti. Lisaks tuleb liikmesriikidel ühtekuuluvusprogrammide rakendamisel teostada keskkonnamõju hinnanguid ning konsulteerida keskkonnakaitse organitega.
It provides funding for investment-intensive projects and helps these countries to meet the European Union’s environmental standards.
Keskkonnaprogrammidele struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist eraldatud kogusumma on võrreldes eelmise perioo-
EU regional policy can contribute to sustainability by promoting environmentally friendly technologies; transport, energy and infrastructure initiatives ensuring high water, air and soil quality.
Fond rahastab intensiivse investeerimisega projekte ning abistab neid riike Euroopa Liidu keskkonnastandardite nõuete täitmisel.
Promoting energy-efficient sources: solar panels in Marstal, Fyns amt, Denmark
Tõhusate energiaallikate edendamine: päikesepaneelid Marstalis, Fyns amt, Taani
Total: €613 million Regional Competitiveness and Employment: €510 million European Territorial Cooperation: €103 million energies, meaning that there are opportunities for European businesses to bene- f i fit.
Kokku: 613 miljonit eurot Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive: 510 miljonit eurot Euroopa territoriaalne koostöö: 103 miljonit eurot tetele.
Focus of programmes solar and biomass, can give the EU a leading edge and strengthen its competitive position.
Programmide suunitlus
These will vary depending on the region. While 7% of the Union’s population live in flood-prone areas, around 9% live in areas where there are over 120 days a year without rain.
7 % Euroopa Liidu rahvastikust elab üleujutusohtlikes piirkondades, elab ligikaudu 9 % rahvastikust piirkondades, kus vihma ei saja üle 120 päeva aastas.
The combined impacts of climate change will pose serious problems for quality of life, tourism and agriculture in some EU regions.
Kliimamuutuste ühendmõju tekitab mõningates ELi regioonides tõsiseid probleeme elukvaliteedi, turismi ja põllumajanduse alal.
Cohesion policy can play an important role in supporting efforts to adapt to future climate change and minimise the negative impacts at regional level.
Ühtekuuluvuspoliitikal on tähtis osa jõupingutuste toetamisel tulevaste kliimamuutustega kohandumisel ning nende negatiivse mõju vähendamisel regionaaltasandil.
It can support eco-innovation, environmental risk protection measures and clean enterprises, and create market opportunities for businesses in these areas.
See võib toetada ökoinnovatsiooni, keskkonnariskide kaitsemeetmeid ja puhtaid ettevõtteid ning luua neis valdkondades ettevõtetele turuvõimalusi.
Europe’s increasing dependency on energy imports and the continuous growth of congestion affecting road and air transport reduce the competitiveness of European industry.
Euroopa üha kasvav sõltuvus energiaimpordist koos pidevalt kasvava maantee- ja õhutranspordi ummistumisega vähendab Euroopa tööstuse konkurentsivõimet.
Therefore, renewable energy applications and networks, cleaner modes of transport and environmentally friendly technologies are key priorities in terms of modernising production and reducing emissions.
Seetõttu on taastuvenergia rakendused ja võrgud koos vähemsaastavate transpordiviiside ja keskkonnasõbralike tehnoloogiatega võtmeprioriteetideks tootmise moderniseerimisemisel ja heitmete vähendamisel.
In the area of transport, rebalancing allocations between air and roads, on the one hand, and railways, inland waterways and short-sea shipping, on the other, should respect the different situations that exist in Member States.
Transpordis tuleb vahendite ümbersuunamisel ühelt poolt õhu- ja maanteetranspordi ning teiselt poolt raudtee, siseveeteede ja lühimerevedude vahel arvestada olukorra erinevusega liikmesriikide vahel.
Higher percentage of trained people Increase the number of innovative enterprises Raise the penetration rate of information and communication technologies in companies from 56% (2005) to 75%
Uued regionaalpoliitika programmid toetavad enam kui kunagi varem taastuv- ja alternatiivenergia allikate arendamist, luues nii uusi võimalusi Euroopa ettevõ-
The new regional policy programmes give more support than ever to the development of renewable and alternative native
Kõrgem koolitatud elanikkonna protsent Innovaatiliste ettevõtete arvu suurendamine Side- ja infotehnoloogiate kasutuse laiendamine ettevõtetes 56 %-lt (2005) 75 %-ni
A better life in Europe’s cities
Parem elu Euroopa linnades
Cities symbolise the two-pronged challenge currently facing the European Union: how to improve competitiveness while meeting social and environmental demands.
Linnad on hetkel Euroopa Liidu ees seisva kahekordse väljakutse sümboliks: kuidas tõsta konkurentsivõimet ning täita samal ajal sotsiaalseid ja keskkonnanõudeid.
are for the rehabilitation of industrial sites and contaminated land, €9.8 billion for urban and rural regeneration projects, €7 billion for clean urban transport, and €917 million for housing.
Kokku: 855 miljonit eurot Vastastikune lähenemine: 840 miljonit eurot Euroopa territoriaalne koostöö: 15 miljonit eurot alade tervendamiseks, 9,8 miljardit linna- ja maapiirkondade taastamise projektidele, 7 miljardit eurot puhta linnatranspordi arendamiseks ning 917 miljonit eurot eluasemesektorile.
Other investments for infrastructure in research and innovation, transport, the environment, education, health and culture also have a significant impact in cities.
Lisaks mõjutavad linnu oluliselt ka investeeringud infrastruktuuri teadusuuringutes ja innovatsioonis, transpordis, keskkonnakaitses, hariduses, tervishoius ja kultuuris.
Sustaining a growing, knowledge-based, competitive economy; improving attractiveness and quality of life; investing in human capital; addressing Gozo’s regional distinctiveness
Jätkusuutlik majanduskasv, teadmispõhine konkurentsivõimeline majandus, atraktiivsuse ja elukvaliteedi parendamine, investeerimine inimkapitali ja Gozo piirkondliku omapära edendamine
With an integrated approach, cohesion policy can exploit the synergies between different policy domains, and also encourage dialogue between administrations, social and economic partners and civil society organisations.
Ühtne lähenemine võimaldab ühtekuuluvuspoliitikal kasutada ära sünergiat erinevate poliitikavaldkondade vahel ning julgustada dialoogi ametiasutuste, sot-siaal- ja majanduspartnerite ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel.
Europe’s cities are its centres of economic activity, innovation and employment, yet they face a number of challenges.
Euroopa linnad on majandustegevuse, innovatsiooni ja tööhõive keskusteks ning siiski seisab nende ees terve rida väljakutseid.
The trend towards suburbanisation, the concentration of deprivation and unemployment in urban neighbourhoods, increasing congestion – complex problems such as these require integrated answers in transport, housing, and training and employment schemes, which must be tailored to local needs.
Areng agulistumise suunas, vaesuse ja töötuse eeslinnadesse koondumine, aina kasvav ummistumine – sellised keerulised probleemid nõuavad ühtseid lahendusi transpordi ja elamispinna valdkonnas ning kohalikele vajadustele vastavate koolitus ja tööhõiveskeemide väljatöötamist.
European regional and cohesion policies address these challenges.
Nende küsimustega tegeleb Euroopa regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika.
The new cohesion policy regulations for 2007-13 provide instruments for the strengthening of the urban dimension in the new generation of programmes.
Uutes ühtekuuluvuspoliitika määrustes perioodiks 2007–2013 on ette nähtud vahendid linnamõõtme tugevdamiseks uue põlvkonna programmides.
They emphasise the need to involve local and regional authorities in the planning and implementation of programmes.
Neis rõhutatakse kohalike ja regionaalsete asutuste kaasamise vajadust programmide koostamisel ja rakendamisel.
Increase GDP per capita in relation to the EU average from 69.2% in 2005 to 74% by 2013Increase nominal exports of goods and services between 2007 and 2013 by 4% to measure achievements in competitiveness Increase the employment rate from 54.3% in 2005 to 57% by 2013
Tõsta SKT elaniku kohta ELi keskmise suhtes 69,2 %-lt 2005. aastal 74 %-ni 2013. aastaks Suurendada kaupade ja teenuste nominaaleksporti kui konkurentsivõime indikaatorit perioodil 2007–2013 4 % võrra Tööhõive määra tõstmine 54,3 %-lt 2005. aastal 57 %-ni 2013. aastaks
Policies are designed to support cities as drivers of regional development.
Välja on töötatud poliitikad linnade kui piirkondlike arengumootorite toetamiseks.
Promoting entrepreneurship, innovation and the development of services boosts their attractiveness.
Nende atraktiivsust aitab tõsta ettevõtluse, innovatsiooni ja teenuste edendamine.
Improving neighbourhoods in crisis, notably by rehabilitating the physical environment, redeveloping brownfield sites and preserving and developing the historical and cultural heritage, contributes to a balanced urban development.
Tasakaalustatud linnaarendus nõuab kriisiolukorras eeslinnade toetamist ning eriti füüsilise keskkonna tervendamist, tühermaade taasarendust ning ajaloolise ja kultuuripärandi säilitamist ja arendamist.
Support for clean urban transport enhances the sustainability of cities.
Puhta linnatranspordi toetamine aitab samuti kaasa linnade jätkusuutlikkusele.
During the 2007-13 period, European cities will benefit in many ways from cohesion policy instruments, initiatives and tools:
Riiklikud ja piirkondlikud asutused võivad programmide haldamise kas tervenisti või osaliselt edasi kohalikele omavalitsustele delegeerida ning teisi eraorganisatsioone partneritena kaasata.
Some €21.1 billion have been earmarked for urban development between 2007 and 2013, representing 6.1% of the total EU cohesion policy budget.
Ligi 21,1 miljardit eurot on eraldatud linnaarendusele aastatel 2007–2013, mis moodustab 6,1 % ELi ühtekuuluvuspoliitika kogueelarvest.
Of this, €3.4 billion
Sellest 3,4 miljardit eurot on määratud tööstuspiirkondade ja saastunud
The old city centre in Telc, Czech Republic is a tourist attraction
Telci vanalinn Tšehhi Vabariigis meelitab turiste
■ Urban development issues have been integrated to a large extent in all regional and national programmes supported by the Structural and Cohesion Funds.
Eraldatud vahendid 2007–2013 n Linnaarenduse küsimused on suures osas integreeritud kõikidesse struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi poolt toetatavatesse regionaalsetesse ja riiklikesse programmidesse.
Total: €26.7 billion Convergence: €25.9 billion Regional Competitiveness and Employment: €419 million European Territorial Cooperation: €389 million
Kokku: 26,7 miljardit eurot Vastastikune lähenemine: 25,9 miljardit eurot Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive: 419 miljonit eurot Euroopa territoriaalne koostöö: 389 miljonit eurot n Linnaplaneerijate ja teiste kohalike ekspertide vahel parimate kogemuste vahetamine ja võrgustamine on koondatud URBACT II programmi alla.
■ The Urban Audit provides statistical data and information on living conditions in 357 European cities in the 27 EU Member States and Norway, Switzerland and Turkey.
Programmide suunitlus n Urban Audit tegeleb statistika ja infoga elutingimuste kohta 357-s Euroopa linnas 27-s ELi liikmesriigis koos Norra, Šveitsi ja Türgiga.
Over 330 indicators of urban life in Europe present findings on demography, housing, health, crime, the labour market, economic activity, income disparity, local administration, civic involvement, educational qualifications, cultural infrastructure and tourism.
Üle 330 Euroopa linnaelu indikaatori kirjeldavad demograa- at, eluasemesektorit, tervishoidu, kuritegevust, tööturgu, majanduslikku aktiivsust, sissetulekute ebavõrdsust, kohalikke võimuorganeid, kodanike kaasatust, haridustaset, kultuurilist infrastruktuuri ja turismi.
■ JESSICA (Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas) is a new initiative of the European Commission, in cooperation with the European Investment Bank and the Council of Europe Development Bank.
Konkurentsivõime tõstmine, teadus- ja arendustegevuse toetamine, innovatsioon, säästva turismi arendamine, haridus, tööhõive, sotsiaalne ühtekuuluvus, infoühiskonna arendamine, halduskulutuste vähendamine, transpordi kättesaadavuse parendamine, jätkusuutlik maa- ja linnapiirkondade n Euroopa ühistoetus säästvale investeerimisele linnapiirkondades JESSICA (Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas) kujutab endast Euroopa Komisjoni uut algatust koostöös Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Nõukogu Arenduspanga.
It promotes financial engineering for sustainable investment, economic growth and employment in Europe’s urban areas.
Selle eesmärgiks on säästva arengu, majanduskasvu ja tööhõive rahastamismetoodika edendamine Euroopa linnapiirkondade jaoks.
Attain the economic level for EU-25Raise the employment rate from 64.8% in 2005 to 66.8%Increase the GDP share of research and development from 1.42% to 2.2% by 2015
EL-25 majandustaseme saavutamine Tööhõive määra tõstmine 64,8 %-lt 2005. aastal 66,8 %-ni SKT teadus- ja arendustegevusele eraldatavate kulutuste osa tõstmine 1,42 %-lt 2,2 %-ni aastaks 2015
On-the-job training in Italy
Töökoolitus Itaalias
Allocated funds 2007-13 from 13.4% to 12.4%.
Eraldatud vahendid 2007–2013
Total: €28.8 billion Convergence: €21.6 billion Regional Competitiveness and Employment: €6.3 billion European Territorial Cooperation: €846 million
Kokku: 28,8 miljardit eurot Vastastikune lähenemine: 21,6 miljardit eurot Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive: 6,3 miljardit eurot Euroopa territoriaalne koostöö: 846 miljonit eurot
The EU needs 24 million more jobs to achieve its target employment rate of 70%.
Oma tööhõive määra sihtnäitaja 70 % saavutamiseks vajab EL 24 miljonit täiendavat töökohta.
With ageing populations across Europe, employment and training of the workforce have become even more crucial.
Vananeva elanikkonna tingimustes üle kogu Euroopa on tööhõive ja tööjõu koolitus omandanud veelgi kriitilisema tähtsuse.
Regions have to cope with the skills needed to remain competitive in a global, knowl-edge-based economy.
Regioonidel tuleb globaalses teadmispõhises majanduses konkurentsivõime säilitamiseks hoolitseda tööjõu vajaliku kvali -katsiooni eest.
Variations in education levels are more pronounced between regions than between countries: in the less-developed regions of EU-27 only 14% of the working age population had tertiary qualifications in 2005, compared to 25% in the more developed regions.
Haridustaseme erinevused on rohkem väljendunud piirkondade kui riikide vahel: EL-27 vähimarenenud piirkondades oli kolmanda taseme kvali -katsioon ainult 14 % tööeas elanikkonnast võrrelduna 25 %-ga enamarenenud regioonides.
Employment rates, the level of skills and the impact of demographic change vary considerably between EU regions and require tailored answers.
Tööhõive määr, töötajate kvalifikatsioon ja demograafiliste muutuste mõju erinevad oluliselt Euroopa regioonide vahel ning nõuavad konkreetsele olukorrale vastavaid lahendusi.
How to achieve more and better jobs and an educated workforce able to meet future challenges is therefore a crucial question for the success of cohesion policy.
Seega on ühtekuuluvuspoliitika edu tagamisel otsustavaks rohkem ja paremate töökohtade loomine ning haritud ja tuleviku väljakutseteks valmisoleva tööjõu kujundamine.
Developing knowledge networks; increasing living standards; security and social inclusion; fostering business clusters, services and competition; internationalising and modernising the economy
Teadmusvõrkude arendamine, elustandardite tõstmine, turvalisus ja sotsiaalne kaasatus, ettevõtlusklastrite, teenuste ja konkurentsi edendamine ning majanduse internatsionaliseerimine ja moderniseerimine
Between 2007 and 2013, the cohesion policy will invest €95 billion in people – €76 billion through the European Social Fund (ESF) and €19 billion through the European Regional Development Fund (ERDF).
Aastatel 2007–2013 investeeritakse ühtekuuluvuspoliitika raames inimestesse 95 miljardit eurot – 76 miljardit läbi Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ja 19 miljardit läbi Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERDF).
Contribute to average annual GDP growth of between 2.4 and 3.1% in the ‘Convergence’ regions Increase employment from roughly 45% to 50% in these regions
Toetada vastastikuse lähenemise piirkondades SKT keskmist aastakasvu vahemikus 2,4...3,1 %Tõsta tööhõive määra neis piirkondades ligikaudu 45 %-lt 50 %-ni
Between 2000 and 2005, the total population growth rate was 0.4%, and 86% of that growth was due to migration.
Viimastel aastatel on tööhõive kasvanud ja töötuse määr langenud.
Already today, 85 EU regions – mainly in the new Member States – are experiencing absolute population decline, and another 76 maintain population growth only thanks to migration.
Tööhõive määra kasv kogu ELis oli keskmiselt ligikaudu 1 %, mis tõstis selle kuni 63,8 %-ni 2005. aasta seisuga.
These trends will limit the scope for future employment growth.
Samal aastal langes töötuse määr 8,7 %-ni eelmise aasta 9,1 % tasemelt.
In recent years, employment has increased and unemployment rates have fallen.
Kuigi summaarse tööhõive kasv jätkub prognooside järgi tänu tööjõu osaluse kasvule kuni 2017. aastani, on pärast seda tähtaega oodata selle kahanemist.