natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• Sustainable use of agricultural land
•Põllumajandusmaa säästev kasutamine
The existing arrangements for Less favoured areas will continue until 1 January 2010 when, subject to an act of the Council, the delimitation of the ‘intermediate zones’ will be redefined.
Talupidajatel on keskkonnateenuste osutamisel suur roll ja seepärast võib anda toetusi talupidajatele, kes võtavad
Farmers play an essential role in providing environmental services and therefore, payments may be given to farmers who sign up voluntarily to agri-environmental commitments for a minimum period of five years.
Olemasolev vähemsoodsate piirkondade kord jätkub kuni 1. jaanuarini 2010, millal määratletakse nõukogu õigusakti alusel uuesti „vahetsoonide“ piirid.
Longer periods may be set for certain types of commitment, depending on their environmental effects.
Kehtiv vahetsoonide piiritlemine põhineb osaliselt vananenud sotsiaal-majan-duslikel andmetel.
Payments are annual, calculated according to the income loss and additional costs resulting from the commitments made, including the costs for letting the transaction take place.
Uus piiritlemine põhineb läbivaadatud kriteeriumidel, näiteks mulla viljakusel ja kliimatingimustel ning ekstensiivpõllumajanduse olulisusel maakorraldusele.
Agri-envi-ronmental measures are the only compulsory measure to be included in the rural development programmes.
Mägipiirkondades ja konkreetsetes ebasoodsamates piirkondades kohaldatakse ka edaspidi juba kehtivaid kriteeriume.
Animal welfare payments will be also available for farmers who make on a voluntary basis animal welfare commitments going beyond the relevant mandatory standards.
Loomade heaolu toetusi makstakse põllumajandustootjatele, kes võtavad endale vabatahtlikult loomade heaoluga seotud kohustusi, mis on asjaomastest kohustuslikest nõuetest rangemad.
• Sustainable use of forestry land
•Metsamaa säästev kasutamine
Forestry is an integral part of rural development and support for sustainable land use should encompass the sustainable management of forests and their multifunctional role.
Metsandus on maaelu arendamise lahutamatu osa ning säästva maakasutuse toetused peaksid hõlmama ka metsade säästvat majandamist ja nende mitmeotstarbelisust.
Council Directives 79/409/ECC, OJ L-103/1, 25/4/1979, and 92/43/EEC, OJ L-206/7, 22/7/1992.Council Directive 2000/60/EC, OJ L-327/1, 22/12/2000.
Nõukogu direktiivid 79/409/EMÜ, EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1 ja 92/43/EMÜ, EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.Nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.
In this context, support will be available for the first afforestation of agricultural land, first establishment of agroforestry systems on agricultural land, first afforestation of non-agri-cultural land, Natura 2000 payments to private forest owners to compensate for costs incurred and income foregone resulting from the implementation of the Natura 2000 network, forest-environment payments, actions to restore forestry potential and prevention actions and non productive investments linked to forest-environment payments.
Selles kontekstis on toetused suunatud põllumajandusmaade esmaseks metsastamiseks, põllumajandusmaade agrometsandussüsteemide esmaseks loomiseks, muude kui põllumajandusmaade esmaseks metsastamiseks, Natura 2000 toetusteks erametsaomanikele Natura 2000 võrgustikust tekkivate lisakulude või saamata jäänud tulu kompenseerimiseks, metsakeskkonna toetusteks, metsamajanduse tootmispotentsiaali taastamiseks ja ennetusmeetmete kasutuselevõtmiseks ning metsakeskkonna toetustega seotud vähetootlike investeeringute tegemiseks.
3.3 Measures under Axis 3 (quality of life in rural areas and diversification of the rural economy)
3.3 3. telje raames võetavad meetmed (maapiirkondade elanike elukvaliteet ja maamajanduse mitmekesistamine)
• Diversification of the rural economy
• Maamajanduse mitmekesistamine
A central objective of Axis 3 is to have a ‘living countryside’ and to help maintain and improve the social and economic fabric, in particular in the more remote rural areas facing depopulation.
3. telje keskne eesmärk on „elav maapiirkond“ ja selle sotsiaalse ja majandusliku terviklikkuse parandamine eelkõige kaugemates maapiirkondades, mida ohustab rahvastikukadu.
Investment in the broader rural economy and rural communities is vital to increase the quality of life in rural areas, via improved access to basic services and infrastructure and a better environment.
Investeeringud maapiirkondade majandusse ja maarahvastikku laiemalt on elukvaliteedi tõstmiseks maapiirkondades eluliselt vajalikud, sest nii tagatakse parem juurdepääs põhiteenustele ja infrastruktuurile ning parem elukeskkond.
Within this group, three measures will be available: diversification into non-agricultural activities which will be available to a member of the farm household, support for business creation and development, which will be available only to micro-enterprises, and encouragement of tourism activities (support which will cover small scale infrastructure, recreational infrastructure and the development and/or marketing of tourism services relating to rural tourism).
Käesolevas rühmas on kolm meedet: majandustegevuse mitmekesistamine mittepõllumajandusliku tegevuse suunas, mis on suunatud põllumajandustootja pereliikmetele, toetus ettevõtete loomiseks ja arendamiseks, mis on suunatud üksnes mikroettevõtetele ning turismiga seotud tegevuse toetamine (toetus hõlmab väikesemahulisi infrastruktuure, vabaajainfrastruktuuri ja maapiirkondade turismiga seotud turismitoodete arendamist ja/või turuleviimist).
• Improvement of the quality of life in rural areas
• Maapiirkondade elanike elukvaliteedi parandamine
Within this group, two measures are available: the support for the setting up of basic services for the economic and rural population (including cultural and leisure activities) concerning a village or group of villages, and related small scale infrastructure and the conservation and upgrading of the rural heritage.
Käesolevas rühmas on kaks meedet: toetus maamajandusele ja maaelanikkonnale oluliste teenuste osutamise (sealhulgas kultuuri- ja vabaajategevuste) alustamiseks, mis on suunatud küladele või külade rühmadele ja nendega seotud väikesemahulistele infrastruktuuridele, ning toetus maapiirkondade kultuuripärandi kaitsmiseks ja täiendamiseks.
• Training, skills acquisition and animation
•Koolitus ning kutseoskuste omandamine ja arendamine
Training and information actions will be available for the rural population to achieve the objectives of increasing economic diversification and improving the quality of life of rural areas.
Kutseõpet ja teabealaseid tegevusi hakatakse maaelanikkonnale pakkuma selleks, et mitmekesistada maamajandust ja parandada elukvaliteeti maapiirkondades. Toetused on ette nähtud ka maapiirkondadele vajalike
The Leader model is to be continued and consolidated at the EU level by integrating what used to be a Community Initiative in the programming period 2000–06 as an obligatory element into the rural development programs to be implemented by the Member States during 2007–2013. Each programme will contain a Leader axis to finance:
LEADERi telg oskuste omandamiseks ja arendamiseks (vastava piirkonna uuringud, piirkonda käsitleva teabe levitamise vahendid, maaelu arengu programmi ettevalmistusse ja rakendamisse kaasatud personali väljaõpe ja reklaamiüritused ning juhtide koolitus) ning kohalike arengustrateegiate rakendamine avaliku sektori ja erasektori koostöös, mis erinevad kohalikest LEADERi tegevusrühmadest.
The Leader approach is designed to help rural actors improve the long-term potential of their local areas.
LEADERi lähenemine on välja töötatud selleks, et aidata maapiirkondade ettevõtjatel parandada oma piirkonna pikaajalist potentsiaali.
It is aimed at encouraging the implementation of integrated, high-quality and original strategies for sustainable development for local areas, drawn up and implemented by broad-based local partnerships, called Local Action Groups (LAGs).
Selle eesmärk on julgustada piirkondades ühtsete, kõrgetasemeliste ja originaalsete säästva arengu strateegiate rakendamist, mille on koostanud ja mida viivad ellu kohalikud tegevusrühmad laiapõhjalise partnerluse kaudu.
• the implementation of the local development strategies of Local Action Groups (LAGs) built on one or more of the three thematic axes, • the (transnational and interterritorial) cooperation projects between them and• the operating costs of LAGs, the capacity building necessary for the preparation of local development strategies and the animation of the territory.
LEADERi mudelit tuleb ELi tasandil jätkata ja ühtlustada, liites ühenduse kõnealuse programmiperioodist 2000–2006 pärit endise algatuse ajavahemikus 2007–2013 liikmesriikidele täitmiseks ettenähtud maaelu arengu programmide kohustuslikuks osaks. Iga programm sisaldab LEADERi telge, mille kaudu rahastatakse.
Leader will be in 2007–2013 in its fourth generation after the implementation of Leader I, Leader II and Leader + initiatives.
Ajavahemikul 2007–2013 toimub neljas LEADERi tsükkel pärast LEADER I, LEADER II ja LEADER+ algatuste rakendamist.
Currently, under Leader +, 893 LAGs operate in the EU-15.
Praegu töötab LEADER+ raames EL-15 riikides 893 kohalikku tegevusrühma.
In the EU-10, a similar measure has been implemented in six of the new Member States with more than 100 LAGs foreseen.
EL 10 riikides on rakendatud sarnast meedet kuues uues liikmesriigis, kus on kavandamisel rohkem kui 100 kohalikku tegevusrühma.
In the EU-15, around 52 million people are covered by the territories where the local action groups are implementing their local development strategies.
EL-15 riikides elab ligikaudu 52 miljonit inimest territooriumil, kus kohalikud tegevusrühmad rakendavad kohalikke arengustrateegiaid.
Transnational and inter-territorial cooperation be -tween LAGs has been supported during the 2000–2006 programming period giving as a result more than three hundred transnational cooperation projects and around three times more inter-territorial cooperation projects.
2000–2006 programmiperioodil toetati riikide- ja piirkondadevahelist kohalike tegevusrühmade koostööd, mille tulemusel on algatatud rohkem kui kolmsada riikidevahelist koostööprojekti ja ligikaudu kolm korda rohkem piirkondadevahelisi koostööprojekte.
Table 1: EUrural development policy 2007–2013
Tabel 1: ELi maaelu arengu poliitika 2007–2013
EU strategy National strategy RD programmes measures
ELi strateegia Riiklik strateegia Maaelu arengu programmid
Axis 1competitiveness
Konkurentsivõime
Human resources:Vocational training and information actions Young farmers Early retirement Use of farm advisory services Setting up of farm management, relief and advisory and forestry advisory services Physical capital:Farm/forestry investments Processing/marketing/co-operation for innovation Agricultural/forestry infrastructure Restoring agricultural production potential Quality of agricultural production and products: Meeting standards temporary support Food quality incentive scheme Food quality promotion
Inimressursid:Kutseõppe ja teabealane tegevus Noored põllumajandusettevõtjad Ennetähtaegne pensionilejäämine Nõustamisteenuste kasutamine Juhtimis-, asendus- ja nõuandeteenused, samuti metsanduse nõuandeteenusteloomine Füüsiline kapital:Investeeringud põllumajandustootmisse/metsandusse Töötlemine/turustamine/innovatsioonialane koostöö Põllumajanduse/metsanduse infrastruktuur Põllumajanduse tootmispotentsiaali taastamine Põllumajandustoodangu ja -toodete kvaliteet Ajutine toetus standardite täitmiseks Toidu kvaliteeti toetavad programmid Toidu kvaliteedi edendamine
Transitional measures: Semisubsistence Setting up producer groups minimum 10 %max 50/75 %*all rural areas funding share EU co-financing rateterritorial applicationmeasures
Rahastamise määr ELi kaasrahastamise mää minimaalne 10 %maksimaalne 50/75 %*kõik maapiirkonnad
Axis 2 landmanagement
Territoriaalne kohaldamisala
Sustainable use of agricultural land:Mountain LFAOther areas with handicaps Natura 2000 agricultural areas Agri-environment/animal welfare (compulsory)Support for non-productive investments Sustainable use of forestry land:Afforestation (agricultural/non-agricultural land) Agroforestry Natura 2000 forest areas Forest environment Restoring forestry production potential Support for non-productive investments cross complianceminimum 25 %max 55/80 %*all rural areas baseline (agriculture)funding share EU co-financing rateterritorial applicationmeasures
Põllumajandusmaa säästev: Vähemsoodsates mägipiirkondades Muudes ebasoodsate tingimustega Natura 2000 põllumajanduspiirkondades Põllumajandusliku keskkonna ja loomade heaolu toetustena (kohustuslik)Mittetootlike investeeringute toetusena Metsamaa säästev kasutamine:Metsastamisel (põllumajandusmaa/mittepõllumajanduslik maa) Agrometsanduses Natura 2000 metsapiirkondades Metsakeskkonna Metsamajanduse tootmispotentsiaali taastamisel Vähetootlike investeeringute toetusena
Axis 3 widerruraldevelopment
Lähtejoon (põllumajandus)
Quality of life:Basic services for the rural economy and population (setting up and infrastructure)Renovation and development of villages Protection and conservation of the rural heritage Economic diversification:Diversification to non-agricultural activities Support for micro-enterprises Encouragement of tourism activities Training skills acquisition and animation:Training and information Skills acquisition, animation and implementation
Elukvaliteet:Maapiirkondade majandusele ja elanikele suunatud põhiteenused (asutamine ja infrastruktuur) Külade renoveerimine ja arendamine Majandusliku tegevuse mitmekesistamine:Mittepõllumajandusliku tegevuse mitmekesistamine Toetus mikroettevõtete arendamiseks Turismiga seotud tegevuse toetamine Kutseoskuste omandamine ja arendamine:Kutseõpe ja teabealane tegevus Oskuste omandamine, arendamine ja rakendamine
Leader axis funding share EU co-financing rateterritorial application implementationfunding share EU co-financing rateterritorial application minimum 10 %max 50/75 %*all rural areas Leader approach for selected territories within the scope of the 3 thematic axesminimum 5% (2.5% in new member states)max 55/80 %*all rural areas, selected territories
Rakendamine Rahastamise määr ELi kaasrahastamise määr minimaalne 10 %maksimaalne 50/75 %*kõik maapiirkonnad LEADERi lähenemine valitud territooriumidel kolme temaatilise telje raamesminimaalne 5 % (2.5% uutes liikmesriikides)maksimaalne 55/80 %*kõik maapiirkonnad, valitud territooriumid
*The first co-financing rate refers to all regions except Convergence regions, the second co-financing rate is applied in the Convergence regions
*Esimene kaasrahastamise määr kehtib kõigis muudes piirkondades peale vähem arenenud piirkondade, teist kaasrahastamise määra kohaldatak- se vähem arenenud piirkondades.
4.1 Monitoring and evaluation
4.1 Järelevalve ja hindamine
•Identify and analyse the best practices on rural development, provide information about them and organise the exchanges of experiences and know-how•Prepare training programmes for local action groups in the process of formation and give technical assistance for inter-territorial and transnational cooperation between LAGs
•tuvastavad ja analüüsivad maaelu arengu parimaid tavasid, annavad nende kohta teavet ja korraldavad kogemuste ja teadmiste vahetusi;•koostavad koolitusprogramme moodustamisel olevatele kohalikele tegevusrühmadele ja osutavad tehnilist abi kohalike tegevusrühmade piirkondade- ja riikidevaheliseks koostööks.
In the programming period 2007–2013, objectives for this policy area of the EU are spelled out more explicitly at the EU and at Member States (within the National Strategy Plans and the rural development programmes).
Programmiperioodil 2007–2013 on ELi kõnealuse poliitikavaldkonna eesmärke nii ELis kui ka liikmesriikides täpsemalt selgitatud (riiklike strateegiliste juhiste ja maaelu arengu programmide raames).
To better judge the extent to which these objectives are being met and to evaluate the efficiency and effectiveness of policy delivery and the part of EU budget spent on rural development, the monitoring and evaluation of the rural development programmes will be reinforced.
Eesmärkide täitmise paremaks arvustamiseks ning poliitika elluviimise tõhususe ja tulemuslikkuse ning maaelu arengule eraldatud ELi eelarveliste kulutuste hindamiseks tuleb tugevdada maaelu arengu programmide järelevalvet ja hindamist.
A common monitoring and evaluation system has been developed, agreed and established between the Commission and the Member States in order to support this objective.
Kõnesoleva eesmärgi toetamiseks on komisjoni ja liikmesriikide vahel välja töötatud, kokku lepitud ja kehtestatud ühtne järelevalve- ja hindamissüsteem.
The European network for rural development will regroup national networks, organisations and administrations active in the field of rural development at Community level.
Euroopa maaelu arengu võrgustik koondab ühenduse tasemel kõnealuses valdkonnas aktiivselt tegutsevad riiklikud võrgustikud, organisatsioonid ja asutused.
The aims of the Network will be to:
Võrgustiku eesmärgid on:
4.2 The EU and national rural development networks
4.2 ELi ja riiklikud maaelu arengu võrgustikud
A rural development network will be established at national and EU level to support all aspects of implementation, evaluation and exchange of best practice.
Liikmesriikide ja ELi tasandil moodustatakse maaelu arengu võrgustik, et toetada parimate tavade igakülgset rakendamist, hindamist ja vahetust.
• Collect, analyse and disseminate information on Community rural development measures• Collect, disseminate and consolidate at Community level good rural development practice• Provide information on developments in the Community‘s rural areas and in third countries• Organise meetings and seminars at Community level for those actively involved in rural development• Set up and run expert networks with a view to facilitating an exchange of expertise and supporting implementation and evaluation of the rural development policy• Support the national networks and transnational cooperation initiatives.
• koguda, analüüsida ja levitada teavet ühenduse maaelu arengu meetmete kohta;•koondada, levitada ja kindlustada ühenduse tasandil hästi toimivat maaelu arengu alast tegevust; • tagada teave ühenduse maapiirkondades ning kolmandates riikides toimuvate arengute kohta; • organiseerida ühenduse tasandil koosolekuid ja seminare neile, kes tegelevad aktiivselt maaelu arenguga;• rajada ning juhtida ekspertide võrgustikke, et aidata kaasa kogemuste vahetamisele ja toetada maaelu arengupoliitika rakendamist ning hindamist;•toetada riiklikke võrgustikke ning riikidevahelise koostöö algatusi.
The European Council also decided that Member States, at their discretion, might transfer additional sums from direct payments up to a maximum rate of 20% to allocate them to rural development.
Ühtlasi otsustas Euroopa Ülemkogu, et liikmesriigid võivad oma äranägemisel üle kanda lisasummasid otsetoetustest kuni 20 % ulatuses maaelu arengusse.
Table 2: Community support for rural development by Member State 2007–2013
Tabel 2: Maaelu arenguks ajavahemikus 2007–2013 iga liikmesriigi kohta antav ühenduse toetus
5.EUfinancialsupport forruraldevelopment of which Convergence total
Sealhulgas vähemarenenud piirkondadele kokku
Current prices
Jooksev- hindades
07–13 total
2007–2013 m.kokku
The new rural development fund will operate with rules adapted to multiannual programming.
Uus maaelu arengu fond tegutseb mitmeaastasele programmitööle kohandatavate eeskirjade alusel.
a) A new financial instrument
a) Uus rahastamisvahend
(CAP) provides for the creation of two new funds, in 2007, each financing one of the two pillars of the CAP:
Ühise põllumajanduspoliitika rahastamise määruses15 on sätestatud kahe uue fondi asutamine 2007. aastal, kumbki ühise põllumajanduspoliitika ühe samba jaoks:
• the European Agricultural Fund for Guarantee (EAFG) for Pillar 1• the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) – for Pillar 2
• Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) esimese samba jaoks;•Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond (EAFRD) teise samba jaoks.
EAFRD financing rules will differ to a degree from those offered by the EAFG.
EAFRDi rahastamise reeglid erinevad teataval määral EAFGi rahastamise reeglitest.
Whilst the EAFG finances its part of the CAP on the basis of monthly declarations, financing by the EAFRD is based on ‘differentiated appropriations’16 and includes pre-financing, intermediary payments and final payments.
Kui EAFG rahastab oma osa ühises põllumajanduspoliitikas kuuaruannete alusel, siis EAFRDi rahastamine põhineb „liigendatud assigneeringutel”16 ja hõlmab eelmakseid, vahemakseid ja lõplikke makseid.
b) New funds available
b) Uued kättesaadavad fondid
Belgium Czech Republic Denmark Germany Estonia Greece Spain France Ireland Italy Cyprus Latvia Lithuania Luxembourg Hungary Malta Netherlands Austria Poland Portugal Slovenia Slovakia Finland Sweden United Kingdom
Belgia Tšehhi Vabariik Taani Saksamaa Eesti Kreeka Hispaania Prantsusmaa Iirimaa Itaalia Küpros Läti Leedu Luksemburg Ungari Malta Madalmaad Austria Poola Portugal Sloveenia Slovakkia Soome Rootsi Ühendkuningriik
Council Regulation (EC) No 1290/2005 of 21 June 2005 on the financing of the common agricultural policy. OJ L-209, 11/8/2005.
15 Nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta.
Under a budget commitment appropriation entered in year N payments can be made until the end of year N+2.
ELT L 209, 11.8.200516 Aastal N kirjendatud eelarve kulukohustuste assigneeringu alusel võib toetusi maksta kuni aasta N+2 lõpuni.
Payments which do not exhaust the commitment are automatically decommitted once N+2 has expired.Commission Decision of 12 September 2006 fixing the annual breakdown by Member State of the amount for Community support to rural development for the period from 1 January 2007 to 31 December 2013. OJ L-261/32, 22/9/2006.
Täitmata kulukohustused tühistatakse automaatselt pärast N+2 aasta lõppu.17 Komisjoni 12. septembri 2006. aasta otsus, millega määratakse kindlaks ajavahemikus 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 maaelu arenguks antava ühenduse toetuse summa jaotus aastate kaupa iga liikmesriigi kohta. ELT L 261, 22.9.2006, lk 32.
The European Council agreed in its meeting of December 2005 the new Financial Perspectives for the period 2007–2013.
Euroopa Ülemkogu jõudis 2005. aasta detsembri kohtumisel kokkuleppele 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi osas.
Within this framework, rural development was allocated 69.75 billion euros.
Selle raames eraldati maaelu arengule 69,75 miljardit eurot.
The Commission approved in September 2006 a Decision17fixing the total budget for the period 2007–2013 which amounts to a total of 77.66 billion euros as it includes compulsory modulation to first pillar payments (4% in 2007 and 5% onwards) and cotton and tobacco transfers.
Komisjon võttis 2006. aasta septembris vastu otsuse172007.–2013. aasta kogu eelarve kohta summas 77,66 miljardit eurot, mis sisaldab ka esimese samba maksete kohustuslikku ümbersuunamist (2007. aastal 4 % ja edaspidi 5%) ning puuvilla ja tubaka ülekandeid.
The Decision includes a subdivision
Otsus sisaldab eelarvevahendite eraldamise alajaotust aasta ja liikmesriigi kaupa (vaata tabel 2).
The heads of paying agencies will submit accounts covering all reimbursement demands during a year.
Makseasutuste juhid esitavad raamatupidamisaruanded, mis sisaldavad kõiki aasta jooksul esitatud tagasimaksmisnõudeid.
This will be accompanied by a statement of assurance.
Aruannetele lisatakse kinnitav avaldus.
The accounts and the statement of assurance will be the mirror, at Member State level, of the statement of assurance given by the Director General of the Commission’s Directorate-General for Agriculture and Rural Development.
Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi peadirektori kinnitav avaldus peab olema liikmesriigi tasandil raamatupidamises kajastatud.
Annual accounts will be accompanied by an audit opinion and report of an independent audit service.
Raamatupidamise aruandele tuleb lisada audiitori järeldusotsus ja sõltumatu audiitori aruanne.