natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Where the title of an act is referred to in the title of another act: the name of the institution is not repeated if both acts are enacted bythe same institution;the date is omitted,unless the reference is to an unpublished actwhich has no official serial number or publication number;no reference is made to the Official Journal in which it was published;andno mention is made of any amending acts.
◗ ei korrata institutsiooni nime juhul, kui mõlemad õigusaktid on kehtestatud sama institutsioon;◗ ei märgita kuupäeva, v.a juhul, kui viidatakse avaldamata õigusaktile, millel ei ole ametlikku järjekorranumbrit ega avaldamismärget;◗ ei viidata ELT-le, kus õigusakt avaldati.
The act referred to may be cited not by its full title but by a short formwith a succinct description of the subject matter.
Viidatavale aktile võib osundada mitte tema täispealkirjaga, vaid kasutades lühipealkirja, mis kirjeldab õigusakti reguleerimiseset lühidalt.
( ) OJ L …,…,p.… Regulation as [last] amended by Regulation(EC) No …/1999 (OJ L …,…,p.…).
Sellist joonealust märkust ei kasutata Euroopa ühenduste asutamislepingute ega teiste üldtuntud õigusaktide puhul (näiteks liitumislepingud, AKV-EMÜ Lomé konventsioon).
Where acts are cited for the first time in the recitals,their full title isgiven,save where that is not necessary for a proper understanding ofthe text;subsequently,it is sufficient to refer to them by number.Therule for the citation of amending acts is set out in point 16.10.2.
Kui õigusaktile viidatakse põhjendavas osas esmakordselt, tuuakse välja selle täispikk pealkiri, v.a kui see ei ole vajalik tekstist õigesti arusaamiseks; edaspidi piisab selle numbrile viitamisest.
First reference:‘Commission Regulation (EC) No 3223/94 of 2 December 1994 on detailed rules for the application of theimport arrangements for fruit and vegetables ( )
Esmakordne viitamine:„Euroopa Komisjoni 2. detsembri 1994. aasta määrus (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta ( )
Subsequent references:‘Regulation (EC) No 3223/94.’
Edaspidine viitamine:„Määrus (EÜ) nr 3223/94”.
Citations in the enacting terms are,as a general rule,dynamicreferences (see points 16.13 to 16.16) and amending acts are notmentioned.
Heaks normitehniliseks tavaks on õigusakti põhjendavas osas märkida ära kõik teised õigusaktid, millele edaspidi viidatakse.
16.11.A static reference refers to a specific text as it stands on a specific date,bystating the title of the act and the source,and specifying,whereappropriate,an amending act.
16.11 Püsiviide viitab kindlale tekstile kindla kuupäeva seisuga, nimetades õigusakti pealkirja ja allika ning näidates vajadusel ära ka muutva õigusakti.
‘Articles XX of Regulation … (*) as amended by Regulation … (**).’
Näited:„Määruse … (*), mida on muudetud määrusega … (**), artiklid XX”.
16.12.Where the provision referred to is amended or repealed,the provisionreferring to it must also be amended as necessary.
16.12 Kui viidatavat sätet muudetakse või see kehtetuks tunnistatakse, tuleb vastavalt vajadusele muuta ka viitavat sätet.
16.13.In the enacting terms of acts of Community law,static references are theexception,rather than the norm.In contrast,references to non-Communityacts are,in principle,static.
Juhul kui õigusakt asendatakse uuega, kehtib viide uue õigusakti kohta. Juhul kui õigusakt tunnistatakse kehtetuks ja uuega ei asendata, tuleb õiguslüngad ületada tõlgendamise abil.
16.16.Nevertheless,dynamic references may lead to the risk of a legislative actbeing indeterminate,in the sense that the content of the provision makingthe reference is not predetermined,but varies according to anysubsequent amendments to the provision referred to.
16.13 Ühenduse õigusaktide regulatiivosas on püsiviited pigem erandiks kui reegliks. Vastupidiselt sellele on viited ühendusevälistele õigusaktidele reeglina püsiviited.
Internal and external references
16.15 Ühenduse õigusaktide regulatiivosas on viited reeglina muutviited.
Adaptation of a reference
Viite kohandamine
16.17.It may be necessary for a reference to be adapted where: the provision referred to has been deleted and replaced by a new text; in the case of a static reference,the provision referred to has beenamended;an amendment to the provision referred to has unintended repercussionson the provision in which the reference was made.
16.17 Viite kohandamine võib olla vajalik, kui:◗ viidatav säte on õigusakti tekstist välja jäetud ja asendatud uue tekstiga;◗ püsiviite puhul on viidatavat sätet muudetud;◗ viidatava sätte muudatusel on viitavale sättele soovimatu mõju.
16.18.For a generalised adaptation,a simple correlation clause is sufficient.
16.18 Üldise kohandamise puhul piisab lihtsalt vastavusklauslist.
In some cases,it may be appropriate to set out a correlation table in anannex.
Mõnel juhul võib olla otstarbekas vastavustabeli lisamine.
‘References to the repealed Directives shall be construed as references to this Directive and be read in accordance with the correlation table set out in Annex IX.’
„Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile ning loetakse kooskõlas IX lisa vastavustabeliga.”
Establishing the correlation to the new provision in textual form is notrecommended.
Uue sättega vastavuse esitamine tekstilises vormis ei ole soovitatav.
‘In the following provisions,the words "the last subparagraph of Article 2(4) and Article 3(1) of Regulation (EEC) No 441/69" arereplaced by the words "Article 4(7) and Article 5(3) of Regulation(EEC) No 565/80":— Regulation (EEC) No 776/78,second indent of Article 2,— Regulation (EEC) No 109/80,second indent of Article 1.’
„Sõnad„määruse (EMÜ) nr 441/69 artikli 2 lõike 4 ja artikli 3 lõike 1 viimane lõik”asendatakse sõnadega „määruse (EMÜ) nr 565/80 artikli 4 lõige 7 ja artikli 5 lõige 3”järgmistes sätetes:
16.19.A circular reference is a reference to another provision which itself refersback to the provision which referred to it.Such references are to beavoided.
Viited õigusakti piires ja viited teistele õigusaktidele
16.20.A serial reference is a reference to another provision,which itself refers toa third provision,and so on.In the interests of ease of understanding of Community acts,such references are to be avoided.
16.19 Ristviide on viide teisele sättele, mis omakorda viitab tagasi algsättele. Selliseid viiteid tuleb vältida.
The first sentence is merely a statement of fact.For example,if a decisionis adopted as a result of a resolution,the decision is the legislative act andthe resolution remains a political act,with no legal binding force.
Selle reegli esimene lause on vaid faktilise asjaolu kirjeldus. Näiteks kui otsus võetakse vastu resolutsiooni tulemusel, on otsus õigusakt ja resolutsioon jääb ilma õigusjõuta poliitiliseks aktiks.
‘The tar,nicotine and carbon monoxide yields referred to in Article3(1),(2) and (3),which must be indicated on cigarette packets,shallbe measured on the basis of ISO methods 4387 for tar,10315 for nicot-ine,and 8454 for carbon monoxide.
„Artikli 3 lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud sigarettide tõrva-, nikotiini- ja süsinikmonooksiidisisalduse, mis peab olema märgitud sigaretipakkidele, mõõtmisel kasutatakse tõrva puhul ISO standardit 4387, nikotiini puhul ISO standardit 10315 ja süsinikmonooksiidi puhul standardit 8454.
The accuracy of the indications on the packets shall be verified inaccordance with ISO standard 8243.’
Pakenditel olevate märkuste täpsust kontrollitakse ISO standardi 8243 kohaselt.”
It is clear from the context here that the intention was to render compulsory the standard referred to.
Selles kontekstis on selge, et viidatud standardit sooviti muuta kohustuslikuks.
It is possible to freeze the reference to the version of the provision in forceat the time the act was adopted,by indicating the number and the date (oryear) of the act to which reference is made,or by the use of formulas suchas ‘in the version of …’ (see also points 16.11 to 16.16 concerning staticreferences and dynamic references).
Viidet on võimalik teha ka õigusakti vastuvõtmise ajal jõus olnud sättele, märkides ära viidatava õigusakti numbri ja kuupäeva (või aasta) või kasutades selliseid väljendeid nagu „… versioonis / [sel ajal] kehtinud versioonis”(vt ka punkte 16.11–16.16 püsiviidete ja muutviidete kohta).
Nevertheless,if control is to be retained over the text of the non-bindingact in question,it should be reproduced.If the non-binding act is not setout in full,it is often still useful to maintain the structure,with certain
Kui mittesiduvat akti ei taasesitata täies mahus, on sageli otstarbekas säilitada selle struktuur mõnede vahele jäetud punktide või lõikudega, lisades vajadusel selgitavaid joonealuseid märkusi.
55 points or passages left blank,if necessary with an explanation in afootnote.Likewise,if points or annexes are to be inserted,which did notexist in the act reproduced,they should be numbered ‘1a’,‘1b’,and soforth.If a point or an annex is inserted before point 1 or Annex I,it will bepoint 0 or Annex 0.
Kui punkte või lisasid lisatakse enne punkti 1 või I lisa, on tegemist punktiga 0 või 0 lisaga.
To every vehicle conforming to a vehicle type approved underthis Directive there shall be affixed,conspicuously and in areadily accessible place ...
Igale käesoleva direktiivi kohaselt heaks kiidetud sõidukitüübile vastavale sõidukile kinnitatakse kergesti juurdepääsetavasse kohta selgesti nähtav, …
The text of the annexes is similar to that of Regulation No 24of the UN Economic Commission for Europe;in particular,where an item of Regulation No 24 has no counterpart in this Directive, its number is given in brackets as a token entry.’
Lisade tekst vastab ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 24 tekstile; punktide nummerdus on esitatud muutmata kujul; käesolevas direktiivis puuduva punkti number on esitatud sulgudes märkena „pro memoria”.”
(Guidelines 18 and 19)
(suunised nr 18-19)
Principle of formal amendment
Vormilise (formaalse) muutmise põhimõte
Partial amendment of an act is usually done by a formal amendment,that is to say,a textual amendment,to the act in question (13
13 kõnealuse õigusakti tekstilise muudatusega
‘‘4.The Commission shall ensure publication in the Official Journal …’’.’
Komisjon tagab Euroopa Liidu Teatajas avaldamise …”.”
)Derogations constitute an exception to this rule (see point 18.14).
Erandite tegemise puhul seda reeglit ei rakendata (vt punkti 18.14).
18.2.Articles,paragraphs or points must not be renumbered,because of thepotential problems of references in other acts.Likewise,blanks left by thedeletion of articles or other numbered parts of the text should notsubsequently be filled by other provisions,except when the content isidentical to the text previously deleted.
18.2 Artikleid, lõikeid ega punkte ei tohi uuesti nummerdada võimalike probleemide tõttu teiste õigusaktide viidetes. Samuti ei tohi artiklite või teiste nummerdatud osade väljajätmisel tekkinud tühikuid täita teiste sätetega, v.a juhul, kui nende sisu on väljajäetud tekstiga samasugune.
18.3.In the interests of clarity and in view of the problems of translation into allthe official languages,it is recommended that amendments should not bemade by inserting or deleting sections of text,other than dates or figures.
18.3 Teksti selguse huvides ja ära hoidmaks tõlkeprobleeme, mis võivad tekkida muudesse ametlikesse keeltesse tõlkimisel, ei ole soovitatav muudatuste tegemine teksti osade, v.a kuupäevad või numbrid, lisamise või väljajätmise abil.
18.5.This approach simplifies the codification of legislative texts considerably,since the presence of autonomous provisions within a body of amendingprovisions leads to a convoluted legal situation.
18.5 Selle põhimõtte järgimine lihtsustab märkimisväärselt õigusaktide kodifitseerimist, samas kui iseseisvate sätete kasutamine muutmissätetes viiks keerulise õigusliku olukorrani.
No amendment of amending acts
Muutvate õigusaktide muutmise keeld
18.6.Since an amending act must not contain any autonomous substantiveprovisions,amending acts must not be amended.Amendments mustalways relate to the initial act.
18.6 Kuna muutvad õigusaktid ei tohi sisaldada iseseisvaid sisulisi sätteid, siis muutvaid õigusakte ei muudeta. Muudatused peavad alati olema seotud esialgse õigusaktiga.
Council Decision 1999/424/CFSP of 28 June 1999 amending Decision1999/357/CFSP implementing Common Position 1999/318/CFSP concerning additional restrictive measures against the Federal Republic of
„Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsus 1999/424/ÜVJP, millega muudetakse otsust 1999/357/ÜVJP, millega rakendati ühist seisukohta 1999/318/ÜVJP Jugoslaavia Liitvabariigi vastaste täiendavate piiravate meetmete kohta14, on otsus, millega muudetakse otsust (1999/357/ÜVJP)15, mis omakorda muutis otsust (1999/319/ÜVJP)
Nature of the amending act
Muutva õigusakti olemus
18.7.In general,it is preferable for the amending act to be of the same type asthe amended act.In particular,it is not recommended to amend aregulation by means of a directive.
18.7 Üldiselt on soovitatav, et muutev õigusakt oleks sama liiki, kui muudetav õigusakt. Eelkõige ei ole soovitatav muuta määrust direktiiviga.
However,certain provisions of primary legislation leave the choice ofthe type of act to the institutions,by granting them power to adopt‘measures’ or by expressly mentioning several possible types of act.
Ühenduse esmase õiguse mõned sätted jätavad õigusakti liigi valiku siiski institutsioonile, andes neile pädevuse võtta vastu „meetmeid” või nimetades selgesõnaliselt mitmeid õigusaktide liike.
Example:Council Directive80/217/EEC introducing Community measures for
Näide:„Nõukogu direktiivi 80/217/EMÜ, millega kehtestati ühenduse
17 the control of classical swine fever (
17, muudeti nõukogu meetmed klassikalise sigade katku tõrjeks määrusega (EMÜ) nr 3768/85, millega Hispaania ja Portugali ühinemise tõttu kohandatakse komiteede hääletamiskorda käsitlevaid õigusakte põllumajanduse valdkonnas18.
Regulation(EEC) No 3768/85 adapting,on account of the accessionof Spain and Portugal,certain agricultural acts as regards the voting procedure of the Committees (18).Article 2(3) of the Treaty of Accession of Spain and Portugal provided that the institutions ofthe Communities could adopt,before accession,the measuresreferred to in Article 396 of the Act of Accession,and that thosemeasures would enter into force subject to and on the date ofentry into force of the Accession Treaty.
Vastavalt Hispaania ja Portugali ühinemislepingu artikli 2 lõikele 3 võivad ühenduse asutused enne ühinemist rakendada ühinemisakti artiklis 396 märgitud meetmeid, mis jõustuvad vastavalt ühinemislepingule selle jõustumise kuupäeval.”
In addition,the act being amended may have provided for amendmentto be made by another type of act.
Lisaks võib muudetav õigusakt näha ette muudatuste tegemise teist liiki õigusaktiga.
Amendments to annexes
Lisade muutmine
18.8.Further to the foregoing,amendments to annexes containing technicalpassages are normally made in the annex to the amending act.This rulemay be departed from only when the amendment is a minor one.
18.8 Tehnilisi lõike sisaldavates lisades tehtavad muudatused esitatakse muutva õigusakti lisas. Sellest reeglist võib kõrvale kalduda vaid juhul, kui tegemist on väikeste muudatustega.
‘Annexes II,IV and VI to Regulation (EC) No ...are amended in accordance with the Annex to this Regulation.’
„Määruse (EÜ) nr … /… II, IV ja VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.”
In this case,the amendments in the annex must include introductoryformulas which clearly identify the scope of the amendments:
Sellisel juhul peavad lisade muudatused sisaldama sissejuhatust, kus on selgelt määratletud muudatuste ulatus:
)Council Regulation (EEC) No 3768/85 of 20 December 1985 adapting,on account of the accession of Spain and Portugal,certain agricultural acts as regards the voting procedure of the Committees (OJ L 362,31.12.1985,p.8).
Nõukogu 22. jaanuari 1980. aasta direktiiv 80/217/EMÜ, millega rakendatakse ühenduse meetmed klassikalise sigade katku tõrjeks (EÜT L 47, 21.2.1980, lk 11).Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 3768/85, millega Hispaania ja Portugali ühinemise tõttu kohandatakse komiteede hääletamiskorda käsitlevaid õigusakte põllumajanduse valdkonnas (EÜT L 362, 31.12.1985, lk 8).
‘Annexes II,IV and VI are amended as follows:
„II, IV ja VI lisa muudetakse järgmiselt:
In Annex II,point 2.2.5 is replaced by the following:
II lisa punkt 2.2.5 asendatakse uue punktiga järgmiselt:
A simple change will be worded as follows in the enacting terms ofthe act:
Lihtne muudatus sõnastatakse õigusakti regulatiivosas järgmiselt:
‘(c) In the title of Annex I,the words ‘‘Dangerous products’’ arereplaced by the words ‘‘Products in list 1’’.’
„c) I lisa pealkirjas asendatakse sõnad„ohtlikud tooted” sõnadega „I nimekirjas olevad tooted”.”
Updating of references
Viidete ajakohastamine
18.9.If an amendment is to be made to a provision mentioned in a reference,the consequences for the provision in which the reference is made must beconsidered.If the amendment is also intended to apply to the latter,nothing need be done in the case of a dynamic reference but in the case ofa static reference,a consequential amendment will be necessary.
18.9 Kui muudetakse viidatavat sätet, tuleb kaaluda selle muudatuse tagajärgi ka viitava sätte jaoks. Juhul kui soovitakse muuta ka viitavat sätet, siis muutviite puhul ei ole vaja midagi teha, kuid püsiviite puhul on vaja ka viitavat sätet vastavalt muuta.
Title of an amending act
Muutva õigusakti pealkiri
18.10.The title of the amending act must mention the number of the act beingamended and either indicate the title of the act,or specify what is to beamended.
18.10 Muutva õigusakti pealkirjas tuleb esitada muudetava õigusakti number ja kas muudetava õigusakti pealkiri või täpsustus selle kohta, mida muudetakse.
Example:Act to be amended:
Näide:Muudetav õigusakt:
‘Council Regulation (EC) No ...of ...on improving the efficiency ofagricultural structures.’
„Nõukogu … määrus (EÜ) nr …/… põllumajandusstruktuuride tõhustamise kohta”.
‘Council Regulation (EC) No ...of ...amending Regulation (EC) No …on improving the efficiency of agricultural structures.’
„Nõukogu … määrus (EÜ) nr …/…, millega muudetakse määrust (EÜ) nr …/… põllumajandusstruktuuride tõhustamise kohta”.
18.11.If the amending act is adopted by an institution other than the institutionwhich adopted the basic act,the title must indicate the name of theformer institution.
18.11 Juhul kui muutvat õigusakti ei võta vastu sama institutsioon, kes võttis vastu muudetava õigusakti, tuleb pealkirjas nimetada esialgse õigusakti vastu võtnud institutsioon.
‘Commission Regulation … amending the Annexto Council Regulation … as regards …’.
„Komisjoni määrus …, millega muudetakse nõukogu määruse … lisa … suhtes”.
The replacement of complete units of text (an article or a subdivision ofan article) is preferable to the insertion or deletion of sentences or ofone or more terms (but see also point 18.3).
Tervete tekstiosade (artiklite või artikli alljaotiste) asendamist tuleb eelistada lausete või ühe või mitme termini lisamisele või väljajätmisele (vt ka punkti 18.3).
In the case of multiple amendments,an introductory formula should beused.
Mitmete muudatuste puhul tuleb kasutada ka sissejuhatavat standardlauset.
Example:‘Regulation … is amended as follows:…’.
Näide:„Määrust … muudetakse järgmiselt: …”
Where several provisions of the same act are to be amended,all theamendments are combined in a single article,comprising anintroductory phrase and points following the numerical order of thearticles to be amended.
Kui muudetakse ühe õigusakti mitut sätet, sätestatakse kõik muudatused ühes artiklis, mis sisaldab sissejuhatavat lauset ja punkte vastavalt muudetavate artiklite numbrilisele järjekorrale.
Example:‘Regulation (EC) No ...is amended as follows:
Näide:„Määrust (EÜ) nr … muudetakse järgmiselt:
(a)Paragraph 1 is replaced by the following:
Artiklit 3 muudetakse järgmiselt: a) lõige 1 asendatakse uue lõikega 1 järgmiselt:
(b)The following paragraph 5 is added:
„1. …”; b) artikli lõppu lisatakse lõige 5 järgmiselt:
The following Article 7a is inserted:
Lisatakse artikkel 7a järgmiselt:
If several acts are amended by a single amending act,the amendmentsto each act should be set out together in a separate article.
Kui ühe muutva õigusaktiga muudetakse mitut õigusakti, sätestatakse neist igaühe muudatused eraldi artiklis.
The various types of amendment (replacement,insertion,addition,deletion) are made in a normative manner,using the standard formulas(see the Council’s Manual of Precedents,the Commission’s Manual on
Eri tüüpi muudatuste (asendamine, lisamine, väljajätmine) tegemisel kasutatakse eri normitehnilisi standardväljendeid (vt nõukogu
Legislative Drafting and LegisWrite).
57 õigusaktide koostamise käsiraamatut, komisjoni normitehnika eeskirju ja LegisWrite’i).
Example:‘Article X of Regulation … is replaced by the following:…’
Näide:„Määruse … artikkel X asendatakse tekstiga järgmiselt: …”
‘The following Article Xa is inserted:…’
„Lisatakse artikkel 7a järgmiselt: …”
‘In Article Y,the following paragraph …is added:…’
„Artikli Y lõppu lisatakse lõige järgmiselt: …”
‘In Article Z,paragraph 3 is deleted.’ and not:
„Artiklist Z jäetakse välja lõige 3.” ja mitte:
‘The name ‘‘…’’ may be replaced by the name ‘‘…’’.’
„Sõnad „…” asendatakse sõnadega„…”.” „…”.”
In view of the need to avoid autonomous substantive provisions,it ispreferable for amendments relating to dates,time limits,exceptions,derogations,extensions and the temporal application of the act to beinserted into the act to be amended.
Pidades silmas vajadust vältida iseseisvaid sisulisi sätteid muutvas õigusaktis, on soovitatav kuupäevi, tähtaegu, erandeid, mööndusi, laiendusi ja õigusakti ajutist kohaldamist käsitlevad muudatused lisada muudetavasse õigusakti.
18.13.As indicated in point 18.1,where an act is to be amended,that should,as ageneral rule,be done by formal amendment.
18.13 Õigusakti tuleb üldreeglina muuta vormilise muudatuse abil nagu märgitud punktis 18.1.
18.14.It is possible,however,that for reasons of urgency or for practical reasonsand the sake of simplicity,the drafter wishes to include in an actprovisions which in fact constitute substantive amendments to anotheract.Such substantive amendments may concern the scope of the other act,derogations from its obligations,exceptions to the period of application ofthe act,and so forth.
18.14 Erakorralistel asjaoludel, praktilistel põhjustel või lihtsuse huvides võib õigusakti väljatöötaja soovida õigusakti lisada sätteid, mis muudavad teist õigusakti sisuliselt. Sellised sisulised muudatused võivad puudutada teise õigusakti reguleerimisala, erandeid kohustustest, õigusakti kohaldamisperioodi erandeid jne.
‘By way of derogation from Article ...of Regulation (EC) No ...,applica-tions may be made after …’.
„Erandina määruse (EÜ) nr … artiklist … võib avaldusi esitada pärast …”.
As a general rule,and in particular for reasons of transparency,it ispreferable to avoid substantive amendments of that kind.In such cases,the other act remains unchanged and the new provisions derogate fromit in such a way that the old text,which remains in force,existsalongside the new text,which disactivates some of its provisions,alterstheir scope or adds to them.
Üldreeglina ja läbipaistvuse huvides on soovitatav selliseid sisulisi muudatusi vältida, sest sellistel juhtudel jääb teine õigusakt muutumatuks ning uued sätted erinevad sellest. Järelikult kehtib sellise muudatuse tulemusena jõusse jääv esialgne tekst paralleelselt selle mõnesid sätteid kehtetuks muutva, reguleerimisala muutva või laiendava uue tekstiga.