natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Third part: alleged calculation error in the finding of a margin squeeze . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Kolmas osa, mis puudutab väidetavat arvutusviga hinnakruvi efekti tuvastamisel ..................................................
Fourth part: the margin squeeze identified had no effect on the market . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Neljas osa, mis puudutab asjaolu, et tuvastatud hinnakruvi ei mõjutanud turgu ...................................................
B — Second plea in law: the defective nature of the operative part of the contested decision . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B – Teine väide, mis puudutab vaidlustatud otsuse resolutiivosa puudulikkust .............................................................
Arguments of the parties ...................................
Poolte argumendid ............................................
Findings of the Court ......................................
Esimese Astme Kohtu hinnang ..................................
C — Third plea in law: misuse of powers and infringement of the principles of proportionality, legal certainty and protection of legitimate expectations . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
C – Kolmas väide, mis puudutab võimu kuritarvitamist ning proportsionaalsuse, õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtte rikkumist ...
II — The alternative form of order sought, seeking a reduction of the fine imposed . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
II – Teise võimalusena esitatud nõue vähendada määratud trahvi ................
A — First plea in law: infringement of the rights of defence .............
A – Esimene väide, mis puudutab kaitseõiguse rikkumist .................
B — Second plea in law: infringement of Article 253 EC ...............
B – Teine väide, mis puudutab EÜ artikli 253 rikkumist ..................
C — Third plea in law: the applicant’s lack of negligence or intentional fault . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
C – Kolmas väide, mis puudutab hagejapoolse hooletuse ja tahtluse puudumist ............................................................
D — Fourth and sixth pleas: insufficient account taken of charges legislation in calculating the level of the fine, and insufficient account taken of attenuating circumstances ...................................
D – Neljas väide, mis puudutab asjaolu, et hindade reguleerimist võeti trahvi suuruse määramisel arvesse ebapiisavalt, ja kuues väide, mis puudutab kergendavate asjaolude ebapiisavat arvessevõtmist ...................
E — Fifth plea: incorrect assessment of the duration of the infringement ..
E – Viies väide, mis puudutab rikkumise kestuse valesti hindamist .........
Case T-233/04
Kohtuasi T-233/04
(State aid — Directive 2001/81/EC — National measure establishing an emission trading scheme for nitrogen oxides — Decision finding the aid compatible with the common market — Admissibility — Advantage — Measure lacking selective character)
Riigiabi – Direktiiv 2001/81/EÜ – Siseriiklik meede, millega luuakse lämmastikoksiidide heitkogustega kauplemise süsteem – Otsus, millega tunnistatakse abi ühisturuga kokkusobivaks – Vastuvõetavus – Eelis – Meetme valikulise iseloomu puudumine
Actions for annulment — Actions brought by Member States (Arts 88 EC and 230, second para., EC)
Tühistamishagi – Liikmesriigi hagi (EÜ artikkel 88 ja artikli 230 teine lõik)
SUMMARY — CASE T-233/04
KOKKUVÕTE – KOHTUASI T-33/04
State aid — Meaning — Selective nature of the measure (Arts 6 EC and 87(1) EC)
Riigiabi – Mõiste – Meetme valikulisus (EÜ artikkel 6 ja artikli 87 lõige 1)
emission standard for nitrogen oxides and which authorises those undertakings to trade the emission allowances deriving indirectly from that standard with each other, the authorisation given by a Member State to trade those allowances, which thus confers on them the character of intangible assets which may be freely sold, whereas that Member State could have sold them or put them up for auction, constitutes an advantage granted to those undertakings through State resources.
siidi heitenormid ja lubatakse ettevõtjatel kaubelda omavahel sellele normile kaudselt vastavate saastekvootidega, kujutab liikmesriigi antud luba kõnealuste kvootidega kaubelda, mis muudab need immateriaalseks põhivaraks, mida saab vabalt müüa – ehkki liikmesriik oleks saanud selle oksjonil maha müüa – endast nimetatud ettevõtjatele riigi ressurssidest antavat eelist.
Article 230 EC draws a clear distinction between the right of Community institutions and Member States to bring an action for annulment and that of legal persons and individuals, in that the second paragraph of Article 230 EC gives all Member States the right to contest the legality of decisions of the Commission by means of an action for annulment, without having to establish any legal interest in bringing proceedings.
EÜ artiklis 230 tehakse selgelt vahet ühelt poolt ühenduse institutsioonide ja liikmesriikide hagemisõigusel ning teiselt poolt füüsiliste ja juriidiliste isikute hagemisõigusel, nimelt annab kõnealuse artikli teine lõik igale liikmesriigile õiguse tühistamishagi esitamise teel vaidlustada komisjoni otsuste seaduslikkus, ilma et selle õiguse teostamiseks tuleks põhjendada menetluse algatamise huvi.
However, in order for an act of the Commission to be the subject of such an action, it must be intended to have legal effects.
Et aga esitada komisjoni õigusakti vastu selline hagi, peab see akt olema vastu võetud õiguslike tagajärgede tekitamiseks.
A decision of the Commission finding that a measure constitutes State aid, thus enabling it to examine the compatibility of the measure in question with the common market, has such legal effects and therefore constitutes, for a Member State, an actionable measure.
Komisjoni otsus meetme riigiabina kvalifitseerimise kohta, mis võimaldab komisjonil uurida meetme kokkusobivust ühisturuga, tekitab selliseid tagajärgi ja on seega liikmesriigi jaoks vaidlustatav akt.
(see paras 70, 74, 75, 78)
(vt punktid 70, 74, 75 ja 78)
(see paras 37, 41, 42)
(vt punktid 37, 41 ja 42)
In the context of a scheme which lays down for certain undertakings a binding
Süsteemis, milles kehtestatakse teatavatele ettevõtjatele siduvad lämmastikok-
A State measure which establishes an emission trading scheme for nitrogen oxides and which permits all large industrial facilities on which it imposes an emission ceiling to benefit from an advantage consisting in the possibility of selling those emission allowances — the criterion for application of the measure
Riiklik meede, millega luuakse lämmastikoksiidide heitkogustega kauplemise süsteem ja mis võimaldab kõikidel suurtel tööstuskäitistel, kellele on kõnealuse meetmega kehtestatud heitkoguse ülemmäär, kasutada saastekvootide müümise võimalusest tulenevat eelist, ei ole riigiabi, kuna asjaomase meetme kohaldamise kriteerium on objektiivne,
being an objective one, without any geographic or sectoral connotation — and which furthermore, by targeting undertakings which are the biggest polluters, is in conformity with the goal of the measure, that is the protection of the environment, and with the internal logic of the system, there being ecological considerations which justify distinguishing undertakings emitting large
mis ei võta arvesse geograafilisi või sektoriaalseid asjaolusid, ja kõige rohkem saastavatele ettevõtjatele suunatud meetmena vastab see ka taotletavale eesmärgile, milleks on keskkonnakaitse, ning süsteemi olemusele ja üldisele ülesehitusele, kuivõrd keskkonnaalaste kaalutluste tõttu on õigustatud kohelda suures koguses lämmastikoksiidide heitmeid
(see paras 88, 90, 97-99)
(vt punktid 88, 90 ja 97–99)
JUDGMENT OF THE COURT OF FIRST INSTANCE(Fifth Chamber, Extended Composition)
ESIMESE ASTME KOHTU OTSUS (viies koda laiendatud koosseisus)
In Case T-233/04,
Kohtuasjas T-233/04,
Federal Republic of Germany, represented by W.-D. Plessing and M. Lumma, acting as Agents, intervener, v
Saksamaa Liitvabariik, esindajad: W.-D. Plessing ja M. Lumma, menetlusse astuja, versus
Commission of the European Communities, represented by H. van Vliet and V. Di Bucci, acting as Agents, defendant,
Euroopa Ühenduste Komisjon, esindajad: H. van Vliet ja V. Di Bucci, kostja,
ACTION for annulment of Commission decision C(2003) 1761 final of 24 June 2003 relating to State aid N 35/2003 concerning the emission trading scheme for nitrogen oxides notified by the Kingdom of the Netherlands,
KOMISJON mille ese on nõue tühistada komisjoni 24. juuni 2003. aasta otsus K (2003) 1761 (lõplik) riigiabi N 35/2003 kohta, mis käsitleb Madalmaade Kuningriigi poolt teatatud lämmastikoksiidide heitkogustega kauplemise süsteemi,
THE COURT OF FIRST INSTANCE OF THE EUROPEAN COMMUNITIES (Fifth Chamber, Extended Composition), composed of M. Vilaras, President, E. Martins Ribeiro, F. Dehousse, D. Šváby and K. Jürimäe, Judges,
EUROOPA ÜHENDUSTE ESIMESE ASTME KOHUS (viies koda laiendatud koosseisus), koosseisus: koja esimees M. Vilaras, kohtunikud M. E. Martins Ribeiro, F. Dehousse, D. Šváby ja K. Jürimäe, kohtusekretär: ametnik J. Plingers, arvestades kirjalikus menetluses ja 5. detsembri 2006. aasta kohtuistungil esitatut, on teinud järgmise otsuse
Article 6 EC provides:
EÜ artikkel 6 sätestab:
‘Environmental protection requirements must be integrated into the definition and implementation of the Community policies and activities referred to in Article 3, in particular with a view to promoting sustainable development.’
„Artiklis 3 osutatud ühenduse poliitika ja tegevuse määratlemisse ja rakendamisse peab integreerima keskkonnakaitse nõuded, eelkõige pidades silmas säästva arengu edendamist.”
Article 87 EC provides:
EÜ artikkel 87 sätestab:
Save as otherwise provided in this Treaty, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the common market.
Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.
(c) aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest;
Ühisturuga kokkusobivaks võib pidada: a) abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus; b) abi üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks; c) abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega;
(d) aid to promote culture and heritage conservation where such aid does not affect trading conditions and competition in the Community to an extent that is contrary to the common interest;
KOMISJON d) abi kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi ja konkurentsi ühenduses määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega; e) muud liiki abi, mida komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega võib kindlaks määrata nõukogu.”
According to the Community guidelines on State aid for environmental protection (OJ 2001 C 37, p. 3):
Ühenduse suunistes keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta (EÜT 2001, C 37, lk 3; ELT eriväljaanne 08/02, lk 76) on ette nähtud:
Member States and the Community, as parties to the Protocol, will have to achieve the greenhouse gas reductions by means of common and coordinated policies and measures, including economic instruments, and also by means of the instruments established by the Kyoto Protocol itself, namely international emissions trading, joint implementation, and the clean development mechanism.
Liikmesriigid ja ühendus kui protokolli lepinguosalised peavad saavutama kasvuhoonegaaside heitmete vähenemise ühise ja kooskõlastatud poliitika ja meetmete abil, kaasa arvatud majanduslikud vahendid, ning Kyoto protokollis ettenähtud vahendite abil, milleks on rahvusvaheline jäätmekaubandus, protokolli ühine kohaldamine ja puhta arengu mehhanism.
In the absence of any Community provisions in this area and without prejudice to the Commission’s right of initiative in proposing such provisions, it is for each Member State to formulate the policies, measures and instruments it wishes to adopt in order to comply with the targets set under the Kyoto Protocol.
Kuna sel alal puuduvad ühenduse õigusaktid ja ilma et see piiraks komisjoni õigust nende vastuvõtmist algatada, peab iga liikmesriik ise välja töötama poliitika, meetmed ja vahendid, mida ta tahab vastu võtta Kyoto protokollis ettenähtud eesmärkide saavutamiseks.
The Commission takes the view that some of the means adopted by Member States to comply with the objectives of the Protocol could constitute State aid but it is still too early to lay down the conditions for authorising any such aid.’
Komisjon on seisukohal, et mõned liikmesriikide vastuvõetud vahendid protokollis ettenähtud eesmärkide saavutamiseks võib lugeda riigiabiks, kuid veel ei ole õige aeg sätestada niisuguse abi andmise tingimusi.”
According to recital 11 in the preamble to Directive 2001/81/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2001 on national emission ceilings for certain atmospheric pollutants (OJ 2001 L 309, p. 22):
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/81/EÜ teatavate õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade kohta (EÜT L 309, lk 22; ELT eriväljaanne 15/06, lk 320) põhjenduse 11 kohaselt:
‘A set of national ceilings for each Member State for emissions of sulphur dioxide, nitrogen oxides, volatile organic compounds and ammonia is a cost-effective way of meeting interim environmental objectives.
„Vääveldioksiidi, lämmastikoksiidide, lenduvate orgaaniliste ühendite ja ammoniaagi siseriiklike ülemmäärade kehtestamine igale liikmesriigile on keskkonnaalaste vaheeesmärkide saavutamise majanduslikult tõhus viis.
Such emission ceilings will allow the Community and the Member States flexibility in determining how to comply with them.’
Heitkoguste ülemmäärad annavad ühendusele ja liikmesriikidele võimaluse vaheeesmärkide täitmise viisid paindlikult kindlaks määrata.”
Under the heading ‘National emission ceilings’, Article 4 of Directive 2001/81 provides:
Direktiivi 2001/81 artikkel 4 „Heitkoguste siseriiklikud ülemmäärad” sätestab:
By the year 2010 at the latest, Member States shall limit their annual national emissions of the pollutants sulphur dioxide (SO2 ), nitrogen oxides (NOx ), volatile organic compounds (VOC) and ammonia (NH3 ) to amounts not greater than the emission ceilings laid down in Annex I, taking into account any modifications made by Community measures adopted following the reports referred to in Article 9.’
I lisas sätestatud heitkoguste ülemmäärasid, kusjuures võetakse arvesse kõik pärast artiklis 9 nimetatud aruannete esitamist ühenduse meetmetes tehtud muudatused.”
For the Kingdom of the Netherlands, Annex I of Directive 2001/81 lays down 260 kilotonnes as the emission ceiling for nitrogen oxides (NOx ) to be attained by 2010.
Madalmaade Kuningriigi osas sätestab direktiivi 2001/81 I lisa 2010. aastaks lämmastikoksiidide (NOx) heitkoguse ülemmääraks 260 kilotonni.
Member States were to bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with Directive 2001/81 before 27 November 2002 and to inform the Commission thereof forthwith.
Liikmesriigid pidid jõustama direktiivi 2001/81 täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 27. novembrit 2002 ja teatama sellest viivitamata komisjonile.
By letter of 23 January 2003 the Netherlands authorities notified the Commission pursuant to Article 88(3) EC of a NOx emission trading scheme (‘the measure in question’).
Madalmaade ametiasutused teatasid 23. jaanuari 2003. aasta kirjaga EÜ artikli 88 lõike 3 alusel komisjonile NOx heitkogustega kauplemise süsteemist (edaspidi „asjaomane meede”).
They requested the Commission to take a decision finding that the measure in question did not constitute aid, in accordance with Article 4(2) of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty (OJ 1999 L 83, p. 1).
Nad palusid komisjonil teha otsus, milles tuvastatakse, et vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339), artikli 4 lõikele 2 ei kujuta asjaomane meede endast abi.
On 24 June 2003, the Commission adopted Decision C(2003) 1761 final relating to State aid N 35/2003 concerning the measure in question (‘the contested decision’).
Komisjon võttis 24. juunil 2003 vastu otsuse K(2003) 1761 (lõplik) riigiabi N 35/2003 kohta, mis käsitleb asjaomast meedet (edaspidi „vaidlustatud otsus”).
In paragraph 1 of the contested decision, the Commission first describes the measure in question.
Vaidlustatud otsuse punktis 1 kirjeldab komisjon kõigepealt asjaomast meedet.
In the framework of the NOx national emission ceiling for the Netherlands established by Directive 2001/81, the Netherlands authorities set a target of 55 kilotonnes of NOx emissions for its large industrial facilities, that is approximately 250 undertakings, to be attained by 2010.
Direktiiviga 2001/81 Madalmaadele kehtestatud NOx heitkoguste siseriikliku ülemmäära raames seadsid Madalmaade ametiasutused suurte tööstuskäitiste, s.o ligi 250 ettevõtte osas eesmärgi, et 2010. aastaks on NO heitkogus 55 kilotonni.
Regarding the working of the scheme, the Commission explains in paragraph 1.2 of the contested decision that Netherlands legislation will lay down a NOx emission standard for each industrial facility.
Selle süsteemi korralduse kohta märgib komisjon vaidlustatud otsuse punktis 1.2, et siseriiklik seadus sätestab siduvad NOx heitenormid kõigi tööstuskäitiste jaoks. Ettevõtja saab sel viisil kehtestatud heitenorme järgida kas rakendades oma ettevõttes
The undertaking can comply with the emission standard thus laid down by taking steps to reduce NOx emissions in its own facility, by buying emission allowances from other undertakings, or by a combination of those options.
N O heitkoguste vähendamiseks meetmeid, ostes saastekvoote teistelt ettevõtja- x telt või neid kahte varianti kombineerides.
Emission reductions, in the form of NOx credits, will be offered in the emission market by facilities whose emissions fall below the emission standard.
Heitkoguste vähendamist NO krediidi x vormis pakuvad saastekvootidega kauplemise turul käitised, mille heitkogused jäävad alla heitenormi.
A facility’s total annual NOx emission, adjusted for any NOx credits sold or bought, must comply with the authorised emission level for that facility.
Käitise kogu aastane NOx heitkogus, mida võib olla müüdud või ostetud NOx krediidiga korrigeeritud, peab vastama selle käitise lubatud heitkoguse tasemele.
The authorised annual emission — as an absolute figure — is calculated on the basis of the emission standard concerned and the amount of energy used by that facility.
Lubatud aastase heitkoguse koguarv arvutatakse asjaomase heitenormi ja käitise kasutatud energia hulga alusel.
At the end of each year, the Netherlands authorities check whether the facilities have complied with the required emission standard.
Madalmaade ametiasutused kontrollivad iga aasta lõpus, kas käitised on ettenähtud heitenormist kinni pidanud.
Each year, NOx credits can be bought, saved or lent for future periods.
NOx krediiti võib igal aastal osta, hoiustada või laenata tulevasteks perioodideks.
If a facility exceeds its emission standard, it must compensate for that surplus the following year.
Kui käitis ületab ettenähtud heitenormi, peab ta ületatud koguse järgmisel aastal hüvitama.
Moreover, that surplus will be increased by 25% in order to deter any overstepping of the mark.
Pealegi suurendatakse igasuguste normide ületamise ärahoidmiseks hüvitamisele kuuluvat ületatud kogust 25% võrra.
If a facility fails to comply with its emission standard, the Netherlands authorities will impose on it a fine which is effective, proportionate and dissuasive.
Kui käitis talle ettenähtud heitenormist kinni ei pea, määravad Madalmaade ametiasutused tõhusa, proportsionaalse ja hoiatava trahvi.
Finally, in the context of the measure in question, undertakings do not have to acquire emission allowances in order to engage in production.
Lõpetuseks ei tohi ettevõtjad asjaomase meetmega seoses omandada saastekvoote tootmiseks kasutamiseks.
They are required only to comply with the emission standard.
Nad on kohustatud järgima üksnes heitenorme.
In paragraph 1.3 of the contested decision, the Commission describes how the emission standard is calculated, then, in paragraph 1.4, the differences between the ‘cap-and-trade’ system and the ‘dynamic cap’ system, of which the measure in question is a type.
Vaidlustatud otsuse punktis 1.3 kirjeldab komisjon heitenormi arvutusmeetodit ning seejärel punktis 1.4 süsteemi cap-and-trade ja asjaomase meetme tüüpi süsteemi dynamic cap vahelisi erinevusi.
It explains that, according to the Netherlands authorities, the measure in question differs from the other variant of tradable allowance schemes, the ‘cap and trade’ system, in which emission allowances are allocated to undertakings.
Komisjon selgitab, et Madalmaade ametiasutuste seisukoha järgi erineb asjaomane meede teisest kaubeldavate kvootide süsteemi variandist – cap-and-trade süsteemist, milles saastekvoodid eraldatakse ettevõtjatele.
New undertakings or those which wish to expand their activities must first acquire the required quantity of allowances.
Uued ettevõtjad või ettevõtjad, kes soovivad oma tegevust laiendada, peavad esmalt saama vajaliku koguse kvoote.
Under the measure in question, such undertakings are not subject to that obligation but must simply comply with their emission standard, which depends on and is adjusted on the basis of their energy consumption.
Asjaomase meetme puhul ettevõtjatel sellist kohustust ei ole, vaid nad peavad pelgalt järgima oma heitenormi, mis oleneb nende energia tarbimisest, millest lähtuvalt normi kohandatakse.
In paragraphs 1.5 and 1.6 of the contested decision, the Commission then points out that the measure in question will apply to all industrial facilities with installed total thermal capacity of more than 20 thermal megawatts (MWth), in parallel with Community legislation.
Edasi märgib komisjon vaidlustatud otsuse punktides 1.5 ja 1.6, et asjaomast meedet kohaldatakse paralleelselt ühenduse õigusnormidega kõigile tööstusettevõtetele, mille soojusvõimsus on üle 20 megavati.
The Netherlands authorities will continue to apply the emission limit values laid down by the various Community directives in force.
Madalmaade ametiasutused kohaldavad ka edaspidi erinevates ühenduse kehtivates direktiivides kehtestatud heitkoguse piirväärtusi.
In its assessment of the measure in question (paragraph 3 of the contested decision), the Commission first refers to its previous decisions on emission trading schemes and distinguishes between two types of scheme, as follows:
Asjaomase meetme hindamisel (vaidlustatud otsuse punkt 3) toetub komisjon esiteks oma varasematele saastekvootide kauplemise kavade raames tehtud otsustele ning eristab kahte liiki süsteeme: