natgillin/translations-raw huggingface dataset:
THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE CAP......................................................................... .........................................................................
EUROOPA PARLAMENT JA ÜPP.................................................................................................... ....................................................................................................
THE EUROPEAN PARLIAMENT’S LEGISLATIVE WORK ON AGRICULTURE.....................
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMETEGEVUS PÕLLUMAJANDUSVALDKONNAS............................................................................................... ...............................................................................................
POLICY DEPARTMENT B AND ITS ROLE IN SUPPORTING PARLIAMENTARY WORK .
POLIITIKAOSAKOND B JA SELLE ROLL PARLAMENDI TÖÖ TOETAMISEL .....................
RECENT PUBLICATIONS BY POLICY DEPARTMENT B ON AGRICULTURE AND RURAL DEVELOPMENT.................................................................... ....................................................................
POLIITIKAOSAKONNA B VIIMASED VÄLJAANDED PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU VALDKONNAS ..........................................................................................
OTHER SOURCES OF INFORMATION ON AGRICULTURE.................................................... ....................................................
MUUD PÕLLUMAJANDUSVALDKONNA TEABEALLIKAD ..................................................
‘The economic and social situation of the vast majority of workers has improved very much indeed.
Suurema osa töötajate majanduslik ja sotsiaalne olukord on tõepoolest märkimisväärselt paranenud.
The family farms, however, has been left high and dry in this respect, and there is a strong tendency for the gap between the industrial and agricultural sectors to grow even wider.
Siiski on peretalumajapidamised selles suhtes tähelepanuta jäetud ning on väga tõenäoline, et lõhe tööstus- ja põllumajandussektori vahel suureneb veelgi.
This, ladies and gentlemen, is merely a statement of fact.
Daamid ja härrad, see on üksnes tõsiasja tunnistamine.
It is not a policy statement.
See ei ole poliitiline avaldus.
But the facts themselves are driving us all towards a rational and social agricultural policy.
Kuid tõsiasjad viivad meid ratsionaalse ja sotsiaalse põllumajanduspoliitika suunas.
Our children and our children’s children may ask us before the next twenty years are up — ask all of us, the leaders, the scientists, the politicians and the Commission: ‘You knew all this would happen, and what did you do about it?’
Lapsed ja lapselapsed võivad juba vähem kui kahekümne aasta pärast meilt kõigilt, juhtidelt, teadlastelt, poliitikutelt ja komisonilt küsida:“Te ju teadsite, kuhu see kõik välja viib.
And what have we in fact done to date?’
Mida olete selle vältimiseks teinud?”Tõepoolest, mida oleme seni teinud?
‘The future is something to be conquered. The future does not happen to us, we make it happen.’
“Tulevikku on võimalik endale allutada.Tulevikku ei pea passiivselt vastu võtma, seda tuleb kujundada“.
I would like to take this opportunity to welcome you to the European Parliament and provide you with information on in-house resources in terms of expert advice.
Tahaksin kasutada võimalust, et tervitada Teid Euroopa Parlamendis ja anda Teile teavet parlamendisiseste võimaluste kohta eksperdiarvamuse saamiseks.
Effective parliamentary work relies on specialised, objective, high-quality and up-to-date information.
Parlamendi töö tõhusus sõltub erialasest, objektiivsest, kvaliteetsest ja ajakohasest teabest.
To this end, five units responsible for research, known as ‘Policy Departments’, were created.
Selleks on loodud viis uurimistöö eest vastutavat üksust ehk poliitikaosakonda.
Their activities cover all areas of competence of the European Parliament. They produce high-quality independent research, which is carried out either in-house or by external experts.
Nende töö hõlmab kõiki Euroopa Parlamendi pädevusvaldkondi ning nad avaldavad kvaliteetseid sõltumatuid uuringuid, mida korraldavad sise- või väliseksperdid.
Policy Department B: Structural and Cohesion Policies is specifically in charge of five policy areas: agriculture and rural development, culture and education, fisheries, regional development and transport and tourism.
Poliitikaosakond B (struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika) vastutab viie poliitikavaldkonna eest: põllumajandus ja maaelu areng, kultuur ja haridus, kalandus, regionaalareng ning transport ja turism.
It delivers a wide variety of tools, ranging from in-depth analyses of complex legislative issues to short background notes and even to workshops, where experts are invited to make live presentations.
Osakond teeb väga mitmekesist tööd, koostades näiteks keeruliste õigusloomeküsimuste põhjalikke analüüse, andes lühikest taustateavet või korraldades seminare, kuhu kutsutakse eksperte ettekandeid tegema.
These tools aim to support the work of parliamentary bodies, for instance by contributing directly to the legislative work of a specific committee or serving as background information for delegation visits by Members.
Eesmärk on toetada parlamendi tegevust, aidates näiteks vahetult kaasa konkreetse parlamendikomisjoni õigusloometegevusele või jagades taustateavet parlamendiliikmete delegatsioonide visiitideks.
Apart from a few confidential documents, all texts produced by Policy Department B: Structural and Cohesion Policies are published on Parliament’s website for the benefit of all Members and the wider public.
Kõik poliitikaosakonna B (struk-tuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika) koostatud dokumendid avaldatakse Euroopa Parlamendi veebilehel ning on kõigile parlamendiliikmetele ja laiemale üldsusele kättesaadavad, välja arvatud mõned konfidentsiaalsed dokumendid.
In this publication you will find brief information on major policy developments in the area of agriculture and rural development during the last term.
Käesolevas väljaandes leiate lühiülevaate parlamendi viimase koosseisu ametiajal põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas toimunud peamiste poliitiliste arengute kohta.
We also discuss the most important issues that will be tackled during the new term.
Arutatakse ka kõige tähtsamaid küsimusi, millega uue kooseisu ametiajal tuleb tegeleda.
Finally, we provide an introduction to the options that are available to you in terms of in-house and external expertise.
Lisaks tutvustatakse võimalusi sise- ja välisekspertide arvamuse saamiseks.
I wish you a pleasant reading!
Head lugemist!
Directorate B: Structural and Cohesion Policies Directorate General for Internal Policies of the Union
Poliitikaosakond B: struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika Euroopa Liidu sisepoliitika peadirektoraat
EUROPEAN AGRICULTURE AND THE CAP
EUROOPA PÕLLUMAJANDUS JA ÜPP
THE EUROPEAN AGRICULTURAL MODEL he Community institutions have on several occasions demonstrated their commitment to a European agricultural (and food) model that is diverse and multifunctional, covers the whole of the enlarged Union, and is compatible with the opening up and
EUROOPA PÕLLUMAJANDUSMUDEL uroopa institutsioonid on korduvalt väljendanud oma toetust eripalgelisele ja mitmekülgsele Euroopa põllumajanduse (ja toiduainetega varustamise) mudelile, mis hõlmab kogu laienenud Euroopa Liitu ja sobib turgude avanemise ja üleilmastumisega.
This model is supported by a very diverse range of agricultural land occupying 182 million hectares or 47% of the total territory of the Union of 27 (BOX 1).
Selle mudeli aluseks on väga mitmekesine põllumajandusmaa, mis hõlmab 182 miljonit hektarit ning moodustab seega 27 liikmesriigiga ELi pindalast 47% (RAAMITUD TEKST 1).
If the forests are included, the primary activity represents 78% of Europe’s territory.
Kui metsad juurde arvata, on esmasektoriga seotud 78% Euroopa territooriumist.
Agriculture and forestry therefore play the main role in managing four-fifths of European land.
Seega neljal viiendikul Euroopa Liidu pindalast tegeldakse põllu- ja metsamajandusega.
This is an economic activity that takes place at the heart of a natural environment that it has to respect and the balance of which needs to be optimised.
See on majandustegevus, mis toimub looduslikus keskkonnas, mille tasakaalu tuleb hoida ja optimeerida.
In this sense, agriculture and forestry maintain and cultivate the land.
Selles mõttes põllumajandus ja metsandus säilitavad ja harivad maad.
Nevertheless, the EU does not have such a vast surface area as the countries of the New World.
Samas ei ole Euroopa Liidul nii palju maaressurssi nagu Uue Maailma riikidel.
The European agricultural model is therefore intensive, with much higher costs than the countries of America and Oceania, and the majority of its farms (13.7 million in 2007) are small, family farms (12 hectares on average) (BOX 1).
Seetõttu on Euroopa põllumajandusmudel intensiivset laadi ja palju suuremate tootmiskuludega kui Ameerikas või Okeaanias.
As the first link in the food chain (BOX 1), these farms play a frontline role in the balance of the rural environment and are an important source of local employment in many regions.
Suurem osa põllumajandusettevõtteid (13,7 miljonit 2007. aastal) on väikesed peretalud (keskmiselt 12 ha) (RAAMITUD TEKST 1).
1 broadest sense (
Toiduainete tootmisahela esimese lülina (RAAMITUD TEKST 1) on neil taludel keskne roll maaelu tasakaalu hoidmisel ning nad on paljudes piirkondades olulised kohalikud tööandjaid.
), covering 90% of its territory. ‘Predominantly rural areas’ specifically occupy
On selge, et territooriumist ei saa rääkida põllumajandust kõrvale jättes.
53% of Community territory, with 17% of the total population (MAP).
Valdavalt maapiirkonnad hõlmavad 53% ühenduse territooriumist ja neis elab 17% kogu rahvastikust (KAART).
In this context, the agricultural sector becomes a key activity for promoting social and territorial cohesion by playing
See tähendab, et põllumajandussektor on võtmetähtsusega sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamisel, kuna tal on määrav osa maapiirkondade elujõulisuse tagamisel nii elu-, töö- kui ka puhkekohana.
The OECD defines two types of rural regions in the broadest sense: ‘predominantly rural regions’ (with 50% of the population in
OECD eristab kahte liiki maapiirkondi kõige laiemas tähenduses: valdavalt maapiirkonnad (50% elanikkonnast elab piirkondades,
2 areas with less than 150 inhabitants/km
2 mille asustustihedus on väiksem kui 150 elanikku/km
) and ‘intermediate regions’ (with 15 to 50% of the population in rural areas) (MAP).
) ja vahepealsedpiirkonnad (kus maapiirkondades elab 15–50 % elanikkon- nast) (KAART).
BOX 1
RAAMITUD TEKST 1
Basic EU agriculture data
ELi põllumajanduse põhiandmed
• With its 497.5 million inhabitants (2008), the EU-27 is the third-largest concentration of population on earth after China and India.
• 27 liikmesriigiga EL on oma 497,5 miljoni elanikuga (2008) Hiina ja India järel kolmandal kohal.
However, given the standard of living of European consumers and therefore their purchasing power, it is the leading global food market.
Kuid võttes arvesse Euroopa tarbijate elatustaset ja nende ostujõudu, on EL maailma suurim toiduaineturg.
• The utilised agricultural area (UAA) occupies 47% of the total territory of the EU-27.
• Kasutatav põllumajandusmaa moodustab 27 liikmesriigiga ELi kogupindalast 47%.
The 12 new Member States represent 37 million additional hectares of agricultural land compared with the 145 million hectares of the former EU-15.
12 uut liikmesriiki lisasid 15 liikmesriigi 145 miljonile hektarile juurde 37 miljonit hektarit põllumajandusmaad.
• However, this 25% increase in surface area has only resulted in a 19% increase in production.
• Samas on see põllumajandusmaa 25% suurenemine kaasa toonud vaid 19% tootmiskasvu.
Production by the agricultural sector of the EU-27 amounts to EUR 355.8 billion at basic prices (2007) (EUR 299 billion for the EU-15 and EUR 56.8 billion for the EU-12).
27 ELi liikmesriigi põllumajandussektori toodangumaht oli 2007. aasta alushindades 355,8 miljardit eurot (15 liikmesriigi vastav toodangumaht oli 299 miljardit eurot ja 12 liikmesriigi oma 56,8 miljardit eurot).
• France contributes nearly 19% of the EU-27’s final agricultural production, followed by Germany (12.8%), Italy (12.4%) and Spain (11.4%) (GRAPH).
• Prantsusmaa osakaal 27 ELi liikmesriigi põllumajanduslikus lõpptoodangus moodustab ligi 19%, järgnevad Saksamaa (12,8%), Itaalia (12,4%) ja Hispaania (11,4%) (JOONIS).
• Nearly 11.8 million AWUs (annual work units, equivalent to one full-time worker) work on 13.7 million farms (2007 data).
• 13,7 miljoni põllumajandusettevõtte kohta rakendatakse 2007. aasta andmetel ligi 11,8 miljonit ATÜd (aasta tööühik, võrdub ühe täistöökohaga).
Poland and Romania employ by far the most agricultural AWUs (2.2 million each).
Kõige rohkem põllumajanduslikke ATÜsid kasutavad Poola ja Rumeenia (kumbki 2,2 miljonit).
They are followed by Italy (1.3 million) and Spain (967 thousand).
Neile järgnevad Itaalia (1,3 miljonit) ja Hispaania (967 tuhat).
These four countries have more than half the agricultural labour of the EU-27.
Neis neljas riigis on hõivatud enam kui pool 27 liikmesriigi põllumajandusettevõtete tööjõust.
• The majority of agricultural work is still carried out by family farms, despite the significant development of corporate farms.
• Vaatamata mitmesuguste ühistuvormide arengule, toimub suurem osa põllumajanduslikust tööst ikkagi peretalumajapidamistes.
The decline in the number of farms is continuing.
Talude arvu vähenemine jätkub.
The land freed up is encouraging an increase in the physical size of the remaining farms.
Seeläbi vabanev maa soodustab järelejäänud talude suurenemist.
The average UAA per farm is now 12 hectares.
Kasutatav põllumajandusmaa on praegu keskmiselt 12 hektarit talu kohta.
There are, however, still significant differences at national level, with averages ranging from 1 ha in Malta to 84 ha in the Czech Republic.
Seejuures on endiselt suured erinevused liikmesriikide vahel: alates keskmiselt 1 hektarist Maltas kuni 84 hektarini Tšehhi Vabariigis.
Multiactivity is very widespread in small farms.
Väikestes taludes on väga levinud mitmekesine põllumajandustegevus.
• Agroindustry contributes 2.1% of the Community GDP and employs 5.1 million people (2.4% of the working population).
• Põllumajandustööstus moodustab 2,1% ühenduse SKPst ning annab tööd 5,1 miljonile inimesele (2,4% töötavast elanikkonnast).
The agri-food industry (the primary sector and industry combined) provides around 8.5% of the EU’s jobs and represents 3.9% of its GDP.
Põllumajandus- ja toiduainetööstus annab ligikaudu 8,5% ELi töökohtadest ja moodustab 3,9% SKPst.
• The majority of trade in agricultural and food products in the Union is intra-Community trade (75% of the total) thanks to the consolidation and gradual growth of the single market.
• Tänu ühtse turu konsolideerumisele ja järkjärgulisele suurenemisele on suurem osa ELi põllumajandustoodete ja toiduainete kaubandusest ühendusesisene kaubandus (75% kogumahust).
• With regard to extra-Community trade, the EU is the second largest exporter of agricultural and food products globally after the United States, with sales amounting to EUR 75.2 billion in 2007, which have significantly increased following the recent enlargements (+54.5% in the period 1999/2007).
• Mis puudutab ühendusevälist kaubandust, siis EL on Ameerika Ühendriikide järel maailma suuruselt teine põllumajandustoodete ja toiduainete eksportija ekspordimahuga 75,2 miljardit eurot 2007. aastal, kusjuures maht on märgatavalt kasvanud pärast viimaseid laienemisi (54,5% võrra ajavahemikul 1999–2007).
The EU is the global leader for several products, including alcoholic drinks, meat, dairy products and olive oil.
EL on maailma suurim eksportija paljude toodete puhul, mille hulka kuuluvad näiteks alkohoolsed joogid, liha, piimatooted ja oliiviõli.
A total of 67% of European food and agricultural exports are end products.
Põllumajanduslikust ja toiduainete ekspordist moodustavad 67% lõpptooted.
• The EU is still the largest global importer of agricultural products, with EUR 77.5 billion in 2007 (+44.4% between 1999 and 2007).
• Samas on EL maailma suurim põllumajandustoodete importija. Impordi kogumaht 2007. aastal oli 77,5 miljardit eurot (ajavahemikul 1999–2007 kasvas 44,4% võrra).
The majority of external purchases are from developing third countries, in particular from MERCOSUR, the ACP countries (Africa, Caribbean, Pacific) and the Mediterranean Basin.
Suurem osa impordist pärineb arenguriikidest, eeskätt MERCOSURI, AKV riikidest (Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid) ja Vahemere piirkonna riikidest.
• The agricultural and food balance of trade remains in deficit (EUR -2.2 billion in 2007) but, subject to recurrent fl uctua-tions, the deficit is declining from the record of EUR -5 billion in 2001.
• Põllumajandus- ja toiduainetööstuse kaubandusbilanss jääb negatiivseks (–2,2 miljardit eurot 2007. aastal), kuid 2001. aasta rekordilise –5 miljardi euroga võrreldes on defitsiit siiski pidevatele kõikumistele vaatamata vähenemas.
PROPORTION OF AGRICULTURAL PRODUCTION OF THE EU-27 (% — 2007)TOTAL FOR EU-27: 355 810 (100%)
EL 27 PÕLLUMAJANDUSTOODANGU JAGUNEMINE (2007, %)EL 27 kokku: 355 810 (100%)
European agriculture can therefore be described as multifunctional.
Selline multifunktsionaalsus võimaldab samuti tagada Euroopa põllumajandustoodete mitmekesisuse ja kvaliteedi üha enam killustuval turul.
The EU is the second-largest exporter of food products (BOX 1), and also the main importer of agricultural raw materials for processing (BOX 1), in particular from developing countries, with whom it has preferential relationships based on a wide range of trade agreements.
Suuruselt teise toiduainete eksportijana (RAAMITUD TEKST 1) on EL samaaegselt ka peamine põllumajandusliku tooraine importija töötleva tööstuse tarvis (RAAMITUD TEKST 1). Eeskätt pärineb tooraine arenguriikidest, kellega ELil on soodussuhted mitmete kaubanduslepingute alusel.
RURAL AREAS OF THE EU-27 (
EL 27 MAAPIIRKONNAD (
THE COMMON AGRICULTURAL POLICY (CAP)
ÜHINE PÕLLUMAJANDUSPOLIITIKA ÜPP
The common agricultural policy (CAP) is based on Articles 32 to 38 of the EC Treaty, according to the numbering of the Treaty of Amsterdam (1997).
Ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) põhineb EÜ asutamislepingu artiklitel 32–38 vastavalt Amsterdami lepinguga (1997) muudetud numeratsioonile.
Currently the main instruments of the CAP are based on five basic texts along with other regulations, directives and decisions (BOX 2).
Praegu põhinevad ÜPP peamised vahendid viiel põhiõigusaktil ja muudel määrustel, direktiividel ja otsustel (RAAMITUD TEKST 2).
There have been several reforms of the CAP over the years, the most recent of which was in 2008 (the ‘Health Check’).
Aja jooksul on ÜPP läbi teinud mitu reformi, neist viimane toimus 2008. aastal (“tervisekontroll” — “Health Check”).
The orientation of the current CAP reflects strategic objectives: to have agriculture that is competitive on the global markets and complies with very strict environmental, quality, food safety and animal welfare standards, in the context of sustainable rural economies.
ÜPP praegune suunitlus kajastab järgmiseid strateegilisi eesmärke: ülemaailmsetel turgudel konkurentsivõimeline põllumajandus, mis järgib rangeid keskkonna-, kvaliteedi-, toiduohutuse ja loomade heolu nõudeid ning mis toimib maapiirkondade säästva majandamise raames.
The features of the current CAP are:
Praegust ÜPPd iseloomustavad järgmised tunnused:
• Cross-compliance, which made the single payments conditional on a whole series of criteria concerning the environment, public health, animal welfare, etc., in response to the expectations of European citizens.
• Nõuetele vastavus, mis Euroopa kodanike ootuste täitmiseks seab ühtsete toetuste maksmise tingimuseks terve rea nõudeid keskkonnakaitse, rahvatervise, loomade heaolu jt valdkondades.
• Two different financial aspects: the ‘first pillar of the CAP’, which contains the mechanisms to support the markets and direct aid to farms, to be funded entirely by the European Agricultural Guarantee Fund (EAGF); and the ‘second pillar’, for rural development measures, with a joint funding system through the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD).
• Kaks eraldi rahastamisstruktuuri: ÜPP esimene sammas, mis hõlmab turgude toetusmehhanisme ja põllumajandusettevõtete otsetoetusi, mida rahastatakse täies mahus Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF), ning teine sammas, mille eesmärk on toetada maaelu arendamist ja mida kaasrahastatakse Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD).
• Public redistribution of direct aid under the first pillar using four mechanisms: compulsory modulation, allowing funding to be transferred between the two pillars of the CAP to increase rural development; national reserves of decoupled payment entitlements, established on the basis of a percentage of the national budgets, to cope with exceptional problems or special situations; the optional use of up to 10% of the national budgets of decoupled aid to support struggling sectors or areas; and the potential application of a regional decoupling model to allow harmonisation of payments per hectare allocated according to regional criteria.
• Esimese samba otsetoetuste riiklik ümberjagamine nelja mehhanismi abil: kohustuslik ümbersuunamine, mis võimaldab maaelu arengu parandamiseks paigutada vahendeid ümber ÜPP ühest sambast teise; toodanguga sidumata toetusõiguste riiklik reserv teatava protsendimäära ulatuses riigi vastava eelarve mahust, et kasutada seda erakorraliste probleemide või eriolukordade puhul; võimalus kasutada kuni 10% ulatuses toodanguga sidumata toetuste riiklikku eel-arvet, et toetada raskustes olevaid valdkondi või piirkondi; ja vajadusel toetuste tootmisest lahtisidumise piirkondliku mudeli kohaldamine, et ühtlustada piirkondlike kriteeriumide alusel makstavaid hektaritoetusi.
• The decoupling of aid from the volumes produced in order to have market-oriented production and to reduce distortions in production and agricultural markets.
• Toetuste lahtisidumine tootmismahtudest, et kohandada põllumajandusettevõtteid paremini turu vajadustega ning vähendada moonutusi põllumajandustoodete tootmisel ja turustamisel.
This decoupled aid has now become a single fixed payment, aimed at guaranteeing income stability and calculated according to direct aid received in the past (historical base for the EU-15; single payments of aid granted to the new Member States after the recent enlargements).
Tootmisest lahtiseotud toetusi hakatakse nüüd maksma ühtse kindla maksena, mis peab tagama tulude stabiilsuse ning mida arvutatakse sõltuvalt varem saadud otsetoetustest (15 ELi liikmesriigi puhul varasemad andmed, uute liikmesriikide puhul pärast laienemisi makstud ühtsed toetused).
In 2009, 90% of support for farms in the first pillar is decoupled.
2009. aastal on esimeses sambas 90% põllumajandustoetustest tootmisest lahtiseotud toetused.
14 a regional model (based on basic aid per hectare at regional level); a hybrid model (combining payments calculated on the basis of historical data and standard payments per hectare at regional level); and a simplified per-hectare model that can only be used by the new Member States.
14 ning kehtestati kuludele aastased kohustuslikud ülemmäärad.
To comply with these, Community institutions can make linear reductions in existing aid.
Neist kinnipidamiseks võivad ühenduse institutsioonid olemasolevaid toetusi lineaarselt vähendada.
• Compatibility with the rules of the World Trade Organization (WTO), insofar as the decoupling of aid and the transfer of funding to rural development through modulation has the end goal of allowing the vast majority of European agricultural support to be included in the ‘green box’ (compat-ible aid) of the WTO Agreement on Agriculture.
hektaritoetusel), kombineeritud mudel (hõlmab nii varasemate andmete alusel arvutatud toetusi kui ka piirkondlikke ühtseid hektaritoetusi) ja lihtsustatud hektaripõhine mudel, mida kohaldatakse üksnes uutes liikmesriikides.