natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Heading 4: Europe as a global partner....................................................................................................
Eelarvejagu 4: Euroopa kui globaalne partner........................................................................................3.4.1 Poliitikast juhitud programmid............................................................................................3.4.2 Kriisiabi programmid..........................................................................................................3.4.3 Sisepoliitika välisaspektid...................................................................................................
In February 2004, the Commission laid out a political project for the Union to tackle the key challenges facing Europe and its citizens until 2013. Its objective was to launch a forward-lookingdebate on the European Union’s goals, and the tools required to make these goals a reality.
Veebruaris 2004 koostas komisjon Euroopa Liidu jaoks poliitilise projekti tegelemaks põhilisteprobleemidega, mis seisavad Euroopa ja selle kodanike ees ajavahemikul kuni aastani 2013.Projekti eesmärk oli käivitada akiivne Euroopa Liidu tulevikueesmärke ja nende eesmärkide elluviimise vahendeid käsitlev arutelu.
If action is to be in place by the target date of 1 January 2007, the debate now needs to moveinto a new phase.
Et eesmärkide praktiline elluviimine määratud kuupäeval, 1. jaanuaril 2007 algaks, tuleb arutelu viia järgmisesse faasi.
Attention needs to shift to the practical measures required to put the politicalframework into practice.
Keskenduda tuleb poliitilise projekti elluviimiseks vajalikele praktilistele meetmetele.
To this end, the Commission has been working to develop a set of detailed policy proposals.These proposals make concrete the principles contained in the February communication: theypursue clear political objectives; they offer real added value; they reflect a process of simplification and respect principles of good governance.
Sel suunal on komisjon tegelenud konkreetsete ettepanekutega erinevate tegutsemisviiside väljaarendamiseks. Need ettepanekud kinnitavad põhimõtteid, mis sisaldusid veebruarikuises teatises: nad jälgivad selgeid poliitilisi eesmärke, pakuvad reaalset lisandväärtust, püüdlevad lihtsustamise ja läbipaistvuse suunas ning lähtuvad hea valitsemise tavadest.
Many of these proposals are now ready.
Paljud neist ettepanekutest on nüüd valmis.
So this is a good moment to take stock of the work donesince February, recall the value added of the EU action as well as expenditure required to furtherthe political project proposed by the Commission for 2007–13, and explain how the deliveryinstruments of this project will be simplified and rationalised.
Seega on praegu sobiv aeg võtta kokku veebruaris alustatud töö, näidata, milline on ELi tegevuse lisandväärtus ja kulutused, mis kaasnevad komisjoni poolt aastateks 2007–2013 soovitatud poliitilise projektiga, ning selgitada, kuidas sellerahastamist edaspidi lihtsustatakse ja tõhustatakse.
This is the purpose of this paper.
See ongi käesoleva teatise eesmärk.
The paper is accompanied by the first batch of detailed proposals setting out the legal framework for key policy areas.
Teatisega on kaasas ka esimene osa üksikasjalikest ettepanekutest põhiliste tegutsemisvaldkondade seadusandliku tausta korraldamiseks.
Other proposals will follow, covering areas including external relations,environment, research, and freedom, security and justice.
Järgnevad teised ettepanekud, mis käsitlevadvälissuhteid, keskkonda, teadust ning vabadusi, turvalisust ja õigust.
MOVING TOWARDS A DECISION
LIIKUMINE OTSUSE SUUNAS
The debate with the Council and Parliament
Arutelu nõukogu ja parlamendiga
The adoption of the 10 February communication ‘Building our common future, policy challenges and budgetary means of the enlarged Union’ (1) was the starting point for a decision onthe new financial perspectives.
10. veebruari teatise “Ühise tuleviku ehitamine, laienenud liidu poliitilised väljakutsed ja rahalised vahendid” (1) vastuvõtmine oli esimene samm uute finantsperspektiivide alase otsuse suunas.
It gave the Council and European Parliament an opportunity toexamine the policy proposals made by the Commission.
See andis nõukogule ja Euroopa Parlamendile võimaluse komisjoni ettepanekud läbi vaadata.
In April, the European Parliamentadopted a resolution which kept the focus on the Union’s political priorities.
Aprillis võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni, mis keskendus liidu poliitilistele prioriteetidele.
In parallel the Council proceeded to a first discussion of the Commission’s communication and the Irish Presidency produced an analytical report which highlighted some of the key areas for further discussion.
Samaaegselt alustas nõukogu esimest arutelu komisjoni teatise üle ja Iirimaa eesistumise ajal ilmus analüütiline aruanne, kus toodi välja põhilised tulevase arutelu valdkonnad.Juunis lepiti Euroopa Ülemkogus kokku, et tööd jätkatakse selles aruandes märgitud valdkondades, eelkõige järgmistes:
At the European Council in June, it was agreed to continue work on the issues identified in this report, in particular:
•vajadus täpsemate eelistuste määramiseks erinevate kuluartiklite lõikes;
•the need for a stricter prioritisation between different calls on spending;•the level of expenditure required to meet Member States’ ambitions for the Union;•a deeper analysis of the value added by EU expenditure.
•ELi kulutustega saavutatud lisandväärtuse sügavam analüüs.
The Commission welcomes these first reactions to its communication and to the priorities it hadidentified.
Komisjon tervitab seda esimest tagasisidet oma teatise ja selles määratletud eelistuste kohta.
Building on this debate, the Commission intends to spell out in more detail its analysis of thevalue added of the proposed actions and of the proposed governance instruments, to allow Member States to move the debate forward.
Et liikmesriikides mõttevahetust elavdada, kavatseb komisjon nimetatud arutelu põhjal detailsemalt välja tuua soovitatud meetmete ja haldusaktide lisandväärtuse analüüsi.
The current communication and the adoption oflegislative proposals provide further input to this discussion.
Käesolev teatis jaseadusandlike ettepanekute vastuvõtmine aitavad sellele arutelule kaasa.
It is worth recalling some of the starting points of this debate, which determine the priorities setby the Commission in its proposal.
Siinkohal väärivad meenutamist mõned arutelu lähtepunktid, mis määravad komisjoni ettepaneku prioriteedid:
•The EU budget is limited in size. Compared with national budgets, which take up anaverage of around 45 % of national income, the EU budget is only a little over 1 %.
•ELi eelarve maht on piiratud.Võrreldes riiklike eelarvetega, mille keskmine suurus on umbes45% riigi tuludest, moodustab ELi eelarve vaid veidi üle 1%.
The Commission did not propose any change in the ceiling on resources to be determined at EUlevel, which remains at 1.24 % of gross national income, but only an increase in the resourcesused within that ceiling.
Komisjon ei pakkunud väljamuudatusi ELi tasandil määratava osamaksete ülemmäära osas, mis on endiselt 1,24% rahvamajanduse kogutulust, vaid ainult vahendite suurendamist selle ülemmäära piires.
Mobilising this margin became necessary because of the increasingresponsibilities of the Union and of the cost of successive enlargements: against this background, it should be noted that the increase rate of the EU budget over the last seven yearswas half of the increase of the Member States’ budgets.
Selle varu kasutuselevõtmine osutus vajalikuks seoses liidu suureneva vastutuse ja järjestikuste laienemiste maksumusega. Sellel taustal tuleb märkida, et ELi eelarve kasvumäär moodustas viimase 7 aasta jooksul poole liikmesriikide eelarvete kasvumäärast.
•Many of the political decisions which will determine the next financial perspectives have already been taken.
•Mitmed järgmiste finantsperspektiivide osas määravad poliitilised otsused on jubavastu võetud.
These already set clear spending requirements, asdescribed below.
Nendes määratakse juba kindlaks selged nõudmised kulutustele:
—The current phase of enlargement will add 5 % to the Union’s GDP — and to its revenues— but with 30 % extra population. It follows that expenditure will increase more than revenue.
—käimasolev laienemine lisab ELi SKTle – ja tuludele – 5%, aga elanikkond suureneb 30%.Sellest tulenevalt suurenevad kulud rohkem kui tulud.
For example, enlargement means 4 million additional farmers, an increase of 50%,and a doubling of income disparities between rich and poor.
Laienemine toob näiteks kaasa 4miljonit uut põllumajandustootjat, mis on 50%line kasv, ning kahekordistab erinevusevaeste ja rikaste sissetulekute vahel.
The budget is expected tosupport the Lisbon strategy and the transformation of the EU economy towards competitiveness and innovation.
Eeldatakse, et eelarve toetab Lissaboni strateegiat ja ELi majanduse teisenemist parema konkurentsivõime ja uuenduslikkuse suunas;
—The agreement reached on agricultural financing to 2013 already determines a large shareof the EU budget.
—saavutatud põllumajanduse rahastamise kokkulepe aastani 2013 määrab juba suure osa ELi eelarvest;
—The European Union is to take on new tasks at EU level, in particular in the area of freedom, security and justice to deal with new security threats and crises.
—samal ajal kui naaberriikide stabiilsus on muutunud haavatavamaks, on kasvanud vajadus,et Euroopa Liit tegutseks väljaspool oma piire, ning ootus, et ta seda ka tõepoolest teeks.
The political consensus for action
Üksmeelne poliitiline nõusolek tegutsemiseks
The proposals made build on the work of the Council and the European Parliament to developa clear vision of Europe’s future.
Tehtud ettepanekud toetuvad nõukogu ja Euroopa Parlamendi tööle Euroopa tulevikust selgepildi kujundamisel.
There is a broad political consensus about where the Union mustact; this is reflected in the Treaty and the Constitution, in European Parliament resolutions, andin European Council conclusions.
Liidupoolse sekkumise vajalikkuse valdkondade osas valitseb laiapõhjalinepoliitiline üksmeel. See kajastub asutamislepingus ja põhiseaduses, Euroopa Parlamendi resolutsioonides ning Euroopa Ülemkogu järeldustes.
Core goals like employment, sustainable development, security and an effective world role are firmly established.
Kindlalt on kehtestatud põhieesmärgid, nagutööhõive, säästev areng, turvalisus ja tõhus roll maailmas.
•The single market has given European economies a real opportunity to add an extra dimension to growth and prosperity.
•Ühtne turg on andnud Euroopa majandustele suurepärase võimaluse kasvu ja jõukuse mõõtme avardamiseks.
With Europe’s growth potential slipping from 3 to 2 % in thespace of a few years, economic performance must be improved.
Parandada tuleb majanduslikku suutlikkust, kuna Euroopa kasvupotentsiaal libiseb mõne aasta pärast 3%lt 2%le.
Unemployment remains atunacceptable levels, and the risks of social exclusion are increasing.
Tööpuudus on lubamatult kõrgel tasemel ja sotsiaalse tõrjutuse risk suureneb.
Where EU liberalisationbrings change, the EU must help to smooth transition.
Seal, kus ELi liberaalne poliitika toob suured muutused, peab EL aitama üleminekut mahendada.
Enlargement has brought a wideninggap between the richer and poorer Member States which saps the vitality of the Europeaneconomy.
Laienemine on toonud kaasa suurenevad erinevused rikkamate ja vaesemate liikmesriikide vahel ning see pärsib Euroopa majanduse elujõudu.
To achieve growth and reduce disparities, action is needed at every level.
Kõikidel tasanditel on vaja võtta meetmeid majanduskasvu saavutamiseks ja ebavõrdsusevähendamiseks.
This imperativeunderpins the Lisbon strategy, but so far the results have fallen well short of expectations.
See vajadus on Lissaboni strateegia aluseks, kuid seni ei ole tulemused ootustele vastanud.
Anew impetus and a new direction must be found to make Europe a dynamic knowledgebased economy, and in parallel to reinforce the Union’s cohesion in the wake of enlargement.
Tuleb anda uut hoogu ja leida uus suund, et muuta Euroopa dünaamiliseks teadmistepõhiseks majandusruumiks ning samaaegselt tugevdada laienemise algstaadiumis liidu ühtekuuluvust.
•Europe is rich in resources.
•Euroopas on rikkalikult loodusvarasid.
European society has been shaped by its landscapes, its waters, itscountryside, and the resources they bring.
Euroopa ühiskonda on kujundanud tema maastikud,veekogud, paikkonnad ja seal peituvad maavarad.
The challenge is to manage and protect theseresources for current and future generations.
Tänane väljakutse on kasutada ja säilitada neid varasid praeguste ja tulevaste põlvkondade jaoks.
The role of the European Union in this field isclear.
Euroopa Liidul on kindel osa selles valdkonnas.
The food Europe produces circulates in a single market, and needs to be maintained ata high level of quality.
Euroopas toodetud toiduaineid müüakse ühtsel turul ja nende kvaliteeti tuleb hoida kõrgel tasemel.
Environmental imperatives must be tackled on a continental and global scale.
Keskkonnanõuetega tuleb tegelda nii Euroopa kui ülemaailmsel tasemel.
It is no coincidence that these have long been amongst the core common policies ofthe Union.
Pole juhus, et need on pikka aega olnud ELi poliitika olulisemaid valdkondi.
•The EU is now called upon to address concerns which go to the heart of citizens’ interests.
•Nüüd peab EL tegelema probleemidega, mis on kodanike huvide keskmes.
Illegal immigration can only be tackled by working together.
Ebaseaduslikku sisserännet saab ohjeldada ainult koos tegutsedes.
The single market automatically requires EU action on public health,food safety and consumer interests.
Ühtne turg eeldab automaatselt ELi tegutsemist tervise- ja toiduohutuse ning tarbijakaitse valdkondades.
Increased diversity provides opportunities which demanda collective response.
Valiku avardumine loob võimalused, mis eeldavadühist tegutsemist.
In all these areas, action is indispensable at the European level.
Kõikides nendes valdkondades on Euroopa tasemel meetmete võtminemöödapääsmatu.
•The weight of the EU is impressive: more than 450 million inhabitants, a quarter of world output, a leading trade power, the biggest aid donor.
•ELi osakaal on muljetavaldav: rohkem kui 450 miljonit elanikku, neljandik maailma tööstustoodangust, juhtiv kaubanduspiirkond, suurim toetustejagaja.
Against this background, the outside worldis constantly testing the EU’s ability to act or react as a political entity.
Selle taustal paneb välismaailm pidevalt proovile ELi suutlikkuse toimida poliitilise üksusena.
The EU faces the crucial choice of whether to accept a responsibility to lead: if it does so, its financial and political obligations vis-à-vis its partners and neighbours will be immense.
ELi ees seisab oluline valik,kas võtta enesele juhtimisvastutus: kui jah, on rahalised ja poliitilised kohustused partneriteja naabrite ees tohutud.
But can it isolate itselfand refuse to take up the challenge?
Aga kas Euroopa tohib end isoleerida ja väljakutse vastuvõtmisestkeelduda?
Working together and speaking with one voice, the Union can bring to bear a unique mix of policy levers: aid, trade, economic cooperation andpolitical dialogue.
Koostöös ja ühehäälselt suudab EL kanda erakordset kogumit poliitikahoobasid:toetused, kaubandus, majanduskoostöö ja poliitiline dialoog.
The cost of inaction is high.A failure to address problems and inject solutions into the European economy now would risk a downward economic spiral.
Tegevusetuse hind on kõrge.Võimetus Euroopa majanduse probleeme piisava täpsusega määratleda ning ebaadekvaatsete lahenduste rakendamine võivad viia majanduslikule allakäigule.Looduslike ressursside ebaotstarbekas kasutamine jätab tulevastele põlvedele koormava pärandi.
A failure to conserve and manage natural resources would mean bequeathing extra costs to future generations.
Võimetus tegeleda kodanike turvalisuse ja elukvaliteedi küsimustega on ohtlik ja vähendab usaldust ühiskonnas.
A failure toaddress citizens’ concerns for security and quality of life would bring both disillusionment anddanger.
Ebaefektiivne välispoliitika võtab võimaluse euroopalike väärtusteglobaalseks levitamiseks ja kaitsmiseks ning rahu ja arengu edendamiseks kogu maailmas.
A failure to make external policy more effective would squander the opportunity to project and protect European values and to promote peace and development worldwide.
Nende eesmärkide saavutamiseks tuleb rakendada kõiki võimalikke meetmeid: rahvuslikke liikumisi, ühenduse õigust, koostööd ja ELi eelarvest tulevaid avalikke kulutusi. ELi poliitikute üles-
All available levers must be harnessed to make these goals a reality: national action, Communitylaw, coordination, and public spending through the EU budget.
Komisjoni ettepaneku eesmärk ei ole lihtsalt rahaliste vahendite ülekandmine ELi tasandile.
The task for the Union’s policymakers is to ensure the right combination at the right time.
Investeeringutasuvus sõltub õigel tasemel seatud õigetest eesmärkidest.
The return on investmentdepends on targeting the right objectives at the right level.
Siseriiklikult tuleb tegutseda juhul, kui see tagab parimadtulemused; ELi tasandil juhul, kui see on tõhusaim.
Where a euro spentthrough the EU budget will bring more return than a euro spent at national level, this is the bestway to offer value for money to the taxpayer.
Kui läbi ELi eelarve kulutatud euro toob rohkem tulu kui liikmesriigi tasandil kulutatud euro, on see parim viis näidata maksumaksjale, et kulud vastavad tuludele.
Pooling national resources at EU level can bringmajor savings for national budgets.
Siseriiklike vahendite koondamine ELi tasemel võib tuua kaasa suurekokkuhoiu riikide eelarves.
There are many Union instruments where little or no funding is required.
ELi tasandil on mitmeid meetmeid, kus rahastamise vajadus on väike või puudub üldse.
In some areas, the Union’s task is to ensure a fair and effective regulatory framework for action, as in competitionpolicy, the internal market or the environment.
Mõnesvaldkonnas on liidu ülesandeks tagada õiglane ja tõhus seadusandlik tegutsemisraamistik, nagu konkurentsipoliitika, siseturu või keskkonna valdkondades.
This work is essential to the Union’s politicalgoals, but little funding is involved.
See töö on liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks väga oluline, kuid vastavad rahalised kulud on väikesed.
However, many EU policies must be accompanied by financial resources if they are to be effective. To expect more Europe for less money is simply unrealistic.
Paljudes valdkondades nõuab Euroopa Liidu poliitika tõhususe huvides siiski rahalisi vahendeid.Ebareaalne on oodata Euroopalt rohkem väiksema raha eest.
New policy areas at the EU levelimply new financial requirements.
Uued poliitikavaldkonnad Euroopa Liidu tasandil toovad kaasa uued rahalised tingimused.
The Commission has examined where spending is a necessary part of the policy mix.
Komisjon on uurinud, millistes valdkondades on raha kulutamine poliitiliselt vajalik.
It hasensured in its proposals that the size and nature of the expenditure is proportionate; and thatthe policy is managed to bring the best return on the investment.
Tema ettepanekutes on tagatud, et kulutuste suurus ja sisu on kooskõlas ja et poliitika peab andma investeeringult parima võimaliku tulemuse.
Where these tests are met,policy must not be deprived of the resources needed to deliver effectively.
Kui need tingimused on täidetud, peaks poliitika edukaks elluviimiseks vajalikud eeldused olemas olema.
The EU budget is limited in size, but its expected impact is major. Compared withnational budgets, which take up an average of around 45 % of national income, the EU budget is just a little over 1 %.
ELi eelarve maht on piiratud, kuid tema eeldatav mõjujõud on tohutu.Võrreldes riiklike eelarvetega, mille keskmine suurus on umbes 45% riigi tuludest, on ELi eelarve vaid veidi üle 1%.
National budgets have been rising, with a rate of increase in nationalbudgets more than double that of the EU budget over the past seven years.
Viimase seitsme aasta jooksul on riikide eelarvete kasvumäär olnud rohkem kui kaks korda suurem kui Euroopa Liidu eelarvel.
The Commissionproposes a moderate increase in the resources available to the Union to meet the above challenges and commitments.
Et ülaltoodud väljakutsete ja kohustustega toime tulla, teeb komisjon ettepaneku liidu käsutuses olevate vahendite mõõdukaks suurendamiseks.
The Commission will assess regularly, and in any case by 2010, therequired payment appropriations for the period beyond 2013 in order to ensure an adequateevolution of payment with respect to commitment appropriations.
Komisjonhindab korrapäraselt, igal juhul 2010. aastaks, nõutud maksete assigneeringuid ajavahemikukspärast 2013. aastat, et tagada maksete nõuetekohane areng kulukohustuste assigneeringuidjärgides.
This assessment will takeaccount of the actual use of commitment and payment appropriations, as well as of the forecastof the EU’s gross national income (GNI) and of the use of appropriations.
Hindamisel võetakse arvesse maksete ja kulukohustuste assigneeringute kasutamisehetkeseisu, samuti Euroopa Liidu rahvamajanduse kogutulu ja assigneeringute kasutamise kasvuprognoosi.
THE VALUE ADDED OF THE COMMISSION’S PROPOSALS
KOMISJONI ETTEPANEKUTE LISANDVÄÄRTUS
Effectiveness: Results can only be achieved throughaction at EU level
Euroopa Liit peab oma võimalused maksimaalselt ära kasutama nii sees- kui väljaspool piire.Selleks tuleb kõrvaldada mõned tegurid, mis tema tegevust häirivad:
The Union’s common objectives can only be met through a partnership between national and European levels.
•Ühenduslülide vähesus:ühisturg peab tagama riigipiire ületava kaubanduse, üleeuroopaliseettevõtluse, vaba liikumise liidu piires.
National public spending can be directed to bring huge benefits to citizens,increasing the vitality and durability of national economies through public services, educationand infrastructure; offering internal and external security; and responding to society’s choicesacross the full range of policy.
Samas on paljudes valdkondades (haridus, teadus,transport, energeetika, infotehnoloogia infrastruktuurid ja teenused, finantsteenused, toll, kodanike kaitse, politsei) riiklikud süsteemid killustatud ja mobiilsus pärsitud.
But there are limits to the effectiveness of national action.
Selle tulemusenajääb liikumisvabadusest tulenev kasu võimalikust oluliselt väiksemaks.
Gapsare left which only the EU can fill.
Kogu tegevuse tõhusus langeb.
In order to reach its objectives, from the very outset the Treaty assigned a central role to fullyfledged common policies such as competition, trade, transport, agriculture and fisheries, andmore recently economic and monetary union (EMU). There cannot be a true internal market anda customs union without precise rules to establish a level playing field.
•Euroopalike perspektiivide vähesus:liiga sageli ei saa liikmesriikide valitsused adekvaatseltkäsitleda üleeuroopalisi piiriüleseid küsimusi (näiteks riikidevahelised teadus- ja haridusprogrammid, kombineeritud transporditeenused, välispiiride haldamine, keskkonna- või tervishoiuprogrammid ja -süsteemid), sest kuigi poliitiliste ja rahaliste investeeringute tulu ulatubüle piiride ja puudutab sageli kogu Euroopat, jääb vahendite leidmine vaid aktsiooni läbi viiva riigi valitsuse kanda ning piiriüleste programmidega kaasnevad oluliselt suuremad kooskõlastusprobleemid ja kulud.
Without harmonising thegreat diversity of Member State policies, internal border controls would have had to be maintained, the EU could not have spoken with one voice in international trade, and sustainabilitywould have suffered in a downward spiral of negative competition.
Selle tulemuseks on oluliste teenuste alapakkumine ning samalajal ressursside raiskamine ja kooskõlastamata üritused, mis vähendavad tegevuse tõhusust.