natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU agriculture has therefore already made a significant contribution to achieving the Kyoto commitment.
Niisiis on ELi põllumajandussektor Kyoto kohustuse täitmiseks juba palju teinud.
Agriculture will cut its emissions further Emissions from agriculture are projected to decrease further − by 23% (EU-27) compared to 1990, and by 15 % in the EU-15.
Põllumajandussektoris vähendatakse heitkoguseid veelgi Kavade kohaselt vähenevad põllumajandussektorist pärinevad heitkogused veelgi – 1990. aastaga võrreldes 23 % võrra EL-27 riikides ja 15 % võrra EL-15 riikides.
This expected trend is due to improvements in farming techniques, continued falls in livestock numbers, the ongoing effects of the 2003 Common Agricultural Policy (CAP) reform measures and environmental legislation.
See prognoositud suundumus on tingitud tõhusamate põllumajandusmeetodite kasutamisest, kariloomade arvu jätkuvast vähenemisest, ühise põllumajanduspoliitika (2003) alusel võetud reformimeetmete ja keskkonnaalaste õigusaktide jätkuvast mõjust.
This compares well with other sectors (see figure 5).
Neid näitajaid on hea võrrelda teiste sektoritega (vt joonist 5).
The EU is the only world region where agricultural emissions are expected to be reduced.
EL on ainuke maailma regioon, kus põllumajandussektorist pärinevate kasvuhoonegaaside heitkogused prognooside kohaselt vähenevad.
Figure 4: Trends in cattle numbers and nitrogenous fertiliser use 1990–2005 (indexed relative to 1990 levels) – EU-25
Joonis 4: Suundumused kariloomade arvus ja lämmastikväetiste kasutamises aastatel 1990–2005 (aluseks on võetud 1990. aasta tase) – EL-25
Figure 5: Projected agricultural emissions trends to 2010 (EU-15)
Joonis 5: Prognoositud suundumused põllumajanduse heitkogustes aastani 2010 (EL-15)
Fertiliser and manure use
Väetiste ja sõnniku kasutamine
Cattle numbers
Kariloomade arv
Source: Commission DG Agriculture elaboration based on EEA data (agri-environmental indicators)
Allikas: Euroopa Komisjon, põllumajanduse peadirektoraat; täpsustused põhinevad Euroopa
Figure 6: Change in total emissions of CHagriculture – 1990–2005 (EU-27) is sions m d u ce e l p re can h es li c ie o
Joonis 6: Põllumajandusest lähtuvate CHmuutus aastatel 1990–2005 (EL-27) t a d i a a a as k e l e a mis d n e ä h v t es
How EU policies can help reduceemissions w EU p H o
Kuidas saab ELi poliitika heitkoguste vähendamiselekaasaaidata?
Unlike other industries, gas releases in agriculture cannot be controlled by pushing a button.
Erinevalt teistest majandussektoritest ei ole põllumajanduses võimalik gaaside heidet nupulevajutusega kontrolli all hoida.
Agricultural activities involve complex biological and ecological processes.
Põllumajandustegevus hõlmab keerukaid bioloogilisi ja ökoloogilisi protsesse.
Measures that contribute to cutting GHG emissions from farming are driven by policies aimed at long-term sustainability, and by farmers’ own initiatives.
Põllumajandussektorist pärinevate kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele kaasa aitavad meetmed tulenevad poliitilistest põhimõtetest, mille eesmärk on pikaajaline jätkusuutlikkus, ja põllumajandustootjate endi algatustest.
Source: EEA
Allikas: Euroopa Keskkonnaagentuur
Environmental legislation plays its role While many climate change problems linked to agriculture are being addressed by farm management techniques, such actions run alongside rules that set legal limits on some practices.
Keskkonnaalastel õigusaktidel on oma roll Kui mitmeid põllumajandusest tulenevate kliimamuutusega seotud probleeme lahendatakse põllumajandustegevuse korraldamise viisidega, siis võetakse selliseid meetmeid kõrvuti eeskirjadega, mis piiravad teatud tegevust.
One example is the Nitrates Directive.
Üheks näiteks on nitraadidirektiiv.
This is put into practice by Member States and involves: monitoring of water quality; designation of nitrate vulnerable zones; and, establishment of codes of good agricultural practice (such as fertiliser application limits and spreading conditions, manure storage methods, livestock density limits and crop rotation requirements).
See on liikmesriikides üle võetud ning hõlmab vee kvaliteedi jälgimist, nitraaditundlike alade kindlaksmääramist ja heade põllumajandustavade kehtestamist (näiteks väetiste kasutamise piirangud ja tingimused, sõnniku ladustamise meetodid, loomkoormuse piirmäärad ja külvikordadele esitatavad nõuded).
The effect is likely to be highly regionalised.
5.Kuidaskliimamuutus põllumajandust mõjutab?
5.Howagricultureisaffected byclimatechange
See mõju kujuneb tõenäoliselt piirkonniti väga erinevaks.
Projected climatic changes will affect the level and variability of crop yields and, in the long term, cultivation of several agricultural crops could shift to more northern latitudes.
Oodatavad kliimamuutused mõjutavad saagi suurust ja muutlikkust ning pikas plaanis võib mitmesuguste põllukultuuride kasvatamine nihkuda põhjapoolsematele laiuskraadidele.
Climate change affects agriculture globally Experts believe that even small amounts of global warming will reduce crop yields and trigger higher yield variability in low-latitude world regions.
Kliimamuutus mõjutab põllumajandust kogu maailmas Asjatundjad usuvad, et ka vähene üleilmne soojenemine vähendab saagikust ja kutsub väiksematel laiuskraadidel asuvates piirkondades esile saagi suurema muutlikkuse.
Negative effects on agricultural yields will be exacerbated by more frequent extreme weather events (such as floods, heat waves and drought).
Põllumajandustoodangule avalduvat negatiivset mõju teravdavad veelgi sagedasemad äärmuslikud ilmastikuolud (näiteks üleujutused, kuumalained ja põuaperioodid).
Smallholders and subsistence farmers will be particularly affected as they also have less capacity to adapt.
Eriti suurt mõju avaldavad need nähtused väikepõllumeestele ja end talupidamisest elatavatele inimestele, sest neil on muutustega kohanemiseks vähem võimalusi.
This is expected to increase the risk of famine, particularly in the African continent.
See omakorda suurendab näljahäda ohtu, eriti Aafrika mandril.
Different climate change effects among EU regions All EU regions are increasingly feeling the adverse effects of climate change, but some areas will be more affected than others.
Kliimamuutuse mõju erinevused ELi piirkondades Kliimamuutuse negatiivset mõju tunnetatakse üha enam kõikides ELi piirkondades, ent tulevikus mõjutab see mõningaid piirkondi teistest enam.
Southern Europe and the Mediterranean basin will experience the combined effect of large temperature increases and reduced precipitation.
Lõuna-Euroopas ja Vahemere ümbruses kogetakse ühtaegu suuri temperatuuritõuse ja sademetehulga vähenemist.
Also particularly vulnerable are mountain areas, notably the Alps, and small islands.
Eriti tundlikud on kliimamuutuse suhtes ka mägipiirkonnad (iseäranis Alpid) ja väikesaared.
Densely populated floodplains will be under threat due to increased risks of storms, intense rainfall and flash floods leading to widespread damage.
Tihedalt asustatud lammid on ohus suurt kahju tekitavate tormide, tugevate vihmasadude ja tulvavete suurema võimaluse tõttu.
Climate change will increase regional differences in Europe’s natural resources.
Kliimamuutus suurendab piirkondlikke erinevusi Euroopa loodusvarade osas.
EU agriculture is affected too – key climate change concerns While some of the projected impacts could be beneficial for farming in certain European regions, mostly northern areas (for instance lengthening of the growing season and improvements in crop yields due to warmer conditions), most impacts are likely to be adverse, lead to economic losses, and occur in regions already under pressure due to socio-economic and other environmental factors, such as water scarcity.
Kliimamuutus mõjutab ka ELi põllumajandust – peamised probleemid Ehkki mõningad oodatavad mõjud võivad Euroopa teatud piirkondades (peamiselt põhjapoolsetes) osutuda põllumajanduse jaoks kasulikeks (näiteks kasvuperioodi pikenemine ja paremad saagid tänu soojemale ilmale), on enamik mõjusid negatiivsed ja toovad enesega kaasa majandusliku kahju. Need esinevad piirkondades, mis sotsiaalmajanduslike tegurite ja teiste keskkonnategurite tõttu (näiteks veenappus) on juba niigi surve all.
The impact of some changes in weather conditions can already be seen on the ground.
Ilmastikuolude mõningate muutuste mõju võib juba praegu näha.
Numerous effects are already observed: advances in tree flowering periods, lengthening of the vine growing season, and changes in other natural plant cycles.
On täheldatud mitmesuguseid muutusi: puude õitsemise aeg ja viinamarjade kasvuperiood on pikenenud, muutusi on toimunud ka teiste taimede elutsüklites.
Changes in the calendar of farm operations (sowing, harvesting etc) suggest that farmers are already adapting to new climate conditions.
Põllumajandustööde (külvamine, saagikoristus jne) kalendris toimunud muutustest võib järeldada, et põllumajandustootjad on uute ilmastikuoludega juba kohanemas.
There are significant regional variations in the expected climatic conditions but, over the 21st Century, predicted impacts can be summarised as milder and wetter winters, hotter and drier summers, and more frequent and intense weather events.
Prognoositavad ilmastikuolud on piirkonniti väga erinevad, ent 21. sajandil oodatavad mõjud võib kokku võtta selliselt – pehmemad ja niiskemad talved, kuumemad ja kuivemad suved ning sagedasemad ja intensiivsemad äärmuslikud ilmastikunähtused.
The most severe consequences of changes in weather variables may not be felt until 2050 but significant adverse impacts are expected earlier from extreme weather events, such as more frequent and prolonged heat waves, droughts and floods.
Ilma muutumise rängimad tagajärjed ei pruugi olla tuntavad kuni 2050. aastani, ent äärmuslike ilmastikuolude, näiteks sagedasemate ja pikaajalisemate kuumalainete, põuaperioodide ja üleujutuste tõttu võivad märkimisväärsed negatiivsed mõjud ilmneda juba varem.
Figure 7: Projected impacts from climate change in different EU regions
Joonis 7: Kliimamuutuse oodatav mõju ELi eri piirkondades
Specific risks faced by agriculture Most of the impacts of climate change on agriculture come through water.
Erilised põllumajandusega seotud ohud Suurem osa kliimamuutuse mõjust põllumajandusele on seotud veega.
Water shortages will have a major impact on agricultural production and European landscapes.
Veenappus avaldab tulevikus olulist mõju nii põllumajanduslikule tootmisele kui ka Euroopa maastikele.
Many areas, notably in southern EU countries, have practised irrigation for hundreds of years as part of their farming tradition – they will need to review irrigation techniques.
Paljudes piirkondades, eriti ELi lõunapoolsetes liikmesriikides, on tuhandeid aastaid maad niisutatud ja see moodustab sealse põllumajandustraditsiooni lahutamatu osa. Niisutusviisid tuleb üle vaadata.
Agriculture must also improve its water use efficiency and reduce water losses.
Põllumajanduses tuleb veekasutust tõhustada ja veekadusid vähendada.
sea/lake levelsstorms, floodshotter and drier summersgrowing seasonscrop potentialpests permafrost thaw winter rainfall (floods)sea levelshotter and drier summerscrop yields, range
merede/järvede veetasetormid, üleujutusedkuumemad ja kuivemad suvedkasvuperioodidsaagipotentsiaalkahjurid igikeltsa sulamine talvised vihmad (üleujutused)meretasekuumemad ja kuivemad suvedsaagikus, sortiment
Effects of climate change
Kliimamuutuse mõju
Likelihood Virtuaily certain (over 99%) %) winter rainfall (floods)summer rainfalldrought riskssoil erosion riskgrowing season lengthcrop yields and range
Tõenäosus Peaaegu kindel (üle 99 %) talvised vihmad (üleujutused)suvised vihmadpõua ohtmullaerosiooni ohtkasvuperioodi pikkussaagikus, sortiment
Phenomenon Warmer days less cold days/nights More warm spells and heatwaves
Nähtus Soojemad päevad. Vähem külmi päevi/öid Rohkem soojaperioode ja kuumalaineid
Likely (over 66%) %)
Tõenäoline (üle 66 %)
More heavy rain events More areas hit by drought More intense tropical cyclones More extreme sea levels (not tsunamis)
Rohkem paduvihmasid Rohkem põuast tabatud piirkondi Rohkem ägedaid troopilisi tsükloneid Rohkem äärmuslikult tõusnud meretasemeid
Central Europe Northern Areas South and South-East regions West and Atlantic Areas
Allikas: Euroopa Komisjon, põllumajanduse peadirektoraat; omapoolsed täpsustused kirjanduse alusel.
Source: European Commission, DG Agriculture own elaboration based on literature.
Allikas: valitsustevaheline kliimamuutuste nõukogu
” E ating a l o y t of fruit s an v e getable s d
ähemalt äev v vi l ju.„ ö ö g i
” d for you.„ products provide you
” kasulik on süüa p d alju o o t e puu- ja k
Better go for th s le aner e ones you ch when with proteins, vitamin o o s u need e yo ur yo erals that yo ch e e ghur t and min se o
” piim ja piimat ö ö g ivilju.„ varustavad sind
.„ every day.„ hy not u thirsty? - W
. „ mineraalain iga päev.„
? „ have a glass of milk
? „ laas piima mitte juua k
”Healthy food and regular e top of exercise put you at ththe league.„
”toit ja regulaarne kehaline liikumine viivad sind tippu.„
”Are you hungry? – Eat some fruit.„
”kõht tühi? – söö veidi puuvilja.„
”Milk and dairy apple apricot cherry grapes kiwi lemon mandarin melon orange peach pear plum raspberry strawberry artichoke asparagus
”piim ja piimatooted
” E products are a valuable source of calcium, which is needed for normal growth and development of your bones.„ at a variety of aubergine/eggplant foods and try to t ast e a di eren t flavour every day.„ broccoli Brussels sproutcabbagecarrotcaulifl ower ome
” s ö on väärtuslikud kaltsiumiallikad, kaltsium on aga vajalik luude normaalseks kasvamiseks ja arenemiseks.„ ö mitmesuguseid toite ja püüa proovida iga p äev erinevaid mait s ei d .
” B e sure that s courgette/zucchini vegetables are on your plate at
” s öö köögivilju
„ each meal.
„ kindlasti iga toidukorraga.
” T ry different erent fruits and ody
”proovi mitmesuguseid puu- ja köögivilju, et keha
” H e l vegetables to give your b p your a wide range of vitamins, parents to prepare nice minerals and fibre.„ dishes and combine the different colours of vegetables and fruit to t together.„ main cultivation periodlower supply period
”anna ek raanile p u h k ust ja min e te e selle a se m e l väljas sporti
” G ive your scre en a r e s t an d g o out for some sp ort or play w ith yo main cultivation periodlower supply period ur f r iends i cucumberendive/chicorygreen beansleeklettucemushroomonionpeapepperpumpkinradishspinachtomato n s t ea d .„
„ apelsin aprikoos kiivi kirss maasikas mandariin melon õun pirn ploom sidrun vaarikas viinamarjad virsik artišokk baklažaan brokoli endiivia hernes kapsas kõrvits kurk lehtsalat lillkapsas paprika porgand porrulauk redis rohelised oadrooskapsasseenedsibulspargelspinatsuvikõrvitstomat
European Commission Agriculture and Rural Development ec.europa.eu/tasty-bunch
Euroopa Komisjon Põllumajandus ja maaelu areng ec.europa.eu/tasty-bunch
Greening our energy supply The role of bioenergy fromforestry and agriculture
Keskkonnasäästlikum energiavarustus Milline roll on metsandusest ja põllumajandusest pärit bioenergial?
What is bioenergy?
Mis on bioenergia?
Bioenergy comes from forestry, agriculture and organic waste.
Bioenergiat saadakse metsandusest, põllumajandusest ja orgaanilistest jäätmetest.
We can heat our houses with wood, we can drive our cars on biofuels, and biogas from installations which use the organic component of waste (biowaste) can generate electricity and heat.
Me võime soojendada oma maju küttepuudega, tankida autosid biokütusega ning toota elektrit ja soojust biogaasist, mis on saadud orgaanilistest jäätmetest (biojäätmetest).
Bioenergy is basically energy from biomass: as plants grow they capture sunlight plus carbon dioxide, and energy is stored in the organic matter they build.
Bioenergia on biomassist toodetud energia. Taimed neelavad kasvades päikesevalgust ja süsinikdioksiidi ning nende toodetud orgaanilises aineses talletub energia.
In other words, plants store solar energy for us.
Teisisõnu talletavad taimed meile päikeseenergiat.
When the biomass used for energy is replaced by continued growth or replanting, it can be considered a renewable energy source.
Kui energiatootmiseks kasutatud biomassi asemele kasvatatakse pidevalt uut biomassi või istutatakse uusi taimi, võib seda lugeda taastuvaks energiaallikaks.
How does EU agricultural policy help in this transition?
Kuidas aitab ELi põllumajanduspoliitika üle minna keskkonnasäästlikule energiale?
projects supported by EU funding (through rural development programmes):
inimkapitali (nt koolitamine). Näiteks rahastab EL maaelu arengukavade raames järgmisi projekte:
• building biogas plants;
• biogaasitehaste ehitamine,
• planting trees for short-rotation coppicing;
• energiavõsa kasvatamine,
Farmers decide where they want to sell their products: on the food, feed or energy market.
Talupidajad otsustavad, kas nad soovivad oma tooteid müüa toiduaine-, sööda- või energiaturul.
As the EU obligation to double the use of renewable energy by 2020 is strongly driving demand for biomass, it is very likely that the energy market will become more important.
Kuna ELi kohustus kahekordistada taastuvenergia kasutust 2020. aastaks suurendab tugevasti nõudlust biomassi järele, muutub energiaturg väga suure tõenäosusega olulisemaks.
• installing heating systems which run on straw, wood pellets or low-value timber;
• põhu, puidugraanulite või madala väärtusega puidu baasil töötavate küttesüsteemide paigaldamine,
• establishing perennial energy grasses;
• mitmeaastaste energiaheinade kasvatamine,
• crushing oilseeds on the farm and using pure plant oil as
• õlitaimede seemnete pressimine taludes ja puhta taimeõli
Within EU agricultural policy, support for the production and use of bioenergy in rural areas has been strengthened: renewable energy and climate change are priorities for which the EU has substantially increased the  nancial resources available.
ELi põllumajanduspoliitikas on hakatud rohkem toetama bioenergia tootmist ja kasutust maapiirkondades. Taastuvenergia ja kliimamuutused on esmatähtsad küsimused, millega tegelemiseks on EL rahalisi vahendeid oluliselt suurendanud.
fuel for farm machinery.
kasutamine põllutöömasinates.
In addition, the EU encourages Member States to use more wood from forests in a sustainable manner and to make wood use more e cient.
Lisaks kannustab EL liikmesriike puitu säästvamalt ja tõhusamalt kasutama.
Why is renewable energy important for our future?
Miks on taastuvenergia meie tuleviku jaoks tähtis?
• Renewable energy plays an important role in combating renewable sources to 20% by 2020.
• Taastuvenergia on tähtis kliimamuutuste vastu
This is about double the current share.
See osakaal on praegusest ligikaudu kaks korda suurem.
climate change because it helps us reduce emissions of greenhouse gases.
võitlemiseks, sest ta aitab vähendada kasvuhoonegaaside heidet.
• Renewable energy also makes us less dependent on imported fossil energy.
• Taastuvenergia kasutus muudab meid vähem sõltuvaks imporditud fossiilkütustest toodetud energiast.
• The transition to greener energy creates jobs and raises
• Keskkonnasäästlikule energiale üleminek loob töökohti ja suurendab ELis majanduskasvu.
In many cases, biomass is best used in local energy supply and consumption systems.
Tihtipeale sobib biomass kõige paremini kohaliku energiavarustuse ja -tarbimise jaoks.
This is why the EU's renewable energy target is good news for the rural areas of the EU: it is stimulating job creation, innovation, business opportunities and prosperity in the countryside.
Seepärast tähendab ELi taastuvenergia eesmärk head ELi maapiirkondadele, kuna see soodustab maal uute töökohtade loomist, uuendusi, ärivõimalusi ja jõukust.
Why can't we do without bioenergy?
Miks me ei saa ilma bioenergiata toime tulla?
• convenient: bioenergy can cover changing seasonal
• otstarbekas: bioenergia abil saab täita hooajati
Bioenergy is by far the most important type of renewable energy in the EU: it currently provides two thirds of all renewable energy in the EU.
Bioenergia on ELis vaieldamatult kõige olulisem taastuvenergia liik ja moodustab praegu ELis kaks kolmandikku kogu taastuvenergiast.
Bioenergy holds many advantages.It is: demand (for example, many households store wood for heating in winter); and
Bioenergial on palju eeliseid, sest ta on: muutuvaid vajadusi (näiteks varutakse paljudes majapidamistes talveks küttepuid);
• competitive: the main sources of biomass for bioheat are
• konkurentsivõimeline: soojuse tootmiseks kasutatava
• ready to use: for the current car  eet, biofuels are the only alternative to fossil fuels.
• kasutusvalmis: biokütuseid on praegu autode tankimisel ainus alternatiiv fossiilkütustele.
relatively cheap compared with fossil energy sources;
biomassi peamised allikad on suhteliselt odavad võrreldes fossiilenergia allikatega;
• always available: unlike solar and wind energy, bioenergy
• alati saadav: vastupidiselt päikese- ja tuuleenergiale saab
This is why bioenergy will play an important role in achieving the EU's target of 20% for renewable energy usage by 2020.
Seepärast on bioenergia oluline saavutamaks ELi eesmärki, et 2020. aastaks moodustab taastuvenergia 20% energiatarbimisest.
has the advantage that it can be produced continuously, as most of the feedstock can be stored;
bioenergiat toota pidevalt, kuna enamikku lähteaineid on võimalik varus hoida;
Is there enough biomass available?
Kas on saadaval piisavalt biomassi?
Yes - there are many potential sources of bioenergy which are currently underused, for example:
On küll. Bioenergiat võib toota paljudest allikatest, mida praegu küllaldaselt ära ei kasutata:
• by their nature, the trees of European forests grow every year, and only two thirds of this growth is harvested.
• Euroopa metsades igal aastal kasvavatest puudest töötatakse üles vaid kaks kolmandikku;
• less than one tenth of the animal manure produced by European agriculture is used for generating biogas.
• vähem kui ühte kümnendikku Euroopas põllumajandusest tekkinud loomasõnnikust kasutatakse biogaasi tootmiseks;
• a portion of those organic residues from forestry, agriculture or landscape management which are simply left to decay could be used for bioenergy.
• teatavat osa metsanduse, põllumajanduse või maastikuhoolduse orgaanilistest jääkidest, mis jäetakse niisama kõdunema, saaks kasutada bioenergia tootmiseks;
• fallow agricultural land could be brought into production and trees could be planted on less productive farmland.
• tootmisel saaks ära kasutada kesamaad ja vähem tootlikule põllumaale võiks istutada puid;
• farmers could either sell more traditional crops on the energy market or decide to grow dedicated energy plants, like grasses.
• talupidajad võiksid müüa traditsionaalseid põllukultuure energiaturul või kasvatada energiataimi, nt kõrrelisi heintaimi.
Studies show that the use of bioenergy in the EU could grow two- to threefold without harming the environment and without reducing production of food, feed and raw materials.
Uuringud on näidanud, et ELis oleks võimalik kasutada kaks kuni kolm korda rohkem bioenergiat ilma keskkonda kahjustamata ning toidu, loomasööda ja toorainete toodangut vähendamata.
In other words: the EU's forestry and agriculture sector, together with increased use of biowaste for energy, will cover most of the 20% renewable energy obligation.
Teisisõnu katab ELi metsandus- ja põllumajandussektor koos biojäätmete laialdasema kasutusega energiatootmises suurema osa taastuvenergia 20% osakaalu saavutamise kohustusest.
This is a huge challenge but also a great opportunity for rural areas in Europe.
See on Euroopa maapiirkondadele ühest küljest suur proovikivi, teisest küljest aga suurepärane võimalus.
Is bioenergy really sustainable?
Kas bioenergia on ikka tõesti säästev?
There are alarming reports about burning rainforests, destruction of wildlife habitats and unsustainably intensive farming practices – to mention just a few frequently voiced anxieties.
Levinud on ärevust tekitavad teated põlevatest vihmametsadest, looduslike elupaikade hävimisest ja liiga intensiivsest maaviljelusest ning need on vaid mõningad näited sageli väljendatud kartustest.