natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To maximise performance, not only is there a need for strengthened cooperation and partnership, but also for simplified instruments, replacing the existingvariety of complexdecision-making powers and policy instruments, ranging from local and regional to national and EU levels.
Tulemuslikkuse maksimeerimiseks ei ole vaja mitte ainult tugevdatud koostööd ja partnerlust,vaid ka lihtsustatud vahendeid, mis asendaksidolemasolevad arvukad ja keerukad otsustusõigused ning tegevusvahendid, mis ulatuvad kohalikust ja piirkondlikust kuni siseriikliku ja ELitasandini.
In light of the above, there are two main building blocks:
Eespool öeldut arvestades on olemas kaks peamist koostisosa:
•a simplification of the instruments of expenditure management.
•kulutuste haldusvahendite lihtsustamine.
A. A roadmap
A. Teekaart
A roadmap should bring together goals, objectives, instruments and indicators, as well as astringent timetable to assess whether agreed benchmarks have been reached, and be orientedtowards the ultimate aim of sustainable development based on harmonious interaction betweengrowth, cohesion and environment.
Teekaardis tuleks kokku võtta sihid, eesmärgid, vahendid ja näitajad ning see peaks sisaldamatäpse ajagraafiku hindamaks, kas kokkulepitud võrdleva hindamise kriteeriumid on täidetudning kas need on suunatud lõppeesmärgile: kasvu, ühtekuuluvuse ja keskkonna harmooniliselkoostoimel põhinevale säästvale arengule.
As explained above, strategic goals(e.g. strengthening European efforts in research and technological development) are articulated through a few specific objectives(e.g. the establishment of a grant scheme for individual research teams) and, where appropriate, further detailedactions(e.g. specific projects on nanotechnology).
Nagu juba eespool selgitatud, väljenduvad strateegilised sihid(nt Euroopa jõupingutuste tugevdamine teaduse ja tehnoloogilise arengu valdkonnas) mõne üksiku konkreetse eesmärgi(nt stipendiumikava loomine üksikute teadusuuringute töörühmade tarvis) ja vajaduse korraledasiste üksikasjalike meetmetekaudu (nt nanotehnoloogia eriprojektid).
The implementating instruments(legislation, coordination, expenditure) should be definedtogether with progress indicatorsand sufficient incentivesto secure a positive outcome.
Rakendusvahendid(õigusaktid, koordineerimine, kulutused) tuleks määratleda koos edunäita-jateja positiivse tulemuse tagamiseks piisavate toetustega.
Concerning the sustainable development strategic goals, as established in the Lisbon process, itis clear that they are to be pursued through actions both at Member State and at EU level.
Lissaboni protsessi käigus kehtestatud säästva arengu strateegiliste sihtide osas on selge, etnende poole tuleb püüelda nii liikmesriikide kui liidu tasandil võetud meetmetega.
Therefore, the roadmap should be a shared programme involving actions and funding at national and EU level.
Seetõttu peaks teekaart olema jagatud programm, mis hõlmab meetmeid ja rahastamist siseriiklikul ja liidu tasandil.
A process should be launched — in partnership with Member States — to complement the suggested priorities and objectives with a detailed action plan and timetable on the
Kavandatud protsessi abil peaks olemavõimalik tagada kõigi asjaomaste poolte täielik pühendumus kokkulepitud eesmärkide saavutamisele. See võiks olla Lissaboni strateegia vahekokkuvõtte koostamise aluseks.
BUILDING OUR COMMON FUTURE• 2007–13 use of the policy instruments and with a mechanism for effective monitoring of the implementation phase.
EHITADES MEIE ÜHIST TULEVIKKU• 2007–2013
The performance of the EU and its Member States is at present assessed annually in the contextof the spring European Council cycle.
Liidu ja liikmesriikide tulemuslikkust hinnatakse praegu kord aastas kevadise Euroopa Ülemkogu raames.
To allow the European Council to provide guidance, the Commission has already reunified its sectoral contributions into a single document (Synthesisspring report) and streamlined the process leading to broad economic policy guidelines andemployment guidelines.
Selleks et Euroopa Ülemkogu saaks anda suuniseid, on komisjon juba koondanudoma sektorite tulemused ühtsesse dokumenti (kokkuvõtlik kevadaruanne) ja süvalaiendanud seda protsessi, mille tulemuseks on majanduspoliitilised üldsuunised ja tööhõivesuunised.
This exercise could be further improved and made more effective along the following lines:
Seda ülesannet saab parandada ja tõhustada järgmiselt:
•defining a better and more visible interaction between actions and budgetary means implemented at Member State and EU level;
•määratledes paremini ja nähtavamalt liikmesriikide ja liidu tasandil rakendatud meetmete jaeelarvevahendite koostoime;
•assessing against this background:
•selle taustal tuleks hinnata:
— the contribution that Member States’ budgets and the EU budget can make to theachievement of the policy objectives and recommendations set in the broad economicpolicy guidelines and employment guidelines and the broader Lisbon strategy in general;
– millise panuse saab anda liikmesriikide eelarvetest ja ELi eelarvest nende poliitikaeesmärkide ja soovituste elluviimiseks, mis on sätestatud majanduspoliitilistes üldsuunistes ja tööhõivesuunistes ning Lissaboni strateegias üldisemalt;
— the performance of action at EU level in order to activate/orientate use of the Growth Adjustment Fund (see below, point IV.C).
– liidu tasandil võetud meetmete tulemuslikkust, mille eesmärk on aktiveerida/suunata kasvu kohandusfondi kasutamist (vt punkti IV.C).
This would allow the EU to adjust priorities/torespond to new needs and to back them up by budgetary resources.
See võimaldaks liidul kohandada prioriteete/ reageerida uutele vajadustele ning varustada need eelarveliste vahenditega.
This approach will also give a concrete contribution to the system of economic governance ofthe EU, taking fully into consideration the impact of actions needed to reach shared objectives.It will provide for a greater consistency of cohesion policy with the broad economic policy guidelines and the employment guidelines, thus better integrating it into the European agenda forsustainable growth.
See lähenemisviis annaks ka konkreetse panuse liidu majanduse haldussüsteemi, võttes täielikult arvesse jagatud eesmärkide saavutamiseks vajalike meetmete mõju. See tagab ühtekuuluvuspoliitika suurema järjepidevuse majanduspoliitiliste üldsuuniste ja tööhõivesuunistega, võimaldades seda paremini integreerida säästva kasvu Euroopa tegevuskavasse.
B. Simplifying instruments to improve delivery
B. Vahendite lihtsustamine paremate tulemuste nimel
The instruments available to the EU to further its policy goals include regulation, coordination andbudgetary support.
Poliitikasihtide edendamiseks liidu käsutuses olevad vahendid on õigusnormid, koordineerimine jaeelarveline toetus.
The relative share of EU and Member States’ expenditure is not the same in eachpolicy area.
Liidu ja liikmesriikide suhteline osa kulutustes ei ole igas poliitikavaldkonnas ühesugune.
It represents the large majority of financial support granted to a sector (e.g. agriculture)or a significant share of resources allocated to a certain objective (e.g. cohesion in lagging regions).In other fields, EU expenditure is usually of more limited size by comparison with the resources provided by Member States: in such cases the role is rather one of acting as a catalyst.
See esindab suurt osa sektorile (nt põllumajandus) antud finantstoetusest või märkimisväärset osa teatavale eesmärgile (nt ühtekuuluvus mahajäänud piirkondades) eraldatud vahenditest. Teistes valdkondades on Euroopa Liidu kulutused võrreldes liikmesriikide eraldatud vahenditega väiksemad, sellistel juhtudel tuleks tegutseda pigem taganttõukajana.
Depending on the different role of expenditure amongst the other instruments supporting the policyin question, different arrangements can be envisaged in terms of mechanisms for selecting the actionsto be financed, allocation of resources, budgetary instruments and project management.
Sõltuvalt kulutuste erinevast rollist muude vahendite hulgas, mis toetavad kõnealust tegevusvaldkonda, võib ette näha erinevaid korraldusi rahastatavate meetmete valikumehhanismide, vahendite eraldamise, eelarvevahendite ja projektijuhtimise osas.
There are, however, three considerations applicable across the board for the design and implementation of EU expenditure programmes.
Liidu rahastamisprogrammide kavandamisel ja rakendamisel on siiski kolm kõikehõlmavat kaalutlust:
The choice of budgetary instruments must reflect the criteria of simplicity and consistency.
• täites poliitilist kohustust määratleda strateegilised eesmärgid ja rahastamisprogrammide raamistikud, piiritleb komisjon need juhtumid, mille puhul ta võtab otsese vastutuse rakendamise ja juhtimise eest;
Thereis a need to simplify, as far as possible, the budget structure, avoid duplication of instruments andprovide beneficiaries and partner managing authorities with a ‘one-stop-shop’.
• tuleb säilitada proportsionaalsus vahendite hulga ja nende kasutamisega seotud halduskulude vahel.
While keeping the political duty to define the strategic objectives and the frameworks of expenditure programmes, the Commission will limit the number of cases where it retains direct responsibility for their implementation and management.
Üks vahend poliitikavaldkonna, üks rahastamisallikas programmi kohta. ELi rahastamisvahendid konsolideeritakse ja ratsionaliseeritakse võimalikult suures ulatuses nii, et igal tegevuskulude eest vastutaval poliitikavaldkonnaloleks vaid üks rahastamisvahend,mis kataks kõik selle meetmed.
Proportionality must be maintained between the amount of resources and the administrative burden related to their use.
Komisjon kaalub alternatiive omapoolsele otsesele haldamisele.Iga juhtumi puhul tuleks anda hinnang poliitika- ja kulutasuvusele ning selle alusel määrata kindlaks, milliseid tegevusi tuleks:
ENSURING THE OBJECTIVES ARE MET: INSTRUMENTS AND GOVERNANCE
EESMÄRKIDE TÄITMISE TAGAMINE: VAHENDID JA HALDUS
The Commission will consider alternatives to in-house direct management.A case-by-case assessment of policy- and cost-effectiveness should determine which actions should be:(a)managed directly by traditional core departments; (b) managed through offices or executive
33 a) juhtida otse tavapärastes tuumikosakondades; b) juhtida komisjoni kontrolli all olevates büroo-
2 agencies (
2 des või ametites; (
), both under the Commission’s control; (c) out-sourced to ‘classical’ agencies at EU level, functionally independent from the Commission; or (d) managed in a decentralised way inpartnership with Member States and/or regions.
) c) anda lepingulisel alusel ELi tasandi nn klassikalistele ametitele, mis on ko- misjonist täielikult sõltumatud; d) juhtida detsentraliseeritult koostöös liikmesriikide ja/või piirkondadega.
The Commission has identified an overall approach on administrative governance, which willlead to streamlining and the selection of the most suitable and cost-effective delivery mechanism. The full implementation of this approach, which is summarised in Annex 1, offers thepotential for benefits in terms of improved performance and greater efficiency, as well as a moreconsistent approach to the successful achievement of tasks of an executive nature.
Komisjon on kindlaks määranud üldise lähenemisviisi haldusjuhtimise kohta, mille alusel saabteostusmehhanisme sujuvamaks muuta ning valida kõige sobivam ja kulutasuvam mehhanism.1. lisas kokkuvõetud lähenemisviisi täielik rakendamine võimaldab saada kasu paranenud tulemuslikkuse ja tõhususe osas ning samuti võimaldab see järjekindlamat lähenemist täidesaatvaolemusega ülesannete edukale lahendamisele.
The Commission will make detailed proposals for simplification in the following months on thebasis of the above principles.
Komisjon esitab üksikasjalikud ettepanekud lihtsustamise kohta eespool esitatud põhimõtetealusel järgmiste kuude jooksul.
Some examples can be highlighted already for internal and external policies.
Juba praegu võib sise- ja välispoliitika osas tuua järgmisi näiteid.
(i) Internal policies
i) Sisepoliitika
•The next generation of cohesion policy programmes should be organised in such a way thateach individual programme is financed by a single fund, the ERDF or the ESF.
•Ühtekuuluvusvaldkonnas tuleks uue põlvkonna programmid organiseerida nii, et iga üksikprogrammi rahastatakse ühest allikast: Euroopa Regionaalarengu Fondist või Euroopa Sotsiaalfondist.
In the Member States covered by the Cohesion Fund, simplification and consistency would be enhanced byprogramming the interventions in the same framework as those supported by the ERDF.
Ühtekuuluvusfondi alla kuuluvates liikmesriikides tuleks hoogustada lihtsustamistja järjepidevust nii, et kõik meetmed kavandataks ERFi toetatavate meetmetega samas raamistikus.
•All rural development measures will be regrouped for all regions (including the less developed Member States and regions) under a single funding, programming, financial managementand control system, with the same degree of concentration as at present on those regionscovered by convergence programmes.
•Kõik maaelu arengumeetmed koondatakse kõigi piirkondade puhul (kaasa arvatud vähemarenenud liikmesriigid ja piirkonnad) ühtse rahastamis-, programmitöö-, finantsjuhtimise jakontrollisüsteemi alla, mille kontsentratsioon võrdub praegu lähenemisprogrammide alla kuuluvate piirkondade omaga.
•A new financial instrument for the environment would replace current environmental funding programmes.
•Uus keskkonna rahastamisvahend asendaks olemasolevad keskkonna rahastamisprogrammid.
(ii) In the area of external relations, a simplified architecture will be proposed, based onsix instruments, replacing more than 100 different instruments today.
ii) Välissuhete valdkonnas tehakse lihtsustatud struktuuri ettepanek, mis põhineb kuuelvahendil asendamaks senised enam kui 100 vahendit.
•Two new instruments (which could be merged at a later stage) will cover two fundamentalfunctions: economic cooperation and development on the one hand, peace and security onthe other hand.
•Kaks uut vahendit (mis hiljem liidetakse) katavad kahte põhifunktsiooni: majanduskoostöö jaareng ühelt poolt ning rahu ja julgeolek teiselt poolt.
This should replace the existing plethora of geographic or thematically-basedinstruments and include the integration of the European Development Fund into the EUbudget.
See peaks asendama olemasolevad ülemäärased geograafilised või temaatilised vahendid ja hõlmama Euroopa Arengufondi integreerimist ELi eelarvesse.
•A specific instrument for humanitarian aid should be maintained.
•Humanitaarabi erivahend tuleks säilitada.
) Council Regulation (EC) No 58/2003 of 19 December 2002; OJ L 11, 16.1.2003, p. 1.
•Seatakse sisse uus (ühendatud) ühinemiseelne rahastamisvahend, mis asendab PHARE,
BUILDING OUR COMMON FUTURE• 2007–13
•Makromajanduslikku finantsabi ei muudeta.
•Macro-financial assistance would remain unchanged.
EHITADES MEIE ÜHIST TULEVIKKU• 2007–2013
Creating a new neighbourhood instrument
Uue naabrusvahendi loomine
It is in the interest of the whole EU to avoid the emergence of new dividing lines on and around itsexternal borders and to promote stability and prosperity within and beyond these external borders.
Kogu ELi huvides on vältida uute eraldusjoonte tekkimist välispiiridel ja nende ümber ning edendadastabiilsust ja jõukust nende piiride sees ja neist väljaspool.
Ajoined and united effort by the EU is vital to achieve this ambitious objective.
ELi ühine ja ühendatud jõupingutus on selle ambitsioonika eesmärgi saavutamisel ülimalt oluline.
Member States are notwell equipped to address this challenge on individual bases.
Liikmesriikidel ei ole üksikult piisavalt vahendeid selle väljakutsega tegelemiseks.
The new neighbourhood instrument(NNI) proposed by the Commission will focus, in particular, on promoting sustainable economic andsocial development of these border regions, ensuring the smooth functioning and secure management of the future external borders, addressing common challenges facing the EU and its neighbourslike environment, public health and the prevention of and fight against organised crime, and pursuing people to people cooperation between the EU Member States and their neighbours.
Komisjoni ettepandud uues naabruspoliitikavahendis keskendutakse säästva majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamisele nendel piirialadel, tagades tulevaste välispiiride sujuva toimimise ja turvalise haldamise, tegeldes ELi ja tema naabrite selliste ühisväljakutsetega nagu keskkond ning rahvatervis, ennetades organiseeritud kuritegevust ja võideldes sellevastu ning toetades inimestevahelist koostööd ELi liikmesriikide ja tema naabrite vahel.
The crossborder component of the new neighbourhood instrument would be implemented as simply as possible through a single legal instrument, building on the principles of existing European crossborder programmes — partnership, multiannual programming and co-financing.
Uue naabruspoliitikavahendi piiriülest komponenti rakendataks võimalikult lihtsalt ühe õigusvahendikaudu, tuginedes olemasolevate Euroopa piiriüleste programmide põhimõtetele: partnerlus, mitmeaastased programmid ja kaasrahastamine.
THE NEW FINANCIAL FRAMEWORK(2007–13)
UUS FINANTSRAAMISTIK (2007–2013)
A. Covering an adequate period
A. Piisav ajavahemik
The period covered by the new financial framework must be long enough to provide a coherent coverage, within reasonable budget limits, for the complete phasing in of reformed Community policies and for the successful integration of 12 new Member States.
Uue finantsraamistiku ajavahemik peab olema piisavalt pikk, et mõistlike eelarvevahendite raames oleks sidusalt kaetud ümberkujundatud ühenduse poliitikavaldkondade täielik järkjärgulinejuurutamine ja 12 uue liikmesriigi edukas integreerimine.
The Commission as well as the Parliament has a five-year term.
Nii komisjonil kui Euroopa Parlamendil on viieaastane ametiaeg.
Future financial frameworksshould become more consistent with this institutional rhythm.
Edasised finantsraamistikudpeaksid rohkem vastama sellele institutsioonilisele rütmile.
Each Commission would participate in the finalisation of a financial framework, part of which it then has to implement.
Iga komisjon peaks osalema ühe finantsraamistiku koostamisel, millest osa ta peaks seejärel ellu viima.
Basedon this experience, it would also be responsible for laying the ground for the following financialframework.
Selle kogemuse aluselvastutaks ta ka edasisele finantsraamistikule aluseloomise eest.
The Parliament would authorise and follow up implementation of annual budgetsunder the financial framework it agreed upon.
Parlament kinnitaks ja kontrolliks aastaeelarve täitmist kokkulepitud finantsraamistiku alusel.
However, the Commission proposes transitionally a seven-year period extending from 2007 to2013 before moving to a normal five-year cycle.
Enne tavalisele viieaastasele tsüklile liikumist teeb komisjon siiski ettepaneku üleminekuliseseitsmeaastase ajavahemiku kohta 2007–2013.
This would be necessary since the evolution ofmarket-related expenditure and direct payments in agriculture (EU-25) has been set until 2013and the current implementation of the Structural Funds as well as some adjustments on the sideof all institutions will take time to implement.
Seda on vaja, sest turuga seotud kulutuste jaotsemaksete areng põllumajanduses (EL-25) on kindlaks määratud aastani 2013 ning struktuurifondide praegune rakendamine ja kõigi institutsioonide teatav kohandamine nõuab aega.
B. Classification and development of expenditure
B. Kulutuste liigendus ja kulutuste areng
The current classification of expenditure in the financial perspective is to a large extent the legacy of the establishment of the first financial perspective and its successors.
Praegune kulutuste liigendus finantsperspektiivis on suures osas esimese finantsraamistiku jaselle järglaste pärand.
The current financialperspective is structured in eight expenditure headings, which become 11 when taking subheadings into account.
Praegune finantsperspektiiv on liigendatud kaheksasse kululiiki, koosalaliikidega on neid 11.
Ring-fencing of resources in a large number of headings and subheadings makes the system rigid and prevents proper adjustment and a more effective use ofresources to achieve the EU’s policy goals.
Sihtotstarbeliste vahendite paigutamine paljude kululiikide ja alamliikidealla muudab süsteemi jäigaks, välistab kohase korrigeerimise ning vahendite tõhusama kasutamise liidu poliitiliste sihtide täitmiseks.
The (however legitimate) objective of budgetary discipline overshadows the ultimate goal tohave budgetary means at the service of a political/economic objective.
(Loomulikult õiguspärane) eelarvedistsipliin varjutab lõppeesmärgi, milleks on omada eelarvelisi vahendeid poliitilise/majandusliku eesmärgi saavutamiseks.
A more limited number of budgetary headings not only reflects the broad policy goals, but alsoprovides the necessary room for manoeuvre for developments that cannot always be preciselypredicted 10 years in advance.
Väiksem arv kululiike ei kajasta mitte ainult laiemaid poliitilisi sihte, vaid annab ka vajalikku ruumi manööverdusteks arengute korral, mida ei saa täpselt ette ennustada.
For the new financial framework, the Commission proposes fivemain expenditure headings.
Uue finantsraamistiku puhul teeb komisjon ettepaneku kasutada viit peamist järgmist kululiiki.
A first heading aimed at enhancing competitiveness and cohesion for sustainable growthwith two sub-headings.
1)Esimene kululiik kahe alamliigiga, mille eesmärk on suurendada konkurentsivõimet ja ühtekuuluvust säästva arengu nimel.
(a)Competitiveness for growth and employment.
a.Konkurentsivõime kasvu ja tööhõive nimel.
This sub-heading encompasses expenditurefor research and innovation; education and training; security and environmental sustainability of EU networks; support for an integrated single market and the accompanying policies; implementation of the social policy agenda.
See alamliik hõlmab kulutusi teadustööle ja innovatsioonile; haridusele ja koolitusele; ELi võrgustike turvalisusele ja keskkonnasäästlikkusele; integreeritud ühtse turu ja kaasnevate poliitikavaldkondade toetamisele; sotsiaalpoliitika tegevuskava rakendamisele.
BUILDING OUR COMMON FUTURE• 2007–13 able development outside the less prosperous regions, and supports inter-regional cooperation.
EHITADES MEIE ÜHIST TULEVIKKU• 2007–2013
4 related to the common agricultural and common fisheries policies (
4 sele kalanduspoliitikale (
), it will also cover expenditure related to the environment.
) kaetakse siit ka keskkonnaga seotud kulutused.
Citizenship, freedom, security and justiceincluding actions in the areas of freedom, justice and
3)Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus.Siin on hõlmatud meetmed vabaduse, justiits- ja
home affairs, and citizenship (
5) siseküsimuste ning kodakondsuse valdkonnas. (
Commission administrative expenditure will be linked directly to operational expenditure,following the logic of activity-based management, which is already the basis for the establishment of the annual budget, and therefore included in the appropriations of each of theprevious four headings.
5)Komisjoni halduskulutused seotakse otse tegevuskuludega tegevusel põhineva halduse loogika alusel, mis on juba aastaeelarve koostamise alus, ning seetõttu sisalduvad iga eelmisenelja kululiigi eraldistes.
A residual ‘Administration’ heading will remain to include expenditure for institutions other than the Commission, pensions and European schools.
Jääkkululiik Haldusjääb alles, selle alla kuuluvad muudele institutsioonidele peale komisjoni tehtavad kulud, pensionid ja Euroopa koolid.
Consistency and transparency call for the integration of the Solidarity Fund in the financialframework.
Järjepidevuse ja läbipaistvuse nõudest tingituna integreeritakse solidaarsusfond finantsraamistikku.
This will be done by adding the Solidarity Fund and associated resources to the‘Cohesion’ (1b) heading.
Seda tehakse nii, et solidaarsusfond ja seotud vahendid lisatakse nn ühtekuuluvuse kululiiki (1b).