natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The automotive sector alone spends some €19 billion each year on research and technological development, making it the largest private investor in RTD in Europe.
Ainuüksi mootorsõidukisektor kulutab igal aastal teadusuuringutele ja tehnoloogia arendamisele umbkaudu 19 miljardit eurot, tänu millele on tegemist Euroopa suurima teadusuuringutesse ja tehnoloogia arendusse investeeriva erainvestoriga.
Like other industrialised regions in the world, Europe’s economy has grown in parallel with its expanding road transport sector.
Nagu teiste maailma tööstuspiirkondade, nii on ka Euroopa majandus kasvanud paralleelselt laieneva maanteetranspordisektoriga.
But transport modes also raise major challenges for environment, society and research mainly due to an inexorable rise in transport demand.
Kuid transpordiliigid esitavad ka tõsiseid väljakutseid keskkonnale, ühiskonnale ja teadusuuringutele, peamiselt seoses armutu nõudluse kasvuga transpordi järele.
The EU has targeted four objectives in surface transport research to meet these challenges, namely to:
EL on seadnud nende väljakutsete lahendamiseks neli maismaa- ja mereuuringute sihti, nimelt:
While transport by sea is safer than in years past – thanks to the introduction of strict controls prompted by several major accidents – there is still room for improvement, notably in vessel design and safety techniques.
Kuigi meretransport on ohutum kui vanasti – tänu mitmest tõsisest õnnetusest ajendatuna juurutatud karmidele kontrollimeetmetele – on ikkagi veel arenguruumi, iseäranis laevade konstruktsiooni ja ohutustehnika osas.
EU-sponsored research programmes strongly promote the goals of waterborne transport safety and security as basic design objectives – and not mere external constraints – for shipbuilders and operators.
ELi sponsitud teadusprogrammide eesmärgiks on edendada jõuliselt veetranspordi ohutust ja turvalisust kui laevaehitajate ja ettevõtjate põhilist arengueesmärki – mitte kui pelgalt väljastpoolt tulevat sundust.
By exploiting state-of-the-art research tools and analysis, the right balance between costs, safety and performance can be achieved.
Kasutades teaduse viimase sõna kohaseid uurimisvahendeid ja analüüsi, võib saavutada kulutuste, ohutuse ja sooritusnäitajate õige tasakaalu.
Current EU research is addressing this problem by exploring: • treatment of ballast water to remove bio-organisms;• response to marine accidents;• technologies for improved inspection, maintenance and repair;• new paints that do not affect sea life.
• parandada maismaa- ja meretranspordi vallas tegutsevate tootjate, ettevõtjate ja infrastruktuuriettevõtjate konkurentsivõimet;
“Efficient transport is a fundamental condition for sustainable wealth and prosperity in Europe by providing it with essential resources and mobility.”
“Tõhus transport on Euroopa jätkusuutliku heaolu ja õitsengu põhiline tingimus, tagades selleks hädavajalikud ressursid ja liikuvuse.”
“In this highly regulated sector, efficient knowledge sharing and pooling of resources is now critical.”
“Selles äärmiselt reguleeritud sektoris on tõhus teadmiste vahetamine ja ressursside ühendamine praegu ülioluline.”
“Transport research leads to new products, processes and services, while creating a competitive edge for Europe in the global transport market place.
“Transpordialased uuringud viivad uute toodete, protsesside ja teenusteni, andes samas Euroopale globaalsel transporditurul konkurentsieelise.
Creation of the European Research Area (ERA) under the Sixth Framework Programme has led to a better pooling of dispersed resources and expertise, thus promoting more substantial and rewarding research initiatives.”
Euroopa teadusruumi (ERA) loomine kuuenda raamprogrammi raames on viinud hajutatud ressursside ja kutseoskuste koondumiseni, edendades seeläbi jätkusuutlikumaid ja tasuvamaid teadusalgatusi.”
Janez Potočnik - European Commissioner for Research
Janez Potočnik – Euroopa teadusuuringute volinik
Road-related deaths are unacceptably high in Europe – a stark statistic that research aims to bring under control.
Õlilekked ning jäätmete ja kemikaalide ebaseaduslik merrepaiskamine pole meie ookeanide heaolule ainsaks ohuks.
The EU-funded APROSYS project is developing technologies to improve the passive safety of four categories of road users: car occupants, pedestrians and pedal cyclists, motorcyclists and truck occupants.
Juba ainuüksi laevade liikumine üle seitsme mere kannab endas riski «nakatada» mõni ökosüsteem mujalt pärineva organismiga. Organismide tahtmatu vedamine näiteks ballastvees ja laevakere küljes võib kaasa tuua tõsiseid tagajärgi mereelustiku bioloogilisele mitmekesisusele.
To achieve this, APROSYS partners are developing new injury criteria and mathematical models of the human body, innovative crash-test dummies for side-impact testing of injuries to female occupants, and intelligent safety systems based on enhanced virtual testing technologies.
Käsilolevad ELi teadusuuringud käsitlevad seda probleemi, uurides: • ballastvee töötlemist bioorganismide eemaldamiseks;• mereõnnetuste tagajärgi;• paremaid inspekteerimise, hoolduse ja parandamise tehnoloogiaid;• uusi värvitooteid, mis ei mõjuta merelisi eluvorme.
The final goal?
• parandada vedude ja teenuste ohutust ja turvalisust;
To cut the EU’s annual 50 000 road-related fatalities by 15 000. http://www.aprosys.com
ELi teadusprojektid keskenduvad ka navigatsiooni ja logistika osas optimaalsemale liikuvusele veekeskkonnas ning uutele meetmetele eesmärgiga vähendada mere reostumist ja õlilekete hävitavaid tagajärgi.
• reduce the environmental impact of transport, including emissions and noise;
• vähendada transpordi mõju keskkonnale, kaasa arvatud heitmed ja müra;
But road transport also creates problems for human health, safety and mobility.
Samas tekitab maanteetransport aga inimeste tervise, ohutuse ja liikuvusega seotud probleeme.
The EU’s road transport networks and city streets are severely congested, with traffic jams costing Europe 2% of GDP.
ELi maanteetranspordi võrgustik ja linnatänavad on tõsiselt ülekoormatud, liiklusummikud lähevad Euroopale maksma 2% SKTst.
Every year road accidents kill thousands.
Igal aastal hukkub liiklusõnnetustes tuhandeid inimesi.
Critical infrastructure such as bridges and tunnels are susceptible to terrorist attack and require new thinking about ways to protect them.
Kriitilise tähtsusega infrastruktuure, nagu sillad ja tunnelid, ohustavad terroriaktid ning nende kaitsmiseks on vaja uusi ideid.
Most pervasive of all is the problem of pollution.
Kõige laialdasem probleem on saaste.
Trafficrelated emissions costs Europe 1.7% of GDP or €360 per year for every citizen, not to mention the public health costs of pollution-induced diseases.
Liiklusest tulenev saaste läheb Euroopale maksma 1,7% SKTst ehk 360 eurot iga kodaniku kohta aastas, rääkimata tervishoiukulutustest seoses saastest tingitud haigustega.
EU research projects also focus on more optimal waterborne mobility regarding navigation and logistics, and new measures to minimise maritime-related pollution and the devastating consequences of oil spills.
ELi rahastatud projekt APROSYS töötab välja tehnoloogiaid, mis parandaksid passiivset ohutust maanteekasutajate neljas kategoorias: autosõitjad, jalakäijad ja jalgratturid, mootorratturid ja veoautosõitjad.
• increase the mobility of people and goods via a better balance between all three surface transport modes.
• suurendada kõigi kolme maismaa- ja meretranspordi liigi parema tasakaalustatuse kaudu inimeste ja kaupade liikuvust.
EU research programmes are addressing all these problems by designing cleaner and quieter engine technologies, more stringent crash-resistant vehicles and safety-monitoring systems, smoother intermodal transport options to get more vehicles off crowded roads and, finally, intelligent traffic-management networks that save industry and consumers both time and money.
ELi teadusprogrammid on suunatud kõikide nende probleemide lahendamisele, töötades välja puhtamaid ja vaiksemaid mootoritehnoloogiaid, avariikindlamaid sõidukeid ja rangemaid ohutusseiresüsteeme, sujuvamaid ühendvedude võimalusi, et rohkem sõidukeid rahvarikastelt tänavatelt ära saada, ning lõpetuseks intelligentseid liikluskorraldusvõrke, mis säästavad tööstusele ja tarbijatele nii aega kui raha.
These goals demand a coordinated approach among all research and transport stakeholders, which is being achieved via the new technology platforms for each transport mode.
Need eesmärgid nõuavad kõiki teadus- ja transpordivaldkonna huvirühmi hõlmavat kooskõlastatud käsitlusviisi, mis saavutatakse iga transpordiliigi uue tehnoloogiaplatvormiga.
ERRAC – the European Rail Research Advisory Council – has guided EU and national rail research planning since December 2002.
ERRAC – Euroopa raudteeuuringute nõuandekogu (European Rail Research Advisory Council) – on juhatanud ELi ja riiklike raudteeuuringute planeerimist alates 2002. aasta detsembrist.
ERTRAC, the European Road Transport Research Advisory Council, delivered its strategic agenda in January 2005, while the WATERBORNE technology platform was inaugurated in October 2004.
ERTRAC – Euroopa maanteeveouuringute nõuandekogu (European Road Transport Research Advisory Council) – esitas oma strateegilise reeglistiku 2005. aasta jaanuaris, tehnoloogiaplatvorm WATERBORNE avaldati pidulikult 2004. aasta oktoobris.
The ITER project is a massive undertaking on the road to fusion power.
ITERi projekt on kaalukas ettevõtmine teel termotuumaenergia suunas.
It is expected to cost around €10 billion over its 35-year experimental lifetime.
Selle eeldatav maksumus 35-aastase katseperioodi jooksul on umbes 10 miljardit eurot.
Its results are of critical international interest and it is, therefore, a truly global project.
Projekti tulemused pakuvad väga tõsist rahvusvahelist huvi ja seega on tegemist tõeliselt globaalse projektiga.
The ITER reactor will be built at the nominated European site at Cadarache in southern France.
ITERi reaktor ehitatakse Euroopa poolt valitud asukohta Cadarache’is Lõuna-Prantsusmaal.
The Cadarache site is already a large-scale energy research centre for the French Atomic Energy Commission.
Cadarache on juba praegu Prantsusmaa Aatomienergia Komisjoni suuremastaabiliste energiauuringute keskus.
The headquarters for the European contribution to the ITER project will be situated in Barcelona, Spain.
ITERi projekti Euroopapoolne peakorter hakkab paiknema Hispaanias Barcelonas.
The idea of ITER as an international experiment was first proposed in 1985 and started as a collaboration between the former Soviet Union, the United States, the European Union and Japan under the auspices of the International Atomic Energy Agency (IAEA).
ITERi kui rahvusvahelise eksperimendi idee pakuti esmakordselt välja 1985. aastal ja käivitus see endise Nõukogude Liidu, Ameerika Ühendriikide, Euroopa Liidu ja Jaapani koostööna Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) egiidi all.
Today, the international consortium consists of the People’s Republic of China, the European Union, Japan, the Republic of Korea, the Russian Federation and the United States.
Praegusel hetkel moodustavad rahvusvahelise konsortsiumi Hiina Rahvavabariik, Euroopa Liit, Jaapan, Korea Vabariik, Vene Föderatsioon ja Ameerika Ühendriigid.
Other countries are expected to join as ITER moves from design to reality.
ITERi muutumisel projektist tegelikkuseks oodatakse teiste riikide liitumist.
Collaboration
Koostöö
ITER was designed so that it could be built on the territory of any of the participating countries.
ITERi projekteerimisel peeti alati silmas, et selle saaks ehitada ükskõik millise osalejariigi territooriumile.
The reactor’s final design defined a list of criteria that any site for ITER would require.
Reaktori lõpp-projekt pani paika rea kriteeriume, millele ITERi võimalik asukoht peab vastama.
After much discussion, Cadarache was chosen from a shortlist of four possible sites around the world.
Pärast põhjalikke arutelusid valiti nelja üle maailma paikneva võimaliku asukohakandidaadi hulgast välja Cadarache.
The construction site covers a total surface area of about 40 hectares with another 30 hectares available temporarily for use during building.
Ehitusplats võtab enda alla umbes 40 hektari suuruse maaala, ehitustööde ajal saab ajutiselt kasutada veel 30 hektarit.
Key requirements for the ITER site included thermal cooling capacity of around 450 MW and an electrical power supply of up to 120 MW.
ITERi asukoha põhinõuete hulka kuulus umbes 450 MW termojahutusvõimsus ja kuni 120 MW elektritoide.
Construction is ready to start and, if all goes to plan, the first ITER plasma will light up in 2016.
Ehitustööde alustamiseks ollakse valmis ja kui kõik läheb plaanipäraselt, süttib ITERi esimene plasma 2016. aastal...
ITER is a multinational collaboration between countries involved in fusion research worldwide.
ITER on piiriülene koostöö üle maailma tuumasünteesiuuringutega tegelevate riikide vahel.
It operates by consensus among the participants.
Tegevuse aluseks on osalejatevaheline konsensus.
In a way, it extends the European research and development model that has enjoyed success in the Euratom fusion programme with JET to the whole world.
Teatud mõttes laiendab see kogu maailmale Euroopa teadus- ja arendustegevuse mudelit, mida on saatnud edu Euratomi JETiga seotud tuumasünteesiprogrammis.
Conceptual and engineering studies for ITER led to a detailed design that was finalised in 2001.
ITERiga seotud kontseptuaalsete ja insenertehniliste uuringute tulemusena sündis detailprojekt, mis viidi lõpule 2001. aastal.
This design was underpinned by a large research programme that has established the practical feasibility of ITER and involved industry for the construction of full-scale prototypes of key ITER components.
Seda projekti toetas suur uurimisprogramm, millega tõestati ITERi praktiline teostatavus ja kaasati tööstus ITERi põhikomponentide täismõõduliste prototüüpide loomisse.
The successful testing of these components, such as the superconducting magnets, has given a key boost to confidence in the project.
Nende komponentide, näiteks ülijuhtivate magnetite, edukas katsetamine on projekti usaldatavust tugevalt suurendanud.
As well as fusion scientists and engineers, the ITER project will require a wide range of highly skilled staff.
Lisaks tuumasünteesiga tegelevatele teadlastele ja inseneridele vajab ITERi projekt paljude erialade kõrge kvalifikatsiooniga töötajaid.
The challenges
Väljakutsed
This publication was produced by: European Commission Directorate-General for Research E-mail: research@cec.eu.intwww.europa.eu.int/comm/research
• Euroopa Komisjon (energiasektsioon): www.europa.eu.int/comm/research/energy/fu/article_1122_en.htm
• European Commission (energy section): www.europa.eu.int/comm/research/energy/fu/fu_en.html for the w
Käesoleva väljaande koostas: Euroopa Komisjon Teadusuuringute Peadirektoraat www.europa.eu.int/comm/research
Information and Communication Unit B-1049 Brussels Fax: +32 2 295 82 20
Info- ja kommunikatsiooniosakond B-1049 Brüssel Faks: +32 2 295 82 20
European expertise
Euroopa pädevus
Energy – securing a safe supply for the future
Energia – kindla varu tagamine tulevikuks
Advantages of fusion
Tuumasünteesi eelised
Securing future energy supply is the major challenge for Europe and the world.
Tulevase energiavarustuse tagamine on tähtsamaid väljakutseid Euroopale ja kogu maailmale.
Today’s society depends on an abundant and reliable supply of energy.
Tänapäeva ühiskond sõltub küllaldastest ja usaldatavatest energiavarudest.
But our main sources of fuel, such as oil and gas, are becoming scarcer, more expensive and are, in any case, significant sources of greenhouse gas emissions – the chief cause of global warming.
Ent meie peamised kütuseallikad, nafta ja maagaas, vähenevad, muutuvad kallimaks ja on pealegi arvestatavad globaalse soojenemise põhiliseks põhjuseks olevate kasvuhoonegaaside heitmete allikad.
ITER will be a tokamak capable of generating 500 million watts (MW) of fusion power continuously for up to 10 minutes.
ITERist tuleb tokamak, mis suudab genereerida 500 miljonit vatti (MW) termotuumaenergiat katkematult kuni 10 minutit.
It will be 30 times more powerful than JET, and very close to the size of future commercial reactors.
See on 30 korda võimsam kui JET ja suuruselt lähedane tulevastele kommertsreaktoritele.
The ITER project will, for the first time, allow scientists to study the physics of a burning plasma – a plasma that is heated by internal fusion reactions rather than external heating.
ITERi projekt võimaldab teadlastel esmakordselt uurida füüsikat sünteesitavas plasmas – sellises plasmas, mida välise kuumutamise asemel kuumutavad sisemiselt tuumasünteesireaktsioonid.
It will demonstrate and refine the key technologies for developing fusion as a safe and environmentally benign energy source.
Projekt demonstreerib ja täiustab põhilisi tehnoloogiaid tuumasünteesi arendamiseks ohutu ja keskkonnasõbraliku energiaallikana.
On Earth, the fuel for fusion reactors will be two forms (isotopes) of hydrogen gas: deuterium and tritium.
Maal on termotuumareaktorite kütuseks kaks vesinikugaasi liiki (isotoopi): deuteerium ja triitium.
There are around 33 milligrammes of deuterium in every litre of water.
Igas liitris vees on umbes 33 milligrammi deuteeriumi.
If all the deuterium in a litre of water was fused with tritium it would provide energy equivalent to 340 litres of petrol!
Kui sünteesiksime kogu ühes liitris vees sisalduva deuteeriumi triitiumiga, saaksime energiahulga, mis vastab 340 liitrile bensiinile!
The natural abundance of tritium on Earth is extremely low, therefore inside the fusion reactor it will be produced from lithium: a light and abundant metal.
Triitiumi looduslik sisaldus Maal on väga väike, seepärast toodetakse seda termotuumareaktoris rikkalike varudega kergmetallist liitiumist.
ITER will provide the basis for constructing a demonstration electricity-generating power plant.
ITER loob aluse näidiselektrijaama rajamiseks.
It is the crucial next step to achieving the goal of fusion energy.
Tegu on otsustava järgmise sammuga termotuumaenergia realiseerimise suunas.
Global energy demand may double over the next 50 years as people in developing countries become wealthier.
Ülemaailmne energiavajadus võib lähema 50 aasta jooksul kahekordistuda, sest arengumaade elanikud saavad jõukamaks.
Where will we find the clean, safe and secure energy that future generations will need around the world?
Kust leida puhast, ohutut ja garanteeritud energiat, mida tulevased põlvkonnad kogu maailmas vajavad?
A balanced mix of energies, including renewable technologies such as wind power, will be necessary to satisfy future needs, but we need to develop new energy sources that can deliver continuous, large-scale power for the long term without harming the environment.
Tulevaste vajaduste rahuldamiseks on tarvis energialiikide tasakaalustatud segu, kaasa arvatud sellised taastuvad energiaallikad nagu tuuleenergia, kuid me peame välja arendama uusi tehnoloogiaid, mis keskkonda kahjustamata suudavad pikaajaliselt pakkuda pidevat suuremastaabilist energiatootmist.
Fusion: towards an international energy solution
Tuumasüntees – rahvusvahelise energialahenduse suunas
The ITER experiment will generate ten times more power than is required to produce and heat the hydrogen plasma.
ITERi eksperiment toodab kümme korda rohkem energiat kui on vaja vesinikuplasma tekitamiseks ja kuumutamiseks.
It will test the heating, control, diagnostic and remote maintenance systems that will be needed in a real power station.
Selles katsetatakse tegelikus elektrijaamas vajalikke kuumutus-, juhtimis-, diagnostika- ja kaughooldussüsteeme.
ITER will also test systems to refuel the plasma and extract impurities.
Samuti katsetab ITER süsteeme plasma tankimiseks ja sellest lisandite eemaldamiseks.
Europe has been a leader in fusion research for 50 years.
Tuumasünteesialases uurimistöös on Euroopa olnud 50 aastat juhtpositsioonil.
All of Europe’s fusion research is coordinated by the European Commission.
Kogu Euroopa tuumasünteesialast uurimistööd koordineerib Euroopa Komisjon.
Funding comes from the Community’s Euratom Research Framework Programme and national funds from the Member States and Switzerland.
Rahad laekuvad ühenduse Euratomi teadusuuringute raamprogrammist ja liikmesriikide ning Šveitsi siseriiklikest fondidest.
The coordination and the long-term continuity is ensured by contracts between Euratom and the national partners.
Kooskõlastatus ja pikaajaline järjepidevus tagatakse Euratomi ja siseriiklike partnerite vaheliste lepingutega.
This joint approach has allowed all European countries to participate and contribute to the largest and currently most successful fusion experiment in the world – JET (the Joint European Torus).
Selline ühtne lähenemine on võimaldanud Euroopa riikidel osaleda ja anda oma panus maailma suurimasse ja hetkel kõige edukamasse tuumasünteesieksperimenti – JET (Euroopa Ühistoroid).
The basic design of ITER follows on from that of the JET device.
ITERi põhikonstruktsioon järgib JET-seadme eeskuju.
As well as using an almost limitless fuel supply, no transport of radioactive materials would be needed for the day-to-day running of a fusion power plant.
Lisaks peaaegu piiramatu kütusevaru kasutamisele, ei vaja termotuumaelektrijaama igapäevane käigushoidmine radioaktiivsete ainete transporti.
The plant should be inherently safe, with runaway or meltdown accidents impossible.
Termotuumaelektrijaam peaks olema olemuslikult turvaline, kusjuures kontrolli kadumise või kütusesulamisega seotud avariid on välistatud.
The fusion process will not create greenhouse gases or longlasting radioactive waste.
Tuumasünteesiprotsess ei tekita kasvuhoonegaase ega pikaealisi radioaktiivseid jäätmeid.
Fusion power may offer a continuous base-load power supply that is sustainable and large scale.
Tuumasünteesienergia võib pakkuda katkematut säästliku ja suuremastaabilise baasenergia varu.
Fusion energy has the potential to provide a sustainable solution to European and global energy needs.
Termotuumaenergia võib olla säästev lahendus Euroopa ja ülemaailmsetele energiavajadustele.
Scientists are about to embark on the next step towards realising this potential in an international collaboration for an experimental fusion facility, called ITER.
Järgmist astet selle potentsiaali realiseerimiseks kavatsevad teadlased alustada rahvusvahelises koostöös ITERi nimelise eksperimentaalse tuumasünteesirajatise loomiseks.
This will be the biggest scientific project for energy research in the world and will be built in Europe.
ITER kujuneb energiauuringute suurimaks teadusprojektiks maailmas ja ta ehitatakse Euroopasse.
Many of the components tested in ITER will be used in a demonstration power plant (DEMO).
Paljusid ITERis katsetatavaid komponente hakatakse kasutama näidiselektrijaamas (DEMO).
In parallel with the realisation of ITER, advanced fusion materials research will contribute to the technology solutions needed for DEMO and the first commercial fusion power plants.
Paralleelselt ITERi teokstegemisega annavad tuumasünteesimaterjalide perspektiivuuringud panuse DEMO ja esimeste kommertsiaalsete termotuumaelektrijaamade jaoks vajalikele tehnoloogilistele lahendustele.
To produce fusion, the tritium and deuterium must be heated to 150 million ºC.
Tuumasünteesi esilekutsumiseks tuleb triitium ja deuteerium kuumutada temperatuurini 150 miljonit ºC.
This results in a high-temperature ‘electrically-charged gas’called a plasma.
Tulemuseks on kõrgtemperatuurne„elektriliselt laetud gaas”, mida nimetatakse plasmaks.
For continuous fusion power, the plasma must be controlled, heated and contained using powerful magnetic fields.
Pideva termotuumaenergia tagamiseks tuleb plasmat reguleerida, kuumutada ja ohjeldada tugevate magnetväljade abil.
Fusion is the process that powers the Sun – it is fusion energy that makes all life on Earth possible.
Tuumasüntees on protsess, mis toidab Päikest – tänu termotuumaenergiale on kogu elu Maal üldse võimalik.