natgillin/translations-raw huggingface dataset:
While Panorama continues to highlight a specific topic in each edition, we have added new sections to explore regional policy from the different perspectives of all those involved.
Panorama jätkab igas väljaandes mingi spetsiifilise teema kajastamist ning oleme lisanud ka uusi rubriike regionaalpoliitika uurimiseks erinevatest vaatenurkadest, kuhu need kõik on kaasatud.
‘The Inside Project’ article features projects Panorama hopes to follow over a longer period of time to show the ups and downs of managing and realising ERDF co-financed projects, for example, while ‘Common ground’ explores what other organisations are doing in the same field.
„Projekti sisu” artikkel tutvustab projekte, mille käekäiku loodab Panorama pikema perioodi jooksul jälgida ning kajastada, näiteks ERDE poolt kaasfinantseeritud projektide juhtimise ja realiseerimise õnnestumisi ja raskusi. Samal ajal uuritakse jaotises „Ühtsed alused”, mida teevad sama valdkonna teised organisatsioonid
From the next edition onwards you will have the opportunity to put forward your questions on practical project issues, policy or the theme explored in the issue.
Alates järgmisest väljaandest on teil võimalik esitada küsimusi praktilistel projektiteemadel, poliitika või teemakäsitluse kohta.
We hope to publish the questions, answers and comments of most interest to our readers.
Me loodame avaldada lugejaid enim huvitavad küsimused, vastused ning kommentaarid.
The next edition of Panorama will focus on the first EU Strategy for the Baltic Sea Region.
Järgmises Panorama väljaandes keskendutakse esimesele ELi Läänemere strateegiale.
The aim of the strategy will be to coordinate the efforts of various actors in the region (Member States, regions, financing institutions, the EU, pan-Baltic organisations, nongovernmental bodies, etc.) so that by working together they can promote a more balanced development of the region.
Selle strateegia eesmärgiks on koordineerida erinevate regioonis olevate poolte (liikmesriigid, regioonid, finantsinstitutsioonid, EL, Läänemere organisatsioonid, mitteriiklikud organisatsioonid jne) jõupingutusi, et nende koostöö võimaldaks regiooni tasakaalukamat arengut.
Get in touch to ask questions or express your views on this or any other regional policy issue at regio-panorama@ec.europa.eu
Kirjutage aadressile regio-panorama@ec.europa.eu ning esitage küsimusi või avaldage arvamust sellel või mõnel teisel regionaalpoliitika teemal.
' European Communities, 2009Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
' Euroopa Ühendused, 2009 Reprodutseerimine on lubatud, kui allikale on viidatud.
OFFICE OF THE OFFICIAL PUBLICATIONSOF THE EUROPEAN COMMUNITIESL-2985 Luxembourg
EUROOPA ÜHENDUSTE AVALIKE DOKUMENTIDE OSAKOND L-2985 Luksemburg
European Commission, Directorate-General for Regional Policy Unit 01 Information and Communication Raphaël Goulet Avenue de Tervuren 41, B-1040 Brussels Fax (32-2) 29-66003E-mail: regio-info@ec.europa.eu Internet: http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htm
Euroopa Komisjon, regionaalpoliitika peadirektoraat Üksus B1 - Teave ja side Raphaël Goulet Avenue de Tervuren 41, B-1040 Brussels Faks: (32-2) 29-66003E-post: regio-info@ec.europa.eu Internet: http://ec.europa.eu/regional_policy/index_et.htm
Summer 2009
Suvi 2009
Towards a sustainable, prosperous future en
ELi Läänemere regiooni strateegia: jätkusuutliku ja jõuka tuleviku suunas et
A European Union Strategy for the Baltic Sea Region: from words to actions
Euroopa Liidu Läänemere regiooni strateegia: sõnadest tegudeni
The EU’s Strategy for the Baltic Sea Region is a new way of working together in the Union.
ELi Läänemere strateegia on uus liidus koostöö tegemise moodus.
Regions in eight Member States, nearly 100 million people, will be able to plan, prioritise and implement activities confident that their colleagues and neighbours are working in the same vein, towards the same goals.
Regiooni peaaegu 100 miljoni elanikuga kaheksal liikmesriigil on võimalus oma tegevusi planeerida, järjestada vastavalt prioriteetidele ning rakendada teadmisega, et nende kolleegid ja naaberriigid töötavad sama moodi samade eesmärkide nimel.
This will enable the Baltic Sea Region to enjoy a sustainable environment and optimal economic and social development.
See võimaldab Läänemere riikidel nautida jätkusuutlikku keskkonda ning optimaalset majanduslikku ja sotsiaalset arengut.
Involving everyone The strategy was requested by the European Council following work by the European Parliament.
Kõik on kaasatud Strateegia tellijaks on Euroopa Ülemkogu ning see on järg Euroopa Parlamendi tehtud tööle.
As you will read in this edition of Panorama, the strategy has benefited from an exceptional level of commitment from partners and stakeholders at every level.
Nagu te sellest Panorama väljaandest lugeda võite, on strateegiale kasuks tulnud partnerite ja huvirühmade erakordne pühendumine igal tasemel.
Working together, we can make better use of the money and other resources available to improve the region’s future.
Töötades koos, saame me regiooni tuleviku parandamisel raha ning teisi olemasolevaid ressursse paremini ära kasutada.
Expertise and energy can be harnessed more effectively, and the benefits of EU legislation passed on to all those living in the region.
Oskusi ja energiat on võimalik kasutada veelgi efektiivsemalt ning ELi õigusloomest tulenevad eelised jõuavad kõikide selles regioonis elavate inimesteni.
First steps An action plan, prepared by the Commission, puts forward 80 projects that will lead the way in meeting 15 interlinked priorities.
Esimesed sammud Komisjonis ettevalmistatud tegevusplaan näeb ette 80 projekti, mis aitavad saavutada 15 omavahel ühendatud prioriteeti.
The projects cover improvements to the environment (e.g. reducing nitrate and phosphate levels in the Baltic Sea), efforts to increase prosperity (e.g. promoting entrepreneurship), better accessibility (e.g. improving transport links), and promoting safety and security (e.g. better accident response).
Need projektid hõlmavad keskkonnaalaseid edusamme (nt nitraatide ja fosfaatide hulga vähendamine Läänemeres), tegevusi heaolu parandamiseks (nt ettevõtluse arendamine), juurdepääsu parandamist (nt transpordiühenduste täiustamine) ning ohutuse ja turvalisuse arendamist (nt parem tegutsemine õnnetuste korral).
Real improvements are underway, and their success, which is the success of the strategy as a whole, depends on the many partners in the region and the support from the highest political levels in all countries.
Reaalsed muutused paremuse poole on veel ees ja nende edu, mis on kogu strateegia edu, sõltub regiooni paljudest partneritest ning kõikide riikide kõrgeima poliitilise ladviku toetusest.
The strategy offers a framework to be followed, providing people with the certainty that they are building a better Baltic Sea Region.
See strateegia pakub tegutsemiseks raamistikku, mis annab inimestele kindlustunde, et nad loovad paremat Läänemere regiooni.
This edition of Panorama shows how the strategy proposes to unleash the region’s strengths.
See Panorama väljaanne näitab, kuidas Läänemere strateegia vallandab regiooni tugevuse.
The Commission, the European Parliament, the Member States and all the stakeholders in the regions are exploring a new way of working together.
Komisjon, Euroopa Parlament, liikmesriigid ning kõik regiooni huvigrupid on avastamas uut koostöötamise moodust.
A way not based on money, or on special laws, or even on new institutions, but on the will of people to co-operate to solve the problems of a region.
Moodust, mis ei põhine rahal ega spetsiaalsetel seadustel ega ka uutel institutsioonidel, vaid inimeste tahtel töötada koos, et lahendada regiooni probleeme.
This macroregional strategy, as we call it, is not limited by national or regional frontiers, or by specific policy areas.
See niinimetatud makroregionaalne strateegia ei ole piiratud riigi- ega regioonide piiridega ega ka kindlate poliitiliste valdkondadega.
There is a need for positive change – the extent of which will only be limited by the willingness of partners to act.
On olemas vajadus positiivseteks muutusteks ja seda ulatuses, mida piirab ainult partnerite soov tegutseda.
The strategy offers a framework to be followed,
„ See strateegia pakub tegutsemiseks
Director General, European Commission Directorate-General for Regional Policy providing people with the certainty
Peadirektor, Euroopa Komisjon Regionaalpoliitika peadirektoraat raamistikku, mis annab inimestele kindlustunde, et nad loovad paremat
Sea Region.
Läänemere regiooni.
THE EU STRATEGY FOR THE BALTIC SEA REGIONMANY COUNTRIES, ONE REGION
EUROOPA LIIDU LÄÄNEMERE PIIRKONNA STRATEEGIA ÜHEKSA RIIKI, ÜKS PIIRKOND
A large portion of the Baltic Sea’s 8 000 km coastline is shared by eight EU Member States, each with its own priorities and cares, its economic imperatives and political concerns.
Suurt osa Läänemere 8000 km pikkusest rannajoonest jagavad kaheksa ELi liikmesriiki, millest igaühel on oma eesmärgid ja mured, majanduslikud vajadused ning poliitilised huvid.
A shipping highway, all too often a dumping ground – the Baltic Sea is surrounded by nearly one hundred million people.
Laevanduse kiirtee, kuid liigagi tihti aga hoopis prügila – Läänemere kallastel elab peaaegu 100 miljonit inimest.
The result?
Tulemus?
What comes through clearly is that everyone participating believes a strategy is urgently needed, the region’s problems being too obvious to ignore.
Ilmselge oli osalejate kindel veendumus, mille kohaselt läheb strateegiat vaja viivitamatult, kuna piirkonna probleemid on ignoreerimiseks juba liiga ilmsed.
The initiatives and policies that are already up and running in a variety of fields, in a variety of countries, are good, but not coherent and so not as efficient as they should be.
Algatused ja poliitikad, mis juba on paljude riikide mitmetes valdkondades käiku läinud, on head, kuid kahjuks mitte ühtsed ja seega mitte nii tõhusad, kui võiks.
Another very clear message is that the strategy must have practical application and not be theoretical – the time for just talking is past and the Baltic Sea Region needs to see action.
Teiseks väga selgeks sõnumiks oli see, et strateegia peab olema praktilist, mitte teoreetilist laadi – arutelude aeg on möödas ning Läänemere piirkond vajab tegusid.
This was echoed in the list of things people do not want to see – empty declarations without assigned actions within specific deadlines.
See kajastus ka nimekirjas, kus olid välja toodud asjad, mida ei tahetud näha – näiteks sisutud deklaratsioonid ilma konkreetsete tegude ja kindlate kuupäevadeta.
But despite years of collaborative action to improve the condition of the sea, it continues to deteriorate: so the European Union requested the Commission to come up with a living strategy to ensure that the region’s future is brighter.
Kuid hoolimata aastatepikkusest koostööst Läänemere olude parandamise heaks muutub olukord järjest halvemaks, mistõttu taotlevad liikmesriigid, et Euroopa Ühenduste Komisjon looks kindla strateegia, mis kindlustab piirkonnale helgema tuleviku.
Baltic Sea Region Programme area 2007-2013
Läänemere regioon Programmi piirkond 2007–2013
EU Member States
ELi liige Riigid Mitte-EL Riigid
’First of a kind’ strategy
„Omalaadne” strateegia
“Let the Baltic Sea Strategy show the world that working jointly can make a difference and that the Baltic Sea can be saved.”Alm Anders
„Las Läänemere strateegia näidaku maailmale, et koostöös peitub jõud muutusi ellu viia ning Läänemeri päästa.” Alm Anders
What people are saying – responses to the public consultation
Mida inimesed arvavad – avaliku arutelu vastused
Five years ago this May, Poland, Non-EU Estonia, Latvia and Lithuania Statesjoined the Union.
Viis aastat tagasi maikuus liitusid ELiga Poola, Eesti, Läti ja Leedu.
Their accession means that eight of the nine Baltic countries benefit from free movement of goods and services, share common water quality legislation in addition to sharing a largely common heritage.
Nende ühinemine tähendab seda, et üheksa Läänemere maad saavad nautida kaupade ja teenuste vabast liikumisest tulenevaid hüvesid ning jagada lisaks suurel määral ühisele pärandile ka ühiseid veekvaliteeti puudutavaid õigusakte.
This physical and cultural proximity makes the Baltic the perfect place for which to create a ‘first of a kind’ strategy, one that embraces an entire macro-region.
Asendiline ja kultuuriline lähedus teevad Läänemere maadest ideaalse paiga, mille jaoks luua „omalaadne” strateegia, mishõlmakskogumakroregiooni.
In particular, the strategy also constitutes an important first step towards the regional implementation of the Integrated Maritime Policy.
Samuti on tegu tähtsa sammuga integreeritud merenduspoliitika piirkondliku rakendamise suunas.
The four cornerstones of the strategy are to make this part of Europe environmentally sustainable, prosperous, accessible and attractive, and safe and secure.
Strateegia neljaks alustalaks on muuta see Euroopa osa keskkonda säästvaks, jõukaks, juurdepääsetavaks ja kütkestavaks ning ohutuks ja turvaliseks.
will need a body that is in charge of coordination and steering the process.
„ELi Läänemere strateegia vajab organit, mis vastutaks protsessi koordineerimise ja juhtimise eest.
Suitable for doing that could be the European Commission, having the capacities and the staff.”Tobias Etzold
Selleks sobiks Euroopa Ühenduse Komisjon, millel on piisavalt vahendeid ja töötajaid.”Tobias Etzold
“The Baltic Sea region is an important part of our common environment.
„Läänemere piirkond on oluline osa meie ühisest keskkonnast.
Each of us has to contribute to the well-being of the Baltic Sea region.
Igaüks meist peab Läänemere piirkonna heaolusse panustama.
We can all be part of the strategy for restoring and saving this wonderful sea.”Börje Hagman
Võime kõik strateegias osalised olla ning aidata seda imelist merd taastada ja päästa.”Börje Hagman
The strategy was adopted by the Commission on 10 June, following intense debate and consultation involving over a hundred contributions.
Komisjon võttis strateegia vastu 10. juunil pärast pingelist debatti ning enam kui sadat nõustamist puudutavat arutelu.
Two major conferences opened and closed the consultation period, which ran from 30 September 2008 to 6 February 2009.
Kaks suurt konverentsi avasid ja lõpetasid aruteluperioodi, mis kestis 2008. aasta 30. septembrist 2009. aasta 6. veebruarini.
In between, four open workshops were held, one on each of the strategy’s cornerstones.
Perioodi vältel peeti neli koosolekut, üks iga käsitletava strateegia alustala kohta.
At the same time, the Commission set up an open consultation to give everyone the chance to contribute their opinion, wherever they were.
Samal ajal avas komisjon avaliku arutelu, et anda kõigile võimalus sõna sekka öelda, kus iganes nad ka ei asuks.
From young people at the Hamburg youth conference to the World Wide Fund for Nature, everyone was invited to have a say.
Alustades Hamburgi noortekonverentsi noortest ja lõpetades Maailma Looduse Fondiga – kõigi arvamused olid oodatud.
Easy to say, but where do we start?
Lihtne öelda, ent kust alustada?
The strategy hits the ground running with suggestions that build on measures that are already in place, if fragmented, in a bid to tackle the main challenges and seize the main opportunities.
Strateegia tegutsemise aluseks on ideed, mis täiendavad juba paigas olevaid, kuid kahjuks veel killustatud meetmeid, mille alusel püütakse tegeleda põhiprobleemidega ning kasutada peamisi võimalusi.
Here are some ideas:
Järgnevalt mõned ideed:
In December 2007, the Member States asked the Commission, with the Directorate-General for Regional Policy steering the process, to prepare a strategy for the Baltic Sea region.
Strateegia käiku laskmine2007. aasta detsembris palusid liikmesriigid regionaalpoliitika peadirektoraadi juhtimisel komisjonil ette valmistada Läänemere piirkonna strateegia.
This would, amongst other things, help address the urgent environmental challenges related to the Baltic Sea.
Muuhulgas aitaks see tegeleda Läänemerd puudutavate kiireloomuliste keskkonda puudutavate probleemidega.
The Commission adopted the strategy on 10 June, with a Communication and action plan.
Komisjon võttis strateegia vastu 10. juunil koos teavitamiskavaga.
It has been transferred to the Parliament and the Council for discussion and agreement.
Edasi saadetakse see arutamiseks ja kinnitamiseks Euroopa Parlamendile ja Euroopa Ühenduste Nõukogule.
Something for everyone
SÄÄSTEV KESKKOND
The Baltic Sea, average depth only 58 metres, is losing its quality and biodiversity due to excessive discharges of nitrates and phosphates – from agriculture, industry and domestic sources.
Läänemeri, mille keskmiseks sügavuseks on vaid 58 meetrit, on merre juhitud põllumajanduslike, tööstuslike ja kodustest majapidamistest pärit nitraatide ja fosfaatide ülemäärase hulga tõttu kaotamas oma kvaliteeti ja bioloogilist mitmekesisust.
These flow into the sea, causing increasing eutrophication.
Merre voolates põhjustavad need aina süvenevat eutrofeerumist.
This algal blooming turns large areas of the sea into stinking green slime which deoxygenates the water and kills off many of the species living in the affected area.
Vetikate õitsemine muudab meres suuri alasid haisvateks rohelisteks limalaikudeks, mis deoksüdeerivad vett ning tapavad paljud laikude mõjupiirkonda jäävad liigid.
It takes more than 30 years for the waters to change completely, so pollution is a particular problem.
Vete täielik puhastumine võtab aega rohkem kui 30 aastat, mistõttu reostus on suur probleem.
The four cornerstones of the strategy are couched in such a way that almost nothing is excluded.
Strateegia neli alustala on sõnastatud viisil, mis hõlmab peaaegu kõike.
The Commission, having decided to go for a structured rather than selective approach, created a framework made up of priorities, actions which are continuous and projects which have a deadline for their completion.
Komisjon, mis otsustas valida pigem struktureeritud kui selektiivse lähenemisviisi, lõi raamistiku, mille moodustavad eesmärgid, jätkuvad tegevused ning kindla valmimistähtajaga projektid.
By doing so, it set up a methodology which can endure while the individual goals, and the means to achieve them, change in line with the region’s evolution, making it adaptable.
Nii toimides seati sisse metoodika, mis peab vastu ka siis, kui individuaalsed eesmärgid ja nende saavutamise vahendid koos piirkonna arenguga muutuvad, muutes metoodika sel moel kohandatavaks.
Some ideas in the strategy include building on action already taken in the region to remove phosphates from detergents.
Mõned strateegia ideed hõlmavad piirkonnas juba kasutatava pesuainetest fosfaatide eemaldamise protsessi täiendamisega.
By removing them from all detergents, the amount of phosphates ending up in the Baltic could be cut by a quarter, reducing algal blooms.
Nende eemaldamine kõigist pesuainetest vähendaks Läänemeres lõpetavate fosfaatide hulka veerandi võrra, mis omakorda vähendaks vetikate õitsemist.
Not only does this mean the strategy can be used to structure an approach to the region for years to come, but it also allows every participant – Sweden, Finland, Estonia, Latvia, Lithuania, Poland, Germany and Denmark – to have its priorities recognised within the strategy.
See ei tähenda mitte ainult, et strateegiat on võimalik piirkonnale lähenemise viiside struktureerimiseks kasutada aastaid, vaid ka seda, et siis on igal osalejal – Rootsil, Soomel, Eestil, Lätil, Leedul, Poolal, Saksamaal ja Taanil – võimalik oma eesmärke strateegiasse liita.
Not all the priorities will have been embraced by every player, but every player has a priority which is addressed.
Iga osaleja pole mitte alati kõiki eesmärke tähtsaks pidanud, kuid igal osalejal on mõni just teda huvitav eesmärk.
A formal network of specialist advisers on environmental issues as they relate to agriculture, from all countries around the Baltic Sea, should encourage best practices that minimise fertiliser run-off while maintaining or even improving productivity.
Ametlik ja keskkonnaalaselt põllumajandusega seonduvate probleemidega tegelev erialanõustajate võrgustik, mis moodustub kõigist Läänemere-äärsetest maadest, peaks propageerima parimaid viise, mis viiksid väetiste äravoolu miinimumini, kuid säilitaksid või isegi parandaksid samal ajal tootlikkust.
The strategy proposes to use primarily the Northern Dimension framework, a common policy of the EU, Russia, Norway and Iceland, for the external aspects of co-operation, but with the option to use alternative channels (such as the Council of Baltic Sea States) when they are useful.
Strateegia soovitab koostöövälistes aspektides kasutada põhiliselt Põhjamõõtme raamistikku, mis on ELi, Venemaa, Norra ja Islandi ühine poliitika, võimalusega kasutada alternatiivseid kanaleid (nagu näiteks Läänemeremaade Nõukogu), kui neist kasu on.
Russia and other neighbouring countries have indicated that they perceive positively EU efforts to keep them informed, and the EU looks forward to cooperating with them on matters of common interest.
Venemaa ning teised naaberriigid on mõista andnud, et suhtuvad positiivselt ELi pingutustesse neid informeeritutena hoida ja EL on omalt poolt meeleldi valmis nendega ühishuve puudutavates küsimustes koostööd tegema.
The strategy does not imply any additional funding at this stage – it is more a question of coordinating the large number of people and organisations involved across the area and deriving maximum benefit from the existing ways national and EU policies operate.
Strateegia ei paku selles etapis täiendavaid finantse – tegu on pigem suure hulga üle mere asuvate inimeste ja hõlmatud organisatsioonide koordineerimise ning eksisteerivatest ja toimivatest riiklikest ja ELi poliitikatest maksimaalse kasu saamisega.
Practical rather than idealistic, it touches on many aspects of day-to-day life in the region.
Pigem praktilise kui idealistlikuna puudutab see paljusid piirkonna igapäevaelu külgi.
New projects will, for instance, contribute to reducing high levels of pollution in the sea, improving transport systems and energy networks and reinforcing protection from major emergencies at sea and on land.
Näiteks aitavad uued projektid kaasa Läänemere kõrge reostusastme vähendamisele, transpordisüsteemide ja energiavõrkude edasiarendusele ning maal ja merel juhtuda võivate suurõnnetuste vastase kaitse tugevdamisele.
Although the strategy itself does not have its own financing, between 2007 and 2013 the Baltic will benefit under Regional Policy and other EU funding:
Kuigi strateegial omafinantseering puudub, saab Läänemere projekt vahemikus 2007–2013 toetusi regionaalpoliitika vallast ja teistest ELi fondidest.
•Making the Baltic environmentally sustainable A total of €9.8 billion has been earmarked, including €3.1 billion to process waste water
•Läänemere keskkonna säästlikuks muutmine Kokku on selleks eraldatud 9,8 miljardit eurot, sealhulgas 3,1 miljardit reovee töötlemiseks
•Making the Baltic accessible A total of €27.1 billion has been earmarked: information society, €1.4 billion, transport €23.1 billion, energy €2.6 billion
•Läänemere juurdepääsetavaks muutmine Kokku on selleks eraldatud 27,1 miljardit eurot: 1,4 miljardit infoühiskonna, 23,1 miljardit transpordi ja 2,6 miljardit energeetika tarbeks
•Making the Baltic safe and secure through risk prevention A total of €697 million has been earmarked
•Läänemere ohutuks ja turvaliseks muutmine riskiennetuse abil Kokku on selleks eraldatud 697 miljonit eurot
•Making the Baltic competitive A total of €6.7 billion has been earmarked, including €2.4 billion for Innovation in SMEs
•Läänemere konkurentsivõimeliseks muutmine Kokku on selleks eraldatud 6,7 miljardit eurot, sealhulgas 2,4 miljardit eurot innovatsiooni toetamiseks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate hulgas
INCREASING PROSPERITY
JÕUKUSE SUURENDAMINE
SAFETY AND SECURITY THE PARAMOUNT ISSUES
OHUTUS JA TURVALISUS, SUURIMAD PROBLEEMID
The key weakness of the region is the low level of internal competitive pressure.
Piirkonna peamiseks puuduseks on vähene sisemine konkurents.
Some countries in the region do not have a market big enough to promote needed competition.
Piirkonna mõnedes riikides ei ole piisavalt suurt turgu vajaliku konkurentsi edendamiseks.