natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In his presentation of the ‘Third report on economic and social cohesion’, European Commissioner Michel Barnier summed up the essence of the Commission’s proposal: ‘We must reduce disparities in order to accelerate growth.
Esitledes kolmandat aruannet majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta, võttis volinik Michel Barnier komisjoni ettepaneku kokku järgmiste sõnadega: „Vähendada ebavõrdsust, kiirendamaks majanduskasvu.
Growth and cohesion are two sides of the same coin [...].
Majanduskasv ja ühtekuuluvus on ühe ja sama medali kaks külge (...).
We are on the eve of a historic moment in the development of the European Union: the reunification of the continent.
Me seisame Euroopa Liidu arengus ajaloolise hetke lävel, mil terve Euroopa manner taas ühineb.
But this will widen the gap between rich and poor.
See sündmus suurendab aga lõhet rikaste ja vaeste vahel.
The first objective of the next generation of European programmes will be to help the poorest regions.
Uue põlvkonna Euroopa programmide esmaseks eesmärgiks saab kõige vaesemate piirkondade aitamine.
However, even if the poorest regions are situated in the new Member States, we must continue to help regions in the Fifteen which continue to lag behind as well as many other declining urban or industrial regions or regions facing permanent natural handicaps which are still grappling with serious economic and social problems.’ http://europa.eu.int/comm/ regional_policy/sources/ docoffic/working/ sf2000_en.htm
Ent kuigi kõige vaesemad piirkonnad asuvad uutes liikmesriikides, peame samas jätkuvalt abistama viieteistkümne praeguse liikmesriigi piirkondi, mis ei ole veel arengus teistele järele jõudnud, ning paljusid taandarenenud linna- või tööstuspiirkondi ja looduslike tingimuste tõttu püsivalt halvemas olukorras olevaid piirkondi, kus on tõsiseid majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme.”
First results for the ISPA
Esimesed kokkuvõtted ISPA tööst
On 13 February, the Regional Policy DG presented the initial results of the implementation of the Instrument for structural policies for pre-accession (ISPA).
Regionaalpoliitika peadirektoraat esitles 13. veebruaril ISPA programmi rakendamise tulemusi.
During the 2000–04 period, the Commission approved 324 projects for a total amount of EUR 7 billion.
Aastatel 2000–2004 on komisjon heaks kiitnud 324 projekti kogumaksumusega 7 miljardit eurot.
The third report takes stock of past action and ends with recommendations for the future of cohesion policy in an enlarged Europe.
Kolmandas aruandes antakse ülevaade tehtust ning tehakse ettepanekuid ühtekuuluvuspoliitika rakendamiseks laienenud Euroopa Liidus.
Particular stress is placed on the impact and added value of European structural policy.
Kokkuvõttes rõhutatakse eriti Euroopa struktuuripoliitika mõju ja väärtust.
The results show that differences in terms of earnings and employment have decreased in the Union over the past decade, especially since the mid1990s.
Ebavõrdsus sissetulekute ja tööhõive vallas on viimase kümne aasta jooksul, eelkõige aga alates 1990. aastate keskpaigast tõepoolest vähenenud.
Nevertheless, the most disadvantaged regions still have some way to go before they catch up with the rest and it will take a longterm effort to achieve it.
Sellest hoolimata on vähim arenenud piirkondade ja muude piirkondade vahel säilinud suured vahed; nende kaotamiseks on vaja tegutseda pikemas perspektiivis.
Regional competitiveness and employment: anticipating and encouraging change.
Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive: selles valdkonnas tuleb muutusi ennetada ja soosida.
Cohesion policy outside the Member States and least favoured regions will have a dual objective.
Ühtekuuluvuspoliitikal on väljaspool liikmesriike ja vähim arenenud piirkondi kaks eesmärki.
First of all, through regional programmes, cohesion policy will help the regions and regional authorities to anticipate and promote economic change in industrial, urban and rural areas by strengthening their competitiveness and attractiveness, taking into account existing economic, social and territorial disparities.
Esiteks aitab ühtekuuluvuspoliitika piirkondadel ja piirkondlikel asutustel regionaalprogrammide kaudu ennetada ja soosida muutusi tööstus-, linna- ja maapiirkondade majanduses, tugevdades nende konkurentsivõimet ja atraktiivsust, võttes arvesse praegust majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ebavõrdsust.
Secondly, through national programmes, cohesion policy will help individuals to prepare for and adapt to economic change, in accordance with the priorities of European employment strategy, by supporting policies aimed at full employment, a better quality and more productive labour force, and social inclusion.
Teiseks aitab ühtekuuluvuspoliitika inimestel riiklike programmide kaudu vastavalt Euroopa tööhõivestrateegiale kohaneda majanduse arenguga, toetades poliitikat, mille eesmärk on täistööhõive, töökvaliteet ja produktiivsus ning sotsiaalne hõlvamine.
The Regional Policy DG has just published a study on mountainous regions in 29 European countries.
Regionaalpoliitika peadirektoraat avaldas uurimuse 29 Euroopa riigi mägipiirkondade kohta.
This document analyses the data collected, assesses the impact of policy and makes recommendations.
Dokumendis analüüsitakse kogutud andmeid, hinnatakse poliitika mõju piirkondadele ning antakse soovitusi.
Convergence: supporting growth and job creation in the Member States and least developed regions.
Lähenemine: selles valdkonnas tuleb toetada majanduskasvu ja töökohtade loomist vähim arenenud liikmesriikides ja piirkondades.
This is particularly true for regions with a per capita GDP less than 75 %of the Community average.
Nimetatud eesmärk puudutab eelkõige piirkondi, mille SKT inimese kohta on alla 75% liidu keskmisest.
At the same time, to offset the ’statistical effect’ of enlargement, temporary support is proposed for regions
Samaaegselt pakutakse laienemise „statistilise mõju“ kompenseerimiseks ajutist toetust piirkon-
European territorial cooperation: ensuring a harmonious and balanced development throughout the Union.
Euroopa koostöö asulaplaneerimise valdkonnas: kogu Euroopa Liidus tuleb tagada harmooniline ja tasakaalustatud areng.
Drawing on the experience acquired under the Interreg initiative, the report argues for the continuation of policy to promote harmonious and balanced development throughout the Union by supporting
Toetudes algatuse INTER-REG käigus saadud kogemustele, soovitatakse aruandes jätkata liidu harmoonilist ja tasakaalustatud integreerimist, toetades piiriülest ja rahvusvahelist koostööd.
get proposal of 10 February 2004 makes provision for a single budget of EUR336.3 billion, or 0.41 %of the Union’s GDP (0.46 % before transfers to instruments for rural development and fishing).
kogutoodangust (0,46% enne seda, kui osa vahendeid otsustati üle kanda maapiirkondade arenguga ja kalandusega tegelevatele rahastamisvahenditele).
Present estimates give the breakdown of this amount between the three priorities, as follows: 78 % (convergence); 18 % (regional competitiveness and employment); 4 % (European territorial cooperation).
Praeguste hinnangute kohaselt peaks summa eri prioriteetide vahel jagunema umbkaudu järgmiselt: 78% („Lähenemine”), 18% („Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive”) ja 4% („Euroopa territoriaalkoostöö”).
cross-border and transnational cooperation. Cross-border cooperation will, in principle, include all regions neighbouring external or internal borders, both land and sea.
Komisjoni esitatud reform on peatselt tehtavate struktuurifondide töö reguleerimist puudutavate ettepanekute aluseks ning sellele tuginevad ka Ministrite Nõukogus ja Euroopa Parlamendis algavad arutelud.
The key task is to seek common solutions to common problems through cooperation between the competent authorities in these regions, in fields such as the development of urban, rural and coastal areas, strengthened economic relations and the networking of small and mediumsized enterprises.
Mis puutub ühtekuuluvuspoliitika rakendamisse, siis ei sea aruanne küsimärgi alla selle aluspõhimõtteid (strateegiline planeerimine, detsentraliseeritud juhtimine, pidev järelevalve ja hindamine).
The reform presented by the Commission forms the basis of its forthcoming proposals on the new regulation of the Structural Funds and heralds the major debate at the Council of Ministers and European Parliament.
Kuid välja pakutakse ka põhjalikke muudatusi, eelkõige seda, et alustatakse uut dialoogi nõukoguga, hõlbustamaks ühtekuuluvuspoliitika kohandamist Lissaboni ja Göteborgi prioriteetidega.
On the subject of the financial resources available to cohesion policy for the period 2007–13, the Commission’sbud- bud-
Mis puutub ühtekuuluvuspoliitika rahalistesse ressurssidesse aastatel 2007–2013, siis nähakse komisjoni 10. veebruaril 2004 esitatud eelarveprojektis ühtekuuluspoliitikale ette eraldi eelarverida summas 336,3 miljardit eurot ehk 0,41% Liidu siseturu
A paper version of this report is currently being published and will be sent to all recipients of inforegio news as soon as it is available.
Aruande peatselt ilmuv paberväljaanne saadetakse Inforegio News´i adressaatidele niipea, kui see on valmis.
Financial perspectives for an enlarged Union
Rahandusperspektiivid laienenud Euroopa Liidus
On 10 February, the European Commission presented its proposals on budgetary planning for the period 2007–13, in the form of a communication (COM(2004) 101).
Euroopa Komisjon avaldas 10. veebruari teatises [COM/2004/101] oma ettepanekud eelarveplaneerimise kohta aastatel 2007–2013.
For enlargement to yield its full benefits and to help Europe to prosper, the Commission proposes three key priorities: sustainable development (including growth, cohesion and employment); European citizenship; strengthening of the Union’s role as a global partner.
Et laienemine kannaks vilja ja Euroopa mõjujõud kasvaks, pakub komisjon välja kolm suurt prioriteeti: jätkusuutlik areng (mis hõlmab ka majanduskasvu, ühtekuuluvus- ja tööhõivepoliitikat), kodanike huvid ja liidu kui ülemaailmse tähtsusega partneri rolli tugevdamine.
By mid-2004, the Commission will draw up the appropriate legislative proposals as well as a precise roadmap for achieving these objectives.
2004. aasta keskpaigaks töötab komisjon välja asjakohaste õigusaktide eelnõud ning eesmärkide saavutamise täpse kava.
This will give the Council and European Parliament time to react.
Nii jääb nõukogul ja Euroopa Parlamendil piisavalt aega arvamust avaldada.
Legislative decisions will then be taken by the enlarged Commission.
Ametlikult võtab otsused vastu suurenenud koosseisuga komisjon.
The financial perspective should therefore be adopted during the first half of 2005.
Seega peaks rahandusperspektiivid paika saama 2005. aasta esimeses kvartalis.
The communication may be consulted at: http://europa.eu.int/comm/budget/pdf/financialfrwk/enlarg/ COM_2004_101_en.pdf
Teatise teksti saab lugeda aadressil: http://europa.eu.int/comm/budget/pdf/financialfrwk/enlarg/ COM_2004_101_en.pdf
These objectives can be achieved within a Union of 27 Member States without any increase in the present ceiling on expenditure.
27 liikmesriigist koosnev Euroopa Liit suudab need eesmärgid saavutada ilma, et praeguseid kulutusi tuleks suurendada.
The total annual amounts required in terms of payments could reach EUR143.1 billion in 2013, which — even for an enlarged Europe — is just 1.15 % of the EU’s gross domestic product.
Igal aastal väljamakstavad kogusummad võivad aastaks 2013 tõusta 143,1 miljardile eurole, mis moodustab (isegi laienenud liidu puhul) vaid 1,15% ELi rahvamajanduse kogutulust.
On average, the amounts will be equivalent to 1.14 %of GDP during the period under consideration.
Kõnealusel ajavahemikul moodustavad need summad keskmiselt 1,14% rahvamajanduse kogutulust.
Visit the inforegio website for a comprehensive insight into European regional policy, and get all the latest news at the inforegio newsroom: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/newsroom/index_en.htm
Euroopa regionaalpoliitikast annab täieliku ülevaate Inforegio Interneti-leht. Uusim teave asub sektsioonis “Newsroom”: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/newsroom/index_en.htm
Responsible editor: Thierry Daman, CEC, Regional Policy DG, Unit 01. Fax (32-2) 29-66003.
Vastutav toimetaja: Thierry Daman, Euroopa Komisjon, Regionaalpoliitika peadirektoraat, üksus 01, faks: +322 296 60 03.
Newsletter April 2004
Infobülletään Aprill 2004
No 121 en inforegio news
Regionaalpoliitika nr 121 et inforegio news
A welcome to the new Commissioners
Tere tulemast, uued volinikud!
Europe Direct accessible in the 25 Member States
EUROPE DIRECT on kättesaadav kõigis 25 liikmesriigis
Péter Balázs, one of the 10 Commissioners from the new Member States, will be his partner at the Regional Policy DG until the new Commission takes office in November 2004.
Péter Balázs, üks uute liikmesriikide kümnest volinikust, jagab temaga regionaalpoliitilisi kohustusi kuni uue komisjoni ametisseastumiseni 2004. aasta novembris.
By 1 May 2004, the Europe Direct information service on the European institutions will also be available in the 10 new Member States.
Alates 1. maist 2004 laieneb Euroopa institutsioonide infoteenus „EUROPE DIRECT“ kümnele uuele liikmesriigile.
Europe Direct can be contacted free of charge on 00 800 6 7 8 9 10 11.
EUROPE DIRECT pakub tasuta teavet telefoninumbril 00800 6 7 8 9 10 11.
He also represented his country at the Convention on Europe’s future charged with drawing up a draft Constitution for the European Union.
Piirkondlikud innovatsioonistrateegiad volinikuks nimetamist oli Balász Ungari alaline esindaja Euroopa Liidu juures.
The list of 10 new Commissioners was published on 18 February 2004, with Mr Balázs proposed by Hungary.
Samuti esindas ta oma riiki Euroopa Liidu tulevikukonvendis, mille eesmärgiks oli koostada Euroopa põhiseadusliku lepingu eelnõu.
On 31 March, the French Government announced the appointment of Jacques Barrot as European Commissioner with responsibility for regional policy.
Prantsuse valitsus teatas 31. märtsil, et regionaalpoliitika volinikuks nimetati Jacques Barrot.
He replaces Michel Barnier, who had almost completed his mandate and who becomes French Foreign Minister.
Ta asendab Michel Barnier´d, kelle ametiaeg oli lõppemas ning kellest saab uue valitsuse välisminister.
Following his appointment, Michel Barnier made the following statement: ‘In the sphere of regional policy and cohesion I have recently introduced proposals to reform this policy with a view to the future. (...) Becoming Minister for Foreign Affairs of France is not the breaking off but rather a continuation of my career and political commitment.
Ministriks nimetamise järel deklareeris Barnier: „Tegin hiljuti ettepanekuid regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika reformimiseks. (…) Töö Prantsuse välisministrina ei tähenda mu senise karjääri ja võetud kohustuste katkemist, vaid pigem nende jätku.
Europe will naturally remain at the heart of my attention in this new role.’
Euroopa on iseenesest mõistetavalt ka mu uute ülesannete keskmes.“
The Commission has published a call for proposals on regional innovation strategies under the specific programme for research, technological development and demonstration entitled ‘Structur-ing the European research area’.
Tehnoloogilise uurimis- ja arendustegevuse näidisprogrammi „Euroopa teadusruumi korrastamine“ raames avaldas komisjon kuulutuse piirkondlikke innovatsioonistrateegiaid puudutavate ettepanekute konkursi kohta.
Closing date: 16 June 2004.Contact: European Commission, FP6 Information Desk, Directo-rate-General for Research, B-1049 Brussels. http://www.cordis.lu/fp6
Esitamise tähtaeg: 16. juuni 2004. Kontakt: Euroopa Komisjon,„FP6 Information Desk“, peadirektoraat RTD, B-1049 Brüssel. http://www.cordis.lu/fp6
Given the brief and interim nature of their mandate, the new Commissioners will not have a specific portfolio but will assist with the work of the present Commission members.
Võttes arvesse lühikest ametiaega ja üleminekuetappi, ei ole uutel volinikel oma portfelli, vaid nad teevad koostööd komisjoni praeguste liikmetega.
This ‘twinning’ is designed to facilitate their integration into the Commission’s activities.
Sellise partnerluse eesmärgiks on hõlbustada sisseelamist komisjoni töösse.
Deputy for the Haute-Loire (Auvergne) since 1967 and a passionate advocate of European integration, Jacques Barrot (67) is particularly attentive to economic and social problems.
Jacques Barrot (67) on Haute-Loire´i (Auvergne) rahvasaadik alates 1967. aastast.
Previous offices held are Secretary of State for Housing (1974–78), Minister for Trade and Crafts (1978–79), Minister for Health and Social Security (1979–81) and Minister for Labour and Social Affairs (1995–97).
Ta on alati innukalt kaasa elanud Euroopa ülesehitamise protsessile, huvitudes eelkõige majandus- ja sotsiaalküsimustest: ta on olnud elamumajandusministeeriumi riigisekretär (1974–78), kaubandus- ja käsitööminister (1978–79), tervishoiuminister (1979–81) ning tööhõive- ja sotsiaalminister (1995–97).
To find out more about the Commissioners from the new Member States: http://europa.eu.int/rapid/start/cgi/guesten.ksh?p_action. gettxt=gt & doc=IP/04/233_BAR_0_BAR_RAPID & lg=EN & display=
Lisateave uute liikmesriikide volinike kohta: http://europa.eu.int/rapid/start/cgi/guesten.ksh?p_ action.gettxt=gt & doc=IP/04/233_BAR_0_BAR_RAPID & lg=EN & display=
Péter Balász (62) is a former university lecturer, Hungarian ambassador to Denmark and then Ger-
Péter Balász (62) on endine õppejõud, Ungari suursaadik Taanis ja Saksamaal ning Euroopa integratsiooni eest vastutav riigisekretär. Enne komisjoni
Structural Funds performance reserve: more than EUR 8 billion allocated
Struktuurifondide tulemusreservist eraldatakse üle 8 miljardi euro
This is a quarterly newsletter published jointly by the four technical secretariats (north, south, east and west) of the Interreg IIIC Community initiative for interregional cooperation.
Kord kvartalis ilmuvat bülletääni annavad üheskoos välja ühenduse piirkondliku koostöö programmi INTERREG IIIC kõik neli tehnilist sekretariaati (Põhja, Ida, Lõuna ja Lääne sekretariaat).
The newsletter is available in French and English.
Bülletään ilmub inglise ja prantsuse keeles.
The second edition contains an article by Commissioner Barnier on interregional cooperation, a presentation of the results of the second Interreg IIIC application round, a list of‘10 golden rules for successful project proposals’and portraits of the four regions Värmland (Sweden), Upper Austria, Catalonia (Spain) and Overijssel (Netherlands). http://www.interreg3c.net/sixcms/detail.php?id=4396
Teisest numbrist leiate komisjoni voliniku Michel Barnier´ artikli piirkondlikust koostööst, INTERREG IIIC konkursi teise ringi tulemused, „10 kuldreeglit projektiettepanekute koostamiseks“ ning nelja piirkonna portreelood: Värmland (Rootsi), Ülem-Austria, Kataloonia (Hispaania) ja Overrijssel (Madalmaad). http://www.interreg3c.net/sixcms/detail.php?id=4396
The European Commission has announced that it will be allocating an extra EUR 8 246 billion to particularly successful regional and social development programmes.
Euroopa Komisjon teatas, et eriti tulemuslikele regionaal- ja sotsiaalarenguprogrammidele eraldatakse täiendavalt 8,246 miljardit eurot.
Interreg II and Urban evaluations set of indicators targeting effectiveness, good management, implementation and the take-up of funds.
Hinnang programmidele INTERREG II ja URBAN ja finantsilise vastuvõtuvõimega seotud kriteeriume.
Representing 4 % of the Structural Funds resources, the ‘performance reserve’ is an innovation introduced for the 2000–06 programming period which, for the first time, partially links the granting of structural aid to the performance of the programmes in question.
Nn tulemusreserv, mis moodustab 4% struktuurifondide kogumahust, on uuendus, mis lisati tulevikukavadesse aastateks 2000–06: esmakordselt seoti struktuuriabi eraldamine osaliselt programmide tulemuslikkusega.
According to the rules, this reserve can only be allocated to regions and programmes inside the same Member State.
Reservist on lubatud piirkondadele ja programmidele raha eraldada üksnes liikmesriigi siseselt.
As part of the mid-term review of structural aid, the national authorities, in close cooperation with the European Commission, measured the performance of more than 200 programmes, using a
Struktuuriabi hindamise raames analüüsisid siseriiklikud ametiasutused tihedas koostöös Euroopa Komisjoniga rohkem kui 200 programmi tulemuslikkust. Hindamise aluseks võeti mitmesuguseid tõhususe, efektiivse juhtimise, rakendamise
Following this exercise, approximately 90 % of the programmes are to receive funds from the reserve, the amount determined in accordance with the quality of the results.
Analüüsi tulemusena eraldatakse ligikaudu 90%-le programmidest tulemusreservist täiendavaid toetusi, mille summa on vastavuses tulemuste kvaliteediga.
The programmes judged to be most successful will receive a financial supplement of between 6 % and 9 % of the budget they were granted initially.
Kõige tulemuslikumaks peetavatele programmidele võidakse seega eraldada täiendavat toetust, mis moodustab 6 kuni 9% nende algsest eelarvest.
This supplement will be used by the Member States and regions concerned as a lever for investment, growth and jobs.
Täiendavat toetust kasutavad asjaomased liikmesriigid ja piirkonnad investeeringute sissetoomiseks,
To find out more:
Lisateave: majanduskasvu kiirendamiseks ja uute töökohtade loomiseks.
Civil protection: strengthening the effectiveness of Union solidarity
Kodanikukaitse: tõhustades liidu solidaarsust
Two weeks after the Madrid attacks and one day before the European Council which looked at Europe’s response to terrorism, the Commission presented its proposals to strengthen Community intervention and coordination between Member States in the field of civil protection.
Kaks nädalat pärast Madridi terrorirünnakuid ja päev enne Euroopa Ülemkogu kohtumist, kus arutati Euroopa reaktsiooni terrorismi suhtes, esitles komisjon oma ettepanekuid liidu tegevuse ning liikmesriikide vahelise koostöö koordineerimise kohta kodanikukaitse valdkonnas.
proposal on this point will be included in its financial plan for post-2006.
Oma ettepaneku selles küsimuses lisab komisjon 2006ndale järgnevate aastate rahanduskavasse.
Terrorist attacks and recent natural disasters such as floods and forest fires in Europe and the earthquakes which hit Algeria, Iran and Morocco, have highlighted the need for a more concerted and better defined Community approach in the field of civil protection.
Terrorirünnakud ja loodusõnnetused, nagu üleujutused ja metsapõlengud Euroopas, maavärinad Alžeerias, Iraanis ja Marokos, on näidanud, et kodanikukaitse valdkond vajab Euroopa Liidu tasemel paremini ühtlustatud ja konkreetsemalt määratletud lähenemist.
No single Member State is able to provide an effective response to events of this kind.
Liikmesriik üksi ei suuda selliste õnnetustega tõhusalt toime tulla.
In the communication (COM(2004) 200), drawn up by Commissioners Michel Barnier and MargotWallström and adopted on 25 March 2004, the Commission proposes action on three fronts.
Teatises K(2004) 200, mille valmistasid ette volinikud Michel Barnier ja Margot Wallström ning mis võeti vastu 25. märtsil 2004, teeb komisjon kolm järgmist ettepanekut.
Presenting the communication, Commissioner Michel Barnier declared that: ‘Citizens expect European solidarity with the victims of natural disasters and terrorist attacks, certainly when it is beyond the immediate capacity of the affected country to provide an adequate response.
Teatise esitlusel kinnitas volinik Barnier: „Kodanikud soovivad näha Euroopa solidaarsust loodusõnnetuste ja terrorirünnakute ohvritega, eriti juhul, kui kannatanud riik ei suuda ise piisavalt kiiresti ja tõhusalt reageerida.
Europe must show solidarity not only in words but also in deed.
Euroopa peab näitama solidaarsust üles mitte ainult sõnades, vaid ka tegudes.
Interventions of European civil protection experts will express this solidarity already proposed in the draft Constitution.’
Euroopa kodanikukaitse ekspertide tegevus võimaldab juba põhiseadusliku leppe eelnõus esitatud solidaarsust tegudes väljendada.“