natgillin/translations-raw huggingface dataset:
OPINION OF MR BOT — CASE C-408/04 P granted by States’ and the second is that ‘the measure must be specifically directed at and limited to the coal and steel sector’’.
KOHTUJURIST BOT’ ETTEPANEK — KOHTUASI C-408/04 P diskrimineerimiseta kasutajatele kättesaadavaks tegemisele.
45 was signed. They were primarily directed towards increasing production and securing equal access for consumers to ECSC products without any discrimination.
45 ja terase ühisturu toimimisega seotud eeskirjade rangust – nagu subsiidiumide ja riigiabi täielik keeld, hinnakirjade ja veotariifide avaldamise kohustus või igasuguse diskrimineerimise keeld.
— The establishment of the ECSC scheme for controlling State aid
– ESTÜ asutamislepingus riigiabi suhtes kehtestatud kontrollisüsteem
That first integrated Community none the less had a fundamentally dynamic character.
See esimene integratsiooniühendus oli sellele vaatamata põhiolemuselt dünaamiline.
Certain market rules laid down in the ECSC Treaty had to be adapted to the needs of a policy required above all to address the structural problems of the coal and steel economy. 47
Osa ESTÜ asutamislepingus kehtestatud turueeskirju tuli kohandada eelkõige söe- ja terasetööstuse struktuuriliste raskuste ületamiseks tehtava poliitika vajadustele. 47
Despite the fundamental prohibition on State aid, laid down in Article 4(c) CS, the Commission decided to introduce a scheme for authorising the grant of State aid to the steel industry in order to address the crisis which that sector experienced from the end of the 1970s.
Vaatamata riigiabi põhimõttelisele keelule, mis on kehtestatud ST artikli 4 punktis c, otsustas komisjon luua süsteemi, millega lubatakse anda riigiabi terasetööstusele, et ületada selles sektoris alates 1970. aastate lõpust valitsev kriis.
The operation of that scheme had to be coordinated with the system for controlling State aid established under the EC Treaty.
Selle süsteemi toimimine tuli kooskõlastada EÜ asutamislepingu kehtivusalas riigiabi kohta loodud kontrollisüsteemiga.
In order to meet the restructuring needs of the steel sector, the Commission relied on the first and second paragraphs of Article 95 CS in order to establish a Community scheme under which the grant of State aid to the steel industry could be authorised in certain specific cases.
Terasesektori ümberstruktureerimise vajadustest lähtuvalt seadis komisjon ST artikli 95 esimesele ja teisele lõigule tuginedes sisse ühenduse korra, mis lubas piiratud juhtudel anda terasetööstusele riigiabi.
48As has already been stated, the system adopted by the
48Nagu ma märkisin, moodustasid
46 — See Articles 2 CS to 4 CS.
46 – Vt ST artiklid 2–4.
47 — Many commentators criticised the difference between the ‘static’ nature of the rules contained in the ECSC Treaty and the dynamic nature of a constantly evolving economy. See, for example, W Much ‘Principales tendances de l’évolution du droit de la Communauté européenne du charbon et de l’acier’, Rivista di diritto europeo, 1966, p.
47 – Paljud kommenteerijad on kritiseerinud ESTÜ asutamislepingu normide „staatilisuse” erinevust pidevalt areneva majandusmaailma dünaamilisusest. Vt näiteks Much, W., „Principales tendances de l’évolution du droit de la Communauté européenne du charbon et de l’acier”, Rivista di diritto europeo, Rooma, 1965, lk 3, 13.
The principles and procedures laid down in the ECSC Treaty serve to address the situation which existed when the Treaty
Need olid eelkõige suunatud tootmise suurendamisele ja ESTÜ toodete võrdselt ja ilma igasuguse ettepaneku punktid
48 — Article 95 CS provides various mechanisms for adapting the law contained in the ECSC Treaty to situations which its provisions do not take into account without the need for making amendments to the Treaty itself, which requires ratification by the Member States in accordance with their constitutional procedures.
48 – Tuletan meelde, et ST artikkel 95 näeb ette erinevad mehhanismid ESTÜ asutamislepingu õiguslikuks kohandamiseks selliste olukordadega, mida ei ole tekstis arvesse võetud, ilma et selleks oleks vaja muuta asutamislepingut, mis eeldaks selle ratifitseerimist liikmesriikide poolt nende põhiseaduslikus korras.
On the caselaw relating to the application of Article 95 CS, see in particular Case C-1/98 P British Steel v Commission [2000] ECR I-10349, paragraph 40.
ST artikli 95 kohaldamist käsitleva kohtupraktika kohta vt eelkõige 23. novembri 2000. aasta otsus kohtuasjas C-1/98 P: British Steel vs. komisjon (EKL 2000, lk I-10349, punkt 40).
45 — See in particular points 29 to 41 of that Opinion (emphasis added).
45 – Vt eelkõige kõnesoleva (kohtujuristi kursiiv).
different control scheme, since they subject all aid falling within defined exempted categories to uniform treatment under a single procedure provided for in the ECSC Treaty.
49Nimetatud koodeksid on samuti kohaldatavad tähtajalise piiranguga, kuna nendes kehtestatakse eeskirjad terasetööstuse kohandamiseks
Aid not falling within one of the categories defined by those codes remains exclusively subject to Article 4(c) CS.
Kõnesolevates koodeksites sätestatud kategooriatest välja jääva abi suhtes kohaldatakse eranditult ST artikli 4 punkti c.
Such aid may none the less benefit from an individual derogation from that prohibition if the Commission considers, in the exercise of the discretion which it enjoys under Article 95 CS, that such aid is necessary for the attainment of the objectives of the ECSC Treaty. 52
Seda abi võib siiski üksikjuhtudel anda erandina kõnesolevas sättes sätestatud keelust, kui komisjon leiab ST artikli 95 alusel oma kaalutlusõigust kasutades, et kõnealune abi on ESTÜ asutamislepingu eesmärkide saavutamiseks vajalik. 52
The Court therefore considers that they must be interpreted strictly.
ESTÜ asutamislepinguga vastavalt ühe konkreetse perioodi vajadustele. 50
Coordination of the EC and ECSC aid schemes
EÜ ja ESTÜ abisüsteemide kooskõlastamine
The first code contains a detail which, for the purposes of this case, is worth pointing out.
Esimene koodeks sisaldab täpsustust, mis väärib käesoleva kohtuvaidluse seisukohast tähelepanu.
Article 1 of that code refers only to aid granted specifically to coal and steel undertakings.
Nimelt käsitletakse selles koodeksis vastavalt selle artiklile 1 ainult konkreetselt söe- ja teraseettevõtjatele antavat abi.
Under that code, the application to the steel industry of general and regional schemes is subject to constant review by the Commission pursuant to
Kõnesoleva koodeksi alusel kontrollib üldiste ja piirkondlike abisüsteemide kohaldamist terasetööstusele seega endiselt komisjon ST artikli 67 ning EÜ artiklite 87 ja 88 alusel. 51Järgnevates teraseabikoodeksites
The question we have to answer also reflects the difficulties posed by the coexistence of the two legal orders of the EC Treaty and the ECSC Treaty.
Vastust vajav küsimus kajastab ka raskusi seoses kahe kooseksisteeriva õiguskorraga, mis on EÜ asutamisleping ja ESTÜ asutamisleping.
The increasing development of the EC and the creation within it
EÜ kasvava arenguga ja konkurentsieeskirjade süsteemi väljatöötamisega ühenduses kõige erinevamate majandusvaldkondade jaoks on ühised huvivaldkonnad
49 — See to this effect the judgments in Moccia Irme and Others v Commission, paragraph 40, and Case T-150/95 UK Steel Association v Commission [1997] ECR II-1433, paragraph 114.
49 – Vt selle kohta Euroopa Kohtu otsus eespool viidatud kohtuasjas Moccia Irme jt vs. komisjon (punkt 40) ja Esimese Astme Kohtu 25. septembri 1997. aasta otsus kohtuasjas T-150/95: UK Steel Association vs. komisjon (EKL 1997, lk II-1433, punkt 114).
50 — Judgment in Joined Cases C-74/00 P and C-75/00 P Falck Acciaierie di Bolzano v Commission [2002] ECR I-7869, paragraph 120.
50 – 24. septembri 2002. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-74/00 P ja C-75/00 P: Falck ja Acciaierie di Bolzano vs. komisjon (EKL 2002, lk I-7869, punkt 120).
52 — See in particular the judgment in Spain v Commission, cited above (paragraphs 153 to 155), and the Order in Case C-399/95 R Germany v Commission [1996] ECR I-2441, paragraph 20.
52 – Vt eelkõige 3. mai 1996. aasta määrus kohtuasjas C-399/95 R: Saksamaa vs. komisjon (EKL 1996, lk I-2441, punkt 20) ja eespool viidatud kohtuotsus Hispaania vs. komisjon (punktid 153–155).
OPINION OF MR BOT — CASE C-408/04 P
KOHTUJURIST BOT’ ETTEPANEK — KOHTUASI C-408/04 P hakanud kohati kattuma.
In particular, the coexistence of those two communities therefore raised the question of how to coordinate their State aid control systems.
Nende kahe ühenduse kooseksisteerimine on seega tekitanud eelkõige küsimuse ühenduste riigiabi kontrollisüsteemide kooskõlastamisest.
provisions of the EC Treaty apply only in the alternative, in the absence of specific rules in the ECSC Treaty. 54
53Nii nähtub väljakujunenud kohtupraktikast, et EÜ asutamislepingu sätted on kohaldatavad ainult teise võimalusena juhul, kui ESTÜ asutamislepingus puudub erinormistik. 54
With regard more specifically to controls on State aid, the Court has held that the ECSC Treaty lays down specific rules, so that the rules of the EC Treaty do not apply.
Konkreetselt riigiabi kontrollimise kohta on Euroopa Kohus leidnud, et ESTÜ asutamisleping näeb ette erieeskirjad ning seega ei ole vaja kohaldada EÜ asutamislepingust tulenevaid õigusnorme.
The two communities combine with the European Atomic Energy Community to form a collective structure.
Need kaks ühendust on koos Euroopa Aatomienergiaühendusega ühe terviku osad.
The provisions contained in the EC, ECSC and EAEC Treaties must therefore be interpreted and applied in accordance with that common purpose, that is to say as part of a single legal order in pursuit of full economic integration.
EÜ, ESTÜ ja Euratomi asutamislepingute sätteid tuleb seega tõlgendada ja kohaldada sellest ühisest eesmärgist lähtuvalt, st nagu ühtse õiguskorra sätteid, millega taotletakse täielikku majanduslikku integratsiooni.
Account must none the less be taken of the specific characteristics of the rules established by each of those treaties where the latter so provide.
Tuleb siiski valvata, et järgitakse asutamislepingutes kehtestatud eeskirjade eripära, kui nendes on nii sätestatud.
Thus, in its judgment in Falck and Acciaierie di Bolzano v Commission, the Court took the view that the ‘clear difference between the wording of Article 4(c) [CS] and that of Article [88](1) [EC] suffices to show that, so far as concerns State aid, the Member States did not seek to adopt the same rules or the same scope of action for the Communities’. 55
Nii leidis Euroopa Kohus eespool viidatud otsuses Falck ja Acciaierie di Bolzano vs. komisjon, et „[ST] artikli 4 punkti c ja [EÜ] artikli 88 lõike 1 sätete selgelt erinev sõnastus näitab piisavalt, et riigiabi küsimuses ei ole liikmesriigid soovinud ette näha ühesuguseid reegleid ega ühesugust ühenduste meetmete ulatust”. 55
With regard to the ECSC Treaty, that requirement is laid down in a clear and unambiguous way in Article 305(1) EC.
ESTÜ asutamislepingu kohta on see eeskiri kehtestatud selgelt ja üheselt EÜ artikli 305 lõikes 1.
That provision states that ‘[t]he provisions of [the EC Treaty] shall not affect the provisions of the Treaty establishing the European Coal and Steel Community, in particular as regards the rights and obligations of Member States … and the rules laid down by that Treaty for the functioning of the common market in coal and steel’.
See sätestab, et „[EÜ asutamis-] lepingu sätted ei mõjuta [ESTÜ] asutamislepingu sätete kohaldamist, eelkõige liikmesriikide õigusi ja kohustusi […] ega nimetatud lepinguga söe ja terase ühisturu toimimiseks ettenähtud eeskirju”.
COMMISSION v SALZGITTER provisions of the ECSC Treaty, are not in the same position as other undertakings’. 57
KOMISJON VS. SALZGITTER ei olnud põhjendatud, kuivõrd „terasetööstusettevõtjad, olles allutatud ESTÜ asutamislepingu erisätetele, ei ole samasuguses seisus kui teised ettevõtjad”. 57
The Court confirmed that analysis in its judgment in Case C-501/00, cited above.
Euroopa Kohus kinnitas seda hinnangut eespool viidatud kohtuotsuses Hispaania vs. komisjon.
In that case, the Kingdom of Spain accused the Commission of having examined the compatibility of national legislation on corporation tax with Article 4(c) CS.
Selles kohtuasjas heitis Hispaania Kuningriik komisjonile ette, et viimane kontrollis siseriikliku äriühingute maksustamist käsitleva õigusakti ühisturuga kokkusobivust ST artikli 4 punkti c seisukohast.
56 That legislation, which was applicable before the Kingdom of Spain acceded to the European Communities, allowed a tax deduction to be offered to undertakings for expenditure and investments made abroad.
56 See õigusnorm, mis oli kohaldatav enne Hispaania Kuningriigi ühinemist Euroopa ühendustega, lubas anda ettevõtjatele maksusoodustust välismaal tehtud kulude ja investeeringute pealt.
After having been alerted by undertakings in competition with the recipients, the Commission initiated proceedings to examine the lawfulness of the aid at issue in relation only to the rules of the ECSC Treaty.
Kui abi saanud ettevõtjate konkurendid olid komisjoni tähelepanu sellele juhtinud, algatas komisjon menetluse vaidlusaluse abi seaduslikkuse uurimiseks ainult ESTÜ asutamislepingu seisukohast.
For, unlike the EC Treaty, the ECSC Treaty makes no provision for ‘existing aid’.
Nimelt ei tunta – vastupidiselt EÜ asutamislepingule – ESTÜ asutamislepingus „olemasoleva abi” mõistet.
Having found that the tax deduction scheme at issue could place the steel undertakings at an advantage, the Commission decided that any aid granted by Spain under the legislation at issue to ECSC steel undertakings was incompatible with the common market in coal and steel, pursuant to Article 4(c) CS.
Olles tuvastanud, et kõnesolev maksusoodustuse kord võis luua eeliseid teraseettevõtjatele, otsustas komisjon, et kogu riigiabi, mida Hispaania Kuningriik oli andnud kõnesoleva õigusakti alusel ESTÜ terasetööstusettevõtjatele, ei olnud ST artikli 4 punkti c alusel söe ja terase ühisturuga kokkusobiv.
In the light of that caselaw, undertakings which carry on production activities that fall within the scope of the ECSC Treaty are therefore in a different situation from other undertakings which fall within the scope of the EC Treaty.
Selle kohtupraktika seisukohast on ESTÜ asutamislepingu kohaldamisalasse kuuluvatel tootmisaladel tegutsevad ettevõtjad seega teistest, EÜ asutamislepingu alla kuuluvatest ettevõtjatest erinevas olukorras.
This follows from the specific rules established by the ECSC Treaty to ensure the proper functioning of the common market in coal and steel and to deal with its structural problems.
See tuleneb erieeskirjadest, mis kehtestati ESTÜ asutamislepinguga söe ja terase ühisturu õige toimimise tagamiseks ja selle struktuuriliste probleemide lahendamiseks.
Even though the EC Treaty introduces a system for controlling State aid which is much more flexible than the ECSC Treaty, such undertakings are still subject to the specific rules laid down by that Treaty. 58
Isegi kui EÜ asutamislepinguga rakendatakse riigiabi suhtes palju paindlikumat kontrollisüsteemi kui ESTÜ asutamislepinguga, kehtivad nende ettevõtjate suhtes seega viimati nimetatud lepingus sätestatud erieeskirjad. 58
For the purposes of this case, the following conclusions can be drawn from the foregoing:
Käesoleva kohtuasja jaoks võib eespool öeldust järeldada järgmist:
See also the judgment in Forges de Clabecq (paragraph 132).
Vt ka eespool viidatud kohtuotsus Forges de Clabecq vs. komisjon (punkt 132).
In its action, the Kingdom of Spain submitted in particular that the exclusion of steel undertakings from the benefit of the legislation at issue gave rise to a breach of the principle of equal treatment between undertakings.
Oma hagis väitis Hispaania Kuningriik, et terasetööstusettevõtjate väljajätmisega kõnesoleva õigusnormi kohaldamisalast rikuti ettevõtjate võrdse kohtlemise põhimõtet.
The Court held that that plea was unfounded in so far as ‘steel undertakings, in so far as they are covered by the specific
Euroopa Kohus otsustas, et see väide
56 — That case concerned an action for annulment brought by the Kingdom of Spain against the Commission Decision 2001/168/ECSC of 31 October 2000 on Spain’s corporation tax laws (OJ 2001 L 60, p. 57).
56 – Selle kohtuasja ese oli Hispaania Kuningriigi esitatud tühistamishagi komisjoni 31. oktoobri 2000. aasta otsuse 2001/168/ESTÜ (Hispaania äriühingute maksustamise seaduste kohta) vastu (EÜT 2001, L 60, lk 57).
58 — Article 87 EC does contain a prohibition on State aid.
58 – EÜ artikkel 87 sisaldab, tõsi küll, riigiabikeeldu.
None the less, not only is that immediately qualified by a number of derogations, but it does not have, even in principle and despite the general terms in which it is framed, the absolute nature of that laid down in the ECSC Treaty, if only because it already incorporates the twofold caveat that the aid to which it applies must, first, distort or threaten to distort competition and, secondly, favour certain undertakings or certain productions.
Sellele vaatamata on sellest keelust ette nähtud mitmeid erandeid ja pealegi ei ole see keeld – isegi põhimõttelt ja selle üldisele väljendusele vaatamata – täielik, nagu on ESTÜ asutamislepingu tekstis sätestatud keeld – ehk just sellepärast, et see juba sisaldab topeltkalduvust, et tegemist peab olema abiga, mis esiteks kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja teiseks soodustab teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist.
OPINION OF MR BOT — CASE C-408/04 P entered into force, its application has had to take account of the existence of an EC system of controls on State aid.
KOHTUJURIST BOT’ ETTEPANEK — KOHTUASI C-408/04 P
— The ECSC Treaty provides for a specific scheme for controlling State aid granted to steel undertakings which is adapted to the way in which the common market for coal and steel operates.
ESTÜ asutamisleping näeb terasetööstusettevõtjatele antava riigiabi suhtes ette spetsiaalse kontrollisüsteemi, mis on kohandatud söe ja terase ühisturu toimimise tingimustele.
This scheme is laid down in Article 4(c) CS as well as in the various steel aid codes.
See süsteem on kehtestatud ST artikli 4 punktis c ning erinevates teraseabikoodeksites.
In accordance with Article 305(1) EC and in the light of the settled caselaw of the Court, the provisions of the EC Treaty apply in the alternative;
EÜ artikli 305 lõike 1 kohaselt ja Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt kohaldatakse EÜ asutamislepingu sätteid teise võimalusena.
The issues of the case having thus been set out, I shall now explain why I consider that the Court of First Instance was entitled to take the view that the examination of the aid at issue did indeed fall within the scope of Article 4(c) CS.
Olles vaidluse üksikasjad meelde tuletanud, selgitan, miks ma arvan, et Esimese Astme Kohus võis leida, et kõnesoleva abi kontrollimine kuulub ST artikli 4 punkti c kohaldamisalasse.
(ii) My proposed approach
– ii) Lahendus, mille ma välja pakun
— Under Article 4(c) CS, aid granted to steel undertakings is incompatible with the common market unless it falls within the scope of the exemptions expressly provided for and duly authorised by the Commission in a steel aid code; 59
ST artikli 4 punkti c alusel on terasetööstusettevõtjatele antav abi söe ja terase ühisturuga kokkusobimatu, välja arvatud juhul, kui see kuulub sõnaselgelt ette nähtud ja komisjoni poolt teraseabikoodeksi raames lubatud erandite kohaldamisalasse. 59
We should recall that the aid at issue in this case constitutes individual aid which was granted to a steel undertaking under a scheme previously authorised by the Commission on the basis of the EC Treaty.
Tuletan meelde, et käesolevas kohtuasjas kujutab kõnesolev abi endast individuaalset abi, mida anti ühele teraseettevõtjale eelnevalt EÜ asutamislepingu alusel komisjonilt loa saanud abisüsteemi korras.
— In so far as the ECSC Treaty achieves only partial integration, Article 67 CS allows the Commission to allow compensatory measures to a steel undertaking where it suffers as a result of action taken by a Member State as part of its general economic policy. Since the EC Treaty
Kuivõrd ESTÜ asutamislepinguga toimub ainult osaline integreerumine, võimaldab ST artikkel 67 komisjonil võtta teraseettevõtja jaoks tasakaalustusmeetmeid, kui liikmesriigi üldise majanduspoliitika raames võetud
59 — As I said previously, aid may also be authorised on the basis of an individual decision.
59 – Nagu ma eespool märkisin, võib abi olla lubatud ka eraldi otsuse alusel.
It is clear from the documents before the Court that the aid at issue forms part of a general policy to remedy the specific economic disadvantages suffered by the Zonenrandgebiet.
Kohtutoimikust nähtub, et kõnesolev abi kuulub üldisesse poliitikasse, mille eesmärk on parandada Zonenrandgebiet’i erilist majanduslikku halvemust.
It is the ZRFG which sets out the objectives and the framework within which the implementing measures, such as
Eesmärgid ja rakendusmeetmete – nagu kõnesolevad meetmed – võtmise kord on sätestatud ZRFG-s.
What, then, is the nature of the aid at issue?
Mis laadi on kõnesolev abi?
In this dispute, Salzgitter submits that the aid it received constitutes an individual measure implementing a general scheme of aid which had been previously authorised by the Commission.
Käesolevas kohtuvaidluses väidab Salzgitter, et talle antud abi on eelnevalt komisjoni loa saanud üldise abisüsteemi individuaalne rakendusmeede.
It therefore contends that it was not required to notify that individual measure on the basis of the ECSC Treaty and relies in this regard on the judgment in Case C-47/91. 60 those at issue, are adopted.
Ta rõhutab seega, et tal ei olnud ESTÜ asutamislepingu alusel kohustust sellest üksikmeetmest teatada, ning tugineb siin 5. oktoobri 1994. aasta kohtuotsusele Itaalia vs. komisjon 60.
It is therefore difficult to assess the contested aid by considering it in isolation, because it is the expression of a consistent line of policy pursued by the Federal Republic of Germany.
Saksamaa Liitvabariigi ühtset poliitikat.
In other words, the ZRFG constitutes the legal basis on which all the specific implementing measures are adopted and which supports the view that those measures are interdependent.
Teisisõnu on ZRFG õiguslik alus kõikide konkreetsete rakendusmeetmete võtmiseks ja see lubab arvata, et need meetmed on omavahel seotud.
Accordingly, I cannot but acknowledge that the application of the aid in question to Salzgitter is intended to contribute towards the realisation of the bigger plan of securing the balanced development of the economy of that border region.
Seda silmas pidades saan ma vaid tunnistada, et kõnesoleva abi kohaldamine Salzgitteri suhtes on mõeldud suurema projekti teostamisele kaasaaitamiseks, nimelt selle piiriala majanduse tasakaalustatud arengu tagamiseks.
In my view, it was essentially those general objectives which dictated the adoption of the ZRFG and that aid.
Ma arvan, et ZRFG ja kõnesolev abi võetigi vastu peamiselt neid üldeesmärke silmas pidades.
It is therefore difficult for me to say, on the evidence available, that the steel industry was targeted as such and that the Federal Republic of Germany sought to support it specifically by reference to its own needs.
Seega on mul oma käsutuses olevatest andmetest lähtuvalt raske kinnitada, et see on mõeldud üksnes terasetööstuse jaoks ja et Saksamaa Liitvabariik püüdis toetada just seda, vastavalt omaenda vajadustele.
In any event, the steel industry was not the only industry to benefit from the tax incentives provided for in the ZRFG and, moreover, the special depreciation allowances and taxfree reserves were not reserved for it alone.
Igatahes ei olnud terasetööstus ainus, mis sai kasutada ZRFG-s ette nähtud maksusoodustusi ja eriamortisatsiooni, ning ka maksuvabad reservid ei olnud ette nähtud üksnes sellele tööstusharule.