natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Between them, therefore, these two sectors were responsible for twice the number of net additional jobs created as in basic services which was slightly larger in terms of the total number employed.
Jätkuv suundumus lisandväärtusteenustele ning kommunaalteenustele rõhutab vajadust tõsta haridustaset, võttes arvesse mainitud valdkondade nõudmist kõrge kvalifikatsiooniga personali järele, mis tõenäoliselt tulevikus veelgi tõuseb.5
By contrast, jobs in agriculture, basic manufacturing industries and public utilities declined in relation to workingage population, while there were small increases in employment in the chemical and engineering industries and a larger rise in construction, which tends to be affected more than other sectors by the economic cycle.
Liituvate riikide ees olevaks väljakutseks, mis kajastus ka Eesmärk 1 regioonides, on konkurentsivõime tugevdamine pikemas perspektiivis, et säilitada kõrget majanduskasvu ning suurendada samal ajal tööhõive määra.
The continued trend towards advanced service activities aswell as communal services underlines the need to raise educational attainment levels given their demand for highly qualified workers, which is likely to continue to rise in future years5.
Konkurentsivõime tugevdamine tähendab tööviljakuse pidevat tõusu, mis jääb oluliselt maha EL15 tasemest ning isegi veel rohkem alla jõukamate piirkondade tasemele.
The structural problems in the acceding countries which underlie their lowGDPper head and low level of employment are both substantial and wide-ranging. The challenge for cohesion policy is to help thembring their infrastructure up to date, modernise their education and training systems and create a business environment favourable to investment so that they can
Kuue aasta jooksul, 1996–2002, kui üldine tööhõive määr EL15-s tõusis napilt 4 protsendipunkti võrra, toimus praktiliselt kogu uute töökohtade loomine teeninduses, millest lisandväärtusteenuste arvele langes umbes 40% tööhõive netokasvust ja kommunaalteenustele omakorda 26% (graafik 1.5).
The challenge facing accession countries, which ismirrored in Objective 1 regions, is to strengthen competitiveness over the longterm in order to sustain high rates of economic growth while at the same time increasing employment rates. Strengthening
Seega langes nende kahe sektori arvele kaks korda rohkem uusi töökohti kui põhiteenuste sfääris, mis töötajate koguarvult oli pisut suurem.
Change in sectoral employment rates in the EU15, 1996-2002
Sektoraalse tööhõive muutus EL15-s, 1996-2002
Change in employment as % of workingage population
Samal ajal on olemas jätkuv vajadus suurendada tööviljakust tootmises ja jätkata ratsionalisee-
Min., gas, elec., water
Põllumajandus
Basic manufacturing
Kaevand., gaas, elektr., vesi
For this to occur implies growth rates for most of the countries of at least 5–6% a year for a prolonged period (see Box on catch-up scenarios).
Põhitootmise tööstusharud rimisprotsessi ning personaliliiasuse vähendamist, mis on toimunud kogu üleminekuperioodi vältel (kaart A1.2).
Construction Basic services
Keemiatööstus +rafineerimine
Communal services
Põhiteenused
Source: Eurostat, LFS and Regional accounts
Allikas: Eurostat, LFS ja regionaalsed aruanded
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
1.osa– Ühtekuuluvus,konkurentsivõime,tööhõivejakasv–olukordjasuunad met.
Cohesion, competitiveness, employment and growth
See vähendaks ka kitsaskohtade ja inflatsioonisurve riski, mis tugevamates regioonides majanduskasvuga kaasneb ja selle enneaegselt lõpetab.
75 manufactures, particularly machinery and equipment, not produced domestically which are required for their continued development.
Ühtekuuluvuspoliitika väljakutseks on aidata neil kaasajastada infrastruktuuri, moderniseerida haridus- ja kutseõppe süsteemi ning luua ettevõtluskeskkond, mis soodustaks investeeringuid, et nad saaksid säilitada kõrge majanduskasvu, mis on neile vajalik, et läheneda vastuvõetava kiirusega EL-i tööhõive ja sissetulekute tasemele.
employment levels and competitiveness can be increased substantially, aswell as an efficient mix of internal policies.
Et see nii läheks, on enamiku riikide jaoks pikema aja jooksul vajalik vähemalt 5–6%-line majanduskasv aastas (vaata järele-jõudmis-stsenaariumide boksi).
0 0 Any increase in GDP, therefore, goes disproportionately on purchasing goods from abroad, most especially from existing EUMember States, which account for some 60% of total imports, and in particular from Germany (which accounts for around 25% alone) and Italy (almost 10%).
SKP kasv kulub seega ebaproportsionaalselt suurel määral kaupade ostmiseks välismaalt, eriti olemasolevatest EL-i liikmesriikidest, mis annavad umbes 60% kõigist importidest, ning eriti Saksamaalt (mille arvele üksi läheb ümmarguselt 25%) ja Itaaliast (peaaegu 10%).
Achieving high rates of growth by improving productivity performance and raising employment in the accession countries is not only important for raising living standards there and for generating the resources required to finance improvements in infrastructure, communal services and soon , it is also important for existingMemberStates .
Kõrgete kasvumäärade saavutamine liituvates riikides tootlikkuse suurendamise ja tööhõive tõstmise teel ei ole tähtis mitte ainult elatustaseme tõstmiseks seal ning vajalike ressursside loomiseks, et finantseerida infrastruktuuri parandamist, kommunaalteenuseid ja nii edasisee on tähtis ka olemasolevate liikmesriikide jaoks.
Given the increasing interdependencies which exist in trade and investment, the economic development of the newMemberStates can potentially provide the dynamic to initiate and sustain higher rates of growth throughout the EU.
Võttes arvesse suurenevat omavahelist sõltuvust kaubanduse ja investeeringute vahel, võib uute liikmesriikide majandusareng potentsiaalselt anda dünaamilise tõuke, mis paneb aluse kogu EL-i kõrgele majanduskasvule ning aitab seda säilitada.
The gains to Germany and Italy, in particular, of stimulating growth in the newMemberStates are, therefore, substantial, though all existing EU countries stand to benefit from this and from the higher growth of the EU market which it will give rise to, in much the same way that they benefit from growth of the Cohesion countries and Objective 1 regions (see Part 4, section on the Structural Funds as a means for economic integration).
Kasu, mida eriti Saksamaa ja Itaalia saavad kasvu stimuleerimisest uutes liikmesriikides, on seega märkimisväärne, kuigi sellest ning EL-i turu kiiremast kasvust, mille see kaasa toob, saavad kasu kõik olemasolevad EL-i riigid — suuresti samal viisil nagu nad saavad kasu kohesiooniriikide ja Eesmärk 1 piirkonna kasvust (vt 4. osa, sektsioon struktuurifondidest kui majandusintegratsiooni vahendist).
Population in decline across Europe
Rahvastiku vähenemine Euroopas
Structural deficiencies in endowment of infrastructure and human capital mean that these countries, aswell as many lagging and problem regions in the EU15, are notable to contribute as much as theymight to the competitiveness of theEUas awhole.
Strukturaalsed puudujäägid infrastruktuuri ja inimkapitali panustamisel tähendavad, et need riigid, samuti nagu ka paljud mahajäänud ja probleemsed regioonid EL15-s, ei suuda anda EL-i konkurentsivõimesse nii suurt panust nagu nad võiksid.
The result is lower levels of income and employment in the EU than can potentially be achieved and lower growth potential to the detriment of all, not just those directly affected.
Selle tulemusena ei ole sissetulekute ja tööhõive tase EL-is nii kõrge nagu see potentsiaalselt olla võiks ning madalam kasvupotentsiaal on kõigile kahjulik, mitte ainult neile, keda see vahetult puudutab.
Reducing existing disparities would, therefore, strengthen the competitiveness of the EU economy and its capacity for sustained development.
Seega muudaks olemasoleva ebavõrdsuse vähendamine EL-i majanduse konkurentsivõimelisemaks ning tugevdaks tema pideva arengu või-
Falling population was already a feature of many regions in the second half of the 1990s (in 55 of the 211 NUTS2 regions in the EU15).
Rahvastik on EL-is juba palju aastaid vaid aeglaselt kasvanud.
In the accession countries, population fell in most regions over this period (in 35 of the 55 NUTS2 regions), due to a natural fall as much as outward migration.
Alates 1990ndate keskpaigast on kasv olnud keskmiselt ainult 0,3% aastas, millest enamus on neto sisemigratsiooni tulemus.
In the case of the accession countries, it would enable them to increase their rate of economic growth and, accordingly, to expand their imports from existing EUMember States.
Mitmetes liikmesriikides — eriti Saksamaal, Itaalias ja Rootsis — oleks rahvaarv ilma selleta langenud.
This is likely to continue to be the case for some time to come, as countries buy in the populationwill continue to grow slowly in all EU15
Ennustatakse, et loomulik rahvastiku juurdekasv väheneb tulevikus veelgi ning kui migratsioonimäär on samasugune nagu minevikus, hakkab rahvaarv
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Kui palju aega kulub liituvatel riikidel teistele järelejõudmiseks?
Howlong will it take the accession countries to catch up?
2% üle EL15 keskmise (oletades kasvu rohkem kui 5%
Two scenarios are considered here, the first in which growth is maintained in these countries at 1½%a year above the EU15 average, which is the average achieved over 7 years 1995 to 2002, the second in which growth is sustained at 2½% above the EU15 average.
Kui kõigis neis riikides suudetakse tulevikus säilitada
If growthwere to be sustained at a significantly higher rate than this, at 2½% above the EU15 average (implying growth of just over 5%a year if growth in the EU15 is 2½%), then convergence would, of course, happen withina shorter period of time.
2% aastas), siis oleks neis 12 riigis keskmine ne lähenemine muidugi lühema aja jooksul.
Nevertheless, the number of years involved remains considerable for many of the countries.
Ometi oleks see aeg paljude riikide jaoks märkimisväärselt pikk.
For Poland, for example, even at this rate, it wouldstill take 20 years or more for GDPper head to reach 75% of theEUaverage and many more years to converge to theEUaverage or close to it .
Näiteks Poolal kuluks isegi sellise tempoga 20 aastat või isegi rohkem, et SKP ühe inimese kohta jõuaks 75%-ni EL-i keskmisest ning veel palju aastaid, et EL-i keskmiseni või selle lähedale jõuda.
For Bulgaria and Romania, it would take much longer than this .
Bulgaarial ja Rumeenial kuluks veel rohkem aega.
Nevertheless, at this rate of growth, the number of regions in the accession countries which require structural support because their GDPper head is below 75% of theEUav-erage is reducedmarkedly quicker than if growthwere to be slower.
Sellele vaatamata väheneks sellise kasvutempo juures märgatavalt kiiremini nende piirkondade arv liituvates riikides, mis vajavad struktuurilist toetust, kuna nende SKP ühe inimese kohta on alla 75% EL-i keskmisest.
These scenarios should not be taken to imply that growth of 4% or 5%a year in these countries is the most that can be expected.
Antud stsenaariumidest ei tuleks järeldada, et nendes riikides ei oleks võimalik eeldada suuremat kui 4- või 5%-list kasvu.
First, the experience of Ireland over the past decade shows what can be achieved in terms of rapid growth.
Esiteks, Iirimaa viimase kümne aasta kogemus näitab, mida võib saavutada kiire kasvuga.
Secondly, growth potential in the newMemberStates will be greatly enhanced by improvements in the capital stock as a result of EU cohesion policy.
Teiseks tõstab uute liikmesriikide kasvupotentsiaali suuresti põhikapitali juurdekasv EL-i ühtekuuluvuspoliitika rakendumisel.
Even if rates of growth well above the average in the EU15 can be sustained in the long-term, these scenarios demonstrate that for most of the countries, catching-up to theEUaverage is likely to be a longterm process.
Isegi kui pikema aja jooksul suudetakse säilitada EL15 keskmisest kõrgemat kasvutempot, näitavad need stsenaariumid, et EL-i keskmisele järelejõudmine saab enamikule neist riikidest olema tõenäoliselt pikaajaline protsess.
If growth in all the countries can be sustained into the future at 1½% above that in the rest of the EU (i.e. 4% a year if growth is 2½% a year in the EU15), averageGDPper head in the 12 countries would remain below 60% of the enlarged EU27 average until 2017 (Graphs 1.6 and 1.7).
SKP ühe inimese kohta kuni aastani 2017 vähem kui 60% laienenud EL27 keskmisest (graafikud 1.6 ja 1.7).
More relevantly for employment, population of workingage (15 to 64) is likely to begin falling earlier than the total .
Kui kasv jätkuks samas tempos, jõuaks Slovakkia 75%-ni keskmisest aastaks 2019, kuid järgmisel riigil – Eestil – kuluks sellele tasemele jõudmiseks veel 10 aastat.
It is projected to decline over the remainder of the decade in the south of Europe, in particular, in Greece, Portugal and Italy but also in Germany.
Aastal 2035 – rohkem kui 30 aasta pärast – läheneks sellele künnisele Poola, kuid Läti võiks sinna jõuda alles 2041. a.
After 2010, decline will set in withina few years in all countries apart from Ireland and Luxembourg.
Sellise kasvutempo juures enamikus liikmesriikides lähima 20 aasta jooksul langema.
In theEU15asawhole, the number is projected to be some 4% lower in 2025 than in 2000 but in the three southern Cohesion countries, 6% lower and in Italy, over 14% lower.
vähenema ka Kreekas, Hispaanias, Portugalis — kolmes lõunapoolses kohesiooniriigis — ja Saksamaal ning järgneva 10–15 aasta jooksul hakkab elanike arv vähenema ka Belgias, Soomes ja Rootsis.
In the accession countries, population has already begun to decline in all except Cyprus, Malta and Slovakia, and in the last of these it is projected to begin falling before 2020 (Graph 1.8).
Liituvates maades on elanike arv juba igal pool vähenema hakanud, v.a. Küprosel, Maltal ja Slovakkias, ning neist viimases prognoositakse vähenemist enne aastat 2020 (graafik 1.8).
THIRDREPORTONECONOMICANDSOCIALCOHESION
Käesoleva aastakümne lõpuni on langust ette näha Lõuna-
Simulation of GDP per head (PPS) in the accession countries, 2004-2040 (relative growth assumption 1.5% pa)
SKP inimese kohta (ostujõu standard; simulatsioon) liituvates riikides, 2004-2040 (eeldatav suhteline kasv 1,5% aastas)
Those aged 50 to 64, many of whom are no longer working in many present and prospective Member States, will account for a growing share and youngpeople coming into the labourmarket for a declining one.
Bulgaarias ja Lätis on see üle 20% väiksem, Eestis peaaegu 30% väiksem (kaart A 1. 3).
Growth assumption: 1.5% per year higher than EU15 average
Prognoositav kasv: 1,5% aastas rohkem kui EL15 keskmine
N12 = new Member States plus BG and RO; MT: no data Source: DG REGIO calculations based on Eurostat, National accounts
N12 = uued liikmesriigid pluss BG ja RO; MT: andmed puuduvad Allikas: DG REGIO Eurostat'il ja riikide aruannetel põhinev kalkulatsioon
Simulation of GDP per head (PPS) in the accession countries, 2004-2040 (relative growth assumption 2.5% pa)
SKP inimese kohta (ostujõu standard; simulatsioon) liituvates riikides, 2004-2040 (eeldatav suhteline kasv 2,5% aastas)
Growth assumption: 2.5% per year higher than EU15 average Source: DG REGIO calculations based on Eurostat, National accounts
Aastaks 2025 moodustavad 50–64aastased 35% EL15 tööealisest elanikkonnast võrreldes 26%-ga aastal 2000.
The fall in the number of people of workingage across Europe will be accompanied by a large and continuing increase in the number aged 65 and over — the typical official age of retirement.
Tööealise elanikkonna vähenemisega kogu Euroopas kaasneb suur ja jätkuv 65aastaste ja vanemate inimeste arvu tõus – see on tüüpiline pensionile jäämise vanus.
Up to 2025, population of this age is projected to grow by around 1½%a year in both the EU15 and the accession countries.
Aastani 2025 prognoositakse selleealise elanikkonna kas-
As a result, the number aged 65 and over will be 40% higher in 2025 than in 2000 in both regions.
2% aastas nii EL15-s kui liituvates
In anEUof 27, only in the three Baltic States, Bulgaria and Romania will growth be below 1%ayear .
Pärast aastat 2010 algab langus kõikjal, välja arvatud Iirimaal ja Luksemburgis.
In Ireland, the Netherlands and Finland aswell as Cyprus, Malta and Slovenia, population of 65 and over is projected to grow by 2%a year or more (Map A1.4).
Prognoositakse, et aastaks 2025 on see arv EL15-s tervikuna 4% väiksem kui 2000. a., aga kolmes lõunapoolses kohesiooniriigis 6% väiksem ja Itaalias rohkem kui 14% väiksem.
In the accession countries, workingage population is projected to decline over the remainder of the decade in all except Cyprus, Malta, Poland and Slovakia.
Liituvates riikides prognoositakse tööealise elanikkonna arvu vähenemist kogu ülejäänud aastakümne jooksul, välja arvatud Küprosel, Maltal, Poolas ja Slovakkias.
In the following few years, it will begin falling everywhere apart from Cyprus.
Mõne järgneva aasta jooksul algab langus kõikjal peale Küprose.
In 2025, on the latest projections, the number of people aged 15 to 64 in the accession countries will be over 10% less than in 2000.
15–65aastaste elanike arv riikides. Selle tulemusena on mõlemas regioonis 65aastaste ja vanemate inimeste arv 2025. aastaks 40% suurem kui 2000. a.
In Bulgaria and Latvia, it will be over 20% less, in Estonia, almost 30% less (Map A1.3).
EL27-s on kasv alla 1% aastas ainult kolmes Balti riigis, Bulgaarias ja Rumeenias.
Given these trends, increasing the number of people of this age who remain in work is of major importance from both an economic and social perspective and a key part of the European Employment Strategy.
Iirimaal, Hollandis ja Soomes, aga ka Küprosel, Maltal ja Sloveenias prognoositakse 65aastaste ja vanemate elanike arvu kasvu aastas 2% või isegi enam (kaart A 1.4).
This widespread decline in workingage populationwill be accompanied by amarked shift in age
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
Projected decline in workingage population, 2000-2025
Tööealise elanikkonna prognoositud vähenemine, 2000-2025
Average annual % change
Keskmine muutuse % aastas
Source: UN Demographic projections small populations, though also in Ile de France (Paris) and London (Map 1.3).
Kõige väiksemat arvu — alla 25%, ennustatakse mitmes äärepoolseimas piirkonnas, Assooridel, Madeiral, Ceuta y Melillal, kus on vähe elanikke, kuid ka Ile-de-France’is (Pariis) ja Londonis (kaart 1.3).
early retirement but also towards the training of older people.
Et siin edu saavutada, tuleb muuta mitte üksnes põhimõtteid ja suhtumist ennetähtaegselt pensionile jäämise osas, vaid ka vanemaealiste koolituse suhtes.
Rising old-age dependency rates
Ja tegelik pensionäride arv?
And actual dependency rates?
Pensionäride arvu kasv
Dependency rates calculated as above are informative but hypothetical, in the sense that they do not reveal how many people of workingage will be in employment to support those aged 65 and over in practice and not just in principle.
Eespool toodud pensionäride arvud on informatiivsed, kuid hüpoteetilised selles mõttes, et nad ei näita, kui palju tööealisi tegelikult töötab, et toetada 65-aastaseid ja vanemaid praktiliselt ja mitte lihtsalt põhimõtetes.
Asnotedabove, only 64% of those of workingage were actually in employment in the EU15 in 2002 and in the accession countries, only 56%.
Nagu ülalpool märgitud, töötas 2002. a. EL15-s ainult 64% tööealistest ja liituvates riikides ainult 56%.
These figures, moreover, vary markedly betweencountries and regions.
Need näitajad varieeruvad oluliselt riikide ja piirkondade vahel.
The implication of these divergent demographic trends is a large rise in old-age dependency rates, the number of people of 65 and over relative to those of workingage .
Need mitmekesised demograafilised suunad tähendavad seda, et vanaduspensionäride — 65aastaste ja vanemate osakaal võrreldes tööealistega, kasvab olulisel määral.
In the EU15, the population aged 65 and over amounts to almost 25% of that of workingage — ie there are four people aged 15 to 64 for everyone of retirement age.
EL15-s on 65-aastasi ja vanemaid peaaegu 25% tööealisest elanikkonnast, s.t. neli 15–64aastast inimest ühe pensionäri kohta.
By 2025, the figure will rise to 36%, or less than three people of workingage for each one in retirement.
Aastaks 2025 tõuseb see arv 36%-ni ehk vähem kui kolm tööealist inimest ühe pensionäri kohta.
In the accession countries, the rate is projected to increase from under 20% to over 30% during this period.
Liituvates riikides prognoositakse sel perioodil tõusu vähem kui 20%-lt rohkem kui 30%-ni.
Especially large increases are projected in Italy, Finland, Sweden and Germany, where the dependency rate is set to rise to around 40% by 2025.
Eriti suurt tõusu prognoositakse Itaalias, Soomes, Rootsis ja Saksamaal, kus vanaduspensionäride osa arvatakse tõusvat kuni umbes 40%-ni aastaks 2025.
In the accession countries, the increase is expected to be particularlylarge in the CzechRepublic, Malta and Slovenia, where rates of 36–38% in 2025 are projected as against under 20% in 2000.
Liituvates riikides eeldatakse eriti suurt tõusu Tšehhi Vabariigis, Maltal ja Sloveenias, kus aastaks 2025 prognoositakse 36–38% kasvu võrreldes vähem kui 20%-ga 2000. aastal.
Even if the employment rate were to remain unchanged in the coming years, the actual dependency rate projected for 2025 inDenmark, the Netherlands, Portugal and the UK, aswell as in
Aastaks 2025 prognoositakse, et 42-s piirkonnas moodustab pensionäride arv elanikkonnast rohkem
Cohesion, competitiveness, employment and growth
1.osa– Ühtekuuluvus,konkurentsivõime,tööhõivejakasv–olukordjasuunad liit
> = no
< 2 > = andmed
0 population /
0 rahvastik /
(%) rates, employed al to t /
(%) kokku osakaal, e geli k T töölkäi ja id / puuduvad
Ireland and Luxembourg, would be lower than the rate in Italy now.
Ühendkuningriigis, aga ka Iirimaal ja Luksemburgis madalam kui Itaalias praegu.
0 0 In all the accession countries, except for Bulgaria, the actual dependency rate is below theEUaverage, despite the relatively small proportion of workingage population in jobs.
Kõigis liituvates riikides, välja arvatud Bulgaarias, on tegelik suhtarv alla EL-i keskmist, vaatamata töötavate inimeste suhteliselt väikesele hulgale.
If there is no substantial rise in employment in the coming years, however, the rate in many of the countries could rise above that in most existing EUMember States.
Kuid kui tööhõive eelolevatel aastatel märgatavalt ei kasva, võib see suhtarv enamikus praegustes EL-i riikides sellest kõrgemale tõusta.
This emphasises the central importance of achieving a high level of employment in future years, supported by economic growth, if prospective demographic trends are not to lead to increasing social tension.
Nagu ülalpool näidatud, on tööhõivesse haaratud tööealiste inimeste osa viimastel aastatel suurenenud enamikus EL osades, aidates kaasa nii majanduskasvule kui ka parandades sotsiaalset ühtekuuluvust.
As indicated above, the proportion of those of workingage in employment has increased in most parts of the EU over recent years, contributing both to economic growth and to improving social cohesion.
Seevastu on liituvates maades tööga hõivatute osa vähenenud, mille mõju on olnud vastupidine.
In the accession countries, by contrast, the proportion in jobs has tended to decline with the opposite effect .
Nagu allpool kirjeldatud, on töötus sellepärast paljudes neis riikides suureks probleemiks.
As described below, unemployment has, therefore, become amajor problem in many of these countries.
Kuid see on jätkuvalt probleemiks ka paljudes EL15 osades, vaatamata vähenemisele, mis algas 1990ndate aastate keskel ning kestis kuni viimase aja majanduskasvu aeglustumiseni.
It also remains a problem in many parts of the EU15, despite the reduction which occurred from the mid1990s up until the recent slowdown in growth.
See rõhutab vajadust suurema tööhõive järele tulevikus, mida toetab majanduskasv, juhul kui prognoositavad demograafilised suunad ei suurenda sotsiaalset pinget.