natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cohesion Fund: Instrument designed to promote economic and social cohesion by financing large projects in the fields of the environment and transport in Member States with a per capita GDP of less than 90 % of the Community average.
ISPA käsiraamat: Käsiraamat, mille eesmärk on tagada, et ISPA projektide kavandamine ja rakendamine toimub parimat tava järgides.
The Cohesion Fund was originallyimplementedin Spain, Greece,Ireland and Portugal.
Käsiraamat katab kogu projektitsüklit ja annab praktilisi juhiseid ISPAt ja koordineerimist käsitlevate määruste kohta.
Cost–benefit analysis (CBA): A technique for comparing all the costs and all the benefits of an intervention to determine whether the benefits outweigh the costs, and if so, by what proportion.
PHARE: Ühenduse abi programm Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele oli Euroopa Liidu liikmeks saamise taotluse esitanud Kesk- ja Ida-Euroopa riikide ühinemiseelse strateegia peamine rahastamisvahend.
Financing memorandum: Agreement defining the budgetary commitments of a project, as well as the physical and financial indicators to be used to monitor the performance of the project.
PRAG: Praktilinejuhend PHARE ja ISPA projektide pakkumisejalepingutesõlmimise menetluste kohta.
ISPA manual: Manualintendedto ensure that ISPA projects programming andimple-mentation are undertaken according to best practices.
Projektitaotlus: Dokumendid, mille hulka kuuluvad tüüpvorm ja tõendavad dokumendid (näiteks teostatavusuuring, kavandamine, tasuvusanalüüs ja finantsanalüüs, keskkonnamõjude hindamine), mis kirjeldavad ja põhjendavad ettepanekut.
It covers the whole project cycle and provides practical guidance of the ISPA and coordination regulations.
Sinna alla kuuluvad ka järelevalve- ja kvaliteedikontrolli mehhanismid.
National sectoral strategies: Framework for project identification, including criteria to select and appraise project proposals in the environment and transport sectors.
Rahastamismemorandum: Leping, milles määratletakse projekti eelarvelised kohustused ning materiaalsedjafinantsnäitajad, mida kasutataksejärelevalveteostamiseks projektide tulemuste üle.
Phare: The Programme of Community aid to the countries of central and eastern Europe (Phare) was the main financial instrument of the pre-accession strategy for the central and east European countries (CEECs) which have applied for membership of the European Union.
Riiklikud valdkondlikud strateegiad: Projekti määratlemise raamistik, mis hõlmab keskkonna ja transpordisektorite projektiettepanekute valiku ja hindamiskriteeriumeid.
PRAG: Practical guide providing guidelines for tendering and contracting for Phare and ISPA projects.
SAPARD: Põllumajanduse ja maaelu arendamise liitumiseelne programm.
Project application: Set of documents consisting of astandardform andsupporting documents (e.g. feasibility study, design, cost/benefit and financial analysis, environmental impact assessment) describing and justifying the proposal.
Tasuvusanalüüs: Meetod, mille abil võrreldakse kõiki sekkumisega kaasnevaid kulusid jatulusid, et määrata kindlaks, kastulud ületavad kuludja kuijah,siis milline onsee suhe.
Regulations: There are two main regulations governing ISPA:Council Regulation (EC) No 1266/1999 of 21 June 1999 on coordinating aid to the applicant countries in the framework of the pre-accession strategy and amending Regulation (EEC) No 3906/89 (OJ L 161, 26.6.1999, p.
Ühtekuuluvusfond: Vahend, mis on kavandatud majanduslikujasotsiaalse ühtekuuluvuse edendamiseks keskkonna-jatranspordivaldkonnasuurprojektiderahastamise kaudu liikmesriikides, mille rahvamajanduse kogutulu elaniku kohta on väiksem kui 90% ühenduse keskmisest.
68) (‘coordination regulation’).Council Regulation(EC) No 1267/1999 of 21June 1999 establishing an Instrument for Structural Policies for Pre-accession (OJ L 161, 26.6.1999, p.
Ühtekuuluvusfondi rakendati esialgselt Hispaanias, Kreekas, Iirimaal ja Portugalis.
73); amended by Regulation (EC) No 2382/2001 (OJ L 323, 7.12.2001, p.
Alates 1. jaanuarist 2004 ei ole Iirimaa enam abikõlblik.
Sapard: Special accession programme for agriculture and rural development.
Pärast ELiga liitumist muudeti uute liikmesriikide käimasolevad ISPA-projektid ümber ühtekuuluvusfondi projektideks.
Projects werenotimplementedaccording toplanning;there weresignificantdelays andconsiderablechangesinthefinancing plans.
Projekteeiviidudelluvastavaltkavale, rahastamiskavades esines märkimisväärseid viivitusi ning muudatusi.
Theprojectsauditedbythe Courtincrease the compliance with the EU standards or improvethelinkstothetrans-European network.
Kontrollikoja auditeeritud projektid aitavad kaasa ELi standarditele vastavusele võiparandavadsidemeidüleeuroopalise transpordivõrguga.
ISPA was one of the instruments to assist the candidatecountriesofcentralandeastern Europeinthepreparationforaccessionin the period 2000–2006.
ISPA oli perioodil 2000–2006 üks instrumentidest Kesk- ja Ida-Euroopa kanditaatriikide abistamisel ühinemiseks ettevalmistamisel.
Its objectives were to help candidate countries to apply EU environmental standards and to upgrade and expandtransport networks,includinglinks with the trans-European network.
Selle eesmärkideks oli aidata kandidaatriikidel kohaldada ELi keskkonnastandardeid jakaasajastadaninglaiendadatranspordi-võrke,sealhulgassidemeidüleeuroopalise võrguga.
It also provided experienceinthe management of EU fundsforlargeinfrastructureprojects.The totalfinancialallocation was7280 million euro.
Ka andis see ELi vahendite haldamise kogemuse seoses suurte infrastruktuuri projektidega. Rahaliste eraldiste kogusumma oli 7 280 miljonit eurot.
The Court recommends that the Commission make a follow-up of ISPA’s implementation and examine how delays could beavoidedorreducedinthefuture, when implementingasimilarinstrument.Inthis context, the Commission should makethe guidancedocumentsavailablebeforethe candidatecountriesstartpreparingtheir projectsandgreaterattentionshouldbe devoted to reduce time needed to complete procedures.
Kontrollikodasoovitabkomisjonilviialäbi ISPArakendamisejärelkontrolljauurida, kuidassaakstulevikussarnasevahendi rakendamisel viivitusi vältida. Selleks peaks komisjon muutma suunisdokumendid kätte-saadavaksenne,kuikandidaatriigid hakkavad projekte ette valmistama, ning suuremat tähelepanu tuleks pöörata menetluste lõpuleviimiseks kuluva aja vähendamisele.
The Courtreviewedthisinstrument by asking whetherthere wasacoherentstrategy and adequatepreparation to support ISPA actions, whether projects were implemented according to planning and whether projects were contributingto beneficiary countries’ compliance with the EU environmental direc-tivesandcontributingtotheimprovement of TEN-T.
Kontrollikoda analüüsis selle vahendi kasu-tamist,uurides,kasolikehtestatudühtne strateegia ja kas ettevalmistus ISPA tegevuste toetamiseks oli piisav, ning kas projekte viidi ellu vastavalt kavadele ja kas projektid aitasid kaasa abisaajariikide poolsele ELi keskkonnadirektiivide järgimisele jaüleeuroopalisetranspordivõrgu(TEN-T) parandamisele.
ASSISTANCE TO EU APPLICANT COUNTRIES
TOETUS ELi KANDIDAATRIIKIDELE
Article 1 of Regulation (EC)
Bulgaaria, Tšehhi Vabariik,
Bulgaria, Czech Republic, Estonia,
Määruse (EÜ) nr 1267/1999
Hungary, Latvia, Lithuania, Poland, Romania, Slovakia and Slovenia.
ELiga ühinemise ettevalmistustele keskkonna ja transpordi valdkonnas2, nii nagu ühtekuuluvusfond kavandati kõige vähem jõukate liikmesrii- artikkel 1.
ISPA was set up in 1999to contributetothe process of preparationfor accessionto the European Unionconcerningenvironmentandtransport1inthe former candidate countries of central and eastern Europe2, along the samelines asthe Cohesion Fund model designedfortheleast prosperous EU members (see Figure 1).
kidetarbeks(vtjoonis 1).Seeaitaskakandidaatriikidelvalmistuda ühinemisejärgseks ELi vahendite haldamiseks, andes neile vahendite kasutamise kogemuseseosessuurteinfrastruktuuriprojektidega.
ISPAINTERVENTION LOGIC
ISPA SEKKUMISLOOGIKA
NEEDS• Improvement of the environmental standards• Improvement of the transport infrastructure
VAJADUSED• Keskkonnastandardite parandamine• Transpordi infrastruktuuri parandamine
OBJECTIVES• Bringing countries up to EU environmental standards• Extending trans-European networks
EESMÄRGID• Riikide taseme muutmine ELi keskkonnastandarditele vastavaks• Üleeuroopaliste võrkude laiendamine
INPUTS• Commission coordination• ISPA and national funds• ISPA strategies, financing memoranda, Commission decisions• Staff
SISENDID• Komisjonipoolne koordineerimine• ISPA ja riiklikud vahendid• ISPA strateegiad, rahastamismemorandumid, komisjoni otsused• Personal
PROCESSES• Building and improving infrastructure in the environmentand transport sectors
PROTSESSID• Infrastruktuuride rajamine ja parandamine keskkonna- ja transpordisektorites
OUTPUTS• New and/or rehabilitated water treatment systems• Kilometres of new road or rail network or improved network
VÄLJUNDID• Uued ja/või korrastatud veepuhastussüsteemid• Kilomeetrite kaupa uusi teid või raudteevõrke või parandatud võrgustikku
Percentage of households/businesses Environmental impact; improvedserved, time saved, accessibility gainwater quality Smoother traffic flows, improvedroad/rail network
Teenindatud leibkondade/ettevõtete protsent, säästetud aeg, parem juurdepääs
From January 2007 onwards,similar actions have beenfinanced under the Instru- mentfor Pre-Accession Assistance(IPA)3
2007. aasta jaanuarist on sarnaseid tegevusi rahastatud ühinemiseelse abi rahas- tamisvahendi IPA kaudu3
Yugoslav Republic of Macedonia, Turkey, Albania, Bosnia and Herzegovina, Montenegro, Serbia and Kosovo under UN Security Council Resolution 1244/99.
endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki, Türgit, Albaaniat, Bosnia ja Hertsegoviinat, Montenegrot, Serbiat ja Kosovot ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244/99 kohaselt.
ISPA MANAGEMENT AND FINANCIAL RESOURCES
ISPA HALDAMINE JA RAHALISED VAHENDID
Figure 2 shows the framework within which projects are developed and approved.
Joonisel2esitatakseprojektideväljatöötamisejaheakskiitmise raamistik.
ISPA PROCEDURAL FRAMEWORK
ISPA MENETLUSRAAMISTIK
Programming for the Instrument for Structural policies for Pre-Accession
Ühinemiseelse struktuuripoliitika vahendiga seonduv programmitöö
Accession partnership Priority areas of acquis communautaire Prepared by the Commission
Riiklik arenduskava Arengustrateegia Valmistab ette kandidaatriik
National development plandevelopment strategy prepared by candidatecountry
Riiklik programm Ühinemiseks valmistumise tegevuskava Valmistab ette kandidaatriik
National programme Action plan for preparation for accession Prepared by candidatecountry
Ühinemispartnerlus Ühenduse õigustiku peamised valdkonnad Valmistab ette komisjon
• Council Regulation (EC) No 1267/1999 of 21 June 1999 establishing an Instrument for Structural Policies for Pre-Accession• Council Regulation (EC) No 1266/1999 of 21 June 1999 on coordinating aid to the applicant countries in the framework of the pre-accession strategy
• Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1267/1999, millega luuakse ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend• Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1266/1999 kandidaatriikidele ühinemiseelse strateegia raames antava abi kooskõlastamise kohta
National ISPA strategy Setting sectoral strategies and the list of priority projects Prepared by the candidate country
Riiklik ISPA strateegia: koostatakse valdkondlikud strateegiad ja loetelu prioriteetsetest projektidest Valmistab ette kandidaatriik juhised
Appraisal Followed by two interservice consultations
Hindamine Hindamisele järgneb kaks talitustevahelist konsultatsiooni
Commission decision
Komisjoni otsus arvamus
Financing memorandum Co-signed by the candidate country
Rahastamismemorandum Kirjutatakse alla koos kandidaatriigiga
Article 4 of Regulation (EC)
Määruse (EÜ) nr 1267/1999
The total allocation for ISPA was 7 280 million euro for the period 2000–06 (1 040 million euro in 1999 prices per year4), to be distributed among the beneficiary countries on the basis of selected criteria. ISPA aimed atusingthesefundsaccordingtoanappropriatebalancebetween measuresinthefieldoftheenvironmentand measuresrelatingto transportinfrastructure.
ISPA eraldiste kogusumma perioodiks 2000–2006 oli 7 280 miljonit eurot (1 040 miljonit eurot 1999.aasta hindades4), mistulijagadaabisaa- jariikidelevalitudkriteeriumidealusel.ISPAeesmärkolikasutada vahendidnii,etkeskkonnagaseotud meetmetejatranspordiinfra-struktuuri valdkonna meetmed oleksidtasakaalus.
No 1267/1999 and Annex II to the interinstitutional agreement of 6 May 1999 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and improvement of the budgetary procedure(OJ C 172, 18.6.1999).
artikkel 4 ja 6. mai 1999. aasta eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamist käsitlev institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel (EÜT C 172, 18.6.1999), lk 2 ja lisa II.
Commission, Regional Policy DG, situation at 31.12.2007.
Komisjon, regionaalpoliitika peadirektoraat, olukord seisuga 31.12.2007.
In total, 366 projects were approved for ISPA, of which 201 were in the environment sector, 78 in the transport sector and 87 concerned technical assistance. The ISPA budget (in 2006 prices), before amendments and excluding technical assistance was 7 708 million euro5.
Kokku kiideti heaks 366 ISPA projekti, millest 201 olid keskkonnasektori, 78transpordisektorija87tehniliseabivaldkonnaprojektid.ISPA eelarve(2006.aastahindades)olienneparanduseelarveidjailma tehniliseabita7708 miljonit eurot 5.
The contribution to ISPA projects in the environment sector was 3 804 million euro and in the transport sector 3 904 million euro.
Keskkonnasektori ISPA projektide osa oli 3 804 miljonit eurotjatranspordisektori projektide oma 3 904 miljonit eurot.
In the environment sector(see Figure 3), the majority of the 201 projects(73 %) werein the field of wastewater treatment and water supply.In the transport sector,the78ISPAprojects were mainly(97 %)intherailwaysand intheroads and motorwayssectors(see Figure 4).
Keskkonnasektoris(vtjoonis 3) olisuurem osa 201 projektist (73%) seotud reoveepuhastuse ja veevarustuse valdkondadega. Transpordisektori 78st ISPA projektist olisuurem osa(97%) seotudraudteede,teedeja kiirteede valdkonnaga(vtjoonis 4).
DISTRIBUTION OFISPA ENVIRONMENT PROJECTS
ISPA KESKKONNAALASTE PROJEKTIDE JAGUNEMINE
No of projects: 9Share 4 %
Projektide arv: 9Osakaal 4%
Combined sewage networksand treatment plants
Kombineeritud kanalisatsioonivõrgud ja veepuhastusjaamad
No of projects: 46Share 23 %
Projektide arv: 46Osakaal 23%
No of projects: 89Share 45 %
Projektide arv: 89Osakaal 45%
Drinking water supply
Joogivee varu
Combined wastewater treatmentand drinking water supply
Kombineeritud reovee käitlemine ja joogivee varu
Solid waste management
Tahkete jäätmete käitlus
No of projects: 5Share 2 %
Projektide arv: 5Osakaal 2%
No of projects: 52Share 26 %
Projektide arv: 52Osakaal 26%
The co-financing rate of ISPA may be up to 75 % of public or equivalent expenditure6. The national contribution sometimestooktheform of
ISPA kaasrahastamismäär võib moodustada kuni 75% riiklikest või sama-väärsetestkuludest6.Riiklikkutoetustantimõnikordlaenudena finantsasutustelt, nagu Euroopa Investeerimispank (EIP) ja Euroopa Rekonstruktsiooni-ja Arengupank(EBRD).
6For projects considered essential for achieving the general objectives of ISPA, this rate can be increased up to 85 % according to Article 6(2) of Regulation (EC) loans granted byfinancialinstitutionssuch asthe European Investment Bank (EIB) and the European Bank for Reconstruction and Devel-opment(EBRD).
artikli 6 lõike 2 kohaselt võib ISPA üldeesmärkide saavutamise seisukohast oluliste projektide puhul seda määra tõsta kuni 85 protsendini.
DISTRIBUTION ODISPA TRANSPORT PROJECTS
ISPA TRANSPORDIVALDKONNA PROJEKTIDE JAGUNEMINE
No of projects: 2Share 3 %
Projektide arv: 2Osakaal 3%
No of projects: 37Share 47 %
Projektide arv: 37Osakaal 47%
Roads and motorways
Teed ja kiirteed
No of projects: 39Share 50 %
Projektide arv: 39Osakaal 50%
The implementation of ISPA in the candidate countries represented an initial exposuretolarge-scaleinvestments co-financed bythe European Union.
ISPA rakendamine kandidaatriikide s oli esimene ELi poolt kaasrahastatav suuremahuline investeering.
For this reason, in view of the importance of ISPA for theaccessionofthecandidatecountriesandfindingsofprevious audits7, the Court decided to carry out an audit of ISPA to answer the following questions.
Pidades silmas ISPA on suurt tähtsust kanditaatriikideühinemiseseisukohastjaeelnevateaudititeleide7, otsustas kontrollikoda auditeerida ISPAt, et saada vastused järgne- vatele küsimustele: a)
(a)Was there a coherent strategy and an adequate preparation supporting ISPA actions?
Kas ISPA tegevuste aluseks oli ühtlustatudstrateegia ja piisav ettevalmistus?
1), Special Report No 15/2000 on the Cohesion Fund (OJ C 279, 2.1.2000, p.
b)Kas projektid viidi ellu kavakohaselt?
1) and Special Report No 6/2005 on the trans-European network for transport (TEN-T) (OJ C 94, 21.4.2006, p. 1).
c) nr 5/2003 kandidaatriikide keskkonnaprojektide rahastamise kohta PHARE ja ISPA programmidest (ELT C 167, 17.7.2003, lk 1), eriaruanne nr 15/2000 ühtekuuluvusfondi kohta (EÜT C 279, 2.1.2000, lk 1) ja eriaruanne nr 6/2005 üleeuroopalise transpordivõrgu kohta (TEN-T) (ELT C 94, 21.4.2006, lk 1).
(b)Were projectsimplemented accordingto planning?
Kas projektid aitasid abisaajariikidel järgidaELi keskkonnaalaseid direktiive ja edendasidüleeuroopalise transpordivõrgu parandamist?
represented 42 % of ISPA projects in the environment and transport sectors.
Projektijuhid esindasid 42% keskkonna- ja transpordisektorite ISPA-projektidest.
as incorrect completion of the questionnaire or incomplete reply, 127 replies were usable (82 %).
Tehnilistel põhjustel, nagu küsimustiku ebakorrektne täitmine või ebatäielik vastus, oli võimalik kasutada 127 vastust (82%).
ISPA was programmed for the period 2000–06 and the majority of the beneficiary countries acceded to the EU in May 2004.
ISPA programmitöö hõlmas perioodi 2000–2006 ja suuremat osa ELiga mais 2004 ühinenud abisaajariike.
As at 31 December 2007, final reports on only a limited number of the 279 infrastruc-tureprojects wereavailable.
Seisuga 31. detsember 2007 oli 279 infrastruktuuriprojektist esitatud lõpparuanne vaid piiratud arvu projektide puhul.
As such, the Court could only makea preliminary assessment of the performance and achievements of the projects.
Seetõttusai kontrollikoda anda projektidetulemuste jasaavutuste kohta kõigest esialgse hinnangu.
A sample of 32 projects adopted between 2000 and 2003 (16 environment and16transport)coveringsixbeneficiarycountries wasexamined.
Auditi käigus vaadati läbi 32st ajavahemikus 2000–2003 vastuvõetud projektistkoosnevvalim(16keskkonna-ja16transpordivaldkonna projekti), mis hõlmas kuut abisaajariiki.
Sixteenprojects werevisitedonthespot(eightenvironmentand eighttransport)inthe Czech Republic, Poland, Latvia and Romania.
16 projekti vaadati üle koha-peal(kaheksakeskkonna-jakaheksatranspordivaldkonnaprojekti) Tšehhi Vabariigis, Poolas,Lätisja Rumeenias.
File reviews and interviews were carried out both at the Commission headquarters and Commission delegations.
Nii komisjonis kui komisjoni delegatsioonide peakorterites vaadati läbi dokumente ja viidi läbi intervjuusid.
In the candidate countries, meetings were held with the Ministries of Environment and Transport, regional andlocal authorities, as well as withfinal beneficiaries.
Kandidaatriikides peeti koosolekuid keskkonna-jatranspordiministeeriumide, piirkondlikeja kohalike ametiasutuste ninglõplike abisaajatega.
In addition, the Court carried out a survey by sending questionnaires to 155 project managers and bodiesresponsiblefor day-to-day manage- ment of projects8 in the four countries visited, in order to collect opinions on the most common problems encountered during ISPA implementa- tion. The Courtreceived 145 answers9
Lisaks viis kontrollikoda läbi küsitluse, saates küsimustikud 155 projektijuhile ja projektide igapäevase juhtimise eest vastutavatele asutus- tele8 neljas külastatud riigis, et koguda arvamusi ISPA rakendamisega seotudkõigesagedaminiesinevatestprobleemidest.Kontrollikoda sai 145 vastust9
(93 %responserate).
(vastajate määr 93%).
Moreover, the Court obtained advice from experts in environment and transport projectsfrominternationalfinancialinstitutions.
Kontrollikoda sai ka nõuandeid rahvusvaheliste rahastamisasutuste kesk-konna-jatranspordivaldkonna projektide ekspertidelt.
WAS THERE A COHERENT STRATEGY AND ADEQUATE PREPARATION SUPPORTINGISPA ACTIONS?
KASISPA TEGEVUSTE ALUSEKS OLI ÜHTLUSTATUD STRATEEGIA JA PIISAV ETTEVALMISTUS?
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA
ÜLDINE RAAMISTIK JA AUDITIKRITEERIUMID
10 Article 7(3)(a) of and Annex I to
10 Määruse (EÜ) nr 1267/1999
Regulation (EC) No 1267/1999.
artikli 7 lõike 3 punkt u ja lisa I.
National ISPA strategies for the environment and transport sectors were prepared by each beneficiary country attherequest ofthe Commission.
Iga abisaajariik koostas komisjoni palvel riiklikud keskkonna- ja transpordisektorite ISPA-strateegiad.
Their purpose was to define the priority objectives by identifying sectorandsub-sector prioritiesand geographical prioritiessuchas transport bottlenecks or environmental blackspots,andtoidentify theresources needed.
Nende eesmärk oli määratleda prioriteetsed eesmärgid, tehes kindlaks sektorite, alasektorite ja geograafilised prioriteedid(nagukitsaskohadliiklusesvõikeskkonnaseisukohast ohtlikud piirkonnad)ja teha kindlaks ka vajaminevad ressursid.
The national ISPA strategies should also provide the framework for projectidentification and set out the criteria to be usedtoselect and appraise proposed projects(see Annex I).
Riiklikud ISPA-strateegiad pidid moodustamakaraamistikuprojektide määratlemiseksjaesitamakriteeriumid, midakasutadakavandatud projektide valimiseksja hindamiseks (vt lisa I).
(a)thetimetableforimplementation ofthe works;
Kandidaatriigid esitasidkomisjonileavalduse, milles pidisisalduma muuhulgasjärgmineteave10: a) töödetäideviimise ajakava; b) tasuvusanalüüs; c) rahastamisplaan ning muud rahastamisallikad lisaks ISPA-le.
(a)the nationalsectoralstrategiescontained an assessment ofsec-toral needsinthefields of environmentandtransport designed tocatchup with EU environmental standards and upgrade and expandlinks withtrans-Europeantransport networks;
Kontrollikoda analüüsis strateegia-dokumentatsiooni ja ISPA-projektide ettevalmistust, kontrollides, kas: a) riiklikudvaldkondlikudstrateegiadhõlmasidvaldkondlikevaja-duste hindamist keskkonna- ja transpordivaldkonnas, ja seda, kas vajadused olid kavandatud ELi keskkonnastandarditele vastavale tasemele jõudmiseks ning üleeuroopalise transpordivõrguga seotuse kaasajastamiseksjalaiendamiseks; b)komisjonkoostaskandidaatriikideleõigeaegseltkäsiraama-tudjasuunisedkoguasjakohastteavetsisaldavatetaotluste esitamiseks.
Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA), 2000–2006
WELL TARGETEDISPA STRATEGIES
SIHIPÄRASED ISPA STRATEEGIAD
The Commission’s framework documents for the environment and transport sectors proved to be effectivein setting out the key criteriafor the preparation of national ISPA strategies whichincludedgeneral prioritiesandidentified projectsto beimplemented with ISPA support (see Textbox 1).
Komisjonikeskkonna-jatranspordisektoriraamdokumentideson mõjusalt esitatud peamised kriteeriumid, et valmistada ette riiklikud ISPA-strateegiad, mis hõlmavad üldiseid prioriteete ja määravad kindlaks ISPA-toetuse abil ellu viidavad projektid(vt 1. selgitus).
In the cases where shortcomings were identified, the Commission provided supportin orderto addressthese weaknesses(see Textbox 2).
Puuduste tuvastamise juhtudel andis komisjon toetust puuduste kõrval-damiseks(vt 2. selgitus).
In Romania, the updated 2003 version of the national transport strategy did not receive unreserved consent from the Commission due to several shortcomings.
Rumeenias ei saanud riikliku transpordistrateegia ajakohastatud 2003. aasta versioon komisjonilt reservatsioonideta heakskiitu, sest sel oli mitmeid puudusi.