natgillin/translations-raw huggingface dataset:
One of the chief characteristics of these economies is in fact the socioeconomic weight of their rural areas, which is much greater than for the EU-25 and even in the case of the 10 New Member States that joined in 2004, as summarised in the table below.
Vastavalt nõukogu määrustele (1) põhinevad need läbirääkimised riiklike strateegiakavade ja maaelu arenguprogrammide (milles on sätestatud selgelt kindlaksmääratud ja Euroopa poliitilistest eesmärkidest tuletatud toimimispõhimõtete rakendamise tingimused) analüüsil.
Rural areas(
Maapiirkonnad (
% of territory
% territooriumist
% of population
% rahvastikust
(1) Council Regulation (EC) 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD).
(1) Nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta.
(2) OECD criterion: Area with a population density of less than 150 /km2.
(2) OECD kriteerium: piirkond, mille rahvastikutihedus on alla 150 elaniku km2 kohta.
primary sector marked by the fragmentation of agricultural land and minimal mechanisation.
haniseeritud primaarsektori konkurentsivõimetuse põhjus.
These two countries want to use their strategies to encourage the creation of a network of economically viable medi-um-sized farms, similar to those that predominate in most European countries, chiefly through a restructuring of their semi-subsistence farms.
Bulgaaria ja Rumeenia tahavad suunata oma strateegia sellele, et soodustada majanduslikult elujõuliste keskmise suurusega põllumajandusettevõtete (mis oleksid sarnased enamikus Euroopa riikides ülekaalus olevate põllumajandusettevõtetega) võrgustiku loomist elatustalude ümberkorraldamise kaudu.
…with an ageing and relatively uneducated population…
… kuid seal on vananev ja võrdlemisi vähese haridusega elanikkond…
In these two countries, rural areas are not only where much of the population lives and works, but also where a signi -cant share of these nations’ wealth is created.
Bulgaaria ja Rumeeniamaapiirkonnad ei ole üksnes koht, kus elab ja töötab suur osa rahvastikust, vaid ka koht, kus toodetakse suur osa riigi rikkusest.
The gap between these economies and those of the countries of the EU-25 is striking, particularly with regard to rural employment, which in Bulgaria and Romania accounts for nearly 57 % of total jobs compared with 16 % in the rest of Europe.
Erinevus Bulgaaria ja Rumeenia majanduse ning EU-25 majanduse vahel on silmatorkav, eriti seoses maapiirkondade tööhõivega, mis moodustab Bulgaarias ja Rumeenias peaaegu 57% kõigist töökohtadest, ülejäänud Euroopas 16%.
With regard to the rural contribution to GDP, 48.4 % of added value in Bulgaria is being generated in rural areas, compared with 13.1 % in the EU-25.
Kui rääkidamaapiirkondade panusest SKTsse, siis Bulgaarias toodetakse 48,4% lisandväärtusest maapiirkondades, EU-25s 13,1%.
There is also a notable gap in comparison with the countries that joined the EU in 2004, where the restructuring of the primary sector is generally well under way: on average, the primary sector accounts for only 4.1 % of GDP in those 10 countries, compared with 12 % in the two newest Member States.
Erinevus onmärgatav ka võrreldes nende riikidega, kes ühinesid Euroopa Liiduga 2004. aastal ja kus primaarsektori ümberkorraldamine on üldiselt hästi edenenud: keskmiselt moodustab primaarsektor neis kümnes riigis vaid 4,1% SKTst, kahes uusimas liikmesriigis aga 12%.
In Romania, farmers constitute a large proportion of the active population in rural areas, representing nearly 69 % of the rural population.
Rumeenias moodustavad suure osa maapiirkondade tööealisest elanikkonnast talupidajad, neid on maapiirkondade elanike seas peaaegu 69%.
Virtually the whole of this agricultural population currently lives in semi-subsistence conditions: nearly 93 % in Bulgaria and 98 % in Romania.
Praktiliselt kogu põllumajandusega tegelev elanikkond (peaaegu 93% Bulgaarias ja 98% Rumeenias) elab praegu toimetulekupiiril.
This situation masks a high level of underemployment that is not reflected in the unemployment rates, which are comparable to those in other European Union countries (8 % in Romania, 12 % in Bulgaria).
See olukord varjab suurt tööpuudust, mida teiste Euroopa Liidu riikide omaga võrreldav töötuse määr (Rumeenias 8%, Bulgaarias 12%) ei näita.
This population is, typically: ageing (nearly 65 % of Romanian and Bulgarian farmers are more than 55 years old); and little educated (4.4 % of Bulgarian farmers and only 1.8 % of the rural population of Romania have a university education).
Maapiirkondade elanikkond vananeb (peaaegu 65% Rumeenia ja Bulgaaria talupidajatest on üle 55aastased) ning on vähese haridusega (kõrgharidus on 4,4%-l Bulgaaria talupidajatest ja vaid 1,8%-l Rumeenia maapiirkondade elanikest).
With a view to creating a network of family farms, older farmers will be encouraged to retire in order to facilitate the consolidation of fragmented landholdings and the setting-up of younger farmers, while the implementation of training and advisory actions will also be promoted.
Peretalude võrgustiku loomist silmas pidades soovitatakse vanematel talupidajatel pensionile jääda, et soodustada killustatudmaaomandite ühendamist ja noorte talupidajate ametisseasumist, edendades samal ajal ka koolituste korraldamist ja nõustamist.
A farm and agri-food sector ripe for restructuring…
Põllumajandus ja põllumajanduslik toidutööstus on ümberkorraldusteks valmis…
… and an uncompetitive agri-food sector acting as a brake on restructuring the primary sector
… ning konkurentsivõimetu põllumajanduslik toidutööstus pidurdab primaarsektori ümberkorraldamist
Bulgaria and Romania account for nearly 35 % of all farms in the European Union.
Peaaegu 35% kõigist Euroopa Liidu põllumajandusettevõtetest asub Bulgaarias ja Rumeenias.
In these countries the sector is characterised by a duality, in which a minority of large farms account for the greater part of the useful agricultural land (UAL), and exist side by side with a majority of tiny holdings (less than 5 hectares) and working a relatively small fraction of the UAL.
Nende riikide põllumajandussektor on dualistlik, väheste suurte põllumajandusettevõtete käes on suurem osa kasulikust põllumajandusmaast ja nende kõrval on palju väga väikesi põllumajandusettevõtteid (maad alla viie hektari), kelle käes on suhteliselt väike osa kasulikust põllumajandusmaast.
In Romania, 45 % of the UAL is owned by a minority of large farms (5 % of the total), while the remaining 55 % supports the 4.5 million smallholdings that constitute the vast majority of farm properties (95 %).
Rumeenias on 45% kasulikust põllumajandusmaastvähestesuurtepõllumajandusettevõtete (5%) käes, samal ajal kui ülejäänud 55% kuulub 4,5 miljonile väikesele põllumajandusettevõttele, mismoodustavad põllumajandusettevõtete enamuse (95%).
The phenomenon is even more pronounced in Bulgaria, where 0.8 % of farms occupy 70 % of UAL, leaving just 30 % for the remaining 99.2 % (675 000 farms).
Bulgaarias on olukord veelgi äärmuslikum, sest 0,8% põllumajandusettevõtetest kasutab 70% kasulikust põllumajandusmaast, jättes ülejäänud 99,2%-le (675 000 põllumajandusettevõtet) vaid 30%.
The result of a privatisation process that led to a broad redistribution of farmland after the collapse of the previous regimes, these small semi-subsistence farms are the underlying cause of the lack of competitiveness of a
Need väikesed elatustalud tekkisid pärast eelmise riigikorra kokkuvarisemist toimunud erastamise käigus,millega kaasnes põllumajandusmaa laialdaneümberjaotamine, ning selles peitubki killustatud põllumajandusmaaga ja minimaalselt meh-
Although in both Bulgaria and Romania the agri-food sector accounts for nearly 14 % of all industrial production, it is structurally uncompetitive.
Kuigi põllumajandusliku toidutööstuse toodangmoodustab nii Bulgaarias kui ka Rumeenias peaaegu 14% kogu tööstustoodangust, ei ole see sektor struktuuriliselt konkurentsivõimeline.
The degree of concentration of these industries is very low in both countries: in Romania, small farms with fewer than 10 employees account for 60 % of the sector, while a similar situation prevails in Bulgaria, where, out of a total of 6 500 units counted by the 2003 census, 20 % were small businesses and 73 % were micro-businesses.
Põllumajandusliku toidutööstuse ettevõtete kontsentratsioon on mõlemas riigis väga väike: Rumeenias moodustavad sellest sektorist 60% väikesed põllumajandusettevõtted, milles on alla 10 töötaja; Bulgaaria olukord on sarnane, sest 2003. aasta loenduse kohaselt oli sektoris kokku 6500 ettevõtet, millest 20% olid väikeettevõtted ja 73% mikroettevõtted.
Processing units are a natural outlet for agricultural products, which can thus gain added value, but the existence of semi-subsistence farms is unfavourable to a regular supply of quality produce.
Töötlemisüksused on põllumajandussaadustele loomulikuks turustusvõimaluseks ja annavad neile lisandväärtust, kuid elatustalud ei soodusta kvaliteetsete saaduste korrapärast tarnimist.
It is, therefore, necessary on the one hand to finalise the normalisation of processing units and on the other to stimulate their vertical integration with growers/producers by improving the supply chains.
Seepärast tuleb ühelt poolt lõpule viia töötlemisüksuste normaliseerimine ja teiselt poolt täiustada tarneahelaid, et soodustada töötlemisüksuste vertikaalset integratsiooni põllumajandussaaduste kasvatajate/tootjatega.
A varied countryside, endowed with natural riches that can be tapped for tourism development to the urban areas.
Mitmekesised maapiirkonnad, mida on õnnistatud turismi arendamiseks sobivate loodusrikkustega
In the health sector, professionals are few and far between (Romania has 1 doctor for every 1 600 inhabitants in the rural regions compared with 1 to 292 in the cities), which is hard on a population that is relatively elderly and has little mobility.
Tavapärasemadmajandustegevused on keskendunud kohaliku kaupluse jamitmesuguste primaarsektori tegevuste ümber.Maapiirkondades on vähe ettevõtteid: Rumeenias 9 VKEd 1000 elaniku kohta (vrd 20 VKEd 1000 elaniku kohta linnades ja 52 VKEd 1000 elaniku kohta EU-15s).
Bringing this infrastructure up to standard is therefore a major prerequisite for the development of these zones.
Tekkinud olukorra põhjus on kehvad infrastruktuurid, maksujõulise kohaliku turu puudumine ja elanikemadal haridustase.
Both Bulgaria and Romania have areas of outstanding natural beauty, which have been preserved from the process of agricultural collectivisation by their relative inaccessibility.
Maapiirkondades on olulisimad küsimused haridustaseme tõstmine ja mittepõllumajanduslike majandustegevuste soodustamine.
These include the mountain areas that constitute more than 30 % of their territory, and certain well-watered regions along the course of the Lower Danube, which runs between the two countries.
Nii Bulgaarias kui ka Rumeenias on looduskauneid piirkondi, mida on põllumajanduse kollektiviseerimise eest kaitsnud nendesuhteliseltraskestiligipääsetavasukoht.Looduskaunite piirkondade seas onmägised alad, mismoodustavad nende territooriumist üle 30%, ning teatavad veerikkad piirkonnad kahe riigi vahel voolava Alam-Doonau ääres.
These zones, some of which are recognised by Unesco (17 in Bulgaria and 4 in Romania), are heavily forested.
Need piirkonnad,millestmõned (17Bulgaarias ja 4 Rumeenias) onpälvinud Unesco tunnustuse, on valdavaltmetsaga kaetud.
Another typical feature of these rural areas is their truly remarkable biodiversity.
Kõnealuste maapiirkondade teine tunnusjoon on nende tõeliselt märkimisväärne bioloogiline mitmekesisus.
For example, Romania alone has nearly 40 % of Europe’s wolf and lynx populations, and more than 60 % of its brown bears.
Näiteks Rumeenias elab peaaegu 40% Euroopa hundi- ja ilvesepopulatsioonist ning üle 60% Euroopa pruunkarudest.
The commonest economic activities are centred around the local neighbourhood shop and the various activities associated with the primary sector.
Bulgaaria ja Rumeenia koostatud strateegiasuunised,mis on omavahel sarnased, kuid erinevad teistes Euroopa riikides vastuvõetud suunistest:
Businesses are scarce in rural areas: Romania has 9 SMEs per 1 000 inhabitants compared with 20 for 1 000 in urban regions, and 52 per 1 000 in the EU-15.
See keskkond on järelikult soodne loodusturismi arendamiseks, mille kasuks räägib ka kvaliteetne ajaloopärand, s.o peamiselt kultuuripärand.
In Bulgaria the situation generates a long-term unemployment that is endemic in rural regions, aecting 11 % of the population compared with 3 % in urban areas.
Seepärast on siin strateegia suunatud nende paikade keskkonnakvaliteedi säilitamisele (peamiselt Natura 2000 abil) ja keskkonnahoidlike põllumajandustavade arendamisele.
This situation is explained by the lack of infrastructure, the absence of a solvent local market and the low educational level of the population. Improving education and creating economic activities in other than the agricultural sector are key issues for rural regions.
Turismisektor peab muutuma professionaalsemaks, teenuseid tulebmitmekesistada, tähelepanuväärseid kohti tuleb paremini edendada ja piirkondlikku turustuspoliitikat tõhustada.
A strategy structured around three priorities
Maapiirkondadel puudub endiselt külgetõmme
This environment is therefore favourable to the development of ‘green’ tourism, a fact which is further encouraged by the quality of the historic heritage, which is largely cultural.
Maapiirkondades, kus infrastruktuur on sageli puudulik, on maanteedvedudekshädavajalikud.Rumeeniaskoosnebmaan- teevõrk 80% ulatuses II klassi maanteedest ja/või kohalikest maanteedest, millest on moderniseeritud vaid 10%.
The strategies thus aim at maintaining the environmental quality of its sites, primarily through the agency of Natura 2000 and the development of farm practices that respect the environment. In the tourism sector, there needs to be greater professionalism and increased diversication of services, improved promotion of remarkable sites, and a more energetic territorial marketing policy.
Kuigi Bulgaaria olukord tundub olevat veidi parem, on ka sealne maanteevõrk kehvasti hooldatud.Mõlema riigi põhiprobleem on sobivate kanalisatsioonisüsteemide puudumine (need on olemas 30%-l Bulgaaria küladest ja vaid 10%-l Rumeenia küladest), see avaldab keskkonnale tugevat negatiivset mõju.
The (similar) strategic orientations proposed by these two countries for addressing these issues, unlike those adopted by other European countries, are as follows:
® võtta prioriteediks põllumajandus- ja metsandussektori ümberkorraldamine ja tootmisvahendite moderniseerimine, mis on maaelu arengumääruse (vt 1. märkust) esimene telg.
Rural areas remain unattractive
Leader-programm peaks kiirendama maapiirkondade ümberkorraldamist
In rural areas, where infrastructure is often lacking, roads are essential for transportation.
Tervishoiu- ja haridusinfrastruktuuri probleemid on samasugused.
In Romania, 80 % of the road network is made up of ‘B class’ roads and/or local roads, of which only 10 % have been modernised.
Koolimajad tuleb tegemata hooldustööde tõttu kasutuselt kõrvaldada ja õppevahendid vajavad ajakohastamist.
While the situation appears to be somewhat better in Bulgaria, there too the road networks suer from a lack of maintenance.
Parimad õpetajad kipuvad seetõttu lahkuma, see suurendab veelgi vahet linnapiirkondadega.
In both these countries the essential problem lies in the lack of adequate drainage systems (30 % of Bulgarian villages and only 10 % of Romanian), with highly negative consequences for the environment.
Tervishoiusektoris napib töötajaid (Rumeeniamaapiirkondades on üks arst 1600 elaniku kohta (vrd üks arst 292 elaniku kohta linnades)), mis asetab suhteliselt vana ja väheliikuva elanikkonna raskesse seisu.
The consequence of all this is that the best teachers tend to leave, which further widens the gap in relation
Maapiirkondade arengu olulisimaks eelduseks on seega nende infrastruktuuride parandamine.
®give priority to the restructuring and modernisation of the tools of production in their farming and forestry sectors, which constitutes the first axis of the rural development regulation (RDR – cf note 1); thus, 41.7 % and 45 % of EAFRD credits are allocated to this axis in Bulgaria and Romania respectively;®mobilise the credits available under the second axis of the RDR, for the preservation and utilisation of the natural environment, to the bare minimum required by EC regulations; this axis absorbs 27.1 % of EAFRD credits in Bulgaria and 25 % in Romania;®attach considerable importance to the opening-up of their rural regions by the development of infrastructure and diversication activities in order to make these areas more attractive, in line with axis 3 of the RDR; in Bulgaria and Romania this axis accounts for 31.2 % and 30 % of EAFRD credits respectively.
Nii Bulgaaria kui ka Rumeenia on alustanud innukalt Leader-teljega seotud ettevalmistusi. Peaaegu 2,5% EAFRDi toetusest on määratud kohalike tegevusrühmade poolt elluviidatavate kohaliku arengustrateegiate rahastamiseks, esimesed sellised strateegiad valitakse välja enne 2010. aastat, mis on maaelu arengumääruses kavandatud tähtaeg.
The various Romanian regions will be able to develop their local strategies based on all axis 3 measures and on three measures from axis 1, focusing particularly on training, advice and product processing.
Ajavahemikul 2007–2009 on Bulgaaria ja Rumeenia prioriteet partnerluste loomine ja arengustrateegia täiustamine Leader-teljele kuuluvate tegevuste rahastamise kaudu, mida lubab ühinemislepingus tehtud erand.
Both Bulgaria and Romania have plunged enthusiastically into their preparation work for the Leader axis.
Bulgaaria on ettevalmistustega Rumeeniast sammu võrra ees.
Nearly 2.5 % of EAFRD credits are earmarked for financing local development strategies implemented by LAGs, the first of which will be selected before 2010, the RDR’s proposed deadline for selection.
ÜRO poolt ajavahemikus 2003–2006 rahastatud projekt võimaldas luua kohalikke tegevusrühmi, kelle abil loodi avaliku ja erasektori partnerlus.
Leader is an invaluable asset for these two countries, which are both faced with the need to restructure their rural areas.
Üheteistkümnes piirkonnas koostati kohaliku arengu strateegiad ja projektid.
Its innovative methods of implementation will accelerate the social and economic restructuring of rural regions for, when directed towards specific issues, the Leader initiative will:
Selle käigus saadud kogemused on võimaldanud Bulgaarial välja töötada pretensioonikas Leader-strateegia, mis avab kõik tema maaelu arengu programmi aspektid kogu territooriumil.
A project financed by the United Nations over the period 2003–06 made possible the creation of LAGs through which a number of private-public partnerships were created.
Leader on nende kahe riigi jaoks, kelle maapiirkonnad vajavad ümberkorraldamist, hindamatu vahend.
Local development strategies were developed and projects set up in 11 areas. The experience thus accumulated has enabled Bulgaria to work out an ambitious Leader strategy, opening all aspects of its rural development programme throughout its territory.
Leaderi uuenduslikud rakendusmeetodid kiirendavadmaapiirkondade sotsiaalset jamajanduslikku ümberkorraldamist, sest kui Leader-algatus on suunatud konkreetsete probleemide lahendamisele, siis see:
Romania has also thrown itself into this preparatory phase with considerable energy.
Rumeenia on samutimärkimisväärse hooga ettevalmistusi alustanud.
The Minister for Agriculture has pre-selected 120 areas with some experience in carrying out local projects, in order to foster the development of partnerships that will be created in order to work out local development strategies.
Põllumajandusminister on eelnevalt välja valinud 120 piirkonda, millel on teatavaid kogemusi kohalike projektide elluviimisel, et soodustada kohalike arengustrateegiate koostamiseks loodavate partnerluste arengut.
These entities will remain in place after 2007 in order to choose the first LAGs as quickly as possible.
Need üksused jäävad pärast 2007. aastat alles, et niipea kui võimalik valida esimesed kohalikud tegevusrühmad.
In addition, each decentralised service (at the NUTS 3 level(3)) has an official in charge of the follow-up to this preparatory phase, whose presence will strengthen exchanges between
Lisaks sellele on igas detsentraliseeritud üksuses (NUTS 3. tasandil) (3) ettevalmistusjärgsete meetmete eest vastutav ametnik, kelle olemasolu parandab teabevahetust riigi ja kohaliku tasandi vahel.
®by promoting the development of local know-how through the recruitment of group leaders and technicians, foster the dissemination of information and the provision of advice, both of which are very important in the context of rural populations with little education;®as an intersectoral initiative, facilitate the consolidation or restructuring of farm jobs by creating links with activities that will reinforce the image of the region; ®by drawing the players into a network and within the framework of that rural network creating platforms for exchanges with the national level, improve the charting of national policy.
® edendab rühmajuhtide ja tehniliste teostajate värbamise kaudu kohaliku oskusteabe arengut, parandab teabelevi ja nõustamist – need mõlemad on väga olulised, kui on tegemist maapiirkondade elanikega, kellel on vähe haridust; ® soodustab valdkondadevahelise algatusena töökohtade tugevdamist ja ümberkorraldamist põllumajanduses, luues sidemeid piirkonnamainet parandavate tegevustega; ® hõlbustab siseriikliku poliitika kavandamist, ühendades osalejad võrgustikku ja luues sellegamaaelu võrgustiku raames platvorme teabe vahetamiseks riigi tasandiga.
(3) The NUTS classification is hierarchical in that it subdivides each Member State into three levels: NUTS levels 1, 2 and 3.
(3) NUTS klassi ë ka tfis i o on on hierarhiline, jagades iga liikmesriigi kolmeks tasandiks: NUTS 1, 2 ja 3.
The second and third levels are subdivisions of the first and second levels respectively.
Teine ja kolmas tasand on vastavalt esimese ja teise tasandi alajaotused.
The Leader+ Observatory: organising and networking of Leader+ at the European level
Leader+ vaatluskeskus organiseerib ja loob Leader+ võrgustikke Euroopa tasandil
Introduction are doing it’.
Sissejuhatus arengusuundade kohta teavet anda.
It is to this task that we now turn our attention.
Nüüd vaatame, kuidas seda ülesannet täidetakse.
The Leader+ Observatory is the structure within the European Commission’s Directorate-General for Agriculture and Rural Development which has the responsibility for organising the Leader+ network at Community level.
Leader+ vaatluskeskus on Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi struktuuriüksus,mis vastutab Leader+ koostöövõrgustiku organiseerimise eest ühenduse tasandil.
The Leader+ website – a tool developed for you!
Leader+ veebileht on teie jaoks loodud abivahend!
Since 2004, the Leader+ Observatory, also known as the ‘Observatory of rural territories’, has carried out a whole range of tasks and activities with the help of the Leader+ Contact Point.
Leader+ vaatluskeskus, mida tuntakse ka maapiirkondade vaatluskeskuse nime all, on 2004. aastast alates Leader+ Contact Point’i abil täitnud mitmesuguseid ülesandeid ja läbi viinud tegevusi.
All community initiatives have a website dedicated to them, and have become indispensable communication tools: the Leader+ website is no exception!
Kõigil ühenduse algatustel on oma veebileht ja neist on saanud asendamatu teabevahetusvahend: Leader+ veebileht ei ole erand!
When we talk about website content, then we really need to understand from where and how this content is derived, and by doing so, we see that the bottom-up approach is very much enshrined in the way that this information and data has been collected and made available.
Kui rääkida veebilehtede sisust, on vaja mõista, kust ja kuidas see tuleb, ja kui me seda mõistame, siis näeme, et teabe ja andmete kogumine ning kättesaadavaks tegemine põhineb suurel määral alt-üles-lähenemisel.