natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Between its launch in 1993 and 2006, the estimated gains of the single market amounted to some 2.2% of the EU’s collective gross domestic product and 2.75 million extra jobs.
2007. aastal käimalükatud uue programmide põlvkonnaga loodame jätkata inimeste ellu muutuste toomist ja aidata neil mõjutada ELi projekti tulevikku.Elukestvale õppele suunatud haridus- ja koolitustegevus on liidu tuleviku seisukohast otsustava tähtsusega, sest aitab kodanikel omandada paremaid teadmisi ja oskusi.
The activities we carry out involve citizens directly and make a tangible dierence to their lives. With the new generation of programmes launched in 2007, we hope to continue to make a dierence to people’s lives and help them to influence the future of the EU project.
ELi uued kultuuri, noorsoo- ja kodanikeprogrammid on asendamatud meie ühiste väärtuste, Euroopa identiteedi ja kodakondsuse propageerimisel ning Euroopa tasandil suurema sõnaõiguse andmisel noortele – kes moodustavad veerandi ELi elanikkonnast.
The Union’s ‘lifelong learning’ education and training activities are crucial for the future of the EU, as they equip citizens with better knowledge and skills.
Loodan siiralt, et loete käesolevat eriväljaannet huviga.
I do hope you enjoy reading this special issue.
Odile Quintin, peadirektor
This enhanced mobility and freedom to travel has revolutionised the way modern-day Europeans live and perceive themselves.
Nagu hiljutised 50.aastapäeva pidustused näitavad, oli Euroopa integratsiooniprojekti esimene poolsajand edukas.
With Europeans regularly holidaying, studying (such as with the flagship Erasmus programme) and working in other EU Member States, the idea of a common European heritage and future is taking shape.
Tänaseks on meil 27 liikmesriigiga liit, mis kindlustab ligi poole miljardi kodaniku rahu ja majanduslikku heaolu.Paljude teiste kordaminekute kõrval on liidul õnnestunud luua piirideta Euroopa, kus inimesed, kaubad ja teenused saavad ühtse turu raames liikuda enam-vähem vabalt üle endiste riigipiiride.
Indeed, more and more people across the continent feel a sense of pride at being ‘European’.
Euro pole mitte ainult mugav kauplemisvahend ja juhtiv rahvusvaheline vääring, vaid ka käegakatsutav tõend selle kohta, kui kaugele on jõudnud Euroopa integratsiooniprotsess.
The cultural diversity of the EU, which has become much more obvious following the recent enlargements, must be seen as a great asset, a source of strength that will be vital for the future flourishing of European society.
Et kodanike jaoks on regulaarne puhkuseveetmine, õppimine (näiteks programmide lipulaeva Erasmuse raames) ja töötamine teistes ELi liikmesriikides juba tavaliseks asjaks, hakkab kuju võtma Euroopa ühispärandi idee.
Despite the massive progress the EU project has made, new challenges continue to emerge.
Üha rohkem inimesi üle Euroopa tunneb uhkust eurooplaseks olemise üle.
One such challenge is promoting a sense of ownership of the
Üks sellistest on tekitada Euroopa kodanike, eelkõige noorte seas tunnet, et neilgi on Euroopa lõimumisprotsessis sõnaõigus, ning kaasata
Stretching from Lisbon to Stockholm, Bucharest to Dublin, the European Union covers a larger area and cuts across more national cultures and traditions than ever before.
Ulatudes Lissabonist Stockholmini, Bukarestist Dublinini, katab Euroopa Liit suurema maa-ala ja haarab enda alla rohkem rahvuskultuure ja -traditsioone kui kunagi varem.
With the accession of Romania and Bulgaria at the start of 2007, the EU now has 27 dierent member states with a combined population of nearly half a billion people.
Pärast Rumeenia ja Bulgaaria ühinemist 2007. aasta alguses on ELis nüüd 27 liikmesriiki, mille rahvaarv kokku ulatub ligi poole miljardini.
Research reveals that many Europeans do not feel connected enough to the European Union.
Uuringutest selgub, et paljud eurooplased ei taju Euroopa Liiduga piisavat lähedust.
The Europe for Citizens programme aims to involve citizens and civil society more closely in the EU’s future development.
Kodanike Euroopa programmi eesmärk on tugevdada kodanike ja kodanikuühiskonna rolli ELi tulevases arengus.
Building on earlier projects, a number of initiatives go towards town twinning projects, helping campaigning groups build European networks and supporting high-profile events.
Varasematele projektidele tuginedes on paljud algatused suunatud sõpruslinnade projektidele, kampaaniaid läbiviivate rühmade abistamisele Euroopa võrgustike ülesehitamisel ja tippürituste toetamisele.
The widened diversity of the EU makes our work at the Commission’s Education and Culture DG in the fields of training, education, culture, sport, youth and multilingualism even more vital.
ELi laienemisega suurenenud mitmekesisus muudab meie töö komisjoni hariduse ja kultuuri peadirektoraadis koolituse, hariduse, kultuuri, spordi, noorte ja mitmekeelsuse alal veelgi olulisemaks.
While these are diverse subjects, the common threads that connect them are the building blocks for European prosperity and identity – public empowerment, skills development, engagement of young people and greater mobility.
Ehkki tegemist on erinevate teemadega, on neid siduvad ühisnimetajad Euroopa jõukuse ja identiteedi nurgakivideks: rahvale suurema sõnaõiguse andmine, oskuste arendamine, noorte kaasamine ja liikuvuse suurendamine.
Today’s youth represent hope and potential for tomorrow.
Tänastes noortes peituvad homsed lootused ja võimalused.
Young people need to be more mobile, multicultural and technologically skilled than ever before.
Noored peavad olema liikuvamad, multikultuursemad ja tehnikaga paremini kursis kui kunagi varem.
The Youth in Action programme provides mobility and non-formal educational opportunities through voluntary service in Europe and abroad and a range of other training and information schemes.
Programm „Aktiivsed noored” (Youth in Action) pakub vabatahtliku teenistuse ning mitmesuguste teiste koolitus- ja teabekavade kaudu Euroopas ja välismaal liikuvuse ja mitteametliku haridusega seotud võimalusi.
Our three main priorities are to help build a knowledge-based society, develop culture and increase public involvement in closer European integration.
Meie kolm peamist prioriteeti on aidata üles ehitada teadmistepõhist ühiskonda, arendada kultuuri ja suurendada rahva osalemist Euroopa tihedamas lõimimises.
A new generation of programmes to meet these challenges was launched at the start of 2007 and will run until 2013.
2007. aasta alguses lükati nende väljakutsetega toimetulekuks käima uue põlvkonna programmid, mis kestavad 2013. aastani.
There are four individual programmes: Lifelong Learning, Europe for Citizens, Youth in Action and Culture.
Nende hulka kuulub neli iseseisvat programmi: „Elukestev õpe”, „Kodanike Euroopa”, „Aktiivsed noored” ja „Kultuur”.
Never stop learning
Õppimine ei lakka kunagi
Actions in the cultural area are essential to eorts to nurture a greater sense of common identity across the EU countries.
Kultuurivaldkonna meetmed on ELi riikides suurema ühise identiteeditunde loomiseks möödapääsmatud.
The new Culture programme seeks to develop cross border cooperation between cultural creators and institutions.
Uue programmi „Kultuur” (Culture) raames püütakse arendada piiriülest koostööd kultuuriloojate ja -asutuste vahel.
Through these actions, it is hoped to develop a common European culture to compliment traditional national and regional ones.
Nende meetmete kaudu loodetakse välja kujundada Euroopa ühiskultuur, mis täiendaks rahvaste ja piirkondade kultuuri.
Increased flexibility and a focus on spreading the results of projects for the benefit of the maximum possible audience are two features common to many of the various initiatives in the programme.
Suurem paindlikkus ja rõhuasetus projektide tulemuste levitamisele, et tuua kasu võimalikult suurele auditooriumile, on kaks ühisjoont, mis iseloomustavad paljusid programmi kuuluvaid algatusi.
In a rapidly changing global economy, knowledge is becoming the EU’s most valuable asset.
Ajakirja eriväljaanne on koostatud selleks, et tutvustada uusi programme ja nende tähendust Euroopa mastaabis.
This has created a growing need for continual (re)education and training at all stages of life.
Kiiresti muutuvas globaalses majanduses on teadmistest saamas ELi kõige väärtuslikum vara.
The EU’s various initiatives in the area have been revamped under a single umbrella – the Lifelong Learning Programme.
Seoses sellega on tekkinud kasvav vajadus pideva eneseharimise ja täiendkoolituse järele kõigis eluetappides.
Increased funds will enable many more people to build on their skills and experiences through long-running programmes, such as the Erasmus scheme for higher education and the Leonardo da Vinci programme for vocational training.
Mitmesugused ELi selle valdkonna algatused on koondatud ühise nimetaja alla – selleks on elukestva õppe programm („Lifelong Learning”).
This special edition of The Magazine is dedicated to presenting the new programmes and what they mean for Europe.
Tänu kasvanud rahastamisvõimalustele saab palju rohkem inimesi täiendada oma oskusi ja kogemusi pikaajaliste programmide, näiteks Erasmuse kõrgharidusprogrammi ja Leonardo da Vinci kutseõppeprogrammi kaudu.
Many people generally associate learning with education at schools and universities.
Paljude inimeste jaoks seostub õppimine tavaliselt kooli- ja ülikooliharidusega.
But with a rapidly changing world and global competition intensifying in traditional sectors, Europe is shifting to a knowledge-based society and economy – making citizens and the knowledge they possess the EU’s most valuable asset.
Kiiresti muutuvas maailmas ja traditsioonilistes sektorites globaalse konkurentsi intensiivistudes on Euroopas toimumas nihe teadmistepõhise ühiskonna ja majanduse suunas: kodanikest ja nende teadmistest on saamas ELi kõige väärtuslikum vara.
Closer integration in educational plays a vital role in the EU, underlined Commissioner Ján Figel’: “Education and training are the cement that binds societies together in the face of economic and demographic change.” edition ia l p ec S
ja koolitus on tsement, mis aitab ühiskondi ühte liita ning majanduslikele ja demograafilistele muutustele vastu pidada.” ja anne
Against this backdrop, it is vital that peoples’ skills bases are constantly renewed at all stages of their lives so that they can handle the challenges and evolving technologies of today and the future.
Seda arvestades on väga oluline inimeste oskuste baasi pidev uuendamine kõigis eluetappides, et nad suudaksid toime tulla nii tänaste kui homsete väljakutsete ja tehnoloogia arenguga.
While this means that high-quality primary, secondary and tertiary education remain as crucial as ever, ongoing vocational training and learning outside of traditional classrooms are increasingly more important.
Ehkki kvaliteetne alg-, kesk- ja kolmanda taseme haridus jääb niisama oluliseks kui varem, omandab üha suuremat tähtsust jätkuv kutseõpe ja õppimine väljaspool traditsioonilist klassiruumi.
With this in mind, the EU decided, for the fist time, to integrate all of the Union’s educational and vocational training initiatives under a single umbrella, the Lifelong Learning Programme.
Ta lisas, et tänu programmile saavad „üksikisikud koolides, ülikoolides ja ettevõtetes üle Euroopa ning kõigis eluetappides kasutada kõikvõimalikke stimuleerivaid õppimisvõimalusi”.
With funding of nearly €7 billion between 2007 and 2013, the overarching programme represents a significant investment in Europe’s future.
Programmil on neli allprogrammi, milles taaselustuvad 2006. aastal lõppenud varasemad algatused ning millest igaüks hõlmab konkreetset haridus- või koolitussektorit: Comenius (koolid), Erasmus (kõrgharidus), Leonardo da Vinci (kutseõpe) ja Grundtvig (täiskasvanute koolitus).
The programme, he added, enables “individuals in schools, universities and companies across Europe, and in all stages of life, to pursue all manner of stimulating learning opportunities”.
Laiahaardeline programm, mille rahastamismaht on perioodil 2007–2013 ligi 7 miljardit eurot, kujutab endast olulist investeeringut Euroopa tulevikku.
There are four sub-programmes, renewing previous initiatives which ended in 2006 and each covering a particular educational or training sector: Comenius (schools), Erasmus (higher education), Leonardo da Vinci (vocational training) and Grundtvig (adult education).
Oluliste muudatustena võib mainida suuremat rõhuasetust algatuste riigisisesele juhtimisele, fikseeritud suurusega rahastamise laialdasemat kasutamist, ühekordsete lepingute eelistamist detsentraliseeritud meetmete puhul ning suuremaid võimalusi programmidevaheliseks siirdeks.
Education policy is a national prerogative, with the EU playing a supporting role.
Hariduspoliitika kujundamine on iga liikmesriigi eesõigus, mille juures ELil on toetav roll.
There are two overriding aims to EU policy in the area – to encourage mobility between dierent countries and to foster cooperation between Member States in order to help the development of better education and training.
ELi selle valdkonna poliitika teenib kahte põhilist eesmärki: aidata kaasa liikuvuse suurendamisele eri riikide vahel ning soodustada liikmesriikidevahelist koostööd, mis aitaks luua paremaid haridus- ja koolitusvõimalusi.
Grouping the various programmes together will provide simpler administration, says the Commission.
Hariduspoliitika tihedam integreerimine mängib ELis otsustavat rolli, toonitab volinik Ján Figel’: „Haridus
Significant changes include an increased focus on national control of the initiatives, increased use of “lump sum” funding, more use of single contracts for decentralised actions and increased scope for transfer between the programmes.
Lisaks on programmi uueks oluliseks elemendiks rida konkreetsete algatustega lõikuvaid „horison-
The ties that bind better education and training is a key activity of the programme.
Silmapiiri laiendamine taalseid” meetmeid.
Further, in order to maximise the benefits of the projects, an obligation to disseminate and exploit their results has been built into the programme.
Tähelepanu keskmes on neli valdkonda: liikmesriikide koostöö tihendamine poliitika alal, projektide tulemuste laiema leviku soodustamine ning nii keeleõppe kui ka side- ja infotehnoloogia populariseerimine.
In addition a key new element of the programme is a series of ‘horizontal’ measures cutting across the individual initiatives.
Poliitilise arengu soodustamiseks võimaldab programm konkreetsetel otsustajatel ja haridusasjatundjatel saada stipendiume õppekäikudeks teistesse riikidesse, aidates seeläbi riikidel üksteiselt õppida ning selgitada välja innovatsioonivõimalusi ja häid tavasid.
The focus is in four areas: increasing policy cooperation between dierent Member States; promoting the wider dissemination of project results; and boosting both language learning and information and communication technologies (ICT).
Rahastamist võib taotleda ka mitmepoolsetele projektidele ja võrgustikele, mis on mõeldud uute poliitiliste eelnõude väljatöötamiseks ja järeleproovimiseks.
To help policy development, the programme will enable individual decision-makers and educational experts to acquire grants for study visits to other countries, helping countries learn from each other and identify innovation and good policy practice.
Elukestva õppe programmis pannakse erilist rõhku keeleõpperessursside kättesaadavuse parandamisele, õppematerjalide väljatöötamisele ja keeleoskuse tähtsuse teadvustamisele.
Multilateral projects and networks to develop and road test new policy proposals also qualify for funding.
27 liikmesriigiga (ja 23 ametliku keelega) Euroopa Liidus võib teiste keelte õppimine avada palju uksi.
According to the Commission, the programme has been a key factor in the Europeanisation and internationalisation of higher education in the EU and it wants to expand the scheme in the coming years.
Eraisikutele võib see tähendada paremat karjääri või võimalust elada, õppida või töötada välismaal.
In 2007 to 2013, Erasmus will account for around 40% of the overall Lifelong Learning Programme’s budget – i.e. €3.1 billion – and it has a target to involve 3 million students by 2012.
Ettevõtete puhul võib mitmekeelne kollektiiv sillutada teed Euroopa ja maailma turgudele.
In an EU of 27 countries – with 23 ocial languages – learning to speak other languages can open many doors.
Stipendiumid suurusega kuni 5000 eurot võimaldavad üliõpilastel veeta mõne õppe- või praktikaperioodi välismaal.
For individuals, it can mean a better career or the chance to live, study or work abroad.
Kandideerida võivad ka õppejõud.
For companies, multilingual staff can pave the way to European and global markets.
Tsentraliseeritumate meetmete seas on mitmepoolne koostöö sellistes valdkondades nagu õppekavade väljatöötamine, ülikoolide kaasajastamine, ülikoolide ja ettevõtete vahelise koostöö tihendamine ning võrgustike loomine.
Likewise, the EU has recognised the importance of ICT in learning and since its ‘dotcom summit’ in 2000 has set out a blueprint for eLearning with various initiatives.
See annab paljudele Euroopa üliõpilastele võimaluse elada esimest korda elus välismaal ning on omandanud sotsiaalse ja kultuurinähtuse mastaabid.
Using technology to promote
Tänu Erasmusele paranevad inimeste tööväljavaated ning Euroopa kõrgharidu-
Grants of up to €5 000 enable individual students to complete periods of study or placement abroad and teachers also qualify for funding.
Tehnoloogia kasutamine parema hariduse ja koolituse edendamiseks on programmi põhitegevus.
More centralised actions include multilateral cooperation in areas, such as developing curricula, modernising universities, increasing cooperation between universities and business or establishing networks.
Lisaks on programmidesse kaasatud tulemuste levitamise ja kasutamise kohustus, et projektidest maksimaalselt kasu saada.
aims to involve at least three million pupils in joint educational activities between schools in dierent European countries by 2013.
ses tervikuna luuakse eeldused muutusteks ja lähenemiseks,” nendib volinik Figel’.
The programme will get around 13% of the total budget for the sevenyear period at just over €1 billion.
Programmile eraldatakse umbes 13% seitsmeaastase perioodi üldeelarvest – veidi üle 1 miljardi euro.
Benefits include increased job prospects for individuals and a driver for change and convergence in European higher education overall,” said Commissioner Figel’.
Programmi Comenius (mis hõlmab igasuguseid koole, alustades alg- ja lõpetades keskkoolidega) eesmärk on kaasata aastaks 2013 vähemalt 3 miljonit õpilast erinevate Euroopa riikide koolide vahe-
Life-changing experiences
Kogemused, mis toovad ellu pöörde
It aims to boost the quality of teaching in schools, strengthen its European dimension, and promote language learning, greater inclusion and mobility.
Programmi eesmärk on tõsta koolides õpetamise kvaliteeti, tugevdada Euroopa mõõdet ning edendada keeleõpet, suuremat kaasatust ja liikuvust.
The tools to do this are partnerships between schools in fields of common interest and multilateral projects between learning establishments in dierent countries to develop new teaching methods and curricula.
Selle saavutamiseks kasutatakse koolidevahelisi partnerlussuhteid ühist huvi pakkuvates valdkondades ning eri riikide õppeasutuste mitmepoolseid projekte, mille eesmärk on töötada välja uusi õppemeetodeid ja õppekavasid.
It also funds education networks, as well as twinning projects between individual schools, both in “real” and “virtual” worlds.
Samuti rahastatakse haridusvõrgustikke ning koolidevahelisi mestiprojekte nii reaalses kui ka virtuaalmaailmas.
“My stay will change me.
„Välismaal viibimine muudab mind kindlasti.
I came as a Spanish student and I will go back not just a Spanish but a European and international student as well,” Alvaro Muñoz García, a Spanish law student who went to the University of Coimbra in Portugal.
Tulin siia Hispaania tudengina, kuid tagasi lähen mitte üksnes Hispaania, vaid ka Euroopa ja rahvusvahelise tudengina,” selgitab Coimbra Ülikooli (Portugal) siirdunud Hispaania juuratudeng Alvaro Munoz Garcia.
This experience made me want to work abroad, which I am doing now. In fact, Erasmus really changes your life!” said Bruno Fernandes, a Portuguese student who studied at Lunds University in Sweden.
Programmi uus tahk, mis peaks plaanikohaselt algama 2008. aastal, on mõeldud kooliharidusega seotud organisatsioonide piirkondliku koostöö soodustamiseks.
Another action due to start in the same year will enable secondary school pupils to spend up to one academic year in a foreign school.
Teine samal aastal algama kavandatud meede võimaldab keskkooliõpilastel veeta kuni ühe õppeaasta välisriigi koolis.
The programme is also open to the wider educational community, including such organisations as local authorities, parents associations and teacher training institutes.
Programm on osalemiseks avatud ka laiematele haridusringkondadele, sealhulgas sellistele organisatsioonidele nagu kohalikud ametiasutused, lapsevanemate ühendused ja õpetajakoolitusega tegelevad asutused.
New skills = better jobs
Uued oskused = paremad töökohad
Bringing Europe to the classroom
Saadud kogemus tekitas tahtmise töötada välismaal, mida ma praegu teengi.
For over ten years, the Leonardo Da Vinci programme has focused on boosting vocational education and training at all levels.
Üle kümne aasta on Leonardo Da Vinci programm keskendunud kutsehariduse ja -õppe tõhustamisele kõigil tasanditel.
Between 2000 and 2006, 245
Ajavahemikul 2000–2006 käis välisriigis koolitustel ja töökogemusi omandamas 245 000 praktikanti ning umbes 42 000 koolitus -spetsialisti.
Covering the full range of schools, from preschool to secondary, the Comenius programme
Rahastatakse mitmesuguseid meetmeid,
7 000 individuals involved in adult education per year by the end of the period.
organisatsioonid, ettevõtted, vabatahtlike rühmitused, uurimiskeskused ja kõrgharidusasutused.
000 trainees, as well as around 42 000 training professionals, gained training and work experience in a foreign country.
sealhulgas liikuvusprojekte, samuti innovatsiooniprojektide väljatöötamist ja siiret ning konkreetsete võrgustike loomist.
A final aspect of the programme is the Jean Monnet programme which, since 1990, has promoted the teaching of and research into European integration as a subject at universities around the globe.
Perioodiks 2007–2013 kinnitatud eelarve on 358 miljonit eurot ja põhiline eesmärk on toetada perioodi lõpuks aastas 7000 täiskasvanute koolitamisega tegeleva inimese liikuvust.
The target for the latest phase is to increase placements in enterprises to 80 000 per year by the end of the period.
Viimase etapi eesmärk on suurendada ettevõtetesse töölesuunamist perioodi lõpuks 80 000ni aastas.
The total budget for 2007 to 2013 is €1.7 billion, with at least 60% earmarked for mobility activities.
Üldeelarve ajavahemikuks 2007–2013 on 1,7 miljardit eurot, millest vähemalt 60% on sihtotstarbeliselt määratud liikuvusega seotud tegevuseks.
The new generation of this programme has a greater emphasis on national management, allowing a greater focus on individual Member States’ strategies.
Programmi viimane tahk on Jean Monnet’ programm, mis on alates 1990. aastast edendanud Euroopa integratsiooni õpetamist ja uurimist kogu maailma ülikoolides.
The Grundtvig programme seeks to help adults as they progress through life so that they can adapt to changes in the labour market and society by updating their knowledge and competences.
Grundtvigi programm püüab aidata täiskasvanutel eri eluetappidel tööturul ja ühiskonnas toimuvate muutustega kohaneda, pakkudes võimalusi teadmiste ja pädevuse osas ajaga kaasas käia.
For more information on the Lifelong Learning Programme see: http://ec.europa.eu/education/ programmes/llp/index_en.html
Uues programmis on Jean Monnet’ õppetoolide, tippkeskuste, õppemoodulite ja uurimistegevuse jätkuvaks rahastamiseks eraldatud 170 miljonit eurot.
It is targeted at learners, teachers, trainers and other staff in organisations involved in adult education.
Programm on suunatud õppuritele, õpetajatele, koolitajatele ja teistele täiskasvanute koolitamisega tegelevate organisatsioonide töötajatele.