natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A stakeholder analysis assesses the number of people directly and indirectly affected A technical analysis establishes what needs to be done to solve the problems An organisational analysis points to which organisations should be included ortargeted in the programme
Probleemi analüüs võib näidata näiteks seda, missugused keeleoskusega seotud probleemid erinevatel rühmadel on või missugused takistused ei lase erinevatel rühmadel ühiskonnaelus osaleda.Sidusrühmade analüüsis hinnatakse, kui palju inimesi meede otseselt või kaudselt mõjutab.Tehniline analüüs selgitab, mida on vaja probleemide lahendamiseks teha.Organisatsioonilise analüüsi eesmärgiks on selgitada, missugused organisatsioonid tuleks programmi kaasata või missugustele organisatsioonidele see on suunatud.
Defining objectives
Eesmärkide seadmine
In order to reach agreement on the programme among stakeholders, it is essential todescribe – in terms of means and ends - what the programme aims at.
Et sidusrühmades programmi suhtes kokkuleppele jõuda, on väga oluline kirjeldada programmi eesmärke vahendite ja tulemuste kaudu.
A description of the desired situation lays out the positive effects and advantages -for beneficiaries and society as a whole The description demonstrates what should be achieved and enables the establishmentof a set of clear and precise objectives and of a hierarchy between them This description also enables stakeholders to select and agree upon programmaticobjectives - in terms of target groups, type of training, etc.An assessment of objectives ascertains whether these objectives can be achieved bythis or possibly other programmes
Soovitava olukorra kirjeldus toob esile positiivse mõju ja eelised kasusaajatele ja ühiskonnale tervikuna.Kirjelduse abil saab näidata, mida tuleks saavutada. See võimaldab seada selged ja täpsed eesmärgid ning panna need tähtsuse järjekorda.Lisaks võimaldab selline kirjeldus sidusrühmadel välja valida ja kokku leppida programmi eesmärgid sihtrühmade, koolitusvormide jm osas.Eesmärkide hindamisel tehakse kindlaks, kas neid eesmärke on võimalik saavutada selle või mõne teise programmi abil.
In order to enhance the effective implementation of the programme, it is key to identifyand consider various possible strategies to deliver on the programme objectives.
Et programm viidaks ellu võimalikult tõhusalt, on tarvis kindlaks määrata ja kaaluda erinevaid võimalikke strateegiaid selle eesmärkide saavutamiseks.
The identification and selection of strategies is governed by the programmatic objectives Stakeholders are consulted on the identification and choice of strategies and theiropinions are given significant weight Resource allocation includes budget matters - such as level of subsidies, owncontribution of beneficiaries, private sector sponsorship - cooperation with thevoluntary sector, etc.An assessment of how strategies contribute to achieving gender and ethnic equality isan essential part of the strategy selection process
Strateegiate kindlaksmääramine ja valik peab lähtuma programmi eesmärkidest.Sidusrühmadega konsulteeritakse ka strateegiate kindlaksmääramise ja valiku suhtes ning nende arvamusel peab olema märkimisväärne kaal.Vahendite eraldamisega on seotud eelarveküsimused – näiteks kui palju saadakse toetusi, kui suur on kasusaajate endi panus ja erasektori sponsorite osa ning missugused on võimalused koostööks vabatahtliku sektoriga jne.Strateegia valikut mõjutab oluliselt ka hinnang selle kohta, kuidas see mõjutab soolise ja erinevate rahvusrühmade vahelise võrdsuse saavutamist.
In the case of shared responsibility - with private sector organisations, immigrantand voluntary organisations - an agreement on accountability and (co-) funding In case of outsourcing, an agreement on tender specifications and quality normsconcerning the provision of trainings A plan for evaluation and impact assessment establishing whether the programmeshas achieved its objectives and has addressed the problems identified, whether thestakeholders have stuck to their commitment and whether implementation hasbeen adequately managed
• kokkulepet selle kohta, missugune valitsuse tasand vastutab programmi rakendamise ja rahastamise eest – kas kohalik, piirkondlik või riiklik;kui vastutus rakendamise eest on jagatud erasektori organisatsioonide, sisserändajate organisatsioonide ja vabatahtlike organisatsioonide vahel, on vaja kokkulepet vastutuse ja (kaas)rahastamise kohta; kui programmi rakendatakse allhanke kaudu, on vaja kokkulepet koolitust käsitlevate pakkumismenetluse tingimuste ja kvaliteedinormide kohta;hindamist ja mõjuhinnangut käsitlevat kava, milles tehakse kindlaks, kas programmiga seatud eesmärgid on saavutatud ja probleemid lahendatud, kas sidusrühmad on oma kohustusi täitnud ning kas programmijuhtimine on toimunud asjakohasel viisil.
This document builds on the issue papers, concluding documents and the written andoral presentations at the three technical seminars, on documents submitted to Commission and consultants by National Contact Points and other conferencedelegates, and on questionnaires on integration policy submitted by National Contact Points in response to Commission requests.
See käsiraamat põhineb kolme tehnilise seminari märkmetel, lõppdokumentidel ja kirjalikel ning suulistel ettekannetel, riiklike kontaktpunktide ja teiste konverentsil osalejate poolt komisjonile ja konsultantidele esitatud dokumentidel ning integratsioonipoliitika küsimustikel, mis riiklikud kontaktpunktid komisjoni taotlusel esitasid.
Further sources are listed below.
Ülejäänud allikad on esitatud allpool.
European Commission, Communication on Immigration, Integration and Employment,COM (2003) 336
Euroopa Komisjon, Teatis sisserände, integratsiooni ja tööhõive kohta, KOM ()
European Commission, First Annual Report on Migration and Integration, COM(2004) 508
Euroopa Komisjon, Esimene migratsiooni ja integratsiooni aastaaruanne, KOM()
European Commission, Draft Joint Employment Report 2003/2004, COM(2004) 24
Euroopa Komisjon, Ühise tööhõivearuande eelnõu /, KOM()
European Council, Decision on employment guidelines, O.J. of the E.U. of 05.08.03, L-197
Euroopa Ülemkogu, Otsus liikmesriikide tööhõivepoliitikat käsitlevate suuniste kohta, ELT .., L
European Commission, Draft Joint report on social inclusion summarising the results ofthe examination of the National Action Plans for Social Inclusion (2003-2005),COM(2003) 773
Euroopa Komisjon, Sotsiaalset kaasatust käsitleva ühisaruande eelnõu: kokkuvõte riiklike sotsiaalse kaasatuse tegevuskavade hindamise tulemustest (–), KOM()
Social Protection Committee (2003), Common Outline for the 2003/2005 NAPs/inclusion
Sotsiaalkaitsekomitee (), ühine raamistik sotsiaalset kaasatust käsitlevate riiklike tegevuskavade jaoks aastateks /
United Nations Economic and Social Council, Poverty Reduction Practices: ESCAPStrategies in Poverty Reduction - Transfer of Good and Innovative Practices,E/ESCAP/CPR/3, 4 August 2003
ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu, Poverty Reduction Practices: ESCAP Strategies in Poverty Reduction - Transfer of Good and Innovative Practices, E/ESCAP/CPR/, . august
Alistair Ager, Indicators of Refugee Integration[forthcoming, UK Home Office]
Alistair Ager, Indicators of Refugee Integration [ilmumas, Ühendkuningriigi siseministeerium]
Han Entzinger and Renske Biezeveld, Benchmarking in Immigrant Integration, reportwritten for the European Commission, 2003
Han Entzinger ja Renske Biezeveld, Benchmarking in Immigrant Integration, Euroopa Komisjonile esitatud aruanne,
National Contact Points on Integration
Riiklikud integratsiooni kontaktpunktid
: Ministry of Labour and Social Affairs - Integration of Foreigners Unit
Tšehhi Vabariik: töö- ja sotsiaalministeeriumi välismaalaste ingratsiooni üksus
: Ministry of Integration – Unit for Integration Policy
Taani: integratsiooniministeeriumi integratsioonipoliitika üksus
: State Chancellery - Office of the Minister for Population and Ethnic Affairs
Riigikantselei rahvastikuministri büroo
: Ministry of Interior – Directorate of Aliens and Migration - Social Integration Sector
Kreeka: siseministeeriumi välismaalaste ja rände osakonna sotsiaalse integratsiooni sektor
: Ministry of Labour and Social Affairs - State Secretary of Immigrationand Emigration - Integration of Immigrants Directorate
Hispaania: töö- ja sotsiaalministeerium, sisse- ja väljarände riigisekretär, sisserändajate integratsiooni osakond
: Department of Justice, Equality and Law Reform - Reception & Integration Agency Italy
Iirimaa: justiitsministeerium, võrdõiguslikkus ja õigusreformid, vastuvõtu ja integratsiooni amet
: Secretariat of Minister for Special Assignments for Society Integration Affairs
Läti: sotsiaalse integratsiooni eriasjade ministri sekretariaat
: Ministry of Social Security and Labour - European Integration and International Relations Department
Leedu: sotsiaalkindlustuse ja tööministeeriumi Euroopa integratsiooni ja rahvusvaheliste suhete osakond
: Ministry of Interior - Office of Immigration and Nationality
Ungari: siseministeeriumi sisserände ja kodakondsuse büroo
: Ministry of Justice – Minorities Integration Policy Department
Madalmaad: justiitsministeeriumi vähemusrahvuste integratsioonipoliitika osakond
:Ministry of Interior - Migration Directorate
Sloveenia: siseministeeriumi rändeosakond
: Ministry of Interior - Migration Office
Slovakkia: siseministeeriumi rändebüroo
: Ministry of Labour - Policy Department
Soome: tööministeeriumi poliitikaosakond
: Ministry of Justice - Division for Immigrant Integration and Diversity
Rootsi: justiitsministeeriumi sisserändajate integratsiooni ja mitmekesisuse osakond
: Home Office - Social Policy Unit - Immigration and Nationality Directorate
Ühendkuningriik: siseministeeriumi sotsiaalpoliitika üksuse sisserände ja kodakondsuse osakond
This Handbook offers best practices andlessons learned from 25 EU Member States onthe following themes: introduction courses fornewly arrived immigrants and recognisedrefugees, civic participation and indicators.
Käesolevasse käsiraamatusse on koondatud 25 ELi liikmesriigi parimad tavad ja kogemused järgmistest valdkondadest: tutvustavad kursused riiki hiljuti saabunud sisserändajatele ja pagulastele, ühiskondlikus elus osalemine ning integratsiooninäitajad.
Ithas been developed in close cooperation withthe National Contact Points on Integrationand aims to promote the creation of acoherent European framework on integrationby facilitating the exchange of experience andinformation.
See on välja töötatud tihedas koostöös riiklike integratsiooni kontaktpunktidega ja selle eesmärgiks on toetada ühtse Euroopa integratsiooniraamistiku loomist, et lihtsustada kogemuste ja teabe vahetamist.
The Handbook is addressed topolicy-makers and practitioners at the local,regional, national and EU levels.
Käesolev käsiraamat on mõeldud kohaliku, piirkondliku, riikliku ja ELi tasandi poliitikakujundajatele ja erialatöötajatele.
(ANDBOOK฀ON฀)NTEGRATION FOR฀POLICY MAKERS฀AND฀PRACTITIONERS
Integratsiooni käsiraamatpoliitikakujundajatele ja erialatöötajatele
This Handbook has been written by Jan Niessen and Yongmi Schibel of MPG on behalf of the European Commission (Directorate General for Justice, Freedom and Security)
Selle käsiraamatu autorid on Jan Niessen ja Yongmi Schibel MPG'st Euroopa Komisjoni nimel (õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadist).
It can be downloaded from the European Commission’s website at http://europa.eu/comm/justice_home/
Seda saab alla laadida Euroopa Komisjoni veebilehelt http://ec.europa.eu/comm/justice_home/
© European Communities, 2007Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Euroopa ühendused, 2007Paljundamine on lubatud tingimusel, et viidatakse allikale.
© Photography and design by: Ruben Timman / www.nowords.nl
© Fotod ja kujundus: Ruben Timman / www.nowords.nl
Preface Introduction
Eessõna Sissejuhatus
Chapter 1: Mainstreaming immigrant integration 1.1 Government 1.2 Service providers 1.3 Nongovernmental organisations Conclusions
1. peatükk. Sisserändajate integratsiooni ühtlustamine 1.1 Valitsus 1.2 Teenuseosutajad 1.3 Valitsusvälised organisatsioonid Järeldused
Chapter 2: Housing in an urban environment 2.1 Broadening immigrants’ housing choices 2.2 Integration in the urban environment 2.3 Exchanging good practices on housing Conclusions
2. peatükk. Eluase linnakeskkonnas 2.1 Sisserändajate valikuvõimaluste laiendamine eluaseme osas 2.2 Integratsioon linnakeskkonnas 2.3 Heade eluasemealaste tavade vahetamine Järeldused
Chapter 3: Economic integration 3.1 From admission to labour market integration: matching supply and demand 3.2 Skills and qualifications 3.3 Antidiscrimination and diversity 3.4 Immigrant entrepreneurship Conclusions
3. peatükk. Majandusintegratsioon 3.1 Vastuvõtmisest integreerimiseni tööturul: pakkumise ja nõudluse ühitamine 3.2 Oskused ja kvalifikatsioon 3.3 Mittediskrimineerimine ja mitmekesisus 3.4 Sisserändajate ettevõtlus Järeldused
Chapter 4: Integration governance 4.1 Local integration structures 4.2 Planning and evaluating integration policies 4.3 Resource management Conclusions
4. peatükk. Integratsiooni juhtimine 4.1 Kohalikud integratsioonistruktuurid 4.2 Integratsioonipoliitika kavandamine ja hindamine 4.3 Vahendite juhtimine Järeldused
I believe that this Handbook will be a source of inspiration and new ideas for all grappling with the challenges and opportunities that immigration brings.
Usun, et käesolev käsiraamat on rändega kaasnevate probleemide lahendamisel ja võimaluste kasutamisel kõigile inspiratsiooni- ja uute ideede allikaks.
The first Handbook on Integration was received with great interest by practitioners and policy-makers alike when it was launched in November 2004.
Integratsiooni käsiraamatu esimene väljaanne äratas ilmumisel 2004. aasta novembris huvi nii integratsioonivaldkonna ametnikes/töötajates kui ka poliitikutes.
The first edition was distributed throughout the EU and the feedback to the Commission confirmed that it was meeting a real need for sharing information and good practice at national, regional and local level.
Esimest väljaannet levitati Euroopa Liidu kanalite kaudu ning komisjonile saabunud tagasiside kinnitas, et see oli vajalik raamat teabe ja heade tavade levitamiseks riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil.
It became one of the key components of the common European framework for integration, which was based on the Common Basic Principles on Integration agreed by the Justice and Home Affairs Council, also in November 2004.
Sellest sai üks justiits- ja siseküsimuste nõukogus 2004. aasta novembris kokkulepitud ühistel integratsiooni aluspõhimõtetel põhineva Euroopa ühtse integratsiooniraamistiku põhikomponente.
This second edition of the Handbook, produced in collaboration with the network of National Contact Points on Integration, deals with housing and economic integration, both of which are vital if immigrants are to feel welcome and to be able to use their skills and knowledge to contribute to economic growth and development in the EU.
Käsiraamatu käesolevas, teises väljaandes, mis on koostatud koostöös riiklike integratsiooni kontaktpunktide võrguga, käsitletakse eluasemeküsimusi ja majandusintegratsiooni, mis mõlemad on sisserändajaile elutähtsad, et nad saaksid end teretulnuna tunda ja kasutada oma oskusi ja teadmisi Euroopa Liidu majanduskasvu ja arengu heaks.
This Handbook also examines the role of mainstreaming in the delivery of integration policies.
Käesolevas käsiraamatus vaadeldakse ka ühtlustamise rolli integratsioonipoliitika rakendamises.
Fostering dialogue and participation can help migrants and Europe’s citizens to get to know one another better, thereby breaking down harmful “barriers of distrust”.
Dialoogi ja kaasatuse soodustamine võib aidata sisserändajail ja Euroopa kodanikel üksteist tundma õppida ja murda sellega usaldamatuse barjäärid.
Therefore, we must successfully coordinate the structures and mechanisms used by the many different stakeholders involved in integration, especially at local level.
Seetõttu peame me edukalt kooskõlastama struktuure ja mehhanisme, mida integratsiooni valdkonna erinevad sidusrühmad eriti kohalikul tasandil kasutavad.
We have the financial backing for integration: after consultation of the European Parliament, the Council has approved my proposal for a substantial and specific Integration Fund (825 million euros for 2007-2013).
Nüüd on integratsioonil ka rahaline toetus: olles konsulteerinud Euroopa Parlamendiga, kiitis Euroopa Liidu Nõukogu heaks minu ettepaneku moodustada arvestatav ja sihtotstarbeline integratsioonifond (825 miljonit eurot 2007.–2013. aastaks).
The importance of local stakeholders, in particular in cities, cannot be overstated.
Võimatu on ülehinnata kohalike sidusrühmade tähtsust, eriti linnades.
The local level is currently undergoing further radical changes: Europe’s cities are growing, and their populations are becoming ever more diverse, as people from all over the world come to take up jobs, which our ageing population and workforce cannot fill.
Kohalikul tasandil toimuvad praegu radikaalsed muutused: Euroopa linnad kasvavad ning nende rahvastik mitmekesistub sedamööda, kuidas saabuvad inimesed kogu maailmast täitma töökohti, mida meie vananev rahvastik ja tööjõud ei suuda täita.
City governments are closest to the citizens and best placed to provide faster and more effective policy responses through subsidiarity.
Linnavalitsused on kodanikele kõige lähemal ning see annab neile parima võimaluse kiiremaks ja tulemuslikumaks poliitiliseks reageerimiseks subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt.
This is why I launched a new initiative on “Integrating Cities” in October 2006, with a conference, hosted by the Mayor of Rotterdam, which started a review of European policies and local practice.
Sellepärast käivitasin ma 2006. aasta oktoobris uue integreeruvate linnade algatuse Rotterdami linnapea juhitud konverentsil, millel alustati Euroopa poliitika ja kohalike tavade läbivaatamist.
It has long been the position of the Commission that providing thirdcountry nationals with every opportunity to participate in society fosters the integration process.
Komisjon on juba ammu seisukohal, et kolmandate riikide kodanikele ühiskonnas osalemiseks kõigi võimaluste andmine aitab kaasa integratsiooniprotsessile.
Integration can be complex for host countries and for those currently immigrating into Europe.
Integratsioon võib olla keeruline nii vastuvõtjariikidele kui Euroopasse sisserändajaile.
Sharing ideas and successful solutions is therefore vital.
Seetõttu on ideede ja edukate lahenduste jagamine väga tähtis.
As a key part of the European framework, I hope that this Handbook, like its predecessor, will help us to find the solutions needed to secure social cohesion and active participation in society by every single member.
Loodan, et käesolev käsiraamat kui Euroopa võrgustiku põhiosa aitab meil, nagu ka selle eelkäija, leida vajalikke lahendusi sotsiaalse ühtekuuluvuse ning iga ühiskonnaliikme aktiivse osaluse tagamiseks.
Franco Frattini Vice-President European Commission
Franco Frattini Euroopa Komisjon Asepresident
Brussels, May 2007
Brüssel, mai 2007
The Handbook on Integration contains good practices and ‘lessons learned’ drawn from the experience of policy-makers and practitioners across Europe.
Integratsiooni käsiraamat sisaldab kogu Euroopa poliitikakujundajate ja erialatöötajate praktikal põhinevaid häid tavasid ja saadud kogemusi.
By collecting and presenting concrete examples from different areas of immigrant integration, the handbook feeds into a larger policy process in the field of integration in the European Union (EU), notably the development of the European framework on integration.
Käsiraamatus on esitatud sisserändajate integratsiooni eri valdkondadest kogutud konkreetseid näiteid ning see aitab kaasa Euroopa Liidu laiema integratsioonipoliitika, nimelt Euroopa integratsiooniraamistiku kujundamisele.
The handbook exercise: stakeholder cooperation and exchange
Käsiraamatu koostamine: sidusrühmade koostöö ja kogemuste vahetamine
The handbook is prepared by the Migration Policy Group (MPG) as an independent consultant to the European Commission, in close cooperation with the National Contact Points on Integration and on the basis of the outcomes of technical seminars hosted by ministries responsible for integration in different Member States.
Käsiraamatu koostas Euroopa Komisjoni sõltumatu konsultant migratsioonipoliitika töörühm (Migration Policy Group) tihedas koostöös riiklike integratsiooni kontaktpunktidega ning selle aluseks on eri liikmesriikides integratsiooni eest vastutavate ministeeriumide korraldatud tehniliste seminaride tulemused.
The seminar agendas are formulated by the hosting Member State in cooperation with the consultant and the European Commission.
Seminaride päevakorra koostab korraldav liikmesriik koos konsultandi ja Euroopa Komisjoniga.
The National Contact Points can suggest appropriate speakers and examples of good practice to be presented in the workshops.
Riiklikud kontaktpunktid võivad soovitada sobivaid esinejaid ning heade tavade näiteid töörühmades esitlemiseks.
They also select up to three participants per Member State according to the topic under discussion.
Samuti valivad nad vastavalt arutluse all olevale teemale igast liikmesriigist kuni kolm osalejat.
The variety of stakeholders represented at these seminars is considerable, including governmental actors from the local, regional and national levels; social partners; service providers; immigrant associations and support groups; advocacy groups; and others.
Nendel seminaridel osalevad väga erinevate sidusrühmade esindajad, sealhulgas kohaliku, piirkondliku ja üleriigilise tasandi riigiametnikud, tööturu osapooled, teenuseosutajad, sisserändajate ühendused ja tugirühmad, sisserändajate õiguste eest seisvad rühmad ja muud.
The seminar participants can be considered the ‘authors’ of the handbook, since the knowledge and examples presented in the chapters are largely based on their (written and oral) presentations and discussions.
Seminaridel osalenuid võib lugeda tinglikult käesoleva käsiraamatu autoreiks, sest peatükkides esitatud teave ja näited põhinevad suurel määral nende (suulistel ja kirjalikel) ettekannetel ning aruteludel.
The European Commission, the National Contact Points on Integration and MPG can be seen as ‘editors’, preparing a conceptual framework for the seminars, taking stock of the information gathered at each seminar, selecting practices, and supplementing them with additional research.
Euroopa Komisjoni, riiklikke integratsiooni kontaktpunkte ja migratsioonipoliitika töörühma, kes koostasid seminaride põhimõttelise raamistiku, tegid ülevaate igal seminaril kogutud teabest, valisid välja head tavad ja täiendasid neid lisauuringutega, võib lugeda tinglikult toimetajateks.
The building blocks for the handbook chapters are the Issue Papers, which define the topic and set out discussion questions before each seminar, and the Concluding Documents, which present preliminary recommendations as well as initial ideas for examples of best practice.
Käsiraamatu peatükkide aluseks on probleemdokumendid, milles enne iga seminari määratletakse teema ja arutlusele tulevad küsimused, ning lõppdokumendid, milles esitatakse esialgsed soovitused ja ka ideed parimate tavade näidete kohta.
The first edition of the handbook contained chapters on the introduction of newly arrived immigrants and refugees, civic participation, and indicators for measuring integration.
Käsiraamatu esimese väljaande peatükid käsitlesid vastsaabunud sisserändajatele ja pagulastele mõeldud tutvustusprogramme, kodanikuaktiivsust ja integratsiooni mõõtmisega seotud näitajaid.
It was presented at the Ministerial Conference on Integration held in Groningen on 9-11 November 2004 under the Dutch Presidency.
Raamatut esitleti Madalmaade eesistumise ajal 9.–11. novembril 2004 Groningenis toimunud ministrite integratsioonialasel konverentsil.
It was based on a series of technical seminars held in Copenhagen (February 2004), Lisbon (April 2004) and London (June 2004).
Selle aluseks olid Kopenhaagenis (veebruaris 2004), Lissabonis (aprillis 2004) ja Londonis (juunis 2004) korraldatud tehnilised seminarid.