natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(a) processing is necessary for the performance of a task carried out in the public interest on the basis of the Treaties establishing the European Communities or other legal instruments adopted on the basis thereof or in the legitimate exercise of official authority vested in the Community institution or body or in a third party to whom the data are disclosed, or
Isikuandmeid võib töödelda üksnes juhul, kui: a) töötlemine on Euroopa ühenduste asutamislepingute või nende alusel vastuvõetud muude õigusaktide kohaselt vajalik üldistes huvides oleva ülesande täitmiseks või vajalik andmeid saavale ühenduse institutsioonile või asutusele või kolmandale isikule talle antud ametlike volituste seaduslikuks teostamiseks;
(b) processing is necessary for compliance with a legal obligation to which the controller is subject, or
KOMISJON b) töötlemine on vajalik vastutava töötleja seadusjärgse kohustuse täitmiseks;
(d) the data subject has unambiguously given his or her consent …
[…] d) andmesubjekt on selleks andnud ühemõttelise nõusoleku;
Transfer of personal data to recipients, other than Community institutions and bodies, subject to Directive 95/46 …
Isikuandmete edastamine direktiivi 95/46[…] kohastele vastuvõtjatele, kes ei ole ühenduse institutsioonid ega asutused
Without prejudice to Articles 4, 5, 6 and 10, personal data shall only be transferred to recipients subject to the national law adopted for the implementation of Directive 95/46 …:
Ilma et see mõjutaks artiklite 4, 5, 6 ja 10 kohaldamist, edastatakse isikuandmeid direktiivi 95/46[…] alusel vastuvõetud siseriiklike õigusaktide kohastele vastuvõtjatele üksnes juhul, kui: a) vastuvõtja tõendab, et andmeid on tarvis üldistes huvides oleva ülesande täitmiseks või avaliku võimu teostamiseks; b) vastuvõtja tõendab andmete saamise vajalikkust ning ei ole alust karta andmesubjekti õigustatud huvide kahjustamist.
The data subject’s right to object
Andmesubjekti õigus esitada vastuväiteid
(a) to object at any time, on compelling legitimate grounds relating to his or her particular situation, to the processing of data relating to him or her, except in the cases covered by Article 5(b), (c) and (d).
Andmesubjektil on õigus: a) esitada igal ajal oma konkreetse seisundiga seotud veenvatel ja õigustatud põhjustel vastuväiteid endaga seotud andmete töötlemise kohta, välja arvatud artikli 5 punktides b, c ja d sätestatud juhud.
Where there is a justified objection, the processing in question may no longer involve those data;
Kui tegemist on õigustatud vastuväitega, ei tohi edasises töötlemises kõnealuseid andmeid enam kasutada;
Article 8 of the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms, signed in Rome on 4 November 1950 (ECHR) provides:
Roomas 4. novembril 1950 allkirjastatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (EIÕK) artikkel 8 sätestab:
The Charter of Fundamental Rights of the European Union, proclaimed in Nice on 7 December 2000 (OJ 2000 C 364, p. 1; ‘the Charter’) provides:
7. detsembril 2000 Nice’is väljakuulutatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta (EÜT C 364, lk 1; edaspidi „harta”) sätestab:
Everyone has the right to respect for his or her private and family life, home and communications .
Igaühel on õigus sellele, et austataks tema era- ja perekonnaelu, kodu ja edastatavate sõnumite saladust.
Everyone has the right to the protection of personal data concerning him or her .
Igaühel on õigus tema isikuandmete kaitsele.
Any citizen of the Union, and any natural or legal person residing or having its registered office in a Member State, has a right of access to European Parliament, Council and Commission documents.
Igal liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on liikmesriigis, on õigus tutvuda Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidega.
The applicant was established on 28 May 1992 for the importation of German beer for public houses and bars in the United Kingdom, situated primarily in the North of England.
Hageja asutati 28. mail 1992 saksa õlle importimiseks Ühendkuningriigis peamiselt Põhja-Inglismaal asuvatele alkohoolse joogi jaemüügi kohtadele.
However, the applicant was not able to sell its product, since a large number of publicans in the United Kingdom were tied by exclusive purchasing contracts obliging them to obtain their supplies of beer from certain breweries.
Hagejal ei õnnestunud aga oma tooteid müüa, kuna oluline osa alkohoolsete jookide jaemüüjaist Ühendkuningriigis oli seotud ainuõiguslike ostukokkulepetega, mis kohustasid neid tellima oma õlle teatud kindlatelt õlletehastelt.
Under the Supply of Beer (Tied Estate) Order 1989 SI 1989/2390, British breweries holding rights in more than 2000 pubs are required to allow the managers of those establishments the possibility of buying a beer from another brewery, on condition, according to Article 7(2)(a) of the order, that it is conditioned in a cask and has an alcohol content exceeding 1.2% by volume.
Supply of Beer (Tied Estate) Order 1989 SI 1989/2390 (Ühendkuningriigi määrus õlle tarnimise kohta) kohaselt peavad õlletehased, kellel on kokkulepped rohkem kui 2000 pubiga, andma nende pidajatele võimaluse osta ühe õllesordi mõnelt teiselt õlletehaselt, mis peab aga selle määruse artikli 7 lõike 2 punkti a kohaselt olema vaadiõlu, mille alkoholisisaldus on suurem kui 1,2 mahuprotsenti.
That provision is commonly known as the ‘Guest Beer Provision’ (‘the GBP’).
Seda sätet nimetatakse tavaliselt „Guest Beer Provision” (edaspidi „külalisõlle säte”).
However, most beers produced outside the United Kingdom cannot be regarded as ‘cask-conditioned beers’, within the meaning of the GBP, and thus do not fall within its scope .
Enamikku väljaspool Ühendkuningriiki toodetud õllesortidest ei saa aga pidada „vaadiõlleks” külalisõlle sätte tähenduses ja seega ei kuulu nad selle sätte kohaldamisalasse.
Considering that the GBP constituted a measure having equivalent effect to a quantitative restriction on imports, and was thus incompatible with Article 30 of the EC Treaty (now, after amendment, Article 28 EC), the applicant lodged a complaint with the Commission by letter of 3 April 1993, registered under reference P/93/4490/UK.
Kuna hageja leidis, et külalisõlle säte on koguselise piiranguga samaväärse toimega meede ja on seega vastuolus EÜ asutamislepingu artikliga 30 (muudetuna EÜ artikkel 28), esitas ta komisjonile 3. aprilli 1993. aasta kirjaga kaebuse, mis registreeriti numbri all P/93/4490/UK.
Following its investigation, the Commission decided, on 12 April 1995, to institute proceedings against the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland under Article 169 of the EC Treaty (now Article 226 EC).
Komisjon otsustas pärast uurimise läbiviimist algatada 12. aprillil 1995 Ühendkuningriigi vastu EÜ artikli 169 (muudetuna EÜ artikkel 226) alusel menetluse.
It notified the applicant on 28 September 1995 of that investigation and of the fact that it had sent a letter of formal notice to the United Kingdom on 15 September 1995.
Ta teavitas hagejat sellest uurimisest ja 15. septembril 1995 Ühendkuningriigile saadetud märgukirjast 28. septembril 1995.
On 26 June 1996, the
26. juunil 1996 otsustas komisjon esitada
Commission decided to send a reasoned opinion to the United Kingdom and, on 5 August 1996, issued a press release announcing that decision.
Ühendkuningriigile põhjendatud arvamuse ja 5. augustil 1996 avaldas ta selle otsuse kohta pressiteate.
On 11 October 1996, a meeting was held (the ‘meeting of 11 October 1996’ or the ‘meeting’), which was attended by officers of the Directorate-General (DG) for the Internal Market and Financial Services, officials of the United Kingdom Government Department of Trade and Industry and representatives of the Confederation des Brasseurs du Marche Commun (‘CBMC’).
11. oktoobril 1996 leidis aset koosolek (edaspidi „11. oktoobri 1996. aasta koosolek” või „koosolek”), millel osalesid komisjoni siseturu ja rahanduse peadirektoraadi esindajad, Ühendkuningriigi kaubandus- ja tööstusministeeriumi esindajad ja ühisturu õlletootjate liidu (edaspidi „õlletootjate liit”) esindajad.
The applicant had requested the right to attend the meeting in a letter dated 27 August 1996 but the Commission refused to grant permission to attend.
Hageja palus 27. augusti 1996. aasta kirjaga luba osaleda sellel koosolekul, kuid komisjon keeldus tema taotluse rahuldamisest.
On 15 March 1997 the Department of Trade and Industry in the United Kingdom announced a proposal to amend the GBP under which a bottle-conditioned beer could be sold as a guest beer, as well as cask-conditioned beer.
Ühendkuningriigi kaubandus- ja tööstusministeerium teatas 15. märtsil 1997 külalisõlle sätte muutmise eelnõust, mille kohaselt võis pudeliõlut kui teistsuguse päritoluga õlut müüa niisamuti nagu vaadiõlut.
After the Commission had, on two occasions, namely 19 March 1997 and 26 June 1997, suspended its decision to issue a reasoned opinion to the United Kingdom, the head of Unit 2 ‘Application of Articles 30 to 36 of the EC Treaty (notification, complaints, infringements etc.) and removal of trade barriers’ of Directorate B ‘Free movement of goods and public procurement’ of DG ‘Internal Market and Financial Services’, in a letter of 21 April 1997, informed the applicant that, in view of the proposed amendment of the GBP, the Article 169 procedure had been suspended and the reasoned opinion had not been served on the United Kingdom Government.
Kui komisjon oli kahel korral, 19. märtsil 1997 ja 26. juunil 1997, otsustanud Ühendkuningriigile põhjendatud arvamuse saatmise edasi lükata, teavitas siseturu ja rahanduse peadirektoraadi kaupade vaba liikumise ja riigihangete B direktoraadi EÜ artiklite 30–36 kohaldamise (teavitamine, kaebused, rikkumised jne) ja kaubanduspiirangute kaotamise 2. osakonna juhataja hagejat 21. aprilli 1997. aasta kirjas sellest, et külalisõlle sätte muutmise eelnõud arvestades on EÜ artikli 169 menetlus peatatud ja et põhjendatud arvamust ei ole Ühendkuningriigi valitsusele esitatud.
He indicated that the procedure would be discontinued entirely as soon as the amended GBP came into force.
Ta märkis, et see menetlus lõpetatakse niipea, kui külalisõlle sätte mainitud muudatus jõustub.
The new version of the GBP became applicable on 22 August 1997.
Külalisõlle sätte uut versiooni hakati kohaldama 22. augustist 1997.
Consequently, the reasoned opinion was never sent to the United Kingdom and the Commission finally decided on 10 December 1997 to take no further action in the infringement procedure.
Põhjendatud arvamust Ühendkuningriigile seega kunagi ei saadetud ja 10. detsembril 1997 otsustas komisjon lõpuks rikkumismenetluse lõpetada.
By fax of 21 March 1997, the applicant asked the Director-General of DG ‘Internal Market and Financial Services’ for a copy of the ‘reasoned opinion’, in accordance with the Code of Conduct.
Hageja palus siseturu ja rahanduse peadirektoraadi peadirektorilt asjaajamiskorra alusel 21. märtsi 1997. aasta faksis, et talle saadetaks põhjendatud arvamuse ärakiri.
That request, despite being repeated, was refused.
Nii see taotlus kui kordustaotlus jäeti rahuldamata.
By letter of 18 September 1997 (‘the decision of 18 September 1997’), the Secretary-General of the Commission confirmed the refusal of the application sent to DG ‘Internal Market and Financial Services’.
Komisjoni peasekretär kinnitas 18. septembri 1997. aasta kirjas (edaspidi „18. septembri 1997. aasta otsus”), et siseturu ja rahanduse peadirektoraadi peadirektorile esitatud taotlus tuleb jätta rahuldamata.
The applicant brought an action, registered as Case T-309/97, before the Court of First Instance against the decision of 18 September 1997.
Hageja esitas 18. septembri 1997. aasta otsuse peale hagi Esimese Astme Kohtusse, mis registreeriti numbri all T-309/97.
In its judgment of 14 October 1999 in Case T-309/97 Bavarian Lager v Commission [1999] ECR II-3217, the Court of First Instance dismissed the action, stating that the preservation of the aim in question, namely allowing a Member State to comply voluntarily with the requirements of the Treaty, or, where necessary, to give it the opportunity to justify its position, justified, for the protection of the public interest, the refusal of access to a preparatory document relating to the investigation stage of the procedure under Article 169 of the Treaty.
Esimese Astme Kohus jättis selle kaebuse 14. oktoobri 1999. aasta otsusega T-309/97: Bavarian Lager vs. komisjon (EKL 1999, lk II-3217) rahuldamata, kuna ta leidis, et vajadus kaitsta kõnealust eesmärki ehk võimaldada liikmesriigil vabatahtlikult täita asutamislepingust tulenevaid kohustusi või vajadusel anda talle võimalus enda õigustamiseks, õigustab üldisest huvist tulenevalt EÜ artikli 169 alusel algatatud menetluse uurimisstaadiumit käsitleva ettevalmistava dokumendi avalikustamisest keeldumist.
On 4 May 1998, the applicant addressed a request to the Commission under the Code of Conduct for access to all of the submissions made under file reference P/93/4490/UK by 11 named companies and organisations and by three defined categories of person or company.
Hageja esitas 4. mail 1998. aastal komisjonile asjaajamiskorra alusel taotluse tutvuda kõigi toimikus P/93/4490/UK sisalduvate dokumentidega, mille olid esitanud üksteist nimetatud äriühingut ja organisatsiooni ja kolm määratletud kategooriat isikuid või ettevõtjaid.
The Commission refused the initial application on the ground that the Code of Conduct applies only to documents of which the Commission is the author.
Komisjon jättis esialgse taotluse rahuldamata põhjendusega, et asjaajamiskorda kohaldatakse üksnes nendele dokumentidele, mille autor on komisjon.
The confirmatory application was rejected on the grounds that the Commission was not the author of the document in question and that any application had to be sent to the author.
Kordustaotluse jättis ta rahuldamata põhjendusega, et komisjon ei olnud nende dokumentide autor ja et taotlused tuleb esitada autorile.
On 8 July 1998, the applicant complained to the European Ombudsman under reference 713/98/IJH, stating, by letter dated 2 February 1999, that it wished to obtain the names of the delegates of the CBMC who had attended the meeting on 11 October 1996 and the names of the companies and any persons who fell into one of the 14 categories identified in the original request for access to documents containing the communications to the Commission under file reference P/93/4490/UK.
8. juulil 1998 esitas hageja Euroopa ombudsmanile kaebuse, mis registreeriti numbri all 713/98/IJH, täpsustades 2. veebruari 1999. aasta kirjas, et ta soovib saada 11. oktoobri 1996. aasta koosolekul osalenud õlletootjate liidu esindajate nimesid ja tema algses taotluses tutvuda dokumentidega, mis sisaldavad komisjonile juhtumi P/93/4490/UK läbivaatamisel edastatud kommentaare, identifitseeritud kolmeteistkümnesse kategooriasse kuuluva äriühingu ja isiku esindajate nimesid.
Following an exchange of letters between the Ombudsman and the Commission, the latter indicated to the Ombudsman in October and November 1999 that, of the 45 letters that it had written to the persons concerned requesting approval to disclose their identities to the applicant, 20 replies had been received, of which 14 were positive and 6 were negative.
Ombudsmani ja komisjoni vahelise kirjavahetuse tulemusena teatas komisjon talle 1999. aasta oktoobris ja novembris, et 45 kirjast, mis ta saatis asjaomastele isikutele nende kohta andmete avalikustamiseks loa küsimiseks, sai ta vastuse kahekümnele, millest neliteist olid jaatavad ja kuus eitavad vastused.
The Commission supplied the names and addresses of those that had responded positively.
Komisjon edastas nende isikute nimed ja aadressid, kes olid nõustunud oma nime avalikustamisega.
The applicant stated to the Ombudsman that the information provided by the Commission was still incomplete.
Hageja teatas ombudsmanile, et komisjoni edastatud teave on endiselt puudulik.
In his draft recommendation addressed to the Commission in Complaint 713/98/IJH of 17 May 2000, the Ombudsman proposed that the Commission should inform the applicant of the names of the delegates of the CBMC who had attended the meeting of 11 October 1996 and of the companies and persons in the 14 categories identified in the applicant’s original request for access to documents containing submissions made to the Commission under file reference P/93/4490/UK.
Ombudsman tegi 17. mail 2000 esitatud soovituse eelnõus, mis käsitles kaebust 713/98/IJH, komisjonile ettepaneku edastada hagejale 11. oktoobri 1996. aasta koosolekul osalenud õlletootjate liidu esindajate nimed ja tema algses taotluses tutvuda dokumentidega, mis sisaldavad komisjonile juhtumi P/93/4490/UK läbivaatamisel edastatud kommentaare, identifitseeritud kolmeteistkümnesse kategooriasse kuuluva äriühingu ja isiku esindajate nimed.
On 3 July 2000, the Commission sent a detailed opinion to the Ombudsman, in which it maintained that the consent of the persons concerned was still necessary, but indicated that it would be able to provide the names of those persons from whom it had received no reply to its request for their consent because, in the absence of a reply, the interests and fundamental rights and freedoms of the persons concerned did not prevail.
Komisjon jäi 3. juulil 2000 ombudsmanile saadetud põhjendatud seisukohas endale kindlaks, et asjaomase isiku nõusolek on endiselt vajalik, kuid märkis, et ta võib edastada nende isikute nimed, kes tema loa saamiseks esitatud taotlusele ei vastanud, kuna vastamata jätmise korral ei ole asjaomaste isikute põhiõigused- ja vabadused ülimuslikud.
The Commission thus included the names of 25 further persons .
Ta lisas seega veel 25 isiku nimed.
On 23 November 2000, the Ombudsman made his special report known to the Parliament, following up the recommendation project addressed to the Commission in Complaint 713/98/IJH (‘the special report’) in which he concluded that there was no fundamental right to supply information to an administrative authority in secret and that Directive 95/46 did not require the Commission to keep secret the names of persons who submit views or information to it concerning the exercise of their functions.
Ombudsman esitas 23. novembril 2000 parlamendile oma komisjonile edastanud soovituse eelnõu jätkuks kaebuse 713/98/IJH kohta eriaruande (edaspidi „eriaruanne”), milles ta jõudis järeldusele, et ei ole olemas põhiõigust, millega oleks vastuolus haldusorganile konfidentsiaalsena esitatud teabe avalikustamine, ja et direktiiv 95/46 ei nõua, et komisjon hoiaks saladuses nende isikute nimesid, kes oma ametiülesandeid täites on talle esitanud arvamusi või informatsiooni.
On 30 September 2002, the Ombudsman wrote a letter to the Commission President, Mr Prodi, in which he expressed his concern that:
30. septembril 2002 saatis ombudsman komisjoni presidendile Romano Prodile kirja, milles ta märkis:
‘data protection rules are being misinterpreted as implying the existence of a general right to participate anonymously in public activities .
„Ombudsman kardab, et andmekaitset reguleerivaid sätteid ei tõlgendata õigesti selles mõttes, et need nõuavad, et oleks olemas üldine õigus osaleda anonüümselt avalikes tegevustes.
This misinterpretation risks subverting the principle of openness and the public’s right of access to documents, both at the level of the Union and in those Member States where openness and public access are enshrined in national constitutional rules’.
Niisugune väärtõlgendus võib ohustada läbipaistvuse põhimõtet ja üldsuse õigust tutvuda dokumentidega nii ühenduse tasandil kui ka liikmesriikides, kus läbipaistvuse põhimõte ja üldsuse juurdepääs dokumentidele on sätestatud siseriiklikes konstitutsioonilistes normides.”
According to a press release No 23/2001 issued by the Ombudsman on 12 December 2001, the Parliament had adopted a resolution on the special report by requesting the Commission to provide the information required by the applicant .
Ombudsmani 12. detsembri 2001. aasta pressiteate nr 23/2001 kohaselt võttis parlament eriaruande alusel vastu resolutsiooni, milles ta palus komisjonil esitada hagejale tema nõutud andmed.
By email of 5 December 2003, the applicant sent a request to the Commission for access to the documents referred to in paragraph 26 above, based on Regulation No 1049/2001.
5. detsembri 2003. aasta elektronkirjas taotles hageja võimalust tutvuda eespool punktis 27 loetletud dokumentidega määruse nr 1049/2001 alusel.
The Commission replied to that request by letter of 27 January 2004 stating that certain documents relating to the meeting could be disclosed, but drawing the applicant’s attention to the fact that five names had been blanked out from the minutes of the meeting of 11 October 1996, following two express refusals by persons to consent to the disclosure of their identity and the Commission’s failure to contact the remaining three attendees.
Komisjon vastas sellele taotlusele 27. jaanuari 2004. aasta kirjaga, milles ta kinnitas, et osade koosolekut puudutavate dokumentide avalikustamine on võimalik, kuid juhtis samas hageja tähelepanu asjaolule, et mõned nimed on 11. oktoobri 1996. aasta koosoleku protokollist kustutatud, kuna kaks isikut olid sõnaselgelt vastu oma andmete avaldamisele ja veel kolmega ei õnnestunud komisjonil ühendust saada.
By email of 9 February 2004, the applicant made a confirmatory application within the meaning of Article 7(2) of Regulation No 1049/2001, in which it requested the full minutes of the meeting of 11 October 1996, including all of the names .
Hageja esitas 9. veebruari 2004. aasta elektronkirjaga kordustaotluse määruse nr 1049/2001 artikli 7 lõike 2 tähenduses eesmärgiga saada 11. oktoobri 1996. aasta koosoleku protokolli täisversioon koos kõigi osaliste nimedega.
By letter of 18 March 2004 (‘the contested decision’), the Commission rejected the confirmatory application of the applicant .
Komisjon jättis 18. märtsi 2004. aasta kirjaga (edaspidi „vaidlustatud otsus”) hageja kordustaotluse rahuldamata.
It confirmed that Regulation No 45/2001 applied to the request for disclosure of the names of the other participants.
Ta kinnitas, et ülejäänud osaliste nimede avalikustamisele kohaldatakse määrust nr 45/2001.
As the applicant had not established an express and legitimate purpose or need for such a disclosure, the conditions set out by Article 8 of that regulation had not been met and the exception provided for in Article 4(1)(b) of Regulation No 1049/2001 applied .
Kuna hageja ei ole tõendanud ühegi selge ja õiguspärase eesmärgi olemasolu ega ka niisuguse avalikustamise vajalikkust, siis ei ole selle määruse artiklis 8 sätestatud tingimused täidetud ja kohaldada tuleb määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud erandit.
It added that, even if the rules on the protection of personal data did not apply, it would nevertheless have had to refuse to disclose the other names under Article 4(2), third indent, of Regulation No 1049/2001 so as not to compromise its ability to conduct inquiries.
Komisjon lisas, et isegi kui ei kohaldataks isikuandmete kaitset käsitlevaid õigusnorme, võiks ta siiski keelduda ülejäänud nimede avalikustamisest määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 kolmanda taande alusel, et mitte kahjustada oma võimet teostada uurimisi.
Procedure and forms of order sought
Menetlus ja poolte nõuded
The applicant brought the present action by an application lodged at the Registry of the Court of First Instance on 27 May 2004.
Hageja esitas hagiavalduse, mis saabus Esimese Astme Kohtu kantseleisse 27. mail 2004.
By order of 6 December 2004, the President of the Third Chamber of the Court granted the Republic of Finland leave to intervene in support of the form of order sought by the applicant .
Esimese Astme Kohtu kolmanda koja esimees andis 6. detsembri 2004. aasta määrusega Soome Vabariigile loa menetlusse astumiseks hageja nõuete toetuseks.
Following the withdrawal of the Republic of Finland, the President of the Third Chamber of the Court, by order of 27 April 2005, struck out that intervention.
Kuna Soome Vabariik loobus menetlusse astumisest, kustutas Esimese Astme Kohtu kolmanda koja esimees selle menetlusse astumise registrist.