natgillin/translations-raw huggingface dataset:
If growth in the EU is to be sustained once recovery gets underway, investment in physical and human capital needs to be increased, innovation needs to be stepped up and ICT more widely used to boost productivity and employment.
EL-i majanduspotentsiaali realiseerimiseks tuleb kaasa haarata kõik regioonid, sõltumata sellest, kas nad asuvad praegustes liikmesriikides või liituvates riikides, ning tagada kõigile EL-i elanikele võimalus anda arengusse oma panus.
This, however, needs to happen not just in central parts where productivity and employment are highest and innovative capacitymost developed but throughout the Union.
Jõulisest erinevuste vähendamisele suunatud ühtekuuluvuspoliitikast loobumine ei tähendaks seetõttu ainult üksikisiku ja ühiskonna heaolu vähenemist,
If the EU is to realise its economic potential, then all regions wherever they are located, whether in existingMemberStates or in the new countries about to join, need to be involved in the growth effort and all people living in the Union given the chance to contribute.
Et EL-i majandusolukord paraneks ja majandus hakkaks kasvama, tuleb rohkem investeerida nii füüsilisse kui inimkapitali, suurendada innovatsiooni ning kasutada laialdasemalt info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaid, ergutamaks tootlikkuse ja tööhõive kasvu.
The cost of not pursuing a vigorous cohesion policy to tackle disparities is, therefore, measured not only in terms of a loss of personal and social well-being but also in economic terms, in a loss of the potential real
Selline areng ei tohi aga piirduda vaid liidu keskmiste regioonidega, kus tootlikkus ja tööhõive ning innovatiivne suutlikkus on kõige kõrgem, vaid peab hõlmama kogu liitu.
Spain, some 6–8% fewer people of workingage are employed than the average.
Kokkuvõte inimese kohta ikka veel vaid umbes 70% või vähem EL-i keskmisest ning Kreekas ja Hispaanias on tööealistest inimestest tööga hõivatud umbes 6–8% alla keskmise.
25 income and higher living standards.
vaid ka majanduslikult mõõdetava potentsiaalse reaaltulu ja kõrgema elustandardi kaotamist.
Given the interdependencies inherent in an integrated economy, these losses are not confined to the less competitive regions or to individuals who are not working or who are in unproductive jobs but affect everyone in the Union.
Kuna integreerunud majandusele on omane suur vastastikune seotus, ei piirdu need kaotused vähem konkurentsivõimeliste piirkondade ega töötute või vähemtootlikel ametikohtadel töötavate isikutega, vaid mõjutavad iga liidu elanikku.
0 0 Disparities in both income and employment will widen much further when the newMemberStates join the EU in the coming months.
Erinevused nii sissetulekutes kui tööhõives suurenevad veelgi, kui lähikuudel ühinevad EL-iga uued liikmed.
AverageGDPper head in these 10 countries is under half the average in the present EU and only 56% of those of workingage are in jobs as against 64% in the EU15.
Nende 10 riigi keskmine SKP inimese kohta on alla poole praegusest EL-i keskmisest ja ainult 56% tööealisest elanikkonnast on tööga hõivatud, samas kui EL15-s on see arv 64%.
Strengthening regional competitiveness throughout the Union and helping people fulfil their capabilities will boost the growth potential of the EU economyas a whole to the common benefit of all.
Piirkondliku konkurentsivõime tugevdamine kogu EL-is ning inimeste toetamine oma võimete realiseerimisel vallandab EL-i majanduse kui terviku kasvupotentsiaali, tuues kasu kõigile.
And, by securing a more balanced spread of economic activity across the Union, it will reduce the risk of bottlenecks as growth occurs and lessen the likelihood of inflationary pressure bringing growth to a premature end.
Majandustegevuse levimine ühtlasemalt üle kogu liidu vähendab ohtu, et kasv takerdub kitsaskohtadesse ning samuti väheneb võimalus, et inflatsioonisurve selle kasvu enneaegselt lõpetab.
It will equally make it easier to sustain the European model of society and to cope with the growingnumber of people above retirement age and so maintain social cohesion2.
Nii on ka lihtsam säilitada euroopalikku ühiskonnamudelit, tulla toime üha kasvava pensioniealiste arvuga ning alles hoida sotsiaalset ühtekuulu-
Situation and trends
Praegune olukord ja suundumused
Although growth in these countries taken together has been around 1½%a year above theEUaver-age since themid-1990s, it has slowed since 2001 as markets in the Union on which they are dependent have been depressed.
Kuigi kasv nendes maades on alates 1990ndate keskpaigast olnud ühtekokku umbes 1,5% aastas üle EL keskmise, on see alates 2001. a. alates aeglustunud, kui EL turukonjunktuur, millest nende riikide areng sõltub, on olnud madalseisus.
Achieving the high rates of growth in future years which they require for development depends on growth being sustained in the present Member States.
Hoogsa kasvu kestmine, mis on lähiaastatel nende riikide arenguks vajalik, sõltub praeguste liikmesriikide arengu jätkumisest.
Equally, however, given the interdependencies, high growth in the new countries can be a significant boost to the rest of the enlarged EU economy.
Kiire kasv uutes liikmesriikides võib samal ajal suure vastastikuse sõltuvuse tõttu anda ülejäänud EL-i majandusele olulisi arenguimpulsse.
But to attain this, theywill need substantial help over the coming years to tackle their wide-ranging structural problems and realise their growth potential.
Nende eesmärkide saavutamiseks vajavad liituvad riigid aga lähiaastatel olulist abi, saamaks jagu ulatuslikest struktuuriprobleemidest ning realiseerimaks oma kasvupotentsiaali.
A narrowing of disparities between EUMember States but major challenges remain
Erinevused EL liikmesriikide vahel vähenevad, kuid väljakutsed püsivad
Disparities at regional level
Ebavõrdsus regionaaltasandil
Regions suffering from structural weaknesses which limit their competitiveness and prevent them from contributing fully to sustainable economic growth in the EU tend to be those which suffer from low productivity, low employment and social exclusion.
Regioonid, kus struktuuripuudujäägid piiravad konkurentsivõimet ja panuse andmist EL-i säästlikku majanduskasvu, kannatavad sageli ka madala tootlikkuse ning tööhõive ja sotsiaalse tõrjutuse all.
Disparities in income and employment across the European Union have narrowed over the past decade, especially since themid-1990s.
Viimasel aastakümnel on Euroopa Liidus erinevused sissetulekute ja tööhõive osas vähenenud, eriti alates 90ndate aastate keskpaigast.
Between 1994and 2001, growth ofGDPper head in the Cohesion countries, even excluding Ireland,was 1%ayear above theEUaverage, and the proportion of workingage population in employment in all apart from Greece increased by muchmore than the average.
Perioodil 1994–2001 oli kohesiooniriikides, välja arvatud Iirimaa, SKP kasv inimese kohta EL-i keskmisest 1% aastas suurem ning tööga hõivatud tööealise elanikkonna proportsioon kasvas keskmisest oluliselt rohkem (v. a. Kreeka).
Regions with problems of competitiveness, however, are not confined to the Cohesion countries in the present EU and the newMember States.
Konkurentsvõime probleemidega regioonid aga ei asu vaid praeguse EL-i kohesiooniriikides ja uutes liikmesriikides.
A number of regions, despite adequate endowment of infrastructure and human capital, have deficient innovative capacity and difficulty in sustaining economic growth.
Ka mitme küllaldase infrastruktuuriga ja inimkapitaliga regiooni innovatsioonisuutlikkus on nõrk ja majandus kipub stagneeruma.
In Greece, on the other hand, as in Ireland, growth of labour productivity was over twice theEUaverage over this period and it was also well above average in Portugal.
Kreekas nagu ka Iirimaal kasvas töö tootlikkus sel perioodil üle kahe korra rohkem kui EL-is keskmiselt ning ka Portugalis oli kasv tublisti üle keskmise.
In these two countries, therefore, the productive base seems to have been strengthened, increasing the potential for continued convergence in income in future years.
Mõlemas riigis on tugevnenud ka tootmisbaas, mis võimaldab inimeste sissetulekuid lähiaastatel jätkuvalt ühtlustada.
Despite the narrowing of disparities, large differences remain.
Hoolimata ebavõrdsuse vähenemisest püsivad suured erinevused.
In Greece and Portugal, GDPper head is still only around 70%of theEUaverage and in Greece and
Kreekas ja Portugalis on SKP
Strengthening competitiveness and employment creation
Konkurentsivõime tugevdamine ja töökohtade loomine
5 skills and social capital to be able to compete on equitable terms with other parts of the Union.
EL-is on hulk piirkondi, kus struktuuriprobleemid peletavad eemale investoreid ning takistavad uute majandusvaldkondade teket, kuigi infrastruktuur ja tööjõud on piisavalt arenenud.
These regions, which either receive assistance under Objective 1 of the Structural Funds or will do so in the near future, are largely concentrated in the Cohesion countries and the newMember States.
Tavaliselt on need vanad tööstuspiirkonnad või piirkonnad, kus mingi geograafiline või muu tegur takistab edasist arengut.
0 0 There area number of areas in the EU in which structural problems deter investors and inhibit the growth of new economic activities despite reasonable levels of infrastructure and work force skills.
Arenguprobleemid on teravamad mahajäänud regioonides, kus puudub teiste EL piirkondadega võrdseks konkureerimiseks vajalik infrastruktuur, väljaõppinud tööjõud ja sotsiaalne kapital.
These tend to be old industrial regions or thosewith permanent geographical and other characteristics which constrain development.
Sellised piirkonnad, mis saavad abi struktuurifondide Eesmärk 1 raames või hakkavad seda saama lähitulevikus, paiknevad enamasti kohesiooniriikides ning uutes liikmesriikides.
Since 1994 when the Structural Fundswere strengthened, GDPper head in Objective 1 regions has converged towards theEUaverage .
Alates aastast 1994, kui struktuurifonde tugevdati, on Eesmärk 1 piirkondades SKP inimese kohta lähenenud EL keskmisele.
Between 1994and 2001, growth ofGDPper head in these regions taken together averaged almost 3%a year in real terms as against just over 2%a year in the rest of the EU
Perioodil 1994–2001 kasvas nende piirkondade SKP inimese kohta reaalselt keskmiselt 3% aastas, samas kui ülejäänud EL-is oli kasv veidi üle 2%.
There are, for example, 11 NUTS2 regions in the EU15 in which growth of GDP between 1994and 2001was aroundhalf the average or less (at only 1%ayear or so) and in which GDPper head in PPS terms was above the 75% threshold for Objective 1 support but significantly below theEUaverage .
Näiteks on EL 15 liikmesriigis 11 NUTS 2 piirkonda, kus 1994. ja 2001. a. vahel ulatus SKP kasv vaevalt pooleni keskmisest (vaid umbes 1% aastas) ja kus SKP inimese kohta ületas 75% künnise, mille puhul on võimalik saada toetust eesmärk 1 vahenditest, kuid jäi oluliselt alla EL keskmise.
These regions are spread across the Union, in the north-east of England, in northern parts of Germany and in sparsely populated-areas in the north of Sweden.
Need regioonid asuvad üle kogu EL-i, nii Inglismaa kirdeosas, Saksamaa põhjaosas kui Põhja-Rootsi hõredalt asustatud piirkondades.
In each case, they had low growth of productivity aswell as ofGDPper head.
Nii tootlikkuse kasv kui SKP inimese kohta on nendes piirkondades madal.
Many contain areas in which GDPper head is below 75% of theEUaverage .
Paljudes piirkondades on alasid, kus SKP inimese kohta on alla 75% EL keskmisest.
The extent of convergence, however, has varied markedly betweenregions, in large part reflecting their relative importance in the Member States in which they are situated.
Ühtlustumise määr varieerub aga piirkonniti tuntavalt, peegeldades suurel määral piirkonna tähtsust vastavas liikmesriigis.
In those in the four Cohesion countries, which benefited from both substantial assistance and growth-oriented policies at national level, growth ofGDPper headwas much higher than in the rest of the EU.
Neljas kohesiooniriigis, mis said olulist abi nii struktuurifondidelt kui riiklikest arenguvahenditest, oli SKP kasv inimese kohta palju kõrgem kui ülejäänud EL-is.
A failure to do so now will mean the problems are even greater when action is eventually taken.
Tagasihoidlikum oli kasv Portugalis ja Kreekas.
The number of people in employment has also risenmarkedly in the Cohesion countries since themid-1990s. The increase was particularlylarge in Ireland and was even larger in Spain, although the employment rate remains well below theEUaverage .
Väljakutse ühtekuuluvuspoliitikale seisneb nendel juhtudel tõhusas majandusliku ümberstruktureerimise toetamises ja innovatsioonisuutlikkuse arendamises, peatamaks konkurentsivõime, sissetulekute suhtelise taseme ning tööhõive ja rahvastiku arvu langust.
The increase was more modest in Portugal and inGreece.
Kui see ei õnnestu praegu, teravnevad probleemid jätkuvalt.
A substantial wideningof regional disparities with enlargement
Regionaalsete erinevuste oluline suurenemine pärast laienemist
Some 92% of the people in the newMemberStates live in regions with GDPper head below 75% of the EU25 average and over two-thirds in regions where it is under half the average.
Umbes 92% uute liikmesriikide elanikkonnast elab piirkondades, kus SKP inimese kohta on allpool 75% EL25 keskmist, üle kahe kolmandiku regioonide puhul jääb see alla poole EL keskmise.
Outside of the Cohesion countries, growth in Objective 1 regions has been less impressive, dragged down in part by slow national growth.
Väljaspool kohesiooniriike pole eesmärk 1 piirkondades kasv nii muljetavaldav olnud, osaliselt on selle põhjuseks kogu riigi majanduse aeglane kasv.
In the German new Länder, GDPper head increased by much the same as theEUaverage between 1994and 2001, but in the Italian Mezzogiorno, it was below average.
Saksamaa uutes liidumaades suurenes SKP inimese kohta 1994. ja 2001. a. vahel peaaegu sama palju kui EL-is keskmiselt, Itaalias Mezzogiornos oli kasv aga alla keskmise.
In both cases, however, productivity rose by more than in the rest of the EU, implying perhaps an improvement in competitiveness, but little if any employment growth.
Mõlemal juhul kasvas tootlikkus rohkem kui mujal EL-is, mis võib küll viidata konkurentsivõime kasvule, kuid tööhõive kasvas vähe, kui üldse.
Only 43% of workingage population in southern Italy were, therefore, in jobs in 2002, well below anywhere else in the Union, while unemployment remains high in the new Länder.
Seetõttu oli Lõuna-Itaalias 2002. a. tööealisest elanikkonnast tööga hõivatud ainult 43%, mis on vähem kui kuskil mujal EL-is. Ka uutes liidumaades on tööpuuduse määr endiselt kõrge.
THIRDREPORTONECONOMICANDSOCIALCOHESION
Vahe nende piirkondade ja EL-i keskmise inimese kohta majandatud SKP vahel
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
Kokkuvõte kahekordistuks samuti (umbes 30 protsendilt alla keskmise üle 60 protsendini).
75 alone, and lone parents (predominantly women), especially in the UK.
Vaesusrisk on tihedalt seotud tööpuuduse ja tööturult eemalolemisega.
over 153 million). The gap between their averageGDPper head and theEUaverage would also double (fromaround 30%belowaverage to over 60%below).
Peaaegu 40% töötute sissetulek oli aastal 2000 allapool vaesuspiiri.
0 0 At the same time, economic restructuring has led to a fall in the number employed in the newMember States, with the result that the proportion of workingage population in employment is well below the EU15 average.
Puuetega inimeste, pikaajaliste töötute ja rahvusvähemuste integreerimine tööturule jääb vaesusriski ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamisel võtmeküsimuseks.
Almost 40% of the unemployed had income below the poverty level in 2000, while the integration of people with disabilities, the longterm unemployed and ethnic minorities into employment remains a key challenge if the risk of poverty and social exclusion is to be reduced.
Samal ajal on majanduslik ümberstruktureerimine viinud uutes liikmesriikides tööhõive vähenemisele, mille tulemusena jääb tööga hõivatud inimeste osakaal tööealises elanikkonnas tunduvalt alla EL15 keskmist.
The ageing of the population and increasing dependency rates
Elanikkonna vananemine ja pensionäride suurenev arv
The effect of enlargement is to add just under 5% to EU GDP (measured in Euros) but almost 20% to the Union’s population.
Laienemisega lisandub EL-i SKP-le vaevalt 5% (mõõdetuna eurodes), kuid elanikkond kasvab peaaegu 20%.
As a result, averageGDPper head in the EU of 25 Member Stateswill be around 12½% less than the average in the EU of 15.
Selle tulemusena on EL25 keskmine SKP umbes 12,5% väiksem kui EL15 keskmine.
For 18 regions with GDPper head at present below 75% of the EU15 average with population totalling around 19 million, including Malta, one of the newMember States, this will mean that their incomeper head is no longer below the 75% threshold.
18 regiooni jaoks, kus SKP inimese kohta on praegu alla 75% EL15 keskmisest, ja mille elanikkond on umbes 19 miljonit (sealhulgas Malta, mis on üks uutest liikmesriikidest), tähendab see, et sealne sissetulek inimese kohta ei jää enam allapoole 75% künnist.
Population of workingage will begin falling over the present decade in all four southern Member States, Germany and most of the accession countries.
Kõigis neljas lõunapoolses liikmesriigis, Saksamaal ja enamikus liituvates riikides hakkab tööealise elanikkonna osakaal sellel aastakümnel langema.
In the next decade, the fall will spread to all countries, apart from Ireland, Luxembourg and Cyprus.
Järgmisel aastakümnel toimub langus kõigis riikides peale Iirimaa, Luksemburgi ja Küprose.
On the latest projections, the number of people aged 15 to 64 is projected to be 4% smaller in the EU15 in 2025 than in 2000 and in the accession countries, 10% smaller.
Viimaste prognooside järgi on 2025. a. EL15-s 1564 aastaste inimeste arv 4% ja liituvates riikides 10% väiksem kui 2000. a.
Since the regions concerned have exactly the same structural weaknesses after enlargement as before, there is a compelling case for maintaining support.
Kuna struktuuriprobleemid jäävad neis piirkondades pärast laienemist samaks, tuleb toetuse andmist tingimata jätkata.
Social cohesion and the risk of poverty
Sotsiaalne ühtekuuluvus ja vaesusrisk
This decline will be accompanied by substantial growth in the number of people of 65 and over .
Selle vähenemisega kaasneb 65 aastaste ja vanemate inimeste arvu oluline tõus.
By 2025, therewill be 40%more people than now beyond retirement age in both the present EU15 and the accession countries, implying a ratio of under three people of workingage for everyone aged 65 and over as opposed to a ratio of over four to one at present .
Aastal 2025 on pensioniealisi inimesi nii 15 praeguses liikmesriigis kui liituvates riikides 40% rohkem, mis tähendab, et iga 65 aastase ja vanema inimese kohta on alla 3 tööealise inimese, samas kui praegu on see arv üle 4.
Other things being equal, the ageing of populationwill lead to a gradual contraction of the EU’s work force and is likely to have implications for growth potential.
Teiste tingimuste samaks jäädes viib elanikkonna vananemine EL-is tööjõu järkjärgulise vähenemiseni ning avaldab mõju ka kasvupotentsiaalile.
A significant number of people in both the present and newMemberStates have income levels which put themat risk of poverty, in the sense of relative deprivation (defined as income below 60% of the median in the country where they live).
Märgatavalt suure arvu nii praegustes kui liituvates riikides elavate inimeste sissetulekute tase paigutab nad vaesusriskirühma suhtelise puuduse mõttes (mõistes seda vähem kui 60%-na elukohariigi mediaanist).
In 2000, around 55 million people, some 15% of the total population, faced the risk of poverty, more than half of these having income levels this low for three years in a row.
2000. a. ähvardas vaesus umbes 55 miljonit inimest, mis oli umbes 15% kogu elanikkonnast, kusjuures rohkem kui pooltel neist oli sissetulek olnud sama madal kolm aastat järjest.
The proportion was relatively high in the countries of southern Europe and Ireland and was also higher than the EU15 average in many of the accession countries. (`Accession countries´ is used throughout this report to denote the 10 newMemberStates plus Bulgaria and Romania.)
Suhteliselt kõrge oli see proportsioon Lõuna-Euroopas ja Iirimaal, paljudes liituvates riikides oli see arv EL15 keskmisest kõrgem.
Households most at risk of poverty tend to be thosewith people aged 65 and over, especially if they live
(Liituvate riikide all peetakse selles aruandes silmas kümmet uut liikmesriiki ning Bulgaariat ja Rumeeniat.)
The significance of this, however, will depend on real income and employment growth in future years, which will determine the ease or difficulty of supporting those in retirement.
Nende arengute mõju on aga seotud sellega, kui palju kasvavad lähiaastatel reaaltulu ja tööhõive, millest hakkab sõltuma tulevaste pensionäride toetamise võimalik määr.
In practice, only 64% of people of workingage in the EU15 and 56% in the accession countries are in employment and generating income at present .
Praktiliselt töötab antud hetkel ja saab sissetulekut vaid 64% tööealisest elanikkonnast EL15-s ja 56% liituvates riikides.
The effective ratio, therefore, is already only around 2½ people in work to everyone in retirement in the enlarged EU.
Laienenud EL-is on seetõttu tegelik suhe 2,5 töötajat ühe pensionäri kohta.
In 2025, if employment rates remain the same, this ratio will have fallen to under two to one.
2025. aastaks on see suhe langenud vähem kui kaks ühele, kui tööhõive jääb samaks.
THIRDREPORTONECONOMICANDSOCIALCOHESION
Mõnel juhul võib oluline lisatööjõu allikas olla im-
Narrowing disparities in regional competitive factors
Kokkuvõte migratsioon ja seega muutub olulisemaks ka integratsioonipoliitika meetmete tõhusus.
Some modernisation of the rail network across the Union has occurred over the past decade, but the rate of electrification of lines and conversion to double track has occurred at much the same pace in the lagging parts of theEUas elsewhere, so the gap remains large .
Regionaalsete konkurentsitegurite erinevuste vähendamine jäänud regioonides sama, nii et vahe jääb ikka suureks.
In the accession countries, the state of the railways reflects decades of neglect and considerable investment is needed both for modernisation and for replacement of worn-out track.
Liituvates riikides peegeldab raudteede olukord aastakümnetepikkust tegematajätmist, mistõttu on vananenud liinide asendamiseks ja moderniseerimiseks vaja suuri investeeringuid.
The need for investment, however, is no less acute for roads.
Kuid ka maanteede puhul pole investeeringute vajadus väiksem.
The increase in road building, however, is reinforcing the rapid shift of both passengers and freight from rail to roads.
Teedeehituse kasv kiirendab reisijate- ja kaubaveo üleminekut raudteelt maanteedele.
As indicated above, two complimentary sets of conditions need to be satisfied for regions in the Union to sustain economic development and employment in a competitive environment.
Nagu eespool mainitud, peab EL-i regioonides olema täidetud kaks üksteist täiendavat tingimuste kogumit, et konkurentsiküllastes tingimustes jätkuks majandusareng ja oleks tagatud tööhõive.
The first is that they must have suitable levels of both physical infrastructure (efficient transport, telecommunications and energy networks, good environmental facilities and so on) and human capital (a labour force with appropriate levels of skills and training).
Esiteks peab olemas olema nii vastavatasemeline füüsiline infrastruktuur (tõhus transport, telekommunikatsiooniteenused ja energiavõrgud, tõhusad keskkonnarajatised jne) kui inimkapital (sobivate oskuste ja väljaõppega tööjõud).
The second is that, in the new knowledgebased economy, regions must have the capacity to innovate and to use both existing knowhow and new technologies effectively aswell as to follow a development path which is sustainable in environmental terms.
Teise tingimusena peavad regioonid uues teadmuspõhises majanduses olema võimelised innovatsiooniks ning nii olemasolevate kui uute tehnoloogiate tõhusaks ärakasutamiseks, samuti järgima keskkonnasäästlikku arenguteed.