natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In exchange, British, French, Dutch, German and Danish vessels have access to Faeroese waters to fish for quotas of whitefish, blue whiting and mackerel.
Vastutasuks on Ühendkuningriigi, Prantsusmaa, Hollandi, Saksamaa ja Taani laevadel juurdepääs Fääri saarte territoriaalvetele,et kasutada valge kala liikide ning põhjaputassuude jamakrellide kvoote.
The need for this type of agreement originated with the extension of fishing zones to 200 miles.
Seda tüüpi kokkulepete olemasolu põhjuseks on kalastuspiirkondade laiendamine 200 miilini.
Before thisdevelopment, certain species were found in the high seasand were thus accessible to all.
Enne sedalaiendamist asusid mõned liigid avamerel ning olidseega otseselt juurdepääsetavad.
After the extension, thesestocks were now located within European Union waters(or the waters of the Northern countries).
Pärast laiendamistloeti need liigid Euroopa Liidu vetesse (ja teiselt pooltpõhjapoolsete riikide vetesse) kuuluvaks.
So as to enableboth the EU and these third countries to continue theirfishing activities, operators had now to be authorised to fish in the other party’s waters.
Et kolmandadriigid ja Euroopa Liidu riigid saaksid kalastustegevustjätkata, vajavad kalurid nüüdsest volitust kolmandate riikide vetes kalastamiseks.
These fisheries agreements with the countries of Northern Europe are very important for the EU.
Kolmandate põhjapoolsete riikidega sõlmitud kalanduskokkulepped on ELile väga olulised.
Not only do theyopen up important activity zones for the Community fleet,but they also establish good neighbourly relations withmajor fishing countries, which are also important tradingpartners for the EU as a whole.
Esiteksavavad need ühenduse laevastikule olulised tegevuspiirkonnad. Lisaks luuakse nende abil heanaaberlikud suhtedtähtsate kalandusriikidega, kes on lisaks ülitähtsad kaubanduspartnerid.
Greenland: supporting local development
Gröönimaa: kohaliku arengu toetamine
The European Union fisheries agreement with Greenland is a special case.
Euroopa Liidu ja Gröönimaa vaheline kalanduskokkulepe on eriline.
Since it withdrew from the Community in 1985, this territory has enjoyed a fisheries agreement whereby, in exchange forfinancial compensation, the EU fleet can exploit part of Greenland’s stocks.
Alates 1985. aastast, mil Gröönimaa lahkus Euroopa Liidust, kehtib selle territooriumi ja Euroopa Liidu vahelkalanduskokkulepe: rahalise toetuse eest võib ühendus kasutada osa Gröönimaa kalavarudest.
Since 2003, this fisheriesagreement has been evolving into a true partnership agreement.
2003. aastast alates on see kalanduskokkulepe arenenud tõelise partnerlussuhte suunas.
Since the annual financial compensation of EUR 42 millioncannot be changed before the protocol’s expiry in 2006,the Commission proposed at the time of the mid-termreview of the protocol (2001-2006) that the financialcontribution be rationalised and divided into two separate allocations.
Et mõista meie kalandussuhteid Gröönimaaga, tuleb protokolli lõppemist 2006. aastal muuta, tegi Euroopa Komisjon protokolli vahekokkuvõtte (2001-2006) käigusettepaneku seda ratsionaliseerida ning jagada seekaheks suunaks.
The first allocation is for the purchase of fishing possibilities (EUR 31 million).
Esimene suund: püügivõimaluste ostmine (31 miljoniteurot).
Given the need to reducequotas for stocks showing signs of depletion, such ascod, these were replaced by additional quotas for nonproblematic species (Greenland halibut, Atlantic halibut,shrimps), new quotas for snowcrab, and experimentalfisheries that could result in quotas for new species.
Selles tegevussuunas tuli vähendada nende Gröönimaa kalavarude kvoote, mis näitavad kahanemisemärke, nt tursa oma. Need asendati täiendavate kvootidega mitteproblemaatiliste liikide jaoks (süvalest,harilik hiidlest, krevett), arktikakrabi kvootide loomiseganing katsetuslike püügikampaaniatega, mille eesmärkvõib olla uute liikide kvootide loomine.
Greenland, we need to see them in historical perspective.Greenland joined the Community in 1973, as a region of Denmark.
©LionelFlageul heita pilk ajalukku. Gröönimaa liitus Taani piirkonnanaühendusega 1973. aastal.
The second allocation is for a partnership for the development of Greenland’s fisheries sector (EUR 11 million).
Teine suund: partnerlus Gröönimaa kalandussektoriarendamiseks (11 miljonit eurot).
Here the particular emphasis is onimproving scientific advice, which is the essentialfoundation for ensuring responsible fishing.
Rõhutati vajadustparandada teaduslike arvamuste kvaliteeti, mis on vastutustundliku kalapüügi loomise hädavajalik eeldus.
As a result, Greenland has continued toreceive the same level of financing it received when it was a member of the Community.
Lisaks tagab see suurema sidususepartnerluslepetega, mida ühendus on sõlminud lõunapoolsete riikidega.
In the future, the European Union intends to develop the agreement with Greenland in line with the partnershipthat has been established.
Ühendusest lahkumise lepingule on lisatud protokoll Gröönimaa suhtes kehtiva erikorra kohta, milles sätestatakse, et Gröönimaa kalandustoodetel on piiramatu juurdepääs ühenduse turule ning erandid tolliõiguse osas tingimusel, et kalanduskokkuleppe alusel on ühendusele avatud piisav juurdepääs Gröönimaavetele.
It is essential for the EU toencourage sustainable fishing in Greenland’s waterswhile supporting the development of this neighbouringterritory.
See kalanduskokkulepe ei piirdu ainult kalandusvaldkonnaga, kuna see peab aitama ka saavutadateatavaid koostööeesmärke, mis on seotud Gröönimaaarenguga.
Doing so will also result in greater consistencywith the Community’s partnership agreements with the Southern countries.
Gröönimaa saab seega jätkuvalt rahasummasid, mis on võrdsed finantsabiga, mida territoorium sai ühendusse kuuludes.
Development of the agreement
Kokkuleppe areng
Since the first fisheries protocol, however, the state of the fish stocks in Greenland’s waters has changedconsiderably and the rate of quota uptake has declined.
Siiski on Gröönimaa vete kalavarude olukord esimesekalandusprotokolli sõlmimisest saadik muutunud ningkvootide kasutamine on vähenenud. Kuna iga-aastast42 miljoni euro suurust rahalist toetust ei saa enne
The EU’s bilateral fisheries agreements with third countries
Kahepoolsed kalanduskokkulepped, mille EL on kolmandate riikidega sõlminud
Fisheries and aqua c u lt u r
Algus Iga-aastane uuendamine Iga-aastane uuendamine Iga-aastane uuendamine u ur a k u lt kalandus ja a k v
Protocol: 31.12.2006 Agreement: 01.02.2007 15.06.2006 31.07.2006 31.05.2006 30.06.2006 15.09.2006 02.12.2007 31.12.2008 31.12.2006 31.12.2006 30.06.2007 31.12.2010 17.01.2011 02.12.2011 31.08.2011 4 years after date of entry into force3 years after date of entry into force3 years after date of entry into force3 years after date of entry into force
Protokoll: 31.12.2006 Kokkulepe: 01.02.2007 15.06.2006 31.07.2006 31.05.2006 30.06.2006 15.09.2006 02.12.2007 31.12.2008 31.12.2006 31.12.2006 30.06.2007 31.12.2010 17.01.2011 02.12.2011 31.08.2011 4 aastat pärast jõustumist3 aastat pärast jõustumist3 aastat pärast jõustumist3 aastat pärast jõustumist
Start Annual renewal Annual renewal Annual renewal 01.01.2001 16.06.2001 01.08.2001 01.06.2002 01.07.2002 16.09.2003 03.12.2003 01.01.2004 01.01.2004 01.01.2004 01.07.2004 01.01.2005 18.01.2005 03.12.2005 01.09.2006 2006 *2006 *2006 *2006 *Being negotiated
01.01.2001 16.06.2001 01.08.2001 01.06.2002 01.07.2002 16.09.2003 03.12.2003 01.01.2004 01.01.2004 01.01.2004 01.07.2004 01.01.2005 18.01.2005 03.12.2005 01.09.2006 2006 *2006 *2006 *2006 *Läbirääkimisel
* being adopted
* vastuvõtmisel
Fishermen’s wives: the future of coastal communities
Kalurite naised: rannikuala kogukondade tulevik
Carina Rönn, aged 44, is an activist in the Nordic fishermen’s wives network.
Carina Rönn võitleb kalurite naiste rollitunnustamise eest kalanduses.
She analyses the future ofcommunities that live in large measure from fishing, based on the role women can play.
Selleülesande täitmiseks on ta loonudühenduse Österbottens Fiskarförbund.
Carina Rönn is campaigning for recognition of the role that fishermen’swives play in the fishing economy, a mission that has prompted her to set up the association Österbottens Fiskarförbund.
44-aastane Carina Rönn tegutseb kalurite naiste võrgustikus.Selle võrgustiku eesmärk on tugevdada solidaarsust erinevate kaldapiirkondade naiste vahel,kelle elutingimused ja probleemid on ühesugused.Ta analüüsib suuresti kalandusest elatuvatekogukondade tulevikku rolli kaudu, mida naised võiksid tulevikus täita.
Communities without women?
Kogukonnad ilma naisteta?
community where they live. By organising into networks,they can have more of an impact on political processes,including in international cooperation institutions (the Nordicparliaments, the Nordic Council and the Council of Nordic Ministers, for example).
saavad naised võrgustikuks organiseerununa rohkemmõjutada poliitilisi protsesse, sealhulgas rahvusvahelistekoostööinstitutsioonide raames, nt Põhjamaade parlamentides, Põhjamaade Nõukogus ja Põhjamaade Ministrite Nõukogus.
And if coastal and fishing communities cannot offer them work that matches theirqualifications, the women will not be staying.
Pikaajaliste õpingutega on seotudeeskätt naised.
They willnot be willing to live in coastal regions if they cannot puttheir skills to work.
Ning kui kaldapiirkondade – ja kalurite –kogukonnad ei paku neile kvalifikatsioonile vastavattööd, ei saa nad õpitut rakendada.
And what will their fishermen husbandsdo: stay on their own or follow their wives?
Kui naised tahavadoma oskusi kasutada, ei saa nad kaldapiirkondadessejääda.
What willbecome of these communities without women?
Ja mida teevad nende kaluritest abikaasad?
“The strength of this network lies in the fact that womenlive in the same conditions, which creates a commonbase favouring mutual comprehension and support”, she notes.
"Selle võrgustiku tugevus seisneb selles, et naised elavadühesugustes tingimustes, mis loob ühise vastastikustmõistmist ja toetust soodustava aluse," kinnitab Carina Rönn.
Northern and Southern Europe
Põhja- ja Lõuna-Euroopa
On cooperation in a European context, rather than justbetween the Nordic countries, Carina Rönn recognisesthe considerable gap between conditions in Northernand Southern Europe.
Laiemalt kui Põhjamaade tasandil, st Euroopa tasandiltehtava koostöö osas tunnistab Carina Rönn, et Põhja- ja Lõuna-Euroopas valitsevad tingimused erinevad üksteisest oluliselt.
According to Carina Rönn, the survival of fishing communities therefore resides in a more far-reachingregional policy, based on better prospects for women.Development and employment opportunities for womenmust be part of regional planning and deserve specialconsideration in the decision-making process.
Carina Rönn leiab, et kui soovitakse kalurite kogukondadesäilimist, on vajalik laiema piirkondliku poliitika olemasolu,mis põhineb naiste jaoks soodsamatel perspektiividel.Naiste arengu ja töötamise võimalused peavad sellesttulenevalt kuuluma piirkondliku planeerimise eesmärkidehulka ning neile tuleb poliitiliste otsuste vastuvõtmiselpöörata erilist tähelepanu.
We need to keep that in mindwhen we look towards the future.
Tulevikku kavandadestuleb seda meeles pidada.
Fishing is not limited toresource management and technical measures basedsolely on profitability”, she observes.
Kalandus ei piirdu ressurssideja tehniliste sätete alase haldustegevusega, mis põhinebainult kasumlikkusel," nendib ta.
She also has an opinion on the way European fisheriespolicy is developed.
Samuti on tal seisukoht selle kohta, kuidas Euroopakalanduspoliitika peaks välja kujunema.
“Future decisions affecting the fisheriessector and coastal fishing have to give a greater say tostakeholders.
"Kalandussektoritja rannikuäärset kalapüüki puudutavate otsuste vastuvõtmisel tuleb edaspidi küsida eelkõige antudametialal tegutsevate inimeste arvamust.
This is true for both resource managementand economic administration.”
See on kasuliknii ressursside haldamise kui ka majandusliku halduseseisukohalt."
To heighten awareness of these issues, Carina Rönn and her fellow activists want to build up the network oforganisations of fishermen’s wives and of women fromcoastal regions in all the Nordic countries, an initiativeoriginally launched by Norges Fiskekvinnelag (Norwegian Fishermen’s Wives) and by the Council of Nordic Ministers.She works through Österbottens Fiskarkvinnor(Ostrobothnia Fishermen’s Wives) and Nordiska kyst- og fiskarkvinder(Nordic Coastal Fishermen’s Wives).
Et avalikkust nendest küsimustest teavitada, soovivad Carina Rönn ja tema mõttekaaslased tugevdada kaluritenaiste ning kaldapiirkondade naiste organisatsioonide võrgustikke kõigis Põhjamaades – algatus, mille käivitasidomal ajal Norges Fiskekvinnelag (Norra kalurite naised) ja Põhjamaade Ministrite Nõukogu. Selleks tegutseb ta organisatsioonides Österbottens Fiskarkvinnor(Ida-Botniakalurite naised) ja Nordiska kyst- og fiskarkvinder(kaluritenaised ja põhjapiirkondade kallastel elavad naised).
She also participated in the European project “Women”,which brought together participants from five Europeancountries.
Samuti on ta osalenud Euroopa abiprojektis "Naised", miskoondas viit Euroopa riiki.
What is interesting about this type of network is that by sharing their experiences, women can enhance their own development potential for the good of the
Ta on abielus ning kahe lapse, 8-aastase tütre ja 11-aastasepoja ema.
She is married and has two children, a daughter aged 8 and a son aged 11.
Ta elab oma sünnilinna Vaasa ning on pärit perest, mille mitmed põlvkonnad on olnud kalurid. Ta onmerebioloogia professor.
In certainregions of Finland, the Finnish population has maintainedclose ties with the Swedish culture since the days when Swedish fishermen settled along the coast of Finland.
Mõnedes Soome piirkondades on soomlastest elanikkonnal tihedad sidemed Rootsi kultuuriga, mis ulatuvad aega, mil rootslastest kalurid asusid Soome rannikule elama.
Thisis the case in Ostrobothnia, a region encompassing severalmunicipalities on the coast of the Gulf of Bothnia.
Muuhulgas kehtibsee näide Ida-Botnias, mitmeid omavalitsusi hõlmavaspiirkonnas, mis asub Botnia lahe rannikul.
Carina Rönn lives in a village of 1 100 inhabitants, Maxmo, around30 km north of Vaasa, a town of 60 000.
Carina Rönnelab 1100 elanikuga Maxmo külas, mis asub umbes 30 km 60 000 elanikuga Vaasast lõunas.
She is a memberof the Town Council of this group of islands situated on thewestern coast of Finland, in the Gulf of Bothnia, opposite Sweden and Norway.
Ta kuulub selle Rootsi ning Norraga külgneva saarestiku kohalikku volikogusse.
Simplifying the Common Fisheries Policy
Ühise kalanduspoliitika lihtsustamine
The Commission is engaged in a process of legislative and administrative simplification.
Euroopa Komisjon alustas seadusandliku ja haldusliku lihtsustamise protsessi.
Its aim is to make laws more comprehensible and administrative procedures simpler and more accessible.
Eesmärk: õigusaktidemuutmine arusaadavamaks ning haldusprotseduuride muutmine lihtsamaks ja kergeminijuurdepääsetavaks.
The areas most concerned by simplification are those related to businesses, the environment, health,consumption, agriculture and fisheries.
Valdkonnad, mida lihtsustamine kõige enam puudutab, on seotud ettevõtete,keskkonna, tervishoiu, tarbimise, põllumajanduse ja kalandusega.
Last December, the Commission launched its Action Plan2006-2008 to simplify the Common Fisheries Policy.
Viimase aasta detsembris käivitaskomisjon oma tegevuskava (2006-2008) ühise kalanduspoliitika lihtsustamiseks.
The keys to simplification
Lihtsustamise võtmesõnad
• Establishing a hierarchy–In fisheries, political and technical aspects arevery close.
• Hierarhiseerimine–kalandusvaldkonnas on tehnilised ja poliitilisedküsimused lähestikku.
They have to be better distinguished, with political decisions leftto the Council and technical decisions to the Commission, after consultingthe Member States.
Seega tuleb neid paremini eristada, jättes liikmesriikide arvamuse ärakuulamise järel poliitiliste otsuste tegemisenõukogule ja tehniliste otsuste tegemise komisjonile.
numerous laws, and these sometimes overlap, aresuperimposed, cancel or complement each other, to saynothing of their permanent interaction with Member States’ laws.
Alates Euroopa Liidu loomisest on ühendus vastu võtnud mitmeid õigusakte, millest osad kattuvad omavahel,tühistavad või täiendavad üksteist. Sellele lisandub alalinevastastikmõju liikmesriikide seadustega.
It is not necessarily easy for citizens orbusinesses to find their way through this complex networkof legislation.
Nii on kodanikuvõi ettevõtja jaoks sageli raske nende õigusaktide keerukastervikus orienteeruda.
To remedy this problem, the European Commission launched the simplification process, with which the CFP is associated.
Selle probleemi lahendamisekskäivitas Euroopa Komisjon lihtsustamise protsessi, mispuudutab ühist kalanduspoliitikat.
• Consulting –To be effective, a consultation of the sector has to be conduc-tedwithin a timeframe that allows real participation and is far enough upstream of the decision, even before the drafting of an initial legislative text.
• Konsulteerimine–et tagada sektoriga konsulteerimise tõhusus, peabsee toimuma õigeaegselt, et võimaldada sektori tegelikku osalemist,ning enamasti enne otsuse vastuvõtmist, isegi enne õigusakti esmaseteksti koostamist.
• Evaluating –Prior and systematic evaluation of the possible consequencesof any new rules will clarify the debate, lead to better understanding of arbitration and facilitate its acceptance by the players concerned.
• Hindamine–kõigi uute õigusaktide võimalike tagajärgede eelnev süstemaatiline hindamine muudab arutelu selgemaks, võimaldab otsuseidparemini mõista ja lihtsustab õigusaktide aktsepteerimist huvitatud isikute poolt.
•Targeting –Regulations must concern related targets or matters.
• Suunamine–eeskirjad peavad puudutama kindlaid sihtrühmi või neidühiselt puudutavaid valdkondi.
For example,fishing possibilities for the Baltic Sea can be decided separately from thosefor the Atlantic.
Näiteks tuleb Läänemere püügivõimaluste üle otsustada Atlandi ookeani omadest eraldi.
• Improving drafting –Legislative texts must be drafted precisely but in away that is understandable to the stakeholders concerned.
• Paremsõnastamine–eeskirjad peavad olema sõnastatud täpselt jahuvitatud isikutele arusaadavalt.
Clear rules facilita-tefull and fair enforcement.
Reeglite selgus lihtsustab nende täielikku ja õiglast rakendamist.
During reflection on simplification, the Commission raiseda number of questions, such as: Is it really necessary for fishermen to submit the same report to three differentadministrations? Do ministers really have to have an opinion on how nets are rigged?
Lihtsustamisega seotud probleeme vaadeldes esitaskomisjon endale hulga küsimusi, nagu: Kas on vaja, etkalur saadaks sama aruande kolmele erinevale asutusele?Kas ministritel peab ikka olema arvamus võrgu taglastamisemeetodite kohta?
Should all fishing possibilities for all Community waters still be set at thesame time?
Kas tuleb jätkata püügivõimaluste kehtestamist samaaegselt kõigile ühenduse vetele?
Does the term “fishing vessel” have thesame meaning in all regulations?
Kas mõistel «kalalaev» on kõigis õigusaktides ühesugunetähendus?
Is a paper fishing licencestill necessary in the age of electronic registers?
Kas elektrooniliste registrite ajastul on kirjalikkalapüügilitsents enam vajalik?
Are certainmeasures best left to the discretion of the Member States?
Kas teatavaid meetmeidei tuleks lasta hinnata liikmesriikidel?
These questions and more will have to be answered during the simplification process under way.
Kõik need ja paljudmuudki küsimused peavad käimasoleva lihtsustamise käigus saama lahenduse.
By giving priority to conservation and control, the Commission hopes to improve the working conditions ofboth fishermen and civil servants in the sector and to favoureffective, efficient and transparent application of the CFP.
• Levitamine–eeskirjadest teavitamine ei tohi piirduda institutsionaalsete kanalitega, vaid peab jõudma huvitatud isikuteni otse, ühenduste,piirkondlike nõuandekomisjonide, Interneti-lehekülgede, käitumiskoodeksite väljatöötamise jms kaudu.
Simplification of the CFP aims to make legislation clearand precise, to give fishermen and national administratorsaccess to concise and easy-to-understand informationand to reduce the workload that currently falls on fishermenand national administrations due to the complexity ofregulations.
Ühise kalanduspoliitika lihtsustamise eesmärk on muutaõigusakte selgemaks ja täpsemaks, võimaldada kaluritelja riigiametnikel juurde pääseda lühidale ja kergelt mõistetavale teabele ning vähendada ametnike õigusaktidekeerukusest tingitud töökoormust.
To be effective, simplification cannot be conceivedwithout the input of professionals in the sector and thenational administrations, the parties most concerned. All were given the opportunity to express their realitiesand expectations, and to bring up questions.
Andes esmatähtsuse säilitamisele ja kontrollile, loodabkomisjon parandada kalurite ja kalandussektori ametniketöötingimusi ning soodustada seeläbi ühise kalandus-poliitikatõhusat ja läbipaistvat rakendamist.
On methodology, the Commission proposes to act on the basis of a three-year action plan (2006-2008), ablueprint that describes the measures to be put in place,point by point, for each area of simplification.
Saadud arvamuste põhjal määras komisjon kindlaks valdkonnad, mida lihtsustatakse eelisjärjekorras, kasutatavadvahendid ja tööriistad ning ülesannete jaotuse.
In all thesematters, the Commission will apply the simplificationprinciples (see box) for all legislation in the developmentstage or being revised and, in some cases, to laws alreadyin force.
Kõigis neis valdkondades rakendab komisjon kõigi väljatöötatavate ja läbivaadatavate ning mõnedel juhtudelka praegu rakendatavate õigusaktide puhul lihtsustamisepõhimõtteid (vt lahter).
In all cases, simplification must seek to meet the needs of its two principal beneficiaries: fishermenand the public administrations charged with fisheries.
Igal juhul peab lihtsustamine rahuldama kahte peamist adressaati: kalurid ja kalandusega tegelevad riigiametid.
The Action Plan still has to be approved by the Counciland Parliament before entering into force.
Tegevuskava jõustumiseks peavad selle enne heaks kiitma nõukogu ja parlament.
Two areas of priority were established.
Prioriteetseid valdkondi on kaks.
The first is stockconservation policy, with particular emphasis on thedevelopment of catch and fishing effort limitations, technical measures and statistics.
Esimene puudutab kalavarude kaitse poliitikat, mille käigus pannakse erilistrõhku püükide ja püügikoormuse piirangute, tehnilistemeetmete ja statistika väljatöötamisele.
The second is controlof fishing activities and all related matters: regulations,computerisation (in particular automatic data transmission),reporting obligations and licence management.
Teine valdkondpuudutab kalastustegevuse kontrolli ja kõiki sellega seotud valdkondi: normeerimine, arvutistamine (muu hulgasautomaatne andmeedastamine), aruandekohustusedning litsentside haldamine.
KL-AF-06-028-EN-C the three areas closed to fishing throughout2005 will now only be off limits during thespawning period, from May to October.
Läänemere lest ja kammeljas –neile kalavarudele kehtestati püügikeeld: 3 ja pool kuudlesta püügile ja 2 kuud kammelja püügile.
> TACs and quotas 2006: reconciling biological and economic imperatives
> 2006. aasta TAC ja kvoodid: bioloogiliste ja majanduslikevajaduste ühitamine
Anchovy in the Bay of Biscay –Catches ofthis stock, on which a fishing ban was imposedon an urgent basis in 2005, are limited to 5 000tonnes, but fishing will not be allowed to startup again until 1 March 2006.
Biskaia lahe anšoovis–neid kalavarusidpuudutavat püüki (mis tingis erakorralise püügikeelu kehtestamise 2005. aastal) piirati 5000 tonnile ning pikendati püügikeeldu 1. märtsini 2006.