natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Unlike nuclear fission, which involves splitting very heavy atoms to release energy, fusion releases energy as a result of two light atoms such as hydrogen joining together to form a helium atom.
Erinevalt tuumalõhustumisest, mille puhul energia vabastamiseks lõhustatakse väga raskeid aatomituumasid, vabaneb tuumasünteesis energia kahe kerge aatomi, näiteks vesinikutuumade, liitumisel, moodustades heeliumituuma.
Inside the Sun hydrogen collides and fuses together at extremely high temperatures (about 15 million ºC) and enormous gravitational pressures: 600 million tonnes of hydrogen is fused to helium every second.
Päikese sisemuses ülikõrge temperatuuri (umbes 15 miljonit ºC) ning tohutu gravitatsioonirõhu juures vesinikutuumad põrkuvad ja liituvad – igas sekundis sünteesitakse 600 miljonit tonni vesinikku heeliumiks.
At the heart of the ITER experiment will be the world’s largest tokamak.
ITERi eksperimendi keskmes saab olema maailma suurim tokamak.
A tokamak is a torus or ‘doughnut-shaped’ device – essentially a continuous tube.
Tokamak on toroid ehk sõõrikukujuline seade – põhimõtteliselt katkematu toru.
The first tokamak was conceived in Moscow in the 1960s and was designed specifically to create an intricate but ingenious magnetic cage to confine the highenergy plasma.
Esimene tokamak loodi 1960-ndatel aastatel Moskvas, milleks konstrueeriti spetsiaalne, keerukas, kuid geniaalse lahendusega magnetpuur kõrge energiaga plasma vangistamiseks.
On Earth, fusion will be reproduced on a smaller scale than the Sun!
Maal taastekitatakse tuumasünteesi palju väiksemas mastaabis kui Päikesel.
But the smaller scale also means that the temperatures involved must be even higher (by ten times) to make a practical energy source.
Kuid väiksem mastaap tähendab ka seda, et kasuliku energiaallika loomiseks vajalikud temperatuurid on palju kordi (isegi 10 korda!) kõrgemad.
This is a significant challenge and will involve scientists and engineers from all over the world.
See on tõsine väljakutse, mis peab kaasama teadlasi ja insenere kogu maailmast.
Fishing for solutions
Lahenduste õngitsemine
Staying in tune with nature
Püsigem loodusega ühel lainel
Sharing the fruits of European co-operation with the world
Euroopa koostöö viljade jagamine maailmaga
Having populated most of the planet and evolved such complex lifestyles, humanity is arguably the most successful creature that has ever walked the Earth.
Olles asustanud enamiku planeedist ja välja arendanud nii keeruka eluviisi, on inimene väidetavalt kõige edukam olevus, kes kunagi Maa pinnal kõndinud.
Our power to harness the forces of nature is unprecedented.
Meie vägi taltsutada loodusjõude on enneolematu.
Co-operation is the cement that holds together the European Union.
Koostöö on side, mis Euroopa Liitu koos hoiab.
The modern European ideal is all about working together for our mutual and collective good.
Kaasaegse Euroopa ideaal seisneb just nimelt koos töötamises vastastikuse ja kollektiivse hüvangu nimel.
This is particularly relevant in the scientific realm, where international co-operation (INCO) for sustainable development has long been a central policy aim.
Eriti puudutab see teadusilma, kus rahvusvaheline koostöö (INCO) säästva arengu nimel on pikka aega olnud keskseks poliitikasihiks.
INCO delivers massive benefits both to Europe and the outside world.
INCO toob nii Euroopale kui välismaailmale tohutult kasu.
Knowledge is not exhausted through use, it grows.
Teadmised ei ammendu kasutamisel, vaid kasvavad.
Sharing creates win-win situations.
Jagamine toob kasu kõigile osapooltele.
INTERNATIONAL
AHELINE
However, with more power comes greater responsibility.
Ent mida suurem vägi, seda suurem vastutus.
Every time our youthful zeal encourages us to think that we are apart from nature, the Earth quickly turns around to remind us that we are very much a part of its natural order.
Iga kord, kui me end oma nooruslikul õhinal loodusest eraldiseisvaks peame, teeb Maa järsu pöörde, tuletades meile meelde, et oleme vägagi reaalselt osa tema looduslikust süsteemist.
If we are to continue to live comfortably off nature’s bounty, we need to go about our business in a sustainable manner so that we and future generations can survive and prosper.
Kui soovime jätkata mugavat elu looduse helduse najal, peame oma asju ajama säästval moel, et nii meie ise kui ka tulevased põlved saaksid elus püsida ja heaolu nautida.
Co-operation for sustainable solutions
Koostöö säästvate lahenduste leidmiseks
To know more about the EU’s international scientific co-operation policy, including a list of countries and regions, please visit: www.europa.int/comm/research/info
Täiendavaid teadmisi ELi rahvusvahelise koostööpoliitika kohta, sealhulgas riikide ja piirkondade nimekirja, leiate aadressilt: www.europa.eu.int/comm/research/inco
“There’s plenty more fish in the sea,” is a traditional way of talking about abundance, and the EU wishes it were so.
“Kalad merest niipea otsa ei lõpe,” on traditsiooniline ütlus külluse kohta ja EL soovib, et see nii olekski.
However, faced with overfishing, pollution and changing climatic conditions, fish resources around the world are under enormous pressure.
Ülepüügi, reostuse ja muutuvate kliimatingimuste tõttu on aga kogu maailma kalavarud tohutu surve all.
For that reason, the EU is funding research to find realistic ways of regenerating marine ecosystems and promoting sustainable fishing practices.
Sel põhjusel rahastab EL teadusuuringuid, et leida realistlikke viise mere ökosüsteemide taastamiseks ja säästvate kalapüügitavade edendamiseks.
On the heels of the successful web archive www.fishbase.org serving 500 000 users per month, the EU-backed INCOFISH project, with 35 partners in 22 countries, is making its research results available to citizens to help meet the goal of restoring marine ecosystems by 2015, set by the 2002 World Summit for Sustainable Development in Johannesburg, South Africa. www.incofish.org
Eduka veebiarhiivi www.fishbase.org, mis teenindab kuus 500 000 kasutajat, jälgedes teeb ELi toetatud projekt INCOFISH 35 partneriga 22 riigis oma uurimistulemused kodanikele kättesaadavaks, et aidata saavutada 2002. aastal Lõuna-Aafrika Vabariigis Johannesburgis toimunud maailma säästva arengu tippkohtumisel püstitatud eesmärki – taastada mereökosüsteemid aastaks 2015. www.incofish.org
For peat’s sake
Turba kaitseks
Our influence on nature has become so powerful that humanity’s fingerprint can be found all over the planet: in the skies, on land and in the sea.
Meie mõju loodusele on muutunud nii tugevaks, et inimsoo jälgi võib leida kogu planeedilt: taevast, maalt ja merest.
We depend on natural resources, such as oil, that are finite in nature and our use of them pollutes the atmosphere.
Me sõltume loodusvaradest, näiteks naftast, mis on oma olemuselt piiratud ja mille kasutamisega me saastame atmosfääri.
Renewable resources, such as forests, food crops and fisheries, are often exploited beyond their natural replacement capacity.
Taastuvaid ressursse, näiteks metsi, toiduks mõeldud põllukultuure ja kalavarusid kasutatakse sageli rohkem, kui nende looduslik taastootmisvõime lubaks.
That means we need to preserve them better and use them more wisely.
See tähendab, et peame neid paremini hoidma ja arukamalt kasutama.
Humanity’s greatest gift is its creativity.
Inimkonna suurim anne on loovus.
We have the capacity to come up with an almost infinite number of possible solutions to the global challenges that face us.
Me suudame tulla lagedale peaaegu lõputu arvu võimalike lahendustega enda ees seisvatele üleilmsetele probleemidele.
The European Union is doing its bit by funding INCO projects that further our quest for sustainable alternatives.
Euroopa Liit annab oma panuse, rahastades INCO projekte, mis aitavad meid edasi jätkusuutlike alternatiivide otsingutes.
These endeavours focus on enhancing our understanding of forests, other land ecosystems and coastal areas, so that we can appreciate the effects human activity have on these fragile systems and how we can mitigate them.
Nende püüdluste keskne siht on õppida paremini tundma metsi, muid maismaaökosüsteeme ja rannikualasid, et saaksime hinnata inimtegevuse mõju neile habrastele süsteemidele ja leida viise selle leevendamiseks.
Restoration becomes the target more and more.
Üha enam saab sihiks taastamine.
Peat – which is partially decayed vegetation – covers 3% of the Earth’s land surface.
Turvas – osaliselt kõdunenud taimestik – katab 3% maakera maismaapinnast.
About 7% of this total has been exploited for agriculture and forestry, with significant environmental repercussions.
Sellest koguhulgast umbes 7% on ära kasutatud põllumajanduses ja metsanduses, põhjustades olulisi tagasilööke keskkonnale.
The EU-backed STRAPEAT project set out to get to the bottom of this problem.
ELi toetatav projekt STRAPEAT võttis eesmärgiks tungida nimetatud probleemi juurteni.
STRAPEAT formulated strategies for implementing improved sustainable management of tropical peatlands and helped to strengthen developing country research and institutional capacity to implement ‘wise use’ strategies.
STRAPEAT formuleeris strateegiad troopiliste turbaalade paremaks säästvaks majandamiseks ja aitas tugevdada arenguriikide teaduslikku ja ametkondlikku suutlikkust «aruka kasutamise» strateegiate rakendamiseks.
Its successor RESTORPEAT is coordinating the activities of 14 international partners in Europe and Southeast Asia to address related global and regional issues of carbon balance, water management, biodiversity and poverty alleviation in peatland areas.www.strapeataltera.nl.org
Selle mantlipärija RESTORPEAT kooskõlastab 14 rahvusvahelise partneri tegevust Euroopas ja Kagu-Aasias, et käsitleda turbaalade süsiniku tasakaalu, veemajanduse, bioloogilise mitmekesisuse ja vaesuse leevendamise ülemaailmseid ja piirkondlikke küsimusi. www.strapeat.alterra.nl
A universal pursuit
Universaalne püüdlus
Planting the seeds for a better life
Rahvusvaheline koostöö – parim ravim
Sleeping soundly under science’s net
Külvamas parema elu seemneid
The development watershed
Rahulik uni teaduse kaitsva võrgu all
International co-operation, the best remedy
Nagu perioodilised näljahädad Nigeerias ja Etioopias kinnitavad, on piisavate, tervislike ja pidevate toidu- ning joogiveevarude tagamine möödapääsmatu nii eluspüsimiseks kui üldise heaolu kindlustamiseks.
In ancient times, the work of individual philosophers could bolster our collective knowledge.
Nagu meid inimajaloo vältel tabanud hulgalised pandeemiad kinnitavad, ei austa terviseohud poliitilisi piire.
Today, with the explosion in our collective knowledge, collaborative research is a must. Since knowledge is a universal realm, the quest for it is becoming increasingly global.
Üleilmastumine ja kaasaegsed tehnoloogiad rebivad maha inimesi lahutavad füüsilised piirid, mis küll inimkonda lähendades tähendab ühtlasi seda, et haigused võivad levida sellevõrra kiiremini.
As the periodic famines in places like Niger and Ethiopia highlight, ensuring an adequate, healthy and constant supply of food and potable water is vital both for survival and general well-being.
Iidsetel aegadel võisid meie kollektiivsed teadmised lähtuda iseseisvate filosoofide mõttetööst.
As the legions of pandemics we have faced throughout human history attest, health threats are no respecters of political boundaries.
Tänapäeval, arvestades kollektiivsete teadmiste plahvatuslikku kasvu, on uurimisalane koostöö möödapääsmatu.
Globalisation and modern technologies are stripping away the physical boundaries separating people which, while bringing humanity closer together, also means that diseases have the potential to spread that much faster.
Kuna teadmised on universaalne valdus, siis muutub nende poole püüdlemine üha globaalsemaks.
The European Union thus attaches much importance to international scientific co-operation (INCO).
Seepärast omistab Euroopa Liit suurt tähtsust rahvusvahelisele teaduskoostööle (INCO).
INCO has established partnerships with 148 countries around the world from the following regions: Africa, the Caribbean, the Pacific (ACP), Asia, Latin America, the Mediterranean, the Western Balkans, Eastern Europe and Central Asia.
INCO on loonud partnerlussuhted 148 riigiga järgmistes piirkondades üle maailma: Aafrika riigid, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riigid (AKV), Aasia, Ladina-Ameerika, Vahemeremaad, Lääne-Balkan, Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia.
This requires not only vigilance on the part of health authorities – both national and international – but international co-operation in research to stop existing and emerging threats in their tracks.
See nõuab mitte ainult tervishoiuametkondade – nii siseriiklike kui rahvusvaheliste – valvsust, vaid ka rahvusvahelist koostööd teadusuuringute vallas, et tõkestada olemasolevate ja tärkavate ohtude tee.
As anyone who observed the global response to SARS and bird influenza will readily admit, joint solutions are usually the best solutions.
Nagu igaüks, kes on jälginud ülemaailmset reageeringut SARSile ja linnugripile, varmalt tunnistaks, on ühised lahendused tavaliselt ka parimad lahendused.
International efforts to get special insecticide-impregnated bed nets to malaria-infected areas have had a major positive impact in reducing the incidence of the insect-borne disease.
Rahvusvahelised jõupingutused varustada malaariaohtlikke piirkondi spetsiaalsete, putukatõrjevahenditega immutatud võrkudega on andnud selle putukate kantud haiguse esinemissageduse vähendamisel arvestatavaid positiivseid tulemusi.
However, they are not a panacea, as subsequent EU-backed research has revealed.
Samas ei ole nende näol tegemist imerohuga, nagu hilisemad ELi toel läbiviidud uurimused on näidanud.
In Burkina Faso, for instance, mosquito bites are so frequent that, in the time it takes to set up a bed net, one can get infected.
Näiteks on Burkina Fasos moskiitohammustused nii sagedased, et selle aja jooksul, mis kulub putukavõrgu paigaldamiseks ümber voodi, võib inimene juba nakkuse saada.
Therefore, a more holistic approach is needed that also seeks to reduce the causes leading to mosquito profusion and deals with the consequences of infection.
Seepärast on tarvis terviklikumat lähenemisviisi, mis püüaks ühtlasi vähendada moskiitode rohkuse põhjuseid ja tegeleks nakkuse tagajärgedega.
A better Europe in a better world
Tervistav koostöö
The human diet is derived from a number of main sources, including crop plants, domesticated animals and fish.
Inimeste toidulaud täitub mitmest põhilisest allikast, mille hulgas on põllukultuurid, koduloomad ja kalad.
Food security is dependent on our ability to access sufficient and healthy food supplies reliably.
Toidu ohutus sõltub sellest, kas suudame tagada tervislike ja küllaldaste toiduvarude kindla kättesaadavuse.
However, economic and political crises jeopardise food security, especially when normal food supply chains are strained by growing human populations, shifting lifestyles, climate change (which can sometimes bring good as well as bad), the spread of deforestation and desertification, and rapid urbanisation.
Majandus- ja poliitilised kriisid aga seavad toidu ohutuse löögi alla, eriti kui normaalseid toiduga varustamise ahelaid kurnavad inimeste kasvav arv, elulaadimuutused, kliimamuutus (mis võib vahel tuua lisaks halvale ka head), metsade raadamise ja kõrbestumise levik ning kiire linnastumine.
This means that any breakdown or failure can have potentially disastrous consequences.
See tähendab, et igal tõrkel või äpardusel võivad olla katastroofilised tagajärjed.
Two decades of partnership
Parem Euroopa paremas maailmas
Collaborative cures
Kaks aastakümmet partnerlust
Weathering difficult times
Raskete aegade üleelamine
El Niño is a phenomenon that disrupts sea and weather patterns in tropical regions in the Pacific Ocean.
El Niño on nähtus, mis moonutab harjumuspäraseid mere- ja ilmaolusid Vaikse ookeani troopilistes piirkondades.
Among its consequences are poor fish catches off Peru and Chile, increased rainfall in parts of the Americas, that has caused destructive flooding, and drought in the West Pacific, which, among other things, has led to devastating brush fires in Australia.
Selle tagajärgede hulka kuuluvad Peruu ja Tšiili vilets kalasaak, sademete hulga suurenemine, mis on põhjustanud hävitavaid üleujutusi mõnes Põhja- ja Lõuna-Ameerika osas, ning põud Vaikse ookeani läänerannikul, mis lisaks muule on kaasa toonud Austraaliat laastavad võsapõlengud.
The EU-backed ELNIÑO project found that rainy El Niño years can have an extraordinarily positive effect on plant and animal productivity in semi-arid ecosystems.
ELi toetatav projekt ELNIÑO leidis, et vihmased El Niño aastad võivad avaldada erakordselt positiivset mõju taimede ja loomade viljakusele poolkõrbetaolistes ökosüsteemides.
It studied how the increased rainfall can be used to trigger the regeneration of native trees in degraded areas of Chile and Peru.
Projekt uuris, kuidas saab sademete suuremat hulka kasutada Tšiili ja Peruu degradeerunud aladel looduslikult kasvavate puude taastumise käivitamiseks.
The researchers found that El Niño episodes can indeed lead to forest regeneration but that large regional differences exist.
Teadlased on avastanud, et El Niño ilmingud võivad reaalselt põhjustada metsade uuenemist, kuigi piirkonniti esineb suuri erinevusi.
The European Union is all about working together for our collective interest.
Näiteks paljudes Sahara-taguse Aafrika osades ägavad tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandesüsteemid HIV/AIDSi, malaaria ja tuberkuloosi raskuse all, rääkimata kõigist teistest tõsistest tähelepanuta jäänud nakkushaigustest.
Likewise, in the scientific realm the path to knowledge is best travelled in company.
Euroopa Liidu mõte on töötada ühiselt meie kollektiivsete huvide nimel.
INCO helps advance mutual interests and promote mutual benefits.
INCO aitab edendada vastastikuseid huve ja teenida vastastikust kasu.
Corn for all conditions
Maisi igasse mulda
Without water we could not survive – nor could we prosper.
Ilma veeta ei püsiks me elus – ega areneks.
People need access to safe and clean drinking water and sanitation facilities.
Inimestele peavad kättesaadavad olema ohutu ja puhas joogivesi ning kanalisatsioon.
The ambitious EU Water Initiative (EUWI) takes an integrated approach to water resource management, promoting constructive engagement with diverse stakeholders and acting as a catalyst for future action.
ELi auahne veealgatus (EUWI) läheneb veevarude majandamisele ühtsel viisil, edendades konstruktiivset koostööd mitmesuguste sidusrühmadega ja toimides tulevaste meetmete katalüsaatorina.
The EU funds a lot of collaborative research in the area.
EL rahastab selles valdkonnas paljusid koostöiseid uuringuid.
In fact, an international review of some 50 INCO integrated water resources projects is under way to see what lessons can be learnt.
Tegelikult on käimas umbes 50 INCO integreeritud veevarude projekti rahvusvaheline läbivaatus, et näha, mida oleks õppida.
One such successful endeavour is the Women, Well-being, Work, Waste and sanitation (4Ws) project which is investigating alternative strategies for environmental sanitation and waste management in peri-urban coastal communities in South Asia.
Üheks taoliseks edukaks ettevõtmiseks on projekt «Naised, heaolu, töö, jäätmed ja saneerimine» (Women, Well-being, Work, Waste and sanitation – 4Ws), mis uurib alternatiivseid strateegiaid keskkonna tervendamiseks ja jäätmemajanduseks Lõuna-Aasia linnalähedastes rannikuasulates. EUWI: www.europa.eu.int/comm/ research/water-initiative 4Wd: www.irc.nl/page/227
Research into droughts, pest resistance and abiotic stress tolerance can help underwrite food security among the world’s most vulnerable populations in marginal areas.
Põua, kahjurite resistentsuse ja abiootilise stressitaluvuse uurimine võib olla abiks toiduohutuse kindlustamisel ääremail maailma kõige haavatavamate inimrühmade seas.
Through international co-operation, scientists can develop hardier crops that can withstand more extreme local weather conditions and deal with pests in a more sustainable and environmentally friendly fashion than that provided by the chemical pesticides currently available.
Rahvusvahelise koostöö kaudu saavad teadlased välja töötada vastupidavamaid põllukultuure, mis suudavad taluda äärmuslikumaid kohalikke ilmastikutingimusi, ning tulla kahjuritega toime säästvamal ja keskkonnasõbralikumal viisil kui praegu kasutusel olevate keemiliste pestitsiididega võimalik.
A key aim for the EU is to enhance European competitiveness and improve the quality of life of its citizens. The Union also recognises that we all live in one world.
Ehkki neis riikides on palju andekaid teadlasi, puudub neil sageli finants- ja teadusjõud, et omal käel kuigipalju tõsist teadustööd teha.
INCO is a powerful dynamo for finding solutions to major global challenges that require regionspecific responses, such as research into infectious diseases and climate change.
Euroopa soovib olla hea «globaalne kodanik» terves ja stabiilses maailmas, edendades Euroopa teadlaste ja nende areneva maailma kolleegide koostööd – tõstes samas ka sealset suutlikkust.
INCO can also help build capacity in developing countries so that they can respond to these challenges on their own terms.
ELi jaoks on põhiline eesmärk tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ja parandada oma kodanike elukvaliteeti.
By so doing, it helps to underwrite concerted efforts to meet the Millennium Goals.
Liit tunnistab ka seda, et me kõik elame ühes ja samas maailmas.
Europe wishes to be a good‘global citizen’in a healthy and stable world by promoting co-operation between European scientists and their counterparts in the developing world – as well as building capacity there.
INCO on võimas dünamo lahenduste leidmiseks suurtele ülemaailmsetele väljakutsetele, mis nõuavad iga piirkonna eripära arvestavat reaktsiooni, näiteks nakkushaiguste ja kliimamuutuse uurimist.
In addition, INCO can help find solutions to emerging health threats to farmyard animals, such as the international effort to understand the avian flu outbreak in Asia.
Samuti saab INCO aidata tõsta arengumaade suutlikkust, et nad saaksid nendele väljakutsetele jõudumööda reageerida.
It is also helping make farmed fish healthier by finding alternatives to the antibiotics used in feeds.
Seda tehes aidatakse kindlustada ühiseid püüdlusi aastatuhande arengueesmärkide täitmiseks.
To be successful, international scientific co-operation needs to be linked to other policy areas, such as external relations, and should take account of them.
Ühtlasi aitab see parandada tehistingimustes kasvatatud kalade tervist, leides alternatiive söötades kasutatud antibiootikumidele.
In Europe, we are lucky enough to possess comprehensive healthcare systems that run smoothly enough for us to take them almost for granted.
Meil Euroopas on õnn omada laiahaardelisi tervishoiusüsteeme, mis toimivad piisavalt sujuvalt, et saaksime neid peaaegu enesestmõistetavaks pidada.
Other parts of the world are not so fortunate and their health systems are often stretched beyond breaking point.
Mujal maailmas ei ole nii hästi läinud ja nende tervishoiusüsteemid on sageli viimase piirini üle koormatud.
For the past 20 years, the EU has been attempting to address this situation by conducting joint research on healthcare systems with its developing country partners to understand the challenges they face and find solutions to them.
Viimased 20 aastat on EL üritanud seda olukorda lahendada, viies oma partneritega arengumaades läbi tervishoiusüsteeme käsitlevaid ühisuuringuid, et mõista nende ees seisvaid probleeme ja leida neile lahendusi.
A special independent panel report explores progress of 70 Unionfunded INCO projects over the past 20 years and recommends that the EU should continue to invest more in such research and its uptake, and set up regional health-system observatories. www.europa.eu.int/comm/research/iscp/ pdf/n_s_partnership_health_report.pdf
Spetsiaalses sõltumatus paneelaruandes uuritakse 70 liidu rahastatud INCO projekti edusamme viimase 20 aasta jooksul ja soovitatakse, et EL peaks taolisesse teadustegevusse ja selle tulemuste kasutuselevõtmisse jätkuvalt rohkem investeerima ning rajama piirkondlike tervishoiusüsteemide vaatluspunktid. www.europa.eu.int/comm/research/iscp/ pdf/n_s_partnership_health_report.pdf