natgillin/translations-raw huggingface dataset:
But this success has resulted in the approval of a new Phare economic and social cohesion project due to start in 2004.
Kuid tänu projekti õnnestumisele kiideti heaks juba järgmine Haanja PHARE ESC projekt, millega tehakse loodetavasti algust 2004. aastal.
This will involve the complete renovation of the tower erected on the summit of Estonia in 1939 and renovated for the first time back in 1969.
Seekord on plaanis renoveerida Suure Munamäe 1939. aastast pärinev vaatetorn, mida viimati renoveeriti 1969.
‘The Environment is the winner in Malta’s single programming document 2004–06’
„Keskkond kui Malta ühtse programmdokumendi 2004-2006 võtmesõna“
When drafting Malta’s programming document for the Structural Funds, the Government of Malta took a conscious decision to make the environmental sector the largest beneficiary of the funds which Malta will be receiving post-accession.
Marlene Bonnici, Malta struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi rakendamise talituse direktor eraldatakse põhiosa toetustest keskkonnaseisundi parandamiseks.
This, of course, was at the expense of other sectors and priorities which are also vital for Malta’s development.
Loomulikult tuli see valik teha teiste, Malta arengu seisukohast samuti elutähtsate sektorite ja prioriteetide arvelt.
This huge effort was made by the Government in order to ensure the preservation of the islands and their ecosystems.
Malta valitsus astus selle tähtsa sammu, et tagada saarte ja sealsete ökosüsteemide säilimine.
It was also a decision not based on short-sightedness but a decision to invest in the future of the country and future generations.
Tegemist polnud lühinägeliku otsusega, vaid sooviga investeerida saare ja järeltulevate põlvkondade tulevikku.
The decision was accepted by all partners, even though reluctantly by some organisations that would like to have seen a greater focus on other priorities.
Otsuse kiitsid heaks kõik osapooled, ehkki mõned organisatsioonid nägid ka teisi prioriteete.
With 1 200 inhabitants per square kilometre, Malta is one of the most densely populated countries in the world and has by far the highest population density in the European Union.
Malta on üks maailma tihedamini asustatud riike, Euroopa Liidus rahvastikutiheduselt kaugelt esimene (1200 elanikku ruutkilomeetri kohta).
Malta also has a thriving tourism industry and attracts over 1 million visitors each year.
Samuti on Maltal äärmiselt tihe turismindus: igal aastal külastab riiki enam kui miljon turisti.
But the archipelago, which consists of three islands, has a very fragile environment and the highly urbanised territory in which we live and the economic development that has taken place in the country in the 1990s has led to severe pressures on the islands’ environment.
Saareriigi territoorium koosneb kolmest saarest, mille looduskeskkond on väga habras. Suuresti linnastunud elukeskkond ja üheksakümnendatel aastatel toimunud majanduslik areng on saare loodusele avaldanud suurt mõju.
However, the Government’s expenditure on environment has risen considerably in the past few years.
Viimase paari aasta jooksul on saareriigi keskkonnakulutused oluliselt kasvanud.
Moreover, the obligation to comply with the acquis has strengthened the partnership with relevant nongovernmental organisations and has also had an impact on the generation of new legislation and on enforcement, although there is still much work to be done, particularly in environment infrastructure.
Lisaks on tänu Euroopa Liidu õigustiku täitmise kohustusele edenenud koostöö valitsusväliste organisatsioonidega, see on mõjutanud ka uute õigusaktide vastuvõtmist ja nende rakendamist, ehkki palju tööd seisab veel ees, eelkõige keskkonnainfrastruktuuride osas.
Under the single programming document, Malta is planning to implement projects on waste management, drinking water, water treatment, air quality and nature protection, amongst others.
Ühtse programmdokumendi kohaselt kavatseb Malta ellu viia projekte näiteks jäätmekäitluse, joogivee, veepuhastuse, õhu kvaliteedi ja looduskaitse vallas.
An education campaign is also planned to support these projects and place them into a tangible context.
Projektide toetamiseks ja tutvustamiseks kavatsetakse korraldada ka teavituskampaania.
These projects will also be complemented with other environment projects (mainly in solid waste) under the Cohesion Fund, where again Malta has taken a decision to allocate over 60 % of its funding (well in excess of the obligatory 50 %) to the environment at the expense of transport infrastructure, which is also needed and would have had a far more visible impact in the short-term.
Neile lisandub teisigi Ühtekuuluvusfondi kaasrahastatavaid keskkonnaprojekte (peamiselt tahkete jäätmete vallas), mille puhul Malta on samuti otsustanud osaleda 60% ulatuses (tunduvalt enam kui nõutav 50%), eelistades keskkonda transpordiinfrastruktuuridele, millesse investeerimine oleks ka vajalik ja mille mõju oleks näha lühemas perspektiivis.
In this regard, we do hope to make a long-term impact on the quality of life of all citizens, including future generations, and also on the quality of life enjoyed by the hundreds of thousands of tourists who visit us each year.
Loodame, et pikemas perspektiivis parandavad meie otsused kõigi, sealhulgas tulevaste kodanike ning meid igal aastal külastavate arvukate turistide elukvaliteeti.
In the run-up to accession, Malta was faced with an enormous quantity of legislation to transpose with no support, in terms of infrastructure, from the European Union.
Liitumiseelsel perioodil pidi Malta üle võtma väga suure hulga õigusakte ilma Euroopa Liidu poolse toetuseta infrastruktuuridele.
Malta was not eligible for ISPA support but in the 2003 preaccession programme was granted the possibility to co-finance one small infrastructural project.
Maltal polnud õigust saada ISPA toetusi, kuid 2003. aasta liitumiseelses programmis nähti siiski ette võimalus kaasrahastada üht väiksemat infrastruktuuriprojekti.
Malta chose the environment and is now in the process of implementing a project on water treatment for the Island of Gozo.
Malta valis keskkonna ning praegu ongi töös Gozo saare veepuhastusega seotud projekt.
Unlike ISPA support, however, Malta co-financed this project with 50 % of national funds.
Erinevalt ISPA toetustest rahastas Malta nimetatud projekti 50% ulatuses siiski ise.
This is the commitment that Malta has towards the environment.
Malta struktuurifondide programmdokumendi koostamisel otsustas valitsus, et ka pärast ühinemist
Surface area: 316 km²Population: 397 000 inhabitants Per capita GDP index (2002): 69 (EU-15 = 100)
Pindala: 316 km²Rahvaarv: 397 000SKT inimese kohta (2002): 69 (EU-15 = 100)
Structural Funds strategy (2004–06): Malta (EUR 63.2 million) will make strategic investments aimed at boosting the competitiveness of manufacturing and tourism companies, promote integration and training, and implement actions in favour of the environment, rural development and fisheries.
Struktuurifondide strateegia (2004-2006):Malta (63,2 miljonit eurot) teeb strateegilisi investeeringuid ning toetab käsitöö- ja turismiettevõtete konkurentsivõimet, soosib tööturule pääsemist ja koolitust, rakendab meetmeid keskkonnaseisundi parandamiseks ning toetab kalanduse ja maapiirkondade arengut.
Specific support will be given to the Island of Gozo.
Eraldi toetus on ette nähtud Gozo saarele.
CZECH REPUBLICCross-border cycle network
TŠEHHI VABARIIKPiiriülene jalgrattateede võrk
Total cost (signposting): EUR 15 993EU contribution: EUR 6 862
Kogumaksumus (märgistus): 15 993 EURELi osalus: 6 862 EUR
Total cost (maps): EUR 290 886EU contribution: EUR 122 977
Kogumaksumus (kaardid): 290 886 EURELi osalus: 122 977 EUR
‘The underlying plan for this Interreg III B project involving all the countries through which this great river flows, and Bulgaria in particular, was to exploit the cultural diversity of the Danube basin for the purposes of regional development.
„Selles INTERREG III B projektis, milles osalevad kõik riigid, kelle territooriumilt Doonau läbi voolab, nende hulgas Bulgaaria, on võetud sihiks kasutada Doonau-äärsete alade kultuurilist mitmekesisust regionaalarengu edendamiseks.
One of the actions involved the production of a topographic base on the scale of 1:500 000 of the Danube region.
Projekti osana koostati Doonau piirkonna aluskaart mõõtkavas 1 : 500 000.
A digital map of cultural attractions was then generated, completing a catalogue on the industrial heritage to be found on the banks of the Danube.’ ’
Selle põhjal loodi kultuuriliste vaatamisväärsuste digitaalkaart, mis lisati Doonau ääres tegutsevate tööstusettevõtete kataloogile.“
‘The Egrensis Euregio has set up a network of cycle routes in the border area of Bohemia/Bavaria/Saxony/Thuringe, covering 500 km and combining sport, tourism, culture and adventure.
„Euregio Egrensis lõi Böömimaa, Baieri, Saksimaa ja Tüüringi piiri ääres 500 km pikkuse jalgrattateede võrgu, mille eesmärgiks on edendada sporti, turismi ning kultuuriliste vaatamisväärsuste populaarsust.
This Phare cross-border cooperation (CBC) project involved designing and signposting the circuit, producing a guide describing each section and highlighting the interesting aspects of each itinerary.
PHARE CBC projekti(*) käigus ehitati ja märgistati jalgrattateed ning koostati reisijuht, milles kirjeldatakse iga teelõiku ja sellel leiduvaid huviväärsusi.
Particular emphasis was placed on two themes which unite the past and present of the partner regions: mining activity and water cures.
Eraldi leiavad äramärkimist kaks teemat, mis ühendavad endas projekti osaliste minevikku ja tulevikku: kaevandustööstus ja kuurordid.
The route passes through numerous thermal spas and thereby also contributes to the marketing campaign to promote water cures initiated by Interreg.’ ’
Teed kulgevad läbi mitme kuurordi, mistõttu võib öelda, et projekt toetab ka INTERREGi raames algatatud raviturismi edendamise kampaaniat.“
Over the past decade the number of subnational authorities establishing representation offices in Brussels has grown dramatically.
Kogumaksumus: 543 532 EURELi osalus: 325 000 EUR
Saarland opened the first regional office in Brussels.
Kogumaksumus: 40 534 EURELi osalus: 21 687 EUR
This view is shared by Jeremy Smith, Secretary General of the Council of European Municipalities and Regions (CEMR), who believes that, ‘most regions are looking for an economic return from their presence in Brussels.’ ’
Selle eesmärgiks oli luua koostöövõrgustikke programmi alla kuuluvate piirkondade tööstusparkide ja –piirkondade vahel, et lihtsustada teabe ja kogemustevahetust.
‘To be effective the office must be part of a team which includes people in Brussels and in the regions,’ said Robert Collins of the Irish Regions Office.
IPPP raames viidi kokku tööstusparkide esindajaid, korraldati koolitusi, õppereise, õpikodasid ja rahvusvahelisi seminare.
Relations between the different Brussels’ offices are generally good. ‘There is a good informal network between all the regional offices here’, said Christian Bruns.
Projekti tulemusena loodi ungari, itaalia ja rumeenia partnerite vahel teabevahetusvõrgustik.“
Like other regions receiving assistance from the Structural Funds, Nord-Pas-de-Calais is required to inform the local population about this Community support (1).
Projekti eesmärgiks oli Spisi maakonna majanduskeskkonna parandamine edukalt toimiva ning ettevõtetele laia teenustepaketti pakkuva infrastruktuuri loomise kaudu.
The method chosen, that is to say focusing on concrete projects, was effective as the posters succeeded in catching the public’s eye.
Inkubaator pakub varustust ja tehnilist abi nii alustavatele kui ka juba tegutsevatele ettevõtetele.
Budgets allocated to European communication are limited and there is no money to waste on ill-conceived operations.
Lisaks pakub inkubaatoris tegutsevatele ettevõtetele soodsalt teenuseid Spišská Nova Vesi Euroopa Ettevõtlus- ja Innovatsioonikeskus.
The Regional Policy DG has published a report on Europe’s mountain regions.
Ettevõtete käsutuses on ligi 1100 m² büroo- ja tootmispinda.“
Consult the Inforegio website for an overview of European regional policy.
Inforegio veebileht annab põhjaliku ülevaate Euroopa regionaalpoliitikast.
For the latest news, go to the ‘Newsroom’ section at: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/newsroom/index_en.htm
Uusima teabe saamiseks lugege rubriiki „Newsroom“: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/newsroom/index_en.htm
© European Communities, 2004Reproduction is authorised, provided the source is acknowledged.
© Euroopa ühendused, 2004Materjali on lubatud reprodutseerida tingimusel, et mainitakse algallikat.
European Commission, Directorate-General for Regional Policy Unit 01 — Information and Communication Thierry Daman41, avenue de Tervuren, B-1040 Brussels Fax (32-2) 296 60 03E-mail: regio-info@cec.eu.int Internet: http://europa.eu.int/comm/dgs/regional_policy/index_en.htm
Euroopa Komisjon, regionaalpoliitika peadirektoraat Üksus 01 - Teave ja kommunikatsioon Thierry Daman41, avenue de Tervuren, B-1040 Brüssel Faks: +32 2 296 60 03E-post: regio-info@cec.eu.int Internet: http://europa.eu.int/comm/dgs/regional_policy/index_en.htm
Information on European Union regional aidhttp://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm
Teave Euroopa Liidu regionaalabi kohtahttp://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm
A boost for European solidarity
Euroopa solidaarsuse võimendaja
Contents
Kokkuvõte
The Cohesion Fund: A boost for European solidarity
Ühtekuuluvusfond Euroopa solidaarsuse võimendaja
The Cohesion Fund in evolution
Ühtekuuluvusfondi areng
While related to the family of Structural Funds, the Cohesion Fund has been more of a first cousin than a sibling.
Oma suguluses struktuurifondide perekonnaga on Ühtekuuluvusfond olnud rohkem onupoja kui lihase venna osas.
Since 1994, it has retained its distinctive objectives and implementing provisions while achieving a high degree of coordination with the ERDF.
Alates aastast 1994 on fond kinni pidanud oma eristatavatest sihtaladest ja rakendussätetest, koordineerides samas tihedalt oma tegevust ERDFiga.
Now more than 10 years old, the Cohesion Fund took on a new lease of life with the addition of 10 new beneficiary States on 1 May 2004.
Nüüd üle kümne aasta vanusena on Ühtekuuluvusfond alustanud uut elu koos kümne uue abisaaja riigi lisandumisega 1. mail 2004.
From the ground: Poland
Kohapealne kogemus: Poola
Four years of the ISPA: from pre-accession to cohesion
ISPA tegutsemas: Ungari, Sloveenia, Bulgaaria, Rumeenia
Based on the same concept, the ISPA pre-accession instrument shares a large number of common features with the Cohesion Fund.
Selleks, et vastata Euroopa keskkonnastandarditele ning arendada pärast mitmeid ökoloogilisi katastroofe säästlikult oma majandust, alustab Galicia suuremahulise reovee ja tahkete jäätmete käitlemisprogrammi teostamist.
Since its launch in 2000, it has grant aided more than 300 large-scale environment and transport infrastructure investments in the applicant countries of central and eastern Europe.
Ühtekuuluvusfond rahastab suures osas vajalikke investeeringuid.
The ISPA in action: Hungary, Slovenia, Bulgaria, Romania
Kohapealne kogemus: Iirimaa, Portugal
The Cohesion Fund in action: Greece, Ireland, Portugal, Spain
Ühtekuuluvusfond tegutsemas:Kreeka, Iirimaa, Portugal, Hispaania
Photographs (pages): European Commission (1, 4, 9, 13, 15, 16, 25), Sogama (7, 11), Aguas do Zêzere SA (9, 23), EYDE-PATHE (10, 23), Ayuntamiento de La Coruña (11, 18, 20), Poland’s National Fund for Environmental Protection and Water Management (12), CCCMM (19), Limerick main drainage (21), Portos da Madeira (22), project promoters (17, 23) .
Fotod (leheküljed): Euroopa Komisjon (1, 5, 9, 11, 12), SOGAMA (3, 7), Aguas do Zêzere SA (5, 19), EYDE-PATHE (6, 19), Ayuntamiento de La Coruña (7, 14, 16), Poola riiklik keskkonnakaitse ja veemajanduse fond (8), CCCMM (15), Limericki peakanalisatsioon (17), Portos da Madeira (18), projekti elluviijad (13, 19) .
Cover: M1-Boyne Bridge in Drogheda (Ireland),cofi financed by the Cohesion Fund.
Kaas: Ühtekuuluvusfondi kaasrahastatud Boyne´i sild Droghedas (Iirimaal).
Editor: Thierry Daman, European Commission, Directorate-General for Regional Policy.
Toimetaja: Thierry Daman, Euroopa Komisjon, regionaalpoliitika peadirektoraat.
This magazine is printed in English and French on recycled paper.
Ajakiri on trükitud taaskasutatud paberile inglise ja prantsuse keeles.
The thematic dossier is available in 19 languages of the European Union at: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm
Teemakataloog Euroopa Liidu 19 ametlikus keeles on kättesaadav aadressil:http://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm
The text of this publication is not legally binding.
Käesoleva väljaande tekst ei ole õiguslikult siduv.
The increased prominence of the Cohesion Fund on the European solidarity landscape
Ühtekuuluvusfond –
These are to be welcomed, as they make it possible to travel further down the road towards a new and deeper European solidarity.
Euroopa solidaarsuse võimendaja
Complementary to and less well known than the Structural Funds, the Cohesion Fund is not in any way of secondary importance.
Ühtekuuluvusfondi areng
Alongside the Cohesion Fund, between 2000 and 2004 its ‘little brother’, the Structural Instrument for Pre-Accession (ISPA), provided aid in these same fields in the central and east European countries, which were candidate EU members (including Bulgaria and Romania).
Jäätmelaadungiga rong jõuab Ühtekuuluvusfondi poolt kaasfi -nantseeritud Cerceda keskkonnakompleksi (Hispaania)
It therefore covers the entire territory of 13 of the 25 Member States.
Oma suguluses struktuurifondide perekonnaga on
It is a key element in building a strong and coherent policy of economic, social and territorial cohesion for the Europe of 25 that is designed to increase the Union’s competitive advantages in the interests of a dynamic growth that generates jobs and whose foundations are sustainable.
Alates aastast 1994 on fond kinni pidanud oma eristatavatest sihtaladest ja rakendussätetest, koordineerides samas tihedalt oma tegevust ERDFiga.
Inforegio Panorama, true to its mission, must help the regional development actors in contributing to this process.
Nüüd üle kümne aasta vanusena on Ühtekuuluvusfond alustanud uut elu koos kümne uue abisaaja riigi lisandumisega 1. mail
A remodelled cohesion policy for 2007
Komisjoni ettepanek 2007–2013
On 14 July 2004, the European Commission adopted its legislative proposals on reform of cohesion policy for the 2007–13 period.
On selge, et ühtse turu funktsioneerimiseks peavad kõige vaesemad liikmesriigid tegema suuremahulisi investeeringuid oma kasvuvõime suurendamiseks.
With total resources of EUR 336.1 billion, or approximately one third of the Community budget, the proposed approach is designed to achieve action that is more targeted on the EU’s strategic priorities — the Lisbon and Gothenburg agendas, the European employment strategy — and more concentrated on the Union’s least favoured regions while anticipating changes in the rest of the Union, more decentralised, and implemented in a way that is simpler and more efficient.
Selle hulka kuuluvad märkimisväärsed infrastruktuuri laiendamise, uuendamise ja kaasajastamisega seotud lisainvesteeringud.
The proposals include a general regulation, a regulation for each of the sources of financing — European Regional Development Fund (ERDF), European Social Fund (ESF), Cohesion Fund — and a completely new proposal to create a cross-border cooperation structure.
Teiselt poolt, kui need riigid soovivad eurotsooniga ühineda, tuleb neil oma riigivõlg kontrolli all hoida.
These are major reforms that will redraw the landscape of European solidarity in an enlarged Union.
Seega tuleb investeeringuid suurendades samaaegselt hoida kindla kontrolli all riigi rahandust.
The strategy and resources of cohesion policy will be regrouped around three new priority objectives for structural actions (in short: convergence, competitiveness and employment, cooperation).
Maastrichti leping annab võimaluse selle dilemma lahendamiseks, luues finantsabi suunamiseks kõige vaesematele liikmesriikidele uue fondi: Ühtekuuluvusfondi.
Important measures for innovation and simplification are proposed, including:
programmperioodiks on rakenduseeskirjade kohandamine üldiste programmitöö reeglitega – kuigi Ühtekuuluvusfond säilitab seejuures oma
These proposals have not in any way been ‘handed down’ from Brussels, but result from a wide-ranging debate initiated by the Commission three years ago, a debate that fuelled the third cohesion report and that reached its culmination at the third Cohesion Forum in May 2004.
Ühtekuuluvusfond on aidanud esialgsel neljal selle abi kõlblikuks kvalifitseerunud riigil (Hispaanial, Portugalil, Iirimaal ja Kreekal) saavutada lähenemiskriteeriume ning jätkata samal ajal investeerimist infrastruktuuri.
Here is a summary of the key components.
Ühtekuuluvusfond vastu oma sugulaste ringi ning
> Convergence (ERDF, ESF, Cohesion Fund;EUR 264 billion, that is 78.54 % of contributions > last but not least, all the Union’s territories and citizens will be able to benefit from the newcohesion policy that, although centred on the most disadvantaged, is adapted to respond to all situations. _BAR_ p.
1) Administraator, regionaalpoliitika peadirektoraat, Euroopa Komisjon.
by the Funds compared with the present 75 %).
Euroopa solidaarsuse võimendaja
– Rural areas and areas dependent on fisheries, which will be the subject of actions to encourage a more diverse economy financed by the Structural Funds on the basis of complementarity and consistency with the new European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and European Fund for Fisheries (EFF).
Rakenduseeskirjade areng aasta jooksul olnud laias laastus stabiilsed, on toimunud ajavahemiku 1994–1999 rakenduskogemustel põhinevad muudatused koos nõukogu poolt 1999. aastal heaks kiidetud määruse täiustustega.
The degree of financial concentration on the convergence objective will, however, remain the same as for the present Objective 1.
Aja jooksul on ka komisjon oma projektide haldamise poliitikat ja praktikat täiustanud.
– The outermost regions, regions with a natural handicap (islands, mountains), sparsely or very sparsely populated areas and former external border areas.
Nüüdseks kehtivad eeskirjad kohalduvad tegevusele kümnes uues liikmesriigis ajavahemikul 2004–2006 ning juba ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahendi
– + 5 %, under the competitiveness objective, for regions with a natural handicap (islands, mountain areas), sparsely or very sparsely populated areas and areas that formed external borders until 30 April 2004.
Ühtekuuluvusfondi 1999. aastal muudetud määrus (4) rõhutas vajadust strateegilisema lähenemise ja projektide suurema kooskõla järele üldise keskkonnaalase ja transpordistrateegiaga haldus- või sektori tasemel.
In response to a concern that is often expressed, the regulation stipulates that aid from the Funds is recovered if, within a period of seven years, substantial modifications are made regarding a firm or public body, or result from the cessation of a productive activity, following relocation for example.
Komisjon võttis seisukoha, et sellised strateegiad tuleb igas abi saavas riigis määratleda ja formuleerida ühes või mitmes “strateegilises kontrollraamistikus”.
A firm that is or has been subject to a recovery procedure can no longer benefit from a contribution from the Funds.
See tegevusettepanek on koos teistega toodud 2000.
Panorama N14-EN 5
5 aasta Ühtekuuluvusfondi teatmikus (
This includes considerable additional investment in expanding, upgrading and modernising infrastructure.
Viimane dokument sisaldas samuti: toetatavatele projektidele.
On the other hand, if these countries wish to join the euro zone, they have to keep their public debt under control.
Sellele vaatamata ootavad järgmisel programmperioodil Ühtekuuluvusfondi ees olulised muudatused.
Since 1994, it has retained its distinctive objectives and implementing provisions while achieving a high degree of coordination with the ERDF.
> komisjoni suuniseid Ühtekuuluvusfondi prioriteetide kohta keskkonnaalase ja transpordisektori toetamisel; Ühtekuuluvusfondi erijooned – 1994