natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The information centre is responsible for dealing with direct requests for information from the public. It received more than 9000 requests in 2001, an increase of 15% on 2000.
2001: Aasta lühiülevaade tegutsesid selle nimel, et parandada info kvaliteeti ja asjakohasust ning ühtlustada infovoogusid.
The Agency, member countries and other partners continued to put a lot of effort into improving the quality and relevance of the information it receives and into streamlining data flows.
Uued Euroopa teemakeskused (vt järgmine peatükk) jätkasid keskkonnapoliitika kujundamise jaoks vajalike indikaatorite kogumi arendamiseks.
The new European topic centres (see next section) continued work on developing core sets of policy-relevant indicators within their respective fields, while work started on developing indicators for energy, agriculture and tourism reporting mechanisms similar to the Transport and Environment Reporting Mechanism (TERM).
Sarnaselt Transpordi- ja keskkonnaarunaluse mehhanismiga (TERM), alustati indikaatorite väljatöötamist kaenergeetika, põllumajanduse ja turismi sektorite jaoks.
The REM report referred to earlier is another example of work in this field in 2001, contributing to the development of a more effective and streamlined system for reporting in the future.
Varem nimetatud REM aruanne on veel üks näide aruandlussüsteemi efektiivsemaks ja ühtlasemaks muutmisest 2001. aastal.
European topic centres (ETCs) are designated by the Agency to carry out specific tasks within the work programme.
Uued Euroopa teemakeskused Euroopa teemakeskused (ETC) on agentuuri moodustatud üksused, mis täidavad konkreetseid ülesandeid tööprogrammis.
The five new topic centres designated by the Management Board in November 2000 and March 2001 started work in 2001.
Teemakeskused, mis moodustati juhatuse 2000. a novembri ja 2001. a märtsi otsusega, alustasid tegevust 2001. aastal.
All ETCs are consortia with a variable number of partner organisations from at least eight different member countries of the EEA, including new member countries.
Kõik teemakeskused on konsortsiumis mitmete partnerorganisatsioonidega vähemalt kaheksast EKA liikmesriigist, sh uued liikmesriigid.
The five European topic centres (ETCs) —location of lead organisation and partners
Viis Euroopa teemakeskust (ETC) —juhtorgani asukoht ja partnerid
Waste and Material Flows(ETC/WMF)
Jäätmed jamaterjalivood
Terrestrial Environment (ETC/TE)
Õhk jakliimamuutus
Nature Protectionand Biodiversity(ETC/NPB)
Looduskaitse ja looduslik mitmekesisus (ETC/NPB)
Partners innine countries
Partneridseitsmes riigis
Development of the European Environment Information and Observation Network (EIONET)The national focal points (NFPs) and the EIONET as a whole in the member countries and additional participating countries continued to play a major role in developing EEA data and information systems and providing concrete input.
Euroopa keskkonnainfo ja -vaatlusvõrgu (EIONET) arendamine Riigi kontaktasutused (NFP) ja EINET tervikuna aitasid oluliselt kaasa EKA andme- ja infosüsteemi arengule.
As reflected in the regular reports produced by the EEA on priority data flows, almost all countries continue to improve performance significantly.
Vastavalt EKA korralistele aruannetele prioriteetsete andmevoogude kohta paranes andmevahetus märgatavalt peaaegu kõikide riikidega.
A major restructuring of the national reference centres in the EIONET was carried out in 2001, providing strengthened and more targeted support for the work of the EEA and the new ETCs.
EIONETi riiklike teabekeskuste (NRC) reorganiseerimine toimus 2001. aastal pakkudes nüüd tugevamat ja enam sihipärast tuge EKAle ja uutele teemakeskustele.
The first NFP/EIONET meeting ever held outside Copenhagen was hosted by the French Ministry of the Environment and Management of the Territory in Paris in February.
Esimese väljaspool Kopenhaagenit toimunud NFP/EIONET-i ürituse korraldas veebruarikuus Pariisis Prantsusmaa keskkonnaministeerium.
Cooperation with partners The Agency continued to work closely together with partners within and outside the Community framework — Commission services, including Eurostat and the Joint Research Centre (JRC), the Phare programme, the Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD), the United Nations Environment Programme (UNEP), the World Health Organisation (WHO) and the
Koostöö partneritega EKA jätkas tihedat koostööd oma EL-i ja teiste partneritega. Nende hulgas on EK teenistused nagu Euroopa Statistikaamet (Eurostat) ja Ühisuuringute Keskus (JRC), PHARE programm, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD), ÜRO Keskkonnaprogramm (UNEP), Ülemaailmne Tervishoiuorganisatsioon (WHO) ning ÜRO Euroopa Komisjon (UNECE).
Preparatory work for major events or publications in the coming years was initiated or continued in many areas (for example, UNEP’s third global environmental outlook (GEO-3), the Kiev report for the pan-European ‘Environment for Europe’ conference in Kiev in 2003, the 2002 Euro-Mediterranean Environment Ministerial Conference, the joint Environment and Health Ministerial Conference in 2004).
2001: Aasta lühiülevaade trükisteks (näiteks UNEP-i kolmas globaalne keskkonnaülevaade GEO-3, Kiievi aruanne 2003. a Kiievis peetavale üleeuroopalisele konverentsile ‘Euroopa keskkond’, Euroopa Vahemeremaade keskkonnaministrite 2002. a konverents, 2004. a keskkonna- ja tervishoiuministrite ühiskonverents).
In the light of the findings of the performance evaluation completed in 2000, the Agency revised its strategy in (early) 2001 with the aim of developing the Agency from a report producer to an information provider with three main lines of action.
EKA arendamine Strateegia 2000. a tegevusaruande järeldustele toetudes korrigeeris EKA 2001. a alguses oma strateegiat eesmärgiga saada üksnes aruandvast organisatsioonist infoedastajaks oma kolmes peamises tegevussuunas:
Building up and contributing to the development and implementation of a regular, consistent and integrated reporting system by developing policy-relevant indicators, and supporting the streamlining of the overall reporting system at EU level (as described earlier), and by developing and promoting a shared, multi-purpose European environmental information system (EEIS).
Ehitada üles ja panustada regulaarse, tervikliku j aintegreeritud aruandlussüsteemi arendamisse ja rakendamisse töötades välja vastavad indikaatorid ning toetades terve aruandlussüsteemi ühtlustamist ELi tasemel. Samuti arendades ning propageerides jagatud mitmeotstarbelist Euroopa keskkonnainfosüsteemi.
Building analytical capacities and improving in-house and networked expertise to strengthen the EEA’s added value.
Parandada analüüsivõimet ning tõhustada nii majasisest kui kogu võrgu kompetentsusttugevdamaks EKA lisaväärtust.
Further development of the reference centre.
Arendada teabekeskuste tegevust.
The strategy and related development in streamlining reporting were considered at a Management Board seminar in November.
Strateegiat ja sellega seotud aruandlussüsteemi ühtlustamise arendamist käsitleti juhatuse seminaril novembrikuus.
The seminar endorsed the proposal to develop an EEIS and called on the Agency to explore with relevant international and Community bodies how this could be developed.
Samas toetati EEIS-i väljaarendamise ettepanekut ja rõhutati, et EKA peaks uurima, kuidas EL ja rahvusvahelised organisatsioonid saaksid selles osas aidata.
Enlargement Eleven countries in central and eastern Europe and the Mediterranean area ratified the agreements to join the Agency in 2001, bringing the total number of member countries to 29 on 31 December 2001.
EKA laienemine2001. aastal ratifitseerisid üksteist Kesk- ja Ida-Euroopa ning Vahemereriiki EKAga ühinemise lepingu. 31. detsembriks 2001 oli EKAl 29 liikmesriiki.
The remaining two, Poland and Turkey, are expected to ratify shortly.
Väljajäänud Poola ja Türgi ratifitseerivad lepingu tõenäoliselt üsna pea.
Membership of the EEA, year-end 2001
EKA liikmesriigid 2001. aasta lõpus
EEA member countries
EKA liikmesriigid
EEA candidate countries
EKA kandidaat-riigid
Enlargement of the EEA brings benefits both for the new members in the form of less burdensome implementation of EU environmental legislation and capacity-building and to the EU through more comprehensive, pan-European reporting better reflecting all major environmental issues in Europe.
Uutele liikmesriikidele teeb laienemine ELi keskkonnaalase seadusandluse rakendamise lihtsamaks, samuti mõjub see hästi haldussuutlikkusele.Euroopa Liidu seisukohalt muutub keskkonnaalane aruandlus põhjalikumaks ja annab parema ülevaate kõigist olulistest keskkonnateemadest.
Reorganisation In the light of the evaluation and in view of enlargement, the Agency was reorganised into five programme groups.
Reorganiseerimine Lähtuvalt tegevuste hinnagutest ja seoses laienemisega reorganiseeriti EKA viieks programmigrupiks.
In addition, a number of cross-cutting teams are being established to work with horizontal tasks within the Agency.
Lisaks moodustatakse mitmed Agentuuri horisontaalsete ülesannetega tegelevat üksust (vt. organogrammi).
EEA organisational chart, year-end 2001
Euroopa Keskkonnaagentuuri organogramm, Veebruar 2002
EEA Scientific Committee
Teaduskomitee
Executive Director's office
Tegevdirektori büroo
Environmental Assessment
Keskkonnamõju hindamine
Information Technology and Services
Infotehnoloogia ja teenused
Reporting and Networking Coordination
Aruandluse ja võrgustiku koordineerimine
Strategic Development and International Cooperation
Strateegia ja rahvusvaheline koostöö
Cross-cutting teams on ETCs, signals reports etc.
Horisontaalsed üksused teemakeskustes, aruanne Signals
Resources The year 2001 saw a substantial increase on the resource side, with total income amounting to EUR 21.7 million, EUR 3.1 million (16.7%) more than in 2000.
Ressursid2001. aastal kasvasid ressursid oluliselt. Aastatulu oli 21,7 mln EUR, mis on 3,1 mln EUR võrra (kasv 16,7 %) suurem kui aasta varem.
This increase was mainly due to an increase in the core budget of EUR 1 million and to supplementary income for specific projects:
Kasv tulenes eelkõige põhieelarve suurendamisest 1 mln EUR võrra ja konkreetsetele projektidele suunatud lisafinantseerimistest:
EUR 1.1 million from the Enlargement DG for helping the accession countries before joining the EEA;
1,1 miljonit eurot Laienemise Peadirektoraadilt, et toetada kandidaatriike enne ELga liitumist;
EUR 0.7 million from EuropeAid for the Balkans;
0,7 miljonit eurot Euroopa abiprogrammist Balkanile;
EUR 0.225 million from the Energy and Transport DG for the TERM programme.
0,225 miljonit eurot Energeetika- ja Transpordi Peadirektoraadilt TERM-i programmi jaoks
As in earlier years, valuable funds outside the Agency’s budget were allocated to specific projects related to the work of the Agency.
Nagu varasematel aastatel, sai ka 2001. aastal EKA eelarve olulise lisa eriprojektidest.
In this way, the Agency’s work was supported by EUR 1.8 million from the Enterprise DG’s ‘Interchange of data between administrations’ programme (IDA) for eEIONET work.
Sel viisil toetati EKA tööd 1,8 mln euroga Ettevõtluse Peadirektoraadi programmist ‘Andmevahetus haldajate vahel’ (IDA) e-EIONET-i töö arendamiseks.
A significant amount of the operational budget is used to cofinance the European topic centres.
Suur osa tegevuskuludest läheb Euroopa teemakeskuste kaasrahastamiseks.
In 2001, the proportion of the total going to the topic centres was 51%.
2001. aastal moodustas see 51 % .
This figure has been fairly stable throughout the lifetime of the Agency.
EKA ajaloo jooksul on see määr olnud suhteliselt stabiilne.
Key figures for budgetary and staff resources are given in the Annex to this report.
Eelarve- ja personaliressursi üldandmed on esitatud lisas.
Annex: Key figures for budgetary and staff resources
Lisa: Eelarve ja personaliressursside põhiandmed
Income, 1998–2002
Tulu, 1998–2002
New member countries
Uued liikmesriigid
Miscellaneous revenues
Muud sissetulekud
Expenditure (E), 1998 2000, and budget (B), 2001 and 2002
Kulud (E) 1998–2000 ja eelarve (B) 2001 ja 2002
Staff and administration (Titles 1and 2)
Personal ja administreerimine(punktid 1 ja 2)
Operational expenditure (Title 3)
Jooksvad kulud (punkt 3)
Operational expenditure (Title 3 - Budget) and related staff allocations (staff-months) for 2000-02 by programme area
Jooksvad kulud (punkt 3 — eelarve) ja kulud personalile aastatel2000–2002 programmide lõikes
Programme area
Programmid
1 000 EUR
Päevad (a)
1 000 EUR
Kuud
Reportingsystem support
Aruandlussüsteemitugi
Service and network infrastructure
Teenuste ja võrguinfrastruktuur
0 Expert meetings,translations
0 Ekspertide kohtumised,tõlked
One week covers five days working directly on projects.
Üks nädal tähendab viit tööpäeva, mis on kõik otseselt kulutatud projektiga töötamiseks.
General activities (general meetings and correspondence etc.) formerly included in overheads have now been listed separately.
Üldised tegevused (kohtumiste korraldamine, kirjavahetus jne) olid varem üldkulude all, kuid on nüüd eraldi välja toodud.
The total man-weeks are based on the estimates for filling vacant posts and new posts in the year.
Inimnädalate arvestus põhineb vabade ja uute töökohtade täituvuse hinnangutel .
Some uncertainty in numbers can be expected.
Esitatud arve ei saa pidada lõplikuks.
For 2001, please note that one month covers three working weeks directly on projects and about six days’ overhead (general meetings, correspondence, etc.).
2001. aasta osas tuleb arvestada, et üks kuu tähendab kolme nädala tööd projektiga ja umbes kuue päeva üldkulusid (kohtumiste korraldamine, kirjavahetus jne.).
Staff development, 1996–2001 (December), by category
Personali arendamine 1996–2001 (detsember), kategooriate järgi
B (technical assistants)
B (tehniline personal)
C (secretarial staff)
C (sekretärid)
D (service staff)
D (abitöölised)
National experts
Rahvuslikud eksperdid
Staff by category and sex on 31 December 2001
Töötajad kategooria ja soo järgi (31. detsembri 2001. a seisuga)
Staff by category and nationality on 31 December 2001
Töötajad kategooria ja rahvuse järgi (31. detsembri 2001. a seisuga)
2002: the year in brief
2002: aasta lühiülevaade
A great deal of information on the European Union is available on the Internet.
Keskkonnaagentuur ega ükski tema nimel esinev füüsiline või juriidiline isik ei ole k o h t u m i s e l 1 a ru t a t i 1 n i i 1 L i s s a b o n i 1 p ä e v a k o r d a �1 m i l l e 1 seaduslikult vastutav raportis esitatud informatsiooni väärkasutuse eest.
Luxembourg: Ofice for Oficial Publications of the European Communities, 2003
Katalogiseerimiseks vajalik info on selle publikatsiooni lõpus.käivitatud1ELi1säästva1arengu1strateegiat�1Euroopa1Luxembourg: Euroopa Ühenduste ametlike väljaannete talitus, 2003Liidu1laienemiskõnelused1olid1oluliseks1küsimuseks1 k o g u 1 a a s t a 1 j o o k s u l �1 R a h v u s v a h e l i s e l 1 t a s a n d i l 1 a v a ld a s 1
The European Environment Agency aims to support sustainable development and to help achieve signiicant and measurable improvement in Europe’s environment by the provision of timely, targeted, relevant and reliable information to policy-making agents and the public.
Euroopa Keskkonnaagentuuri eesmärk on toetada säästvat arengut ning aidata kaasa keskkonna seisundi olulisele ja mõõdetavale paranemisele Euroopas läbi õigeaegse, sihipärase, asjakohase ning usaldusväärse info pakkumise poliitikutele ja avalikkusele.
Printed in Belgium t h e 1 Un i t e d 1 N a t i o n s 1 E n v i r o n m e n t 1 P r o gr a m m e 1 � UN E P �1 p u b l i s h e d 1 i t s 1 t h i r d 1 g l o b a l 1 e n v i r o n m e n t 1 o u t l o o k 1 r e p o r t 1 � G E O , Y �1 i n 1 M a y 1 a s 1 p a r t 1 o f 1 t h e 1 r un , u p 1 t o 1 t h e 1 W o r ld 1 S u m m i t 1 o n 1 S u s t a i n a b l e 1 D e v e l o p m e n t 1 i n 1 J o h a n n e s b u r g 1 P r i n t e d on recycled and chlorine-free bleached paper in1August & September�
Ü R O 1 K e s k k o n n a p r o g r a m m 1 ü U N E P �1 J o h a n n e s b u r g i s 1 a u g u s t i s , s e p t e m b r i s 1 t o i m u n ud 1 m a a i l m a 1 s ä ä s t v a 1 T r ü k i t ud taaskasutatavale kloorivabale paberile.arengu1tippkohtumise1e4evalmistamise1raames1mais1 o m a 1 k o l m a n d a 1 g l o b a a l s e 1 k e s k k o n n a ü l e v a a t e 1 ü G E O , Y ��
�1 a s s e s s m e n t 1 r e p o r t 1 N o 1 _
1 ü O h t l i k e 1 j ä ä t m e t e 1 t e k k i m i n e 1 E K A 1 l i i k m e s r i i k i d e s � �1 t o p i c 1 r e p o r t 1 N o 1 W Z & XV V W (Keskkonna seisundi hindamise aruanded)
T e s t i n g 1 o f 1 i n d i c a t o r s 1 f o r 1 t h e 1 m a r i n e 1 a n d 1 c o a s t a l 1 t e c h n i c a l 1 r e p o r t 1 N o 1 ^ Y e n v i r o n m e n t 1 i n 1 E u r o p e
Üldised väljaanded k ä 4 e s a a d a v u s e 1 h i n d a m i n e 1 p i n n a s e s a a s t e 1 i n d i k a a t o r i t e 1 v ä l j a t ö ö t a m i s e k s � �1 t e c hn i c a l 1 r e p o r t 1 N o 1 ^ W 1
Operational expenditure (Title 3) and
Jooksvad kulud (punkt 3) ja kulud
New Member Countries
Sektorid ja vahendid
Operational expenditure (title 3)
6 5 0 juurdepääs infole
1 the igures for 2001 and 2002 are based on commitments (budge t).
2001. ja 2002. aasta andmed põhinevad võetud kohustustel (eel a r v e ) .
Table 4 Staff development, 1997–2002 (December), by category
Tabel 4 Personali arendamine 1997–2002 (detsember), kategooriate järgi
B (technical assistants)
C (sekretärid)
31 December 2002 n g i a a l
Töötajad kategooria ja rahvuse järgi a n g r i
Vulnerability and adaptation to climate change in Europe
Kliimamuutused Euroopas — haavatavus ja kohanemine
Significant changes in climate and their impacts are already vi sible globally, and are expected to become more pronounced. In Europe, mountain regions, coastal z ones, wetlands and the
Olulised kliimamuutused ja nende mõjud on kogu maailmas juba silmnähta vad ning edaspidi on need tõenäoliselt veelgi selgemini väljendunud.
Mediterranean region are particularly vulnerable.
Euroopas on eriti haavatavad mägipiirkonnad, rannikuvööndid, märgalad ja Vahemere piirkond.
Although there c ould be some positive effects, many impacts are likely to be adverse.
Ehkki kliimamuutuste l võib olla ka mõningaid positiivseid tagajärgi, on paljud mõjud tõenäoliselt kahjulikud.
Existing adaptive m easures are concentrated in flood defence, so there is considerable scope for adaptation planning an d implementation in other areas, such as public health, water resources and management of ecosyst e m s .
P raegused kliimamuutustega kohanemise meetmed keskenduvad kaitsele üleujutuste eest, seega on veel palju ära teha kohanemismeetmete kavandamisel ja elluviimisel teistes v aldkondades, nagu tervishoid, veevarud ja ökosüsteemide hooldus.
The need for adaptation impacts of climate change.
Vajadus kohaneda et vältida kliimamuutuste ränki olulisi kahjulikke kahjulikke tagajärgi.
impacts are projected to occur
Selle mõjusid looduslikele ja
Achieving such a target will on natural and human systems
Prognoosid näitavad, et aastaks eesmärgi saavutamine eeldab inimsüsteemidele, millele
Projections for 2100 suggest require substantial reductions that are already under pressure that temperature in Europe will of global greenhouse gas from socio-economic factors, have risen by between 2 to emissions over and above those such as changes in land use, for
2100 ületab temperatuur kasvuhoonegaaside heitkoguste juba niigi avaldavad survet
The already agreed under the Kyoto example.
Samuti jõutakse üha muutused.
Northern and some sea level is projected to rise,
Seevastu Põhja- ilmasündmuste sagedus ja enam arusaamisele, et Euroopa
There is also growing western regions of Europe, on and a greater frequency and recognition that Europe must the other hand, may experience intensity of extreme weather adapt to the climate change beneficial impacts, particularly events are expected. Even if impacts that inevitably will within agriculture, for some emissions of greenhouse gases o c c u r .
Isegi peab kohanema kliimamuutuste läänepoolsetes piirkondades kui kasvuhoonegaaside heited paratamatult avalduvate võib kliimamuutustest teatud täna täielikult lõppeksid, mõjudega. aja jooksul hoopis kasu olla, jätkuksid need muutused eriti põllumajanduses.
period of time.
sellegipoolest veel palju
stop today, these changes would continue for many V u l n e r a b i l i t y M o u n t a i n s and sub-arctic decades and in the case of sea areas: level for centuries. This is due
H a a v a t a v u s aastakümneid ja meretaseme
Vulnerability refers to the
Mäestikud ja lähisarktilised puhul lausa sajandeid.
Impacts of temperature to the historical build up of the risk of adverse impacts from rise on snow cover, glaciers gases in the atmosphere and climate change, including and permafrost are likely time lags in the response of extreme weather events and to have adverse impacts on climatic and oceanic systems sea level rise, on both natural winter tourism.
Haavatavuse all mõistetakse alad Seda seetõttu, et gaasid on seda, mil määral Temperatuuritõusu mõju aegade jooksul atmosfääris kliimamuutuste kahjulikud lumikattele, liustikele akumuleerunud ning mõjud, sealhulgas äärmuslikud ja igikeltsale kahjustab kliima- ja ookeanisüsteemid ilmasündmused ja meretaseme tõenäoliselt taliturismi.
The Environment Council of the Mountainous regions, like the
reageerivad atmosfäärigaaside tõus, ohustavad nii looduslikke
Alps, are particularly vulnerable confirmed the EU indicative South-eastern Europe, the to climate change and are target of a maximum of 2 °C Mediterranean and central already suffering from higher global temperature increase
Euroopa Liidu Mägipiirkonnad, näiteks keskkonnanõukogu kinnitas P i i r k o n n a d A l p i d , on kliimamuutustele hiljuti EL sihiks piirata Kliimamuutustest on kõigeeriti tundlikud ning globaalset soojenemist haavatavamad Kagu-Euroopa,kannatavad juba praegu maksimaalselt 2 kraadini üle Vahemere piirkond ja Kesk-keskmisest suuremate industriaalajastu eelse taseme,
Coastal zones
See täiendav
Climate change could have Climate change will probably Temperature rise is likely to profound impacts on coastal result in yield increases in increase energy demand for zones due to sea level rise and commercial forests in northern air conditioning in the summer, changes in frequency and/or
Euroopas seevastu viivad energianõudlus koosmõjus ökosüsteemid, infrastruktuur, sagenevad põuad juurdekasvu kliimamuutustest tingitud asulad, turismitööstus ja vähenemiseni.
Europe. Mediterranean regions particularly in southern Europe.
Lisaks suureneb langusega hüdroenergia inimeste tervis.
intensity of storms.
Eriti ohustatud
Such extra power demand, result in threats to ecosystems, experience decreases due to compounded by climate change infrastructure and settlements, more frequent droughts.
Lõuna-Euroopa metsades tootmises ning jahutusvee on Läänemere, Vahemere ja tõenäoliselt tuleoht.kättesaadavuse probleemidega Musta mere äärsed elupaigad võib muuta ebakindlaks ja ranniku-ökosüsteemid.
In induced reduction in hydro- the tourism industry and addition, increased risks of fire production and problems with human health. Habitats and are likely in southern Europe.cooling water availability, could coastal ecosystems on the cause disruption to energy
Veevarudenergiaga varustamise.Prognoositakse, et Vahemere Temperatuuritõus ja sademete ja Läänemere rannikutel hävib muutused süvendavad Euroopa Kohanemine hulgaliselt märgalasid.lõuna- ja kagupiirkondades juba niigi teravat veepuuduse
Baltic, Mediterranean and Black
Strateegiad ja poliitika probleemi.
Water resources
Prognoosid näitavad
Seas in particular are at high
Haavatavus valdkonniti põudade ja üleujutuste
Temperature rise and changing risk.
Kohanemise all mõistetakse
Vulnerability by i s s u e C h a n g e s in frequency and Adaptation refers to policies, intensity of droughts and practices and projects which can
Ökosüsteemid ja sagenemist ja intensiivistumist, poliitikat, tegevuspraktikat eluslooduse mitmekesisus mis võib kogu Euroopas kaasa ja projekte, mille abil