natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• Identifying the most significant sources by assessing available information on use patterns and release;
• väljapääsumustrite ja Läänemere keskkonda pääsemise teede hindamist;
• Understanding the link between the releases and the effects in the marine environment.
• vabanemise ja merekeskkonnas avaldatava mõju vaheliste seoste mõistmist.
A further problem presents itself: where to test?
Tekib veel üks probleem: kus testida?
The project tests water taken from the major waste water treatment plants suggested by the participating country.
Projekti raames testitakse vett suuremates veepuhastusjaamades, vastavalt osaleva riigi soovitustele.
But knowing if that is the right source to check for any given compound is not easy.
Kuid väljaselgitamine, kas see on õige koht antud ühendite kontrollimiseks, pole lihtne.
Quite possibly the prioritised chemical might be used in another location or treated at another waste water facility.
Üsna tõenäoliselt võidakse otsitavat kemikaali kasutada hoopis teises asukohas või töödelda teises veepuhastusjaamas.
As project biologist Tarja Nakari explains, “Biotests are vital.
Projekti bioloog Tarja Nakari selgitab: „Biotestid on vajalikud.
A chemical can exist in the environment and not show up in the chemical analysis of water samples.
Kemikaalid võivad keskkonnas eksisteerida ja neid ei pruugi olla võimalik tuvastada veeproovide keemilise analüüsiga.
Similarly, something can show up in water samples and not appear in the environment, so the biotests are a cross-reference.” panorama 30
Samuti võib ilmuda midagi välja veeproovis, mida keskkonnas näha ei ole, seega kasutatakse ristkontrollimiseks bioteste.” panorama 30
Pollution, no respect for borders
Reostus ei austa riigipiire
HELCOM – the Convention on the Protection of the Marine Environment of the Baltic Sea Area
HELCOM: Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitsmise konventsioon
In 1974 several countries bordering the Baltic signed the Helsinki Convention, updated in 1992 when a new Convention was signed in response to changing environmental principles and developments in the geo-political environment.
1974. aastal allkirjastasid paljud Läänemere-äärsed riigid Helsingi konventsiooni, mida uuendati 1992. aastal, mil vastuseks muutunud keskkonnapõhimõtetele ja geopoliitilisele keskkonna arengule allkirjastati uus konventsioon.
Many countries need to come together to make COHIBA a success, as the pollution of the Baltic Sea is not something that can be worked on by individual states.
COHIBA edu saavutamiseks peavad paljud riigid kokku tulema, sest Läänemere saastatus on midagi sellist, mida ei saa lahendada üksikud riigid.
But is there the political will, a realisation of the imperative?
Kuid kas piirkonnas on piisavalt poliitilist tahet selle pakilise probleemi lahendamiseks?
Forsius thinks the will is there, but there is a real lack of resources. “It is quite expensive to put in place different systems like registers, and around the Baltic some countries have small administrations and are lacking resources – it’s not so easy for them.”
Forsiuse arvates on tahe olemas, kuid tõsised puudused on ressurssides: „Erinevate süsteemide, näiteks registrite paigaldamine on küllaltki kulukas ning mõnedel Läänemere-äärsetel riikidel on väike administratsioon ning puuduvad ressursid – see ei ole nende jaoks lihtne.”
Other countries in the region are better at assessing the sources and the use of hazardous substances and controlling the use of them.
Teised regiooni riigid on allikate hindamise ja ohtlike ainete ning nende kasutamise kontrollimise osas paremas olukorras.
The organisation coordinates regional monitoring and produces scientific assessments on the status of various elements governing the well-being of the sea as decided on by all the countries involved.
Organisatsioon koordineerib regionaalset jälgimist ning teostab mere heaolu puudutavate erinevate elementide teaduslikke hindamisi, vastavalt kõikide kaasatud riikide otsustele.
As an environmental policymaker, HELCOM develops common objectives and actions.
Keskkonnapoliitika kujundajana arendab HELCOM ühiseid eesmärke ja tegevusi.
As Forsius meets national experts and gives presentations at conferences, he finds that the smaller Baltic States are very keen to get help.
Konventsiooni juhtiva organina koosneb Helsingi Komisjon (HELCOM) Taani, Eesti, Euroopa Ühenduse, Soome, Saksamaa, Läti, Leedu, Poola, Venemaa ja Rootsi liikmetest.
However, as he explains, they are burdened with many tasks and the current financial situation is also a drain on scant resources.
Kohtudes riiklike ekspertidega ning tehes konverentsidel presentatsiooni, leiab Forsius, et väiksemad Läänemere riigid on väga abivalmid.
“They have less and less money and, at the same time, are being required to raise their levels of performance,” he says.
Kuid ta seletab, et nad peavad tegelema paljude ülesannetega ning praegune finantsolukord on samuti ressursse kurnanud.
The governing body of the convention, the Helsinki Commission (HELCOM), is made up of Denmark, Estonia, the European Community, Finland, Germany, Latvia, Lithuania, Poland, Russia and Sweden.
“Neil on järjest vähem ja vähem raha, kuid samal ajal soovitakse, et nad oma osalust suurendaksid,” ütles ta.
What has it achieved so far?
Mida on praeguse hetkeni saavutatud?
And even if all the Baltic countries do their best and cut back their levels of emissions, action has to be taken over a wider geographical area.
Ja isegi siis, kui kõik Läänemere riigid ei anna oma parimat ning ei vähenda emissioonitaset, tuleb laiemal geograafilisel alal midagi ette võtta.
“It doesn’t help if we are perfect in the Baltic countries, we still need to have requirements outside the sea area as well.” 40% of some airborne pollutants which contaminate the sea are wafting in from countries well outside the Baltic region, like the UK.
“Sellest ei piisa, kui me teeme oma tööd Läänemere riikides ideaalselt, meil peavad olema nõuded ka merepiirkondadest eemal.” 40% õhusaastest, mis merd reostab, heljub siia Läänemerest väga kaugel olevatest riikidest, näiteks Ühendkuningriigist.
HELCOM, true to its remit, has harmonised monitoring programmes in the region, enabling the countries who signed up to the convention to identify what is happening across the sea as a whole.
HELCOM on oma missioonile truuks jäänuna harmoniseerinud regiooni jälgimisprogrammid, võimaldades konventsiooniga liitunud riikidel näha, mis merega tervikuna toimub.
As a result of the data, steps have been taken to reduce the input of nutrients and hazardous substances and some of the negative impacts linked to shipping.
Kogutud andmete tulemusena on astutud samme toitainete ning ohtlike ainete sissevoolu ning mõningaid laevandusega seotud negatiivsete mõjude vähendamiseks.
HELCOM also provides a forum for specialists to co-operate in fields such as planning for, and rapid response to, disasters.
HELCOM pakub spetsialistidele ka foorumit, et teha näiteks katastroofidele reageerimise ja selle planeerimise valdkondades koostööd.
The setting up of a network of Baltic Sea Protected Areas has played a role in the improved status of species such as the white-tailed eagle, cormorant, Baltic wild salmon and seals, in the northern reaches of the sea.
Läänemere kaitsealade võrgustiku loomine on mänginud olulist rolli mere põhjaosas teatud liikide seisundi paranemisel, näiteks valgesabakotka, kormorani, Läänemere lõhe ja hüljeste.
HELCOM’s screening project of occurrences of hazardous materials ending up in the sea itself started in 2008.
HELCOMi merre sattunud ohtlike ainete esinemise jälgimisprojekt sai alguse 2008. aastal.
Funded by the Nordic Council of Ministers, this analyses samples of fish and the sea water, complementing the work of COHIBA which screens for chemicals as they start their infiltration into the environment, at waste water source.
Selle asutasid Põhjamaade ministrid ning see analüüsib kalade ja merevee näite ja täiendab nii COHIBA tööd, mis jälgib kemikaalide sattumist heitveega keskkonda.
HELCOM’S action plan, already adopted by all the countries, feeds into the Baltic Sea Strategy to further its environmental goals.
HELCOMi tegevusplaan, mis on juba kõikide riikide poolt kinnitatud, ühineb Läänemere strateegiaga, et oma keskkonnalaseid eesmärke täiendada.
In this section Panorama responds to your concerns and questions about practical project issues and any other questions you send in.
Selles jaotises vastab Panorama teie muredele, tehnilise projekti küsimustele ja mistahes muudele küsimustele, mis te olete meile saatnud.
Write in to: regio-panorama@ec.europa.eu
Kirjutage meile: regio-panorama@ec.europa.eu
The Baltic Sea Strategy has benefited from extensive public consultation.
Läänemere strateegiale on tulnud kasuks laialdane avalik arutelu.
Here is what some of you are saying.
Järgnevalt on toodud mõned teie seisukohad.
A balanced development of the Baltic Sea Region cannot only focus on the main basin of the Baltic Sea.
Tasakaalustatud Läänemere regiooni areng ei saa keskenduda ainult Läänemere peamisele vesikonnale.
Therefore, the NSPA network emphasises the importance of northernmost areasof the Baltic Sea Region in the strategy and the need to identify the added value and numerous possibilities these Northern EU regions can offer the Baltic Sea Region and Europe as a whole.
Seetõttu rõhutab NSPA võrgustik Läänemere regiooni põhjapoolseimate piirkondade tähtsust strateegias, samuti vajadust määrata kindlaks lisandväärtused ja arvukad võimalused, mida ELi põhjapoolsemad piirkonnad Läänemere regioonile ja Euroopale tervikuna pakkuda võivad.
A well-balanced Baltic Sea Region needs a strong North.”
Hästi tasakaalustatud Läänemere regioon vajab tugevat põhjapiirkonda.”
“In addition to traditional infrastructure, the development of ICT infrastructure in the region is vitally important.
„Lisaks traditsioonilise infrastruktuuri arendamisele on eluliselt oluline ICT infrastruktuuri arendamine.
Coordinated measures are needed in order to develop common standards, e.g. electronic identification.
Ühtsete standardite, nt elektroonilise tuvastamise arendamiseks on vaja kasutusele võtta koordineeritud abinõud.
We do assume that development of crossborder e-services leads to opening the service sector for competition between Member States and becomes, at the same time, a key driver for economic and social integration of the Baltic Sea Region.”
Me eeldame, et riikidevaheliste e-teenuste arendamine viib teenindussektori avanemiseni, mis suurendab liikmesriikidevahelist konkurentsi ning muutub samal ajal Läänemere regiooni majandusliku ja sotsiaalse integratsiooni peamiseks edendajaks.”
Association of Estonian Cities
Eesti Linnade Liit
Northern Sparsely Populated Areas This group represents close collaboration between the four northernmost counties of Sweden (Norrbotten, Västerbotten, Jämtland and Västernorrland), the seven northernmost and eastern regions of Finland (Lapland, Oulu Region, Central Ostrobothnia, Kainuu, North Karelia, North Savo and South Savo) and North Norway (Finnmark, Troms and Nordland)
See rühm esindab Rootsi nelja kõige põhjapoolsemat piirkonda (Norrbotten, Västerbotten, Jämtland, Västernorrland), seitset põhja- ja idapoolseimat Soome regiooni (Lapland, Oulu regiooni, Kesk-Ostrobothnia, Kainuu, Põhja-Karelia, Põhja-Savo ja Lõuna-Savo) ja Põhja-Norra regioone (Finnmark, Troms ja Nordland).
“Local and regional projects need to be encouraged to make use of different financing sources such as Jaspers, Jeremie and the Jessica funds to help the strategy become a model of how to develop a macro-region.
„Erinevate rahastamisallikate, näiteks Jaspers`i, Jeremie` ja Jessica fondide ärakasutamiseks tuleb soodustada kohalikke ja regionaalseid projekte, mis omakorda aitaks strateegial muutuda makroregiooni arengu mudeliks.
At least at the beginning, the role of the EU Commission should be extremely central, to get the strategy started and to secure its financing and implementation.”
Vähemalt alguses peaks ELi komisjoni roll olema keskne, mis aitaks strateegial käivituda ning tagaks selle finantseerimise ja rakendamise.”
The Association of Finnish Local and Regional Authorities
Soome Kohalike ja Regionaalsete Omavalitsuste Liit
Baltic Sea 2020 is of the opinion that the Strategy for the Baltic Sea Region (later referred to as the strategy) offers a unique opportunity to forcefully strengthen the initiatives of HELCOM’s Baltic Sea Action Plan (BSAP).
Läänemeri 2020 on arvamusel, et Läänemere strateegia (edaspidi strateegia) pakub ainulaadset võimalust HELCOMi Läänemere tegevuskava (BSAP) jõuliseks rakendamiseks.
For that reason we stress that it is of utmost importance to incorporate the BSAP into the Strategy for the Baltic Sea Region.
Meie pingutuste põhjuseks on see, et ülimalt tähtis on BSAPi ühendamine Läänemere strateegiaga.
Our primary argument is that the strategy is an EU initiative, which hopefully can strengthen implementation mechanisms and improve governance.
Meie peamine argument on, et strateegia on alguse saanud ELi algatusest, mis loodetavasti suudab tugevdada rakendamismehhanisme ning parandada juhtimist.
The initiative and the actions will gain high-level political backing when adopted by the Council.
Nõukogu poolt vastuvõetuna saab see algatus ja selle täideviimine väga tugeva poliitilise seljataguse.
“We also welcome that the Baltic Sea Strategy is planned as an action-oriented strategy with precisely defined actions, expected results, identification of actors responsible for implementation and a time schedule for implementation.
„Ka meie soovitame, et Läänemere piirkonna strateegia oleks planeeritud tegevusele suunatud strateegiana,mille tegevused, oodatavad tulemused, rakendamise eest vastutavad osapooled ning ajagraafik oleksid täpselt määratletud.
This reflects a concrete and outcome-oriented process.
See on omane konkreetsele ja tulemusele suunatud protsessile.
The Öresund Committee represents the local and regional authority level with competences to add concrete substance to carry out the strategy.”
Öresundi komitee esindab kohaliku ja regionaalse võimu tasandit, mille kompetentsi kuulub strateegia teostamisse konkreetsete teemade lisamine.”
Forceful implementation of measures can successfully limit damage, especially caused by eutrophication and overfishing, but also by hazardous substances and invasive species.
Meetmete jõuline rakendamine võib edukalt vähendada kahjustusi, eriti neid, mis on põhjustatud eutrofeerumisest ja liigsest kalastamisest, kuid ka ohtlikest ainetest ning liikide sissetoomisest.
Of pivotal importance is that the strategy not only clearly identifies actions, but also names responsible authorities and institutions which will have the mandate to monitor and ensure implementation.
Olulise tähtsusega on see, et strateegia mitte ainult ei määraks selgelt tegevusi, vaid nimetaks ka vastutavad võimuorganid ja institutsioonid, kellel on volitus tagada jälgimine ja rakendamine.
Only then can we strive towards reaching one of the BSAP’s main targets – “a Baltic Sea unaffected by eutrophication”.
Vaid siis võime me pürgida BSAPi ühe peamise eesmärgi poole, milleks on eutrofeerumisest mõjutamata Läänemeri.
Baltic Sea 2020 a foundation aimed at stimulating concrete and active measures that improve the environment of the Baltic Sea
Läänemeri 2020: sihtasutus, mis toetab Läänemere keskkonna parandamise konkreetsete ja aktiivsete meetmete rakendamist
“The NSPA network welcomes the EU Strategy for the Baltic Sea Region and would like to emphasise the role of the northern areas within the larger context of the Baltic Sea area.
„NSPA võrgustik tervitab ELi Läänemere regioonide strateegiat, ning soovib rõhutada põhjapiirkondade rolli, mis moodustab suure osa Läänemere piirkonnast.
Often viewed only as remote regions with low population density, these regions are in fact important suppliers of minerals and natural resources; they are regions of a strong innovation capacity and knowledge base and are promoters of economic growth in the Baltic Sea Region.
Piirkonnad, mida sageli peetakse väikse elanikkonnaga eemalolevateks regioonideks, on tegelikult mineraalide ja loodusressursside oluliseks tarnijaks. Need piirkonnad on suure innovatsioonipotentsiaali ning teadmiste baasiga Läänemere regiooni majanduskasvu edendajad.
They function as an important interface between the EU and Russia and offer first-hand experiences on and solutions for the major challenges the Baltic Sea Region and Europe as a whole are now facing, such as demographic challenges, climate change and globalisation.
Nad toimivad olulise liidesena ELi ja Venemaa vahel ning pakuvad Läänemere piirkonnale ja Euroopale tervikuna esmaklassilist kogemust ja lahendusi demograafilistele probleemidele, kliimamuutustele ning globaliseerumisele.
ACTING TOGETHER FOR THE BALTIC SEA REGION assessment of the Baltic Sea Region in order to get a clear measure of the extent of the issue.
Probleemi mastaapsusest ülevaate saamiseks soovib direktoraat koostada ka Läänemere regiooni formaalse ohutuse hinnangu.
So many demands, such a small area: it seems everyone has claims on the sea.
Nii palju nõudmisi, kuid nii väike piirkond: tundub, et kõigil on merele nõudmisi.
If environmental imperatives are to be met and species and life-sustaining ecological processes and services are to be protected while the economy grows, then people need to know which areas to protect, which to set aside for wind turbines, which for shipping lanes and so on.
Kui keskkonnanõuded on täidetud ning liigid ja elu säilimiseks vajalikud ökoloogilised protsessid on kaitse all ning majandus kasvab, peavad inimesed teadma, milliseid piirkondi kaitsta, kuhu ehitada tuulegeneraatoreid, kuhu teha laevatee ja nii edasi.
All this involves a bird’s eye view of spatial planning – a mapping out of what should take place where.
Kõik see vajab ruumilise planeerimise linnulennulist ülevaadet – kõige seal toimuva kaardistamist.
Support for the development of the strategy comes from various quarters with numerous organisations, such as NGOs, those representing business and employee groups and public authorities, having an active interest in the region.
Strateegia arengu toetus pärineb paljude valdkondade arvukatelt organisatsioonidelt, nagu näiteks kodanikuühendused, ettevõtjate ja töötajate huvisid esindavad organisatsioonid ning kohalikud võimuorganid, kellel on regioonis omad huvid.
The Strategy for the Baltic Sea Region is seen as an innovative approach to an area with its share of both problems and potential.
Läänemere strateegias nähakse innovaatilist lähenemist piirkonnale, kus on ühised nii probleemid kui ka potentsiaal.
It has the potential to bring together both an understanding of the way each priority needs to be addressed in view of how it interlinks with others and the fact that this is best done at regional level.
Sellel on potentsiaali moodustada nii arusaam iga prioriteedi suunamise vajadusest seoses tema ühendatusest teiste prioriteetidega kui ka sellest, et parim on asjaga tegeleda regionaalsel tasandil.
Although maritime transport accounts for over 90% of European trade and is a clean way of getting products from a to b if one considers emissions per tonnes of cargo, a look at the overall environmental impact caused by waste water, industrial cleaning agents and the effect on air quality indicates that the maritime transport industry needs to clean up its act.
Merenduse ja kalanduse peadirektoraadis on rõhk pandud jätkusuutliku merendusega seotud tegevuste arendamisele nii ELi vetes kui ka väljaspool.
So the issue of clean shipping is welcomed as an umbrella for a range of measures including the use of shore-side electricity at all major Baltic ports.
2007. aastal alguse saanud ühtne merenduspoliitika sobib hästi kokku Läänemere strateegiaga, sest mõlemad peavad tegevuskavade koostamisel oluliseks piirkonda ning ühe teguri mõju teistele.
At the Directorate-General for Maritime Affairs and Fisheries, the emphasis is on the development of sustainable maritime activities within and outside EU waters.
Kuigi meretransport katab üle 90% Euroopa kaubandusest ja kui arvestada emissiooni tonni kauba kohta, on see puhas moodus kaupade toimetamiseks ühest punktist teise, siis heitvee, tööstuslike puhastusvahendite ja õhu kvaliteeti mõjutavate tegurite üldine keskkonnamõju näitab seda, et meretranspordi sektor peab oma tegevust puhtamalt teostama.
The Integrated Maritime Policy, launched in 2007, neatly dovetails with the Strategy for the Baltic Sea Region as both recognise the importance of place when putting forward policies and the knock-on effect one factor has on another.
Seega on puhas laevandus tervitatav teema paljude abinõude jaoks, näiteks suuremates Läänemere sadamates kaldalt tuleva elektri kasutamine.
Sustainable fisheries
Jätkusuutlik kalandus
There is no question that stocks are still a matter for concern, although some are recovering. Increased cooperation among the countries around the Baltic is needed to deal with the failures of the common fisheries policy as it now stands, and to show the way forward as the policy is reformed.
Arusaam, et turismi ja avamere energiatootmise valdkondi ei saa käsitleda diskreetsete valdkondadena, on Läänemerele väga oluline, sest piirkond on keskendunud merelisele tegevusele: tihe rahvusvaheline laevaliiklus, habras ökosüsteem, energiaressursside leiukohad ning saasteainete mõju on vaid mõned omavahel läbipõimunud valdkonnad.
The understanding that areas such as tourism or offshore energy generation cannot be dealt with as distinct elements is particularly important for the Baltic Sea which has a concentration of marine activity: a busy international shipping lane, a fragile ecosystem, the site of energy resources and the impact of pollutants are just a few of the elements inextricably intertwined.
Pole mingit kahtlust, et aktsiaturgudel on endiselt muresid, kuigi mõned juba taastuvad. Läänemere piirkonnas suurenenud riikidevahelist koostööd tuleb praegusel kujul käsitleda kui ühtse kalanduspoliitika ebaõnnestumist ning edasi tuleb minna reformitud poliitikaga.
As there is a maritime dimension to many of the issues outlined in the strategy for the region, so Maritime and Fisheries are wholeheartedly behind the idea of a broad spectrum strategy and have put forward five key areas for particular focus.
Kuna paljudel regiooni strateegias väljatoodud probleemidel on mereline mõõde, toetavad merendus- ja kalandussektor täielikult seda laiahaardelist strateegiat ning on välja toonud viis olulist valdkonda, millele eriliselt tähelepanu tuleks osutada.
Fifteen percent of the world’s cargo is transported on the Baltic and this is set to double by 2015.
Viisteist protsenti maailma kaubast transporditakse läbi Läänemere ning 2015. aastaks see kahekordistub.
Freight includes hazardous material such as oil, so safety needs to be high on the agenda.
Veosed sisaldavad ka ohtlikke materjale, nagu õli, seega peab päevakorras olema ohutus.
Maritime surveillance is also important for fisheries, border and customs control, and crime prevention.
Mereseire on oluline ka kalandusele, piiri- ja tolliteenistustele ning kuritegevuse ennetamiseks.
The Directorate is ready to fund a pilot project providing support to crossborder cooperation and to the exchange of information between maritime surveillance systems. It also wants to see a formal safety
Direktoraat on juba rahastanud pilootprojekti, mis toetab rahvusvahelist koostööd ning mereseiresüsteemide omavahelist
The European Economic and Social Committee (EESC) represents interest groups such as NGOs, employers’ organisations and groups representing workers, giving them a voice with which to address the larger EU institutions.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EESC) esindab selliseid huvigruppe nagu kodanikualgatus, töölisorganisatsioonid ning töölisi esindavad rühmad, andes neile võimaluse pöörduda suuremate ELi institutsioonide poole.
Their main focus for the region, with an acceptance that the environment is a high priority, is the Baltic’s future prosperity.
Olles nõustunud keskkonna ülima prioriteetsusega, on nende peamine tähelepanu suunatud regioonis tuleviku heaolule.