natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• maximum concentrations of the flammable substances arising or obtaining during work compared to the lowerexplosive limit;
Tuleohtliku aine suurim kontsentratsioon, mis tekib või saadakse töötamise käigus, võrreldes alumise plahvatuspiiriga.
NB: In practice,explosion limits are not as useful for dusts as for gases and vapours.The dust concentration canbe greatly changed when deposits are raised into suspension or suspended dust settles.Explosive atmospheresmay thus arise when dust is raised into suspension.
Märkus: Tegelikult ei ole plahvatuspiirid tolmu puhul nii kasulikud kui gaasi ja auru puhul. Tolmu kontsentratsioon võib palju muutuda, kui tolmukiht hõljub õhku laiali või kui hõljuv tolm ladestub.
• particle size distribution (the < 500 µm fines fraction is of interest),moisture,smouldering point. (5)
Plahvatusohtlik keskkond võib tekkida seega siis, kui tolm hakkab hõljuma.
Examples for the formation of dust/air mixtures in filling and transport operations
Osakeste suurus (tähtsust omavad alla 500 µm suurusega väikesed osakesed), niiskus, hõõgumispunkt
2.2.3.Where can explosive atmospheres occur?
2.2.3 Kus võib plahvatusohtlik keskkond tekkida?
Density ratio to air –the heavier the gases and vapours are,the faster theysink,mixing progressively with theavailable air and accumulating in trenches,conduits and shafts.
Tihedus õhu suhtes – mida raskem gaas või aur on, seda kiiremini see vajub, segunedes järk-järgult olemasoleva õhuga ja kogunedes kraavidesse, kanalitesse ja ðahtidesse.
—Gases are generally denser than air,for example,propane.Such accumulations tend to sink and spread out,and can also ‘creep’ over long distances and then be ignited.
— Gaas on üldiselt õhust kergem, näiteks propaan. Gaasi kogumil on kalduvus alla vajuda ja laiali levida, samuti võib see„ronida“ kaugele ning siis süttida.
—Some gases have approximately the same density as air,for example,acetylene,hydrogen cyanide,ethylene,carbon monoxide.There is little natural tendency for these gases to dissipate,or to sink.
— Mõni gaas on umbes sama raske kui õhk, näiteks atsetüleen, vesiniktsüaniidhape, etüleen, süsinikmonooksiid. Nendel gaasidel on loomulik kalduvus veidi hajuda või alla vajuda.
—A few gases are much lighter than air,such as hydrogen,methane.These gases have a natural tendency to dissipate into the atmosphereunless they are enclosed.
— Mõni gaas on õhust palju kergem, näiteks vesinik, metaan. Nendel gaasidel on loomulik kalduvus hajuda atmosfääri, kui need ei ole kinnises mahutis.
(5)From the ISSA leaflet ‘Gas explosions’,International Section for the Prevention of Occupational Risks in the Chemical Industry,International Social Security Association (ISSA),Heidelberg,Germany.
Isegi kõige väiksem õhu liikumine (loomulik tõmme, inimeste liikumine, soojuse levik) võib märkimisväärselt kiirendada segunemist õhuga.
Even slight air movements (natural draught,people moving about,thermal convection) may considerably speed upmixture with air.
Aurustumisarv, mis iseloomustab teataval temperatuuril tekkiva plahvatusohtliku keskkonna kogust.
• evaporation number,characterising the amount of explosive atmosphere that forms at a particular temperature;
Aurustumispinna suurus ja töötemperatuur, näiteks vedeliku pihustamisel või pritsimisel.
• overpressure by means of which the sprayed liquids are discharged and form explosive mists.
Ülerõhk, mille juures pihustatav vedelik vabaneb ja moodustab plahvatusohtliku udu.
• occurrence of dust raised into suspension,for example,in filters,during transport in containers,at transfer pointsor inside dryers;
Heljumiks tõusnud tolm, näiteks filtrites, transportimisel mahutites, ülekandepunktides või kuivatites.
• formation of dust deposits,especially on horizontal or slightly inclined surfaces,and raising of dust into suspension;
Tolmulademe moodustumine, eelkõige horisontaalsetel või veidi viltustel pindadel ning tolmu tõusmine heljumiks.
Other local and operating conditions must also be taken into account:
Samuti tuleb arvesse võtta muid kohalikke ja toimimistingimusi:
• manner of working with substances:under gas-,liquid- or dust-tight enclosure or in open apparatus,for example,charging and discharging;
Ainega töötamise viis: gaasi, vedeliku- või tolmukindlas ruumis või avatud seadmega, näiteks täitmine ja tühjendamine.
• possible leakage at valves,pipe connections,etc.;
Võimalikud lekked ventiilides, toruühendustes jne.
If an explosive atmosphere may occur locally in such quantities as to require special protective measures to maintainthe safety and health of the workers concerned,it is described as a hazardous explosiveatmosphere and the placesin question areclassified as hazardous places.
Kohad, mida ei ventileerita, näiteks sellised maapinnast allpool olevad ventileerimata alad nagu kanalid ja ðahtid on tuleohtlikele ainetele või segudele eriti vastuvõtlikud.
Figure 2.4.Evaporation of even small quantities of flammable liquids (such as liquefied propane) may give rise to large quantities of flammable vapours
Joonis 2.4: Isegi väikeses koguses tuleohtliku vedeliku (näiteks veeldatud propaani) aurustumise tulemusel võib tekkida suures koguses tuleohtlikku gaasi.
NB: 1 litre of liquid propane when transformed into gas and diluted in air to the lower explosive limit would give a 13000 litre explosive atmosphere (7)
Märkus: kui 1 liiter veeldatud propaani muutub gaasiks ja see lahustub õhus alumise plahvatuspiirini, tekib
Exceptions to this rule mayapply to work with very small quantities,for example in laboratories.In such cases,it hasto be decided on the basis of local and operational conditions whether the anticipated amounts of explosive atmos-pherearehazardous.
Selle reegli erandjuhtudeks võib olla töötamine väga väikeste kogustega, näiteks laborites. Sellistel juhtudel tuleb kohalike ja töötingimuste alusel otsustada, kas plahvatusohtliku keskkonna eeldatav kogus on ohtlik.
.However,this does not mean that the whole room is to be regarded as a haz- ardous place,but only the part in which the hazardous explosive atmosphere can arise.
Enamiku süttivate tolmude puhul piisab sellest, kui isegi alla 1 mm paksune ühtlaselt kogu põrandapinnale laotunud tolmukiht tõuseb õhku, ning see täidab normaalkõrgusega ruumi täielikult plahvatusohtliku tolmu ja õhu seguga.
4.Where explosive atmospheres are contained in vessels incapable of withstanding the potential explosionpressure,much smaller volumes than indicated above must be regarded as hazardous because of the dangerwhich may arise,for example,from flying debris on rupture.No lower limit for this hazard can be indicated.
Üks lisategur, mida tuleb arvesse võtta hindamisel, kas konkreetses olukorras võib tekkida ohtlik plahvatusohtlik keskkond, on seadmestiku lähedal asuvate esemete purunemise tagajärjed.
Afurther factor to be taken into account in assessing whether a hazardous explosiveatmosphere can arise in a particular situation is the effect resulting from the destruction of nearby items of plant.
Märkus: Plahvatus võib samuti kahjustada ümbritsevat ala, mille tulemusel võib omakorda vabaneda tuleohtlikke või ohtlikke aineid ning need võivad ka süttida.
2.Assessment of explosion risks
Plahvatuskaitsemeetmete tõhusust tuleb hinnata.
NB:Anexplosion may also cause damage in the surrounding area,which in turn causes flammable or other dangerous substances to be released and perhaps ignited.
Ainult siis, kui ohtliku plahvatusohtliku keskkonna esinemine on äärmiselt ebatõenäoline, on võimalik lisameetmed võtmata jätta.
2.2.5.Is the formation of hazardous explosive atmospheres reliably prevented?
2.2.6 Kas ohtliku plahvatusohtliku keskkonna süttimine on äärmiselt ebatõenäoline?
If it is possible for a hazardous explosive atmosphere to be formed,explosion protection measures are necessary.Anattempt should first be made to avoid the occurrence of explosive atmospheres.Section 3.1 describes possible technical measures to this end,to be considered in conjunction with organisational measures as described in Section 4.
Seega – mida suurem on ohtliku plahvatusohtliku keskkonna tekkimise võimalus, seda kindlamalt tuleb vältida selliseid süüteallikaid. Punktis 3.2 kirjeldatakse võimalikke tehnilisi meetmeid, mida tuleks võtta koos punktis 4 kirjeldatud korralduslike meetmetega.
If it cannot be entirely ruled out that hazardous explosive atmospheres may form,measures to avoid effective ignitionsources are necessary.Thus the more likely it is that hazardous explosive atmospheres will arise,the more certainmust be the avoidance of such sources.Section 3.2 describes possible technical measures,to be considered in conjunction with organisational measures as described in Section 4.
Kui ohtliku plahvatusohtliku keskkonna ja aktiviseerumisvõimeliste süüteallikate koos esinemine on väga tõenäoline, tuleb võtta ka punktis 3.3 kirjeldatud plahvatuse leevendusmeetmeid koos punktis 4 kirjeldatud korralduslike meetmetega. Muudel juhtudel tuleb võtta proportsionaalsed leevendusmeetmed.
3.Technical measures for explosion protection
Plahvatuskaitsemeetmed on kõik meetmed, millega
‘Explosion protection measures’ means all measures that:•prevent the formation of hazardous explosive atmospheres;•avoid the ignition of hazardous explosive atmospheres;
• hoitakse ära ohtliku plahvatusohtliku keskkonna süttimine või
• mitigate the effects of explosions so as to ensure the health and safety of workers.
• vähendatakse plahvatuse tagajärgi nii, et oleks tagatud töötajate ohutus ja nende tervise kaitse.
3.1.Prevention of hazardous explosive atmospheres
3.1 Plahvatusohtliku keskkonna ärahoidmine
According to Article 3 ‘Prevention of and protection against explosions’ of Directive 1999/92/EC,preventing the formation of hazardous explosive atmospheres must always be given priority.
Vastavalt direktiivi 1999/92/EÜ artiklile 3„Plahvatuste ärahoidmine ja plahvatuskaitse“ tuleb alati pöörata esmatähelepanu ohtliku plahvatusohtliku keskkonna tekkimise ärahoidmisele.
3.1.1.Use of substitutes for flammable substances
3.1.1 Tuleohtlike ainete asendamine muude ainetega
3.1.2.Limiting of concentrations
3.1.2 Kontsentratsiooni vähendamine
In closed containers and plant,it is usually fairly easy to keep the concentration of gases and vapours of flammableliquids outside the explosion limits.
Suletud mahutites ja seadmetes on tavaliselt suhteliselt kerge hoida tuleohtlike vedelike gaasi ja auru kontsentratsiooni plahvatuspiiridest väljaspool.
Example: The concentration in the headspace above flammable liquids can be guaranteed to remain below thelower explosion limit if the temperature at the surface of the liquid is at all times kept far enough below the flashpoint (a temperaturedifference of 5°Cusuallyaffords adequate safety for pure solvents and 15°C for solventmixtures).The upper explosion limit is usually exceeded for flammable liquids with a low flashpoint (for exam-ple,in a car petrol tank).
Näide: Kontsentratsioon tuleohtliku vedeliku kohal on kindlasti allpool alumist plahvatuspiiri, kui vedeliku temperatuur pinnal on alati leekpunktist piisavalt madalam (puhta lahuse puhul tagab tavaliselt piisava ohu-
NB: Dust particles are separated in filters,where they form accumulations which may have considerable fire andexplosion potential.
Kui õhus oleva tolmu kontsentratsioon on allpool alumist plahvatuspiiri, põhjustab õhu vähene liikumine tolmuosakeste allalangemise ja tolmulademe tekkimise.
Ahazardous explosive atmosphere can also be avoided by diluting the fuel or the atmospheric oxygen inside plantwith chemically non-reactive (inert) materials.This is known as ‘inerting’.
Ohtlikku plahvatusohtlikku keskkonda saab ära hoida ka sel teel, kui kütust või atmosfäärihapnikku lahjendatakse seadmestikus keemiliselt mittereaktiivsete (inertsete) materjalidega. Seda nimetatakse inertiseerimiseks.
Example: The main inert gases used are nitrogen,carbon dioxide,noble gases,combustion gases and watervapour.Inert dusts include calcium sulphate,ammonium phosphate,sodium hydrogen carbonate,stonedust,etc.In choosing the inertsubstance,it is important that it should not react with the fuel (aluminium,for example,canreact with carbon dioxide).
Näide: Peamised kasutatavad inertgaasid on lämmastik, süsinikdioksiid, väärisgaasid, põlemisgaasid ja veeaur. Inerttolmud on kaltsiumsulfaat, ammooniumfosfaat, naatriumvesinikkarbonaat, kivitolm jne.
3.1.4.Preventing or limiting the formation of explosive atmospheres in the vicinityof plant
3.1.4 Plahvatusohtliku keskkonna tekkimise ärahoidmine või piiramine seadmestiku ümbruses
If the release of flammable substances cannot be prevented,forming of hazardous explosive atmospheres can oftenbe prevented by ventilation.The following points must be taken into account in judging how effective ventilation is.
Kui tuleohtlike ainete vabanemist ei saa vältida, saab ohtliku plahvatusohtliku keskkonna tekkimist sageli ära hoida ventilatsiooniga. Ventilatsiooni tõhususe hindamisel tuleks võtta arvesse järgmisi asjaolusid.
Gases,vapours and mists:to design a ventilation system,one must estimate the maximum amount of gases,vapoursand mist that might be released (source strength) and know the source location and dispersion conditions.
Gaas, aur ja udu: ventilatsioonisüsteemi projekteerimisel tuleb määrata suurim vabaneva gaasi, auru ja udu kogus (allika tugevus) ning teada allika asukohta ja hajumistingimusi.
Dusts:ventilation generally affords adequate protection only if the dust is exhausted at source and hazardous dustdeposits are reliably prevented.
Tolm: ventilatsioon kaitseb üldiselt ainult siis piisavalt, kui tolm imetakse ära allika juures ning hoitakse tõhusalt ära ohtlike tolmulademete tekkimine.
In the best case,adequate ventilation can preclude hazardous places.However,because of the limitations mentioned,all that is achieved may be a reduction in the likelihood of hazardous explosive atmospheres or a reduction in theextent of the hazardous places (zones).
Tõhusaks meetodiks on osutunud puhastamisgraakute kasutamine, milles on kirjas puhastamise olemus, ulatus ja sagedus ning asjaomaste isikute kohustused. Juhendi saab koostada konkreetsest juhtumist lähtuvalt.
Itis recommended that spot checks be made of the concentrations arising at different places and times underunfavourable operating conditions.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata (näiteks kõrgel asuvatele) pindadele, mida on raske kontrollida või millele on keerukas ligipääs ning kuhu võib koguneda aja jooksul märkimisväärne tolmukiht.
The cleaning arrangements can be laid down as part of operational instructions for working with flammable substances.
Puhastuskorra võib sätestada tuleohtlike ainetega töötamise tegevusjuhise osana.
NB: Only vacuum cleaners containing no ignition sources may be used for flammable dusts.
Märkus: Tuleohtliku tolmu korral tohib kasutada vaid süüteallikateta tolmuimejaid.
3.Technical measures for explosion protection
Peamised eeltingimused gaasihäireseadme kasutamiseks on järgmised:
Concentrations in the vicinity of plant can be monitored,for example by means of gas alarms.Major prerequisites fortheir use are as follows:
Häireseadme toimimine peab vastama kasutustingimustele, eelkõige reageerimisaja, eristamistaseme ja risttundlikkuse osas.
The substances likely to be present,the location of the sources,maximum source strength and dispersion conditions must be adequately known.
Gaasihäiresüsteemi üksiku funktsiooni rikke korral ei tohi tekkida ohtlikku olukorda (töökindlus).
The instrument performance must be appropriate to the conditions of use,especially as regards response time,alarm level and cross-sensitivity.
Mõõtekohtade arv ja asukoht peavad olema valitud nii, et eeldatavaid segusid saab tuvastada kiiresti ja usaldusväärselt.
No dangerous conditions may arise on failure of individual functions of gas alarm systems (reliability).
Peab teadma, milline piirkond on ohus kuni seadme käivitatavate kaitsemeetmete rakendumiseni.
It must be known what area is at risk until the protective measures triggered by the instrument become effec-tive.In this immediate area — which depends on the above points — sources of ignition must be avoided.
Käivitatavad kaitsemeetmed peavad piisava kindlusega ära hoidma ohtliku plahvatusohtliku keskkonna tekkimise väljaspool vahetut piirkonda ning väärkäivitamine ei tohi põhjustada muid ohte.
Gas alarms for use in hazardous places must be approved and suitably marked as safe electrical equipment pursuantto the European Directive 94/9/EC.
Ohtlikes kohtades kasutatavad gaasihäireseadmed peavad olema heakskiidetud ja vastavalt märgistatud kui ohutud elektriseadmed Euroopa direktiivi 94/9/EÜ kohaselt.
NB: Gas alarms for use as safety,controlling and regulating devices in avoiding ignition sources (for example,toswitch off a non-explosion-proof item of equipment on the occurrence of a hazardous explosive atmosphere) mustundergo individual or type checks/calibration to ensure their suitability for their intended use.The requirements ofthe European Directive 94/9/EC must be satisfied (see also 3.4 Application of process control engineering).
Märkus: Gaasihäireseade, mida soovitakse kasutada süüteallikate vältimisel ohutus-, kontrolli- ja reguleerimisseadmena (näiteks seadmestiku mitteplahvatuskindla osa väljalülitamiseks ohtliku plahvatusohtliku keskkonna tekkimisel), peab läbima individuaalse või tüübikontrolli/kalibreerimise, et tagada selle sobivus kavandatud kasutusele. Euroopa direktiivi 94/9/EÜ nõuded peavad olema täidetud (vt ka protsessijuhtimistehnikat käsitlevat punkti 3.4).
(9)From the ISSA leaflet ‘Gas explosions’,International Section for the Prevention of Occupational Risks in the Chemical Industry,International Social Security Association (ISSA),Heidelberg,Germany.
Hinnatakse, kui tõenäoline on ohtliku plahvatusohtliku keskkonna ja süüteallika olemasolu samal ajal ja samas kohas, ning vastavalt sellele määratakse kindlaks, millises ulatuses on vaja kaitsemeetmeid võtta.
Aplace in which an explosiveatmosphere consisting of a mixture with air of flammable substances inthe form of gas,vapour or mist is present continuously or for long periods or frequently.
Koht, kus gaasi, auru või udu kujul olevate tuleohtlike ainete ja õhu segust koosnev plahvatusohtlik keskkond esineb pidevalt, pikka aega või tihti.
Example: Zone 0 conditions generally arise only inside containers or plant (evaporators,reaction vessels,etc.),but can also occur near vents and other openings.
Näide: Tsooni 0 tingimused tekivad tavaliselt ainult mahuti või seadmestiku sees (aurustid, reaktsioonianumad jne), aga need võivad tekkida ka ventilatsiooni- või muude avade läheduses.
Aplace in which an explosive atmosphere consisting of a mixture with air of flammable substances inthe form of gas,vapour or mist is likely to occur in normal operation occasionally.
Koht, kus gaasi, auru või udu kujul olevate tuleohtlike ainete ja õhu segust koosnev plahvatusohtlik keskkond võib tavapärasel toimimisel tõenäoliselt juhuslikult tekkida.
This may include:
See võib tekkida:
• the immediate vicinity of zone 0;
• tsooni 0 vahetus läheduses;
• the immediate vicinity of feed openings;
• täitmisavade vahetus läheduses;
• the immediate area around fragile vessels or pipes made of glass,ceramics,and the like,unless the contentsaretoo small to form a hazardousexplosive atmosphere;
• õrnade klaas-, keraamiliste jms anumate ning torude vahetus läheduses, välja arvatud juhtudel, kui neis sisaldub ohtliku plahvatusohtliku keskkonna tekkeks liiga vähe ainet;
• the immediate area around inadequately sealed glands,such as at pumps and valves;
• ebapiisavalt suletud tihendite vahetus läheduses näiteks pumpade ja ventiilide juures;
• the inside of plant such as evaporators or reaction vessels.
• seadmestiku sees, näiteks aurustites ja reaktsioonianumates.
Aplace in which an explosive atmosphere consisting of a mixture with air of flammable substances inthe form of gas,vapour or mist is not likely to occur in normal operation but,if it does occur,will persist for a short period only.
Koht, kus gaasi, auru või udu kujul olevate tuleohtlike ainete ja õhu segust koosnev plahvatusohtlik keskkond tavapärasel toimimisel tõenäoliselt juhuslikult ei teki ja kui tekib, siis kestab üksnes lühikest aega.
Example: Zone 2 may include,for example,places surrounding zones 0 or 1.
• tsoonide 0 või 1 ümber asuvates kohtades.
NB: Places where flammable substances are transported only in pipes which are durably technically leak-proofare not hazardous places.
Märkus: Kohad, kus transporditakse tuleohtlikke aineid ainult vastupidavates tehniliselt lekkekindlates torudes, ei ole ohtlikud kohad.
Aplace in which an explosive atmosphere in the form of a cloud of combustible dust in air is presentcontinuously,or for long periods or frequently.
Koht, kus plahvatusohtlik keskkond õhus oleva süttiva tolmupilve kujul esineb pidevalt, pikka aega või tihti.
Example: Ingeneral,these conditions arise only inside containers,pipes,vessels,etc.,that is,usually only insideplant (mills,dryers,mixers,pipelines,silos,etc.),when explosive dust mixtures in hazardous quantities can formcontinuously,over long periods or frequently.
Näide: Üldiselt tekivad sellised tingimused, kus plahvatusohtlik tolmusegu võib moodustuda pidevalt, pikema aja jooksul või sagedasti, vaid mahutites, torudes, anumates jne tavaliselt üksnes seadmestiku sees (veskid, kuivatid, segistid, torustikud, silod jne).
Aplace in which an explosive atmosphere in the form of a cloud of combustible dust in air is likely tooccur in normal operation occasionally.
Koht, kus plahvatusohtlik keskkond õhus oleva süttiva tolmupilve kujul võib tõenäoliselt tavapärasel toimimisel juhuslikult tekkida.
Example: This zone can,for example,include places in the immediate vicinity of,for example,powder filling andemptying points and places where dust deposits occur and in normal operation give rise occasionally to an explo-siveconcentration of combustible dust when mixed with air.
Näide: Selline tsoon võib näiteks tekkida pulbri täitmis- ja tühjendamiskohtade vahetus läheduses, kus on tolmukiht ning kus tavalise toimimise käigus võib juhuslikult tekkida süttiva tolmu plahvatusohtlik kontsentratsioon segunemisel õhuga.
Aplace in which an explosive atmosphere in the form of a cloud of combustible dust in air is not likely to occur in normal operation but,if it does occur,will persist for a short period only.
Koht, kus plahvatusohtlik keskkond õhus oleva põlevtolmupilve kujul tõenäoliselt tavapärasel toimimisel juhuslikult ei teki ja kui tekib, siis kestab üksnes lühikest aega.
Layers,deposits and heaps of combustible dust must be considered,like any other source which can form a hazardousexplosive atmosphere.
• tolmu sisaldava seadmestiku läheduses olevad kohad, kui tolm võib lekkida ja moodustada ohtliku suurusega lademe.
NB: Deposited combustible dust has considerable explosion potential.Dust deposits may accumulate on all deposition surfaces in a technical room.A primary explosion may raise deposited dust into suspension and initiate achain reaction,causing many successive explosions with devastating effects.
Süttiva tolmu kihte, lademeid ja kuhjasid tuleb käsitleda nagu mis tahes muid allikaid, mis võivad tekitada ohtliku plahvatusohtliku keskkonna.
The size of the zones outside the tank depends on the anticipated amount of vapour release.This depends on theproperties of the liquid,the size of the aperture and the frequency of filling and emptying,as well as the average changein the liquid level.The size of the hazardous places largely depends on the availability of natural ventilation.
Esmane plahvatus võib paisata ladestunud tolmu õhku ja tekitada ahelreaktsiooni, põhjustades mitmeid järjestikuseid laastavaid plahvatusi.
Figure 3.4.Example of zoning at a tank for flammable liquids
3.2.1.1 Süttiva gaasiga seotud ohtlike kohtade tsoonidesse liigitamise näide
3.2.1.2.Example of zoning for hazardous places resulting from flammable dusts
Joonisel 3.4 on süttiva vedeliku mahuti.
Figure 3.5 shows a mill with a (manually charged) feed hopper,product discharge and filter.A dust forming,flammableproduct is loaded by hand from a drum into the hopper.
Mahuti on õues, seda täidetakse ja tühjendatakse korrapäraselt ning see on ümbritseva keskkonnaga ühendatud rõhku võrdsustava avaga.
3.Technical measures for explosion protection
Joonis 3.4: Süttiva vedeliku mahuti tsoonidesse liigitamise näide