natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Published on 15 February, the 2005 General Report on the Activities of the European Union (2) sets out, in 200 pages, the principal legislative and other actions of the preceding year coupled with documentary references.
Kuid suurest potentsiaalist hoolimata on paljudes linnades endiselt ka majanduslikus ja sotsiaalses mõttes tõrjutud elanikerühmi.
This overview of developments consists of four chapters corresponding to the four fundamental objectives the Commission has set itself through to 2009, namely prosperity, solidarity, security and affirmation of the EU’s role on the international stage.
Meie kõigi ülesandeks on luua Euroopas jätkusuutlikud linnad, mis on majanduslikult konkurentsivõimelised ja suudavad samas tagada ka sotsiaalse ühtekuuluvuse.
The fact remains that the Community project, and cohesion policy within that project, needs stable resources on a scale to match the challenges and its ambitions.
Linnade tuleviku küsimuse üle mõeldakse ka Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitika tulevikku käsitleva laiema arutelu raames.
2005 saw difficult negotiations on the financial framework for the 200713 period.
Viimase kümne aasta jooksul on linnadele ELi regionaal-
The background to developments in 2005 was the relaunch of the ‘Lisbon strategy’ (March 2005) that aims to make the EU’s economy ‘the most competitive and dynamic in the world’ by 2010, based on knowledge and oriented towards sustainable growth, employment and social cohesion.
Tähtsaim element, mis tagab selle, et linnad jäävad lähikuudel poliitiliste arutelude prioriteediks, on üks Euroopa Komisjoni hiljutine töödokument, milles käsitletakse ühtekuuluvuspoliitikat ja linnu.2 Tegemist on äärmiselt olulise deklaratsiooniga, millega võidakse määrata tõukefondide ja linnade tulevik järgmiseks kümneks aastaks.
With mixed results at mid-term, there was a need to refocus priorities on growth and jobs and to make these priorities central to all national and Community policy, especially regional policy.
Tähtis on, et selle sisu arutataks põhjalikult läbi, ning mina ise olen veendunud, et suures osas tuleks see ka vastu võtta.
Knowledge without frontiers: the Collegium Polonicum, in Slubice (Poland), cooperates with the Viadrina University, Frankfurt an der Oder (Germany).
Käesolevas artiklis tutvustangi dokumendi peamisi ideid ja ettepanekuid.
Together, these form the ‘Integrated Guidelines’ for the period 2005-08, for which the Commission had presented a proposal. The Commission subsequently published, on 20 July, a Community Lisbon Programme covering all the actions at Community level to supplement the National Reform Programmes (NRPs) announced by the Member States in October.
(1) Professor Michael Parkinson, Euroopa linnauuringute instituudi (European Institute for Urban Affairs) direktor, Liverpool John Moores University. m.h.parkinson@ljmu.ac.uk (2) „Ühtekuuluvuspoliitika ja linnad: linnade ja asulate panus regioonide majanduskasvule ja tööhõivele“, Euroopa Komisjon, 2006.
Cities for growth, jobs and cohesion
Linnad majanduskasvu, tööhõive ja ühtekuuluvuse teenistuses
Cohesion policy and cities in Europe
Atraktiivsed linnad
Cities are increasingly seen as the dynamos of national and regional economies rather than as economic liabilities – ‘the wealth of nations’. But cities are not only economic assets – not merely marketplaces.
Dokumendis rõhutatakse vajadust keskenduda linnade atraktiivsemaks muutmisel neljale põhipunktile: transport ja liikuvus, teenuste kvaliteet, keskkonna kvaliteet ja kultuuriteenused.
These are exciting times for cities.
Transport, ligipääsetavus ja liikuvus
The wider debate about the future of cities is echoed in the debate that is currently taking place about the future of Cohesion policy in the European Union.
Põhiliselt tuleb siin aidata linnadel parandada juurdepääsu Euroopa välisturgudele ja samas suurendada riigisisest liikuvust.
(1) Professor Michael Parkinson, Director, European Institute for Urban Affairs, Liverpool John Moores University. m.h.parkinson@ljmu.ac.uk(2) Cohesion policy and cities: the urban contribution to growth and jobs in the regions. European Commission, 2006.
Uus tehniline instituut FH JOANNEUM Lääne-Grazis (Austrias) asub endises tööstuskompleksis, millest on URBANi abiga tehtud kõrgtehnoloogiakeskus.
The paper underlines that we need to focus on four issues to make cities attractive – transport access and mobility; quality of services; quality of environment; and cultural provision.
Ühtekuuluvuspoliitika ja linnad: linnade panus regioonide majanduskasvu ja tööhõivesse
Cohesion policy and cities: the urban contribution to growth and jobs in the regions
Kvaliteetsed teenused muudavad linnad atraktiivsemaks ja nende elukeskkonna meeldivamaks.
High quality services make cities more attractive and liveable, provide employment and increase the competitiveness of the workforce.
Need annavad tööd ja tõstavad töötajate konkurentsivõimet.
So cities must provide: efficient, affordable services in healthcare, social services, training and administration; childcare provision to promote gender equality; good services across the whole urban area; access for immigrant and culturally disadvantaged groups.
Linnad peavad tagama tõhusad ja taskukohased tervishoiu-, sotsiaal-, haridus- ja muud avalikud teenused; lastehoiuteenused soolise võrdsuse tagamiseks; kõrgetasemelised teenused kogu linnaruumis; juurdepääsu teenustele ja sisserändajatele või sellistele elanikkonnarühmadele, kelle ette on seatud kultuurilisi tõkkeid.
Good natural and physical environments
Meeldiv loodus- ja linnakeskkond
Cities must address the challenges of environmental degradation encouraged by urban sprawl.
Seoses linnaruumi laienemisega on linnadel probleeme keskkonnaga.
They must: pursue the regeneration of brownfield sites and the protection of greenfield sites; coordinate land use and other policies across different levels of government; invest in physical infrastructure and active management of transport; promote energy efficiency. ciency.
Linnad peavad mahajäetud tööstuspiirkonnad renoveerima ja kaitsma uusi; koordineerima linnaplaneerimist ja muid meetmeid kõigil tasanditel; investeerima füüsilistesse infrastruktuuridesse ja transpordivajaduste tõhusasse rahuldamisse; edendama energia tõhusamat kasutamist.
Improve their cultural off er
Kultuuriteenuste edendamine
This important paper is designed to do two things - complete the Community Strategic Guidelines for 200713 by strengthening the urban dimension in them, and make key suggestions to help the preparation of Structural Funds.
See oluline dokument vastab korraga kahele vajadusele: esiteks täiendab see ühenduse strateegilisi suuniseid aastateks 2007-2013, tugevdades nendes linnadimensiooni, teiseks aga sõnastatakse selles ettepanekuid, mille eesmärgiks on hõlbustada tõukefondide töö ettevalmistamist.
The Commission wants Members States to use the document to prepare the new Cohesion Policy and is particularly anxious that local authority partners should be heavily involved in that preparation.
Komisjon kutsub liikmesriike üles kasutama seda dokumenti uue ühtekuuluvuspoliitika väljatöötamisel ning rõhutab, et kohalikke omavalitsusi tuleb sellesse töösse kindlasti kaasata.
The paper is a mix of broad policy ambitions, key delivery principles and specific policy actions.
Dokumendis käsitletakse laiemaid poliitilisi eesmärke, rakendamise aluspõhimõtteid ja ettepanekuid konkreetseteks tegevusteks.
It covers three main areas.
See koosneb kolmest tähtsamast osast.
First it explains why cities matter to Europe, underlining the importance of sustainable urban development for European regional policy.
Kõigepealt selgitatakse, mille poolest on linnad Euroopale olulised, ning rõhutatakse linnade jätkusuutliku arengu tähtsust regionaalpoliitika raames.
Second it outlines four key policy ambitions for cities in Europe.
Seejärel esitatakse neli poliitilist eesmärki.
Third it identifies specific means of reaching those broad objectives in two areas – fi -nance and governance.
Lõpuks aga käsitletakse vahendeid, mille abil saab nimetatud eesmärke saavutada kahes valdkonnas: rahastamises ja valitsemises.
Sustainable urban development matters to European regional policy
Euroopa regionaalpoliitikas võetakse arvesse linnade jätkusuutlikku arengut
Soft location factors are increasingly important to private sector investment decisions as well as to the location decisions of a highly skilled, potentially mobile workforce.
Ettevõtete investeeringutega seotud valikutes ning kõrgelt kvalifitseeritud liikuvate töötajate elukohavalikus mängivad üha olulisemat rolli „mittemateriaalsed“ faktorid.
Cities must therefore promote a vibrant cultural life incorporating the provision of facilities and cultural and community events to build bridges within and across communities.
Seega peavad linnad jõuliselt arendama kultuurielu, mis saaks toimida selleks sobivates ehitistes, ning kultuuriüritusi, mis soodustaksid elanikkonna rühmade sisest ja eri rühmade vahelist suhtlust.
Support innovation, entrepreneurship and the knowledge economy
Innovaatika, ettevõtluse ja teadmistepõhise majanduse toetamine
Cities have many of the qualities that underpin successful modern knowledge based economies – creativity, innovation, culture, and entrepreneurship.
Linnadel on mitmeid väärtusi, mis toetavad tõhusat teadmistepõhist majandust: loovus, uuenduslikkus, kultuur ja ettevõtlikkus.
For example, successful cities are critical to attracting a skilled workforce, which is key in a competitive global economy.
Näiteks tõmbavad õitsvad keskused ligi kva-lifi tseeritud tööjõudu, mis on üleilmastumise kontekstis tähtsaim faktor.
Cities are also critical to improving regional performance.
Samuti on neil tähtis roll regionaalarengus.
There are no successful regions in Europe that have unsuccessful cities at their core.
Euroopas pole ühtki jõukat piirkonda, mille keskmes ei asuks jõukas linn.
If managed properly, cities can contribute to more sustainable growth and environments.
Kui linnu hästi juhtida, aitavad need tõsta majanduskasvu ja hoida keskkonda.
And if they collaborate more and create strategic alliances with their surrounding regions and other cities, they can reduce unhelpful competition and contribute to a more balanced pattern of development across Europe.
Tehes koostööd ja luues strateegilisi suhteid teiste lähedalasuvate linnade ja piirkondadega, vähendatakse asjatut rivaalitsemist ja soodustatakse tasakaalustatud arengut kogu Euroopas.
Cities have a crucial role in this area of economic competitiveness.
Selles konkurentsivõime valdkonnas mängivad linnad ülimalt tähtsat rolli.
They must: provide a stimulating environment for innovation and business, simplify public administration and encourage networking between universities, research institutes and the private sector.
Linnad peavad pakkuma innovaatikat ja ettevõtlust soosivat keskkonda, lihtsustama asjaajamist ning soodustama võrkude loomist ülikoolide, uurimisinstituutide ja eraettevõtete vahel.
What kind of cities should Europe be trying to create?
Milliseid linnu püüab Euroopa luua?
The paper argues that there should be four broad policy goals for cities - to make them more attractive, to increase their contribution to innovation, entrepreneurship and the knowledge economy, to produce more and better jobs and to reduce social disparities within them.
Dokumendis pakutakse linnadega seoses välja neli poliitilist eesmärki: muuta linnad atraktiivsemaks, suurendada nende panust innovaatikasse, ettevõtlusse ja teadmistepõhisesse majandusse, luua rohkem ja paremaid töökohti ning vähendada linnasiseseid sotsiaalseid lõhesid.
To do this cities need to: improve the overall economic infrastructure of the area; provide advice and support services to business; promote networking between economic partners; improve access to finance; address the challenges faced by young and female entrepreneurs and ethnic minority communities.
Selleks peavad linnad parandama majanduslikke infrastruktuure; pakkuma ettevõtetele nõuande- ja tugiteenuseid; edendama majanduspartnerite koostööd; parandama rahastamisvõimalusi; tegelema noorte, naissoost või etnilisi vähemusi esindavate ettevõtjate spetsiifiliste probleemidega.
Innovation and the knowledge economy
Suurendada kodanike turvatunnet
Increased security for citizens
Innovaatika ja teadmistepõhise majanduse edendamine
Cities need to: attract a potentially mobile workforce by improving the quality of life in the area; lead in preparing innovative strategies for the whole region; make RTD and education supply more efficient and accessible to SMEs; encourage networking between universities, government and the private sector; develop an integrated information strategy and adopt eco-innovations and environmental management systems.
Linnad peavad: meelitama ligi liikuvaid töötajaid, parandades kohalikku elukvaliteeti; osalema jõuliselt kogu piirkonda hõlmavate uuenduslike strateegiate väljatöötamisel; pakkuma väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele senisest enam võimalusi väljaõppeks ning uurimis- ja arendustegevuseks; stimuleerima ülikoole ning avalikku ja erasektorit ühendavate võrkude loomist; arendama välja infoühiskonna integreeritud ja tasakaalustatud strateegia; toetama keskkonnahoidlike uute tehnoloogiate ning keskkonnasüsteemide kasutuselevõtmist.
Creating more and better jobs
Rohkem paremaid töökohti
The Urban Audit demonstrated that rates of crime and fear of crime is higher in cities than elsewhere.
Linnaauditist selgub, et kuritegevus ja hirm, mida see elanikes tekitab, on linnades suurem kui mujal.
The Audit’s survey of public perceptions also underlined that improved safety was a key determinant of the attractiveness of a city for investors and residents.
Linnaauditi raames läbiviidud küsitlus näitab, et turvatunne on nii investoritele kui ka elanikele üks linna populaarsuse peamisi aspekte.
In this field the Commission argues that cities need to: adopt a ‘joined up’, proactive approach to crime reduction, including planning designing and maintaining public places to eliminate crime; focus on youth who are at risk and especially catch potential criminals at the beginning of their careers; create and professionalise local safety related jobs, involving local residents. This could include the creation of local mediators, community safety officers, street wardens and neighbourhood watch schemes.
Selles vallas teeb komisjon linnadele ettepaneku: võidelda kuritegevusega kombineeritud proaktiivse lähenemise kaudu, pidades silmas näiteks avaliku linnaruumi planeerimist, kujundamist ja hooldamist; pöörata erilist tähelepanu riskirühmadest pärit noortele, vältimaks kuritegelikule teele sattumist juba eos; luua ja muuta võimalikult professionaalseks turvalisuse tagamisega seotud töökohti, kaasates selleks linnaelanikke: näiteks kohalikud õigusvahemehed, turvalisuse eest vastutavad linnaosajuhid, tänavatel tegutsevad korrakaitsjad ja munitsipaalpolitsei.
Cities create huge economic opportunities but also huge social challenges.
Linnad pakuvad majanduslikult palju võimalusi, kuid samas on seal ka tõsiseid sotsiaalseid probleeme.
They have more people than average with high skills and qualifications but also more with less of both.
Linnades elab keskmisest rohkem kõrgelt kvalifitseeritud töötajaid, samuti aga madala haridustasemega inimesi.
Cities are affected by structural forces and macro economic policies over which they do not have great control. But they must still exploit what advantages they have.
Linnad peavad kohanema struktuuriliste piirangute ja makromajandusliku poliitikaga, mida nad ise eriti mõjutada ei saa, kuid saades samas ära kasutada oma eeliseid.
All partners at all levels of government must collaborate in anticipating and responding to economic change.
Kõik partnerid peavad kõigil valitsemistasanditel tegema koostööd, et suuri muutusi ennetada ja nendega kohaneda.
Cities should build partnerships between key economic and social actors. And they must do all they can to boost the employability of their most vulnerable groups.
Linnad peavad looma majanduslike ja sotsiaalpartnerite vahel partnerlussuhteid ning tegema kõik endast oleneva, et tõsta kõige ebastabiilsemate elanikerühmade tööalast konkurentsivõimet.
Improving employability by education and training
Tööalase konkurentsivõime tõstmine hariduse ja koolituse abil
In Guimarães (Portugal), a town centre renovated with URBAN support to promote tourism, culture and SMEs.
Guimarães (Portugal), renoveeritud kesklinn, tänu millele edendatakse turismi, kultuuri ning väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid.
How will we create successful cities?
Kuidas tagada linnade edu?
Reducing disparities within cities
Linnasiseste lõhede vähendamine
It is obviously not enough to will the ends of successful cities.
Muidugi ei piisa linnade jõukuse tagamiseks pelgalt eesmärkide määratlemisest.
We have to find the means of delivering them.
Tuleb leida ka vahendid, mille abil neid saavutada.
Money and decision-making matter.
Siin on oluline rahastamine ja otsuste tegemine.
What does the Commission advocate?
Millised on komisjoni ettepanekud?
Despite their huge economic potential most European cities have areas and communities which are excluded from the economic mainstream.
Vaatamata suurele majanduslikule potentsiaalile on enamikus linnades ka tõrjutud piirkondi ning elanikerühmi.
This especially affects ethnic minority community, women and young people as the recent Urban Audit demonstrated.
Linnaauditi viimaste andmete kohaselt on eriti raskes seisus rahvusvähemused, naised ja noored.
To tackle these challenges cities need to both promote social inclusion and equal opportunities and to increase the security of citizens.
Nende probleemidega tegelemiseks peavad linnad soodustama sotsiaalset hõlvamist ja võrdsete võimaluste tagamist ning suurendama kodanike turvatunnet.
Promoting social inclusion and equal opportunities
Sotsiaalse hõlvamise ja võrdsete võimaluste edendamine
The paper has much to say about methods of financing urban development.
Dokumendis loetletakse linnade arengu rahastamise võimalused.
EU funds have already supported much hard and soft infrastructure through investment in transport, waste management, education, training, information technology and communication networks.
Ühenduse kaudu on rahastatud investeeringuid materiaalsetesse ja mittemateriaalsetesse infrastruktuuridesse, näiteks transporti, jäätmekäitlusse, haridusse ja koolitusse, infotehnoloogiasse ja telekommunikatsioonivõrkudesse.
The European Investment Bank in 2004 made substantial loans of 3.2 billion euro for urban renewal including social housing and 2.3 billion euro for urban transport projects.
2004. aastal andis Euroopa Investeerimispank (EIP) 3,2 miljardi euro ulatuses laenusid linnaruumi renoveerimiseks, sealhulgas sotsiaalelamute rajamiseks, ning 2,3 miljardi euro ulatuses linnatranspordiga seotud projektide elluviimiseks.
Developing financial engineering
Rahastamismeetodite arendamine
However, the absence of risk capital is a key constraint on business growth and innovation. So the Commission and the EIB are introducing a new instrument 200713 -JERE-MIE - which will permit financial intermediaries experienced in business development and micro credit to lend the capital to businesses.
Komisjoni dokumendis antakse järgmised suunised: soodustada sisserändajate integreerimist keelekursuste ja üldhariva koolituse kaudu; toetada kohalike omavalitsuste, koolide ja elanikkonna vahelist koostööd noorte koolitamise valdkonnas; parandada laste vaesuse probleemidega seotud sotsiaalteenuseid ja püüda vältida laste tänavale sattumist; parandada naiste tööalaseid oskusi ja tõsta nende kvalifikatsiooni, et aidata neil uuesti tööturule naasta ning stimuleerida ettevõtlikkust; luua lastehoiuvõimalusi naistele, kes tulevad pärast pausi uuesti tööturule.
Here the Commission argues that the challenge for cities and partners is to: encourage the integration of immigrant groups with language and more general training; encourage cooperation between city authorities, schools and the local community in providing training for young people; improve social services to meet the challenge of child poverty and prevent the emergence of street children; improve women’s skills and qualifications, encouraging them into the labour market and into entrepreneurship; provide childcare facilities for women returning to the labour market.
Majanduskasvu ja innovaatika seisukohast on suureks probleemiks riskikapitali vähesus. Aastateks 2007-2013 valmistavad komisjon ja EIP ette uut rahastamisvahendit JER-EMIE, mis võimaldab finantsvahendajatel, kellel on ettevõtete arendamisega ja väikelaenudega seoses kogemusi, toetada uute ettevõtete asutamist.
Cities must encourage capacity building amongst such groups especially drawing upon egovernment.
Avaliku ja erasektori partnerluse soodustamine des näiteks e-valitsemise meetodeid.
And cities must try to bridge the cultural gap that often exists and prevents collaboration between politicians and bureaucracies and citizen groups
Samuti peavad linnad püüdma vähendada kultuurilist lõhet, mille tõttu koostöö poliitikute, täidesaatva võimu ja kodanikeühenduste vahel võib kohati raskeks osutuda.
Networks and exchange of experience
Kogemustevahetus ja võrgustikes osalemine
The scope for public private partnerships to finance major projects in urban renewal is very wide.
Avaliku ja erasektori partnerlus aitab rahaliselt kaasa laiaulatuslike linnakeskkonna taaselustamise projektide elluviimisele väga erinevates valdkondades.
Despite some challenges involved in such partnerships, the paper argues that cities should explore them because: private finance is necessary to complement public resources and the private sector brings skills as well as resources, although to be effective they must be part of a wider local authority vision for the area.
Vaatamata sellele, et taoliste partnerlussuhete puhul võib tekkida mitmesuguseid raskusi, rõhutatakse komisjoni dokumendis nende tähtsust: erasektori investeeringud on avaliku sektori vahendite täiendamiseks väga olulised ning just erasektor aitab kasutusele võtta täiendavaid oskusi ja ressursse.
Improving the governance of cities
Tõhus partnerlussuhe avaliku ja erasektori vahel eeldab aga pikaajalist tulevikuvisiooni kohalike võimude poolt.
There is much good practice to build on in European cities.
Euroopa linnadel on küllaga häid tavasid.
It is crucial that cities do not waste scarce resource reinventing wheels. Cities must maximise their use of the experience built up in the URBACT programme and other European and national networks.
Selle asemel, et kulutada hinnalisi ressursse ratta leiutamisele, peavad linnad võimalikult hästi ära kasutama programmi URBACT ning teiste Euroopa ja riiklike võrgustike raames omandatud kogemusi.
It is also helpful that the Commission plans expand the exchange of experience beyond the cities in the URBAN programme alone to cities all across Europe.
Selleks näeb komisjon ette võimaluse laiendada kogemustevahetust, mis piirnes seni üksnes programmis URBAN osalevate linnadega, kõigile Euroopa linnadele.
Perhaps the most important principles contained in the Commission’s paper concern the governance of urban areas - in particular encouraging city-regional collaboration, an integrated approach to urban development, engaging citizens and learning from experience.
Komisjoni dokumendi tähtsaim ja põhimõttelisim osa puudutab linnapiirkondade juhtimist. Komisjoni suunised on seotud linnade ja regioonide koostööga, linnaarenduse integreeritud lähenemisega, kodanike osalusega ja kogemuste väärtustamisega.
Promoting city regional collaboration
Linnade ja regioonide koostöö edendamine
Many different governments operate in urban areas. They have different and legitimate purposes – transportation, economic development, environmental services, marketing, education and training, social services healthcare.
Linnades tegutsevad kõrvuti avaliku sektori erinevate tasandite asutused, millest igaühel on omad ülesanded: transport, majandusareng, keskkond, territooriumi planeerimine, haridus ja koolitus, sotsiaalteenused ja tervishoid.