natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It seems helpful to answer that question more broadly and in three stages.
Sellele küsimusele oleks kohane vastata laiemalt ja kolmes osas.
First, is there a general principle of Community law specifically prohibiting age discrimination?
Esiteks, kas ühenduse õiguses on olemas üldpõhimõte, mis konkreetselt keelab vanuselise diskrimineerimise?
Second, if there is, can it apply even if the situation giving rise to the reference does not fall within the scope of Community law (question 1(a))?
Teiseks, kui on, siis kas see on kohaldatav ka siis, kui eelotsusetaotluseks põhjust andnud olukord ei kuulu ühenduse õiguse reguleerimisalasse (esimese küsimuse punkt a)?
Third, does the situation giving rise to the reference fall within the scope of Community law (question 1(b))?
Kolmandaks, kas eelotsusetaotluseks põhjust andnud olukord kuulub ühenduse õiguse reguleerimisalasse (esimese küsimuse punkt b)?
Mangold and its progeny the principle of equal treatment in the field of employment and occupation.
Mangoldi kohtuotsus ja sellest tulenev õigus sätestatud võrdse kohtlemise põhimõtet töö saamisel ja kutsealale pääsemisel.
Rather, it establishes a general framework for combating discrimination on the grounds covered by the directive, ‘the source of the actual principle underlying the prohibition of those forms of discrimination being found, as is clear from the [first] and fourth recitals in the preamble to the directive, in various international instruments and in the constitutional traditions common to the Member States’.
Selle direktiiviga on hoopis ette nähtud üldine raamistik võitluseks diskrimineerimisega direktiivis hõlmatud põhjustel, kusjuures „nende diskrimineerimise vormide keelamise põhimõte ise tuleneb kõnealuse direktiivi esimese ja neljanda põhjenduse kohaselt mitmest rahvusvahelisest lepingust ja liikmesriikide ühesugustest riigiõiguslikest tavadest” 12.
12 The Court continued:
Edasi märkis Euroopa Kohus:
The order for reference makes it clear that the referring court’s questions are based on the premiss, derived from the Court’s judgment in Mangold, that there is a general principle in Community law prohibiting age discrimination.
Eelotsusetaotlusest on selge, et siseriikliku kohtu küsimused põhinevad Euroopa Kohtu otsusest Mangold tuleneval eeldusel, et ühenduse õiguses on olemas vanuselist diskrimineerimist keelav üldpõhimõte.
The United Kingdom challenges that premiss.
Ühendkuningriik vaidleb vastu selle eelduse olemasolule.
It argues that neither international instruments nor the constitutional traditions of Member States provide an adequate basis for recognition of such a principle.
Ta väidab, et rahvusvahelised lepingud ega liikmesriikide riigiõiguslikud tavad ei paku piisavat alust sellise põhimõtte tunnustamiseks.
The evident intention of the drafters of Article 13 EC to allow the Community legislator to determine measures to combat, inter alia, age discrimination implies that no such principle exists.
EÜ artikli 13 koostajate ilmne kavatsus võimaldada ühenduse seadusandjal võtta meetmeid muu hulgas vanuselise diskrimineerimise vastu võitlemiseks viitab, et sellist põhimõtet ei ole olemas.
BSH similarly questions the existence of sufficient sources to found a general principle prohibiting age discrimination.
Samamoodi seab BSH küsimuse alla selle, kas on olemas piisavalt allikaid, millele vanuselist diskrimineerimist keelav üldpõhimõte saaks tugineda.
Germany submits that such a general principle would render the enactment and implementation of Directive 2000/78 superfluous.
Saksamaa märgib, et selline üldpõhimõte muudaks liigseks direktiivi 2000/78 kehtestamise ja rakendamise.
At the hearing, the Netherlands endorsed the written observations of Germany and the United Kingdom.
Kohtuistungil toetasid Saksamaa ja Ühendkuningriigi kirjalikke märkusi Madalmaad.
made to the Court for a preliminary ruling, the Court must provide all the criteria of interpretation needed by the national court to determine whether those rules are compatible with such a principle ….
Kui siseriiklikud õigusnormid kuuluvad ühenduse õiguse kohaldamisalasse, nagu see on [vaidlusaluse siseriikliku õigusnormi] kui direktiivi 1999/70 [ 13] rakendamismeetme puhul […], ja Euroopa Kohtule on esitatud eelotsusetaotlus, siis peab viimane andma kogu tõlgendamiseks vajaliku materjali, et siseriiklik kohus saaks hinnata kõnealuste õigusnormide vastavust nimetatud põhimõttele […].
The English text of the judgment refers in error to the third recital, rather than the first.
Kohtuotsuse ingliskeelne tekst viitab ekslikult esimese põhjenduse asemel kolmandale.
13 — Council Directive 1999/70/EC of 28 June 1999 concerning the framework agreement on fixed-term work concluded by ETUC, UNICE and CEEP (OJ 1999 L 175, p. 43).
13 – Nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiiv 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta (EÜT 1999, L 175, lk 43; ELT eriväljaanne 05/03, lk 368).
In Mangold, the Court observed that Directive 2000/78 does not itself lay down
Kohtuotsuses Mangold märkis Euroopa Kohus, et direktiivis 2000/78 endas ei ole
(76) Consequently, observance of the general principle of equal treatment, in particu- lar in respect of age, cannot as such be conditional upon the expiry of the period allowed the Member States for the transposition of a directive intended to lay down a general framework for combating discrimination on the grounds of age ….
76 Järelikult ei saa eelkõige vanuse alusel võrdse kohtlemise põhimõtte järgimine iseenesest sõltuda tähtaja möödumisest, mis on liikmesriikidele määratud selle direktiivi ülevõtmiseks, millega kehtestatakse üldine raamistik, et võidelda vanuse alusel diskrimineerimise vastu […].
15 Consequently, a number of commentators have expressed the opinion that the Court has undermined the purpose of direct effect.
Selle tulemusel on mitmed kommenteerijad väljendanud arvamust, et Euroopa Kohus on õõnestanud vahetu õigusmõju eesmärki. 16
16 Furthermore, the ruling is criticised for having produced a situation of considerable legal uncertainty. 17
Peale selle on kõnealust otsust kritiseeritud olulise õigusliku ebakindluse olukorra tekitamise eest. 17
Four Advocates General have also commented on Mangold.
Mangoldi kohtuotsust on kommenteerinud ka neli kohtujuristi.
(77) In those circumstances it is the responsibility of the national court, hearing a dispute involving the principle of nondiscrimination in respect of age, to provide, in a case within its jurisdiction, the legal protection which individuals derive from the rules of Community law and to ensure that those rules are fully effective, setting aside any provision of national law which may conflict with that law ….
77 Neis tingimustes peab eelkõige siseriiklik kohus, kelle menetluses on kohtuasi vanuse alusel võrdse kohtlemise põhimõtte vaidlustamise kohta, oma pädevuse piires tagama ühenduse õigusest üksikisikutele tulenevate õiguste kaitse ja ühenduse õiguse täieulatusliku rakendamise ning jätma kohaldamata iga siseriikliku õigusnormi, mis võib olla sellega vastuolus […].
16 — See, for example, Cavallini, Dubos, Editorial Comments, Common Market Law Review, all cited in footnote 14.
16 – Vt nt 14. joonealuses märkuses viidatud Cavallini, Dubos ning toimetaja kommentaarid väljaandes Common Market Law Review.
(78) … It is the responsibility of the national court to guarantee the full effectiveness of the general principle of nondiscrimination in respect of age, setting aside any provision of national law which may conflict with Community law, even where the period prescribed for trans -position of [Directive 2000/78] has not yet expired.’
78 […] Siseriiklik kohus peab tagama vanuse alusel võrdse kohtlemise üldpõhimõtte täieulatusliku rakendamise ning jätma kohaldamata iga sellega vastuolus oleva siseriikliku õigusnormi, ja seda isegi juhul, kui [direktiivi 2000/78] ülevõtmise tähtaeg ei ole veel möödunud.”
In Chacón Navas, 18Advocate General Geelhoed noted the potentially far-reaching economic and financial consequences of claims to equal treatment based on the prohibitions set out in Article 13 EC.
Kohtuasjas Chacón Navas 18osutas kohtujurist Geelhoed võimalikele kaugeleulatuvatele majandus- ja finantstagajärgedele, mis tulenevad EÜ artiklis 13 sätestatud keeldudel põhinevatest võrdse kohtlemise hagidest.
The interpretation of measures based on Article 13 EC must not be stretched by relying on the words ‘[w]ithin the limits of the powers conferred by [the Treaty] upon the Community’ in that article, and still less by relying on the general policy of equality.
EÜ artiklil 13 põhinevate meetmete tõlgendamist ei tohi laiendada, tuginedes kõnealuses artiklis sisalduvatele sõnadele „ühenduse poolt [asutamislepinguga] antud volituste piires”, veel vähem aga üldisele võrdsuspoliitikale.
Such an approach would impinge upon decisions made by the Member States in the exercise of powers which they still retain.
Selline lähenemisviis läheks vastuollu otsustega, mis liikmesriigid on teinud neile jäänud volituste piires.
Accordingly, he advocated a more restrained interpretation than that adopted by the Court in Mangold.
Nii pooldas Geelhoed direktiivi 2000/78 tõlgendamist ja kohaldamist kitsamas ulatuses kui see, mille Euroopa Kohus nägi ette Mangoldi kohtuotsuses.
20 He noted that the international instruments and constitutional traditions referred to in Mangold enshrine the general principle of equal treatment, but that it was a bold proposition and a significant move to infer from that the existence of a specific principle prohibiting age discrimination.
vahelised lepingud ja riigiõiguslikud tavad, millele Mangoldi kohtuotsuses viidatakse, sisaldavad võrdse kohtlemise üldpõhimõtet, kuid järeldada selle põhjal vanuselise diskrimineerimise keeldu sisaldava eripõhimõtte olemasolu oli julge tees ja märkimisväärne samm.
A general principle of equality potentially implies a prohibition of discrimination on any ground which may be deemed un -acceptable, so that specific prohibitions constitute particular expressions of that general principle.
Võrdsuse üldpõhimõte võib viidata sellele, et keelatud on diskrimineerimine mis tahes vastuvõetamatuks peetaval alusel, nii et erikeelud kujutavad endast selle üldpõhimõtte konkreetseid väljendusi.
However, it is quite a different matter to infer from the general principle of equality the existence of a prohibition of discrimination on a specific ground and the reasons for doing so are far from compelling.
Siiski on hoopis teine asi tuletada võrdsuse üldpõhimõttest konkreetsel alusel põhineva diskrimineerimise keelu olemasolu, mis ei ole kaugeltki veenvalt põhjendatud.
Moreover, neither Article 13 EC nor Directive 2000/78 necessarily reflect an already existing prohibition of all the forms of discrimination to which they refer.
Liiati ei nähtu EÜ artiklist 13 ega ka direktiivist 2000/78, et kõikide seal viidatavate diskrimineerimise vormide osas oleks juba selline keeld olemas.
Rather, the underlying intention was in both cases to leave it to the Community legislature and the Member States to take appropriate action to that effect.
Algne kavatsus oli jätta hoopis mõlemal juhul ühenduse seadusandjale ja liikmesriikidele võimalus astuda selles suhtes asjakohaseid samme.
That is what the Court, too, seems to suggest in Grant, 21 in which it concluded that Community law, as it stood, did not cover discrimination based on sexual orientation.
Tundub, et samal seisukohal oli ka Euroopa Kohus oma otsuses Grant 21, järeldades, et ühenduse õigus olemasoleval kujul ei hõlma diskrimineerimist seksuaalse sättumuse alusel.
In Lindorfer, 19 I suggested that the prohibition of age discrimination identified by the Court in Mangold was a particular expression of the general principle of equality before the law.
Kohtuasjas Lindorfer 19asusin seisukohale, et Mangoldi kohtuotsuses sedastatud vanuselise diskrimineerimise keeld väljendab üldpõhimõtet, mille kohaselt on kõik seaduse ees võrdsed.
Accordingly, I felt that the better reading of Mangold was that discrimination on grounds of age had always been precluded by the general principle of equality, and that Directive 2000/78 had introduced a specific, detailed framework for dealing with, inter alia, that discrimination.
Nii tundus mulle parem tõlgendada Mangoldi kohtuotsust selliselt, et võrdsuse üldpõhimõte on alati välistanud vanuselise diskrimineerimise ning et direktiiviga 2000/78 on sisse seatud konkreetne ja üksikasjalik raamistik, mis käsitleb muu hulgas ka seda liiki diskrimineerimist.
I expand on that suggested interpretation below.
Käsitlen seda võimalikku tõlgendust käesolevas ettepanekus edaspidi pikemalt.
18 — Case C-13/05 [2006] ECR I-6467, at points 46 to 56 of the Opinion.
21 – 17. veebruari 1998. aasta otsus kohtuasjas C-249/96 (EKL 1998, lk I-621).
20 — Case C-411/05 [2007] ECR I-8531, in particular points 87 to 97 and points 132 to 138 of the Opinion.
18 – 11. juuli 2006. aasta otsus kohtuasjas C-13/05 (EKL 2006, lk I-6467, ettepaneku punktid 46–56).
19 — Case C-227/04 P [2007] ECR I-6767, in particular points 52 to 58 of the Opinion.
19 – 11. septembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C-227/04 P (EKL 2007, lk I-6767, eriti ettepaneku punktid 52–58).
21 — Case C-249/96 [1998] ECR I-621.
22 – 1. aprilli 2008. aasta otsus kohtuasjas C-267/06 (EKL 2008, lk I-1757, ettepaneku punkt 78 ja selle punkti joonealused märkused).
Maruko 22 that the ‘essential character’ of the right to nondiscrimination on the ground of sexual orientation is of a different order to that which the Court attributed to the principle of nondiscrimination based on age in Mangold.
seisukohale, et õigus mittediskrimineerimisele seksuaalse sättumuse alusel on oma „staatuse” poolest erineva mõõtmega võrreldes Mangoldi kohtuasjas käsitletud vanusel põhineva diskrimineerimise keelu põhimõttega.
The Court has now delivered its judgments in those four cases.
Nüüdseks on Euroopa Kohus teinud oma otsused nendes neljas kohtuasjas.
Despite (or possibly, in the light of) the comments of its Advocates General, in none of those judgments did the Court review — or indeed mention — its decision in Mangold in respect of the existence of a general principle of Community law prohibiting age discrimination.
Hoolimata kohtujuristide kommentaaridest (või vahest neid siiski arvestades) ei käsitlenud – ega isegi maininud – Euroopa Kohus üheski neist neljast kohtuotsusest oma kohtuotsust Mangold seoses vanuselist diskrimineerimist keelava üldpõhimõtte olemasoluga ühenduse õiguses.
Palacios de la Villa specifically concerned age discrimination.
Kohtuasi Palacios de la Villa puudutas konkreetselt vanuselist diskrimineerimist.
There, the Court first determined that the national legislation at issue (according to which the fact that a worker had reached the retirement age laid down by that legislation led to automatic termination of his employment contract) created a difference in treatment directly based on age.
Seal sedastas Euroopa Kohus kõigepealt, et vaidlusalused siseriiklikud õigusnormid (mille kohaselt viib töötaja jõudmine kõnealustes õigusnormides sätestatud pensioniikka tema töölepingu automaatse lõppemiseni) tingivad erinevat kohtlemist otseselt vanuse põhjal.
The Court next established that Directive 2000/78, whose transposition period had already expired at the material time, was applicable to the events giving rise to the dispute before the national court.
Järgmiseks tuvastas Euroopa Kohus, et direktiiv 2000/78, mille ülevõtmise tähtaeg oli põhikohtuasja asjaolude toimumise ajaks juba möödas, on kohaldatav sündmuste suhtes, mis põhjustasid siseriiklikus kohtus menetletava vaidluse.
Hence it was able to decide the case by reference to the directive.
Seega sai Euroopa Kohus teha selles kohtuasjas otsuse kõnealuse direktiivi alusel.
The Court ruled that the measure was objectively and reasonably justified by a legitimate aim relating to employment policy and the labour market and accepted that it was an appropriate and necessary means to attain that aim.
Euroopa Kohus otsustas, et käsitletav meede oli objektiivselt ja mõistlikult õigustatud õiguspärase eesmärgiga, mis oli seotud tööhõivepoliitika ja tööturuga, ning nõustus, et kõnealune vahend on asjakohane ja vajalik selle eesmärgi saavutamiseks.
The Court made no mention of a general principle prohibiting age discrimination.
Euroopa Kohus ei maininud üldpõhimõtet, mis keelab vanuselise diskrimineerimise.
In Lindorfer, the Court had reopened the oral procedure and convened a new hearing at which it had asked the parties to express their views on, inter alia, the scope of the principle prohibiting age discrimination when calculating actuarial values in the transfer to the Community pension scheme of rights acquired under a national pension scheme.
Lindorferi kohtuasjas uuendas Euroopa Kohus suulise menetluse ning pidas uue kohtuistungi, kus ta palus pooltel väljendada seisukohti muu hulgas seoses sellega, milline on vanuselist diskrimineerimist keelava põhimõtte reguleerimisala siis, kui arvutatakse kindlustusmatemaatilisi väärtusi siseriikliku pensioniskeemi alusel omandatud õiguste ülekandmisel ühenduse pensioniskeemi.
Nevertheless, it decided the case purely on the basis of sex discrimination. It
Siiski tegi Euroopa Kohus selles kohtuasjas otsuse ainult soolise diskrimineerimise
OPINION OF MS SHARPSTON — CASE C-427/06 that explicitly provides for unfavourable treatment on the ground of age through the prism of Directive 2000/78 and concludes that it is acceptable, is very different from the approach in Mangold, in which the Court stated that it was the responsibility of the national court to set aside any provision of national law which conflicts with the principle of age discrimination.
KOHTUJURIST SHARPSTONI ETTEPANEK – KOHTUASI C-427/06 seaduse ees, sisalduvad liikmesriikide ühesugustes riigiõiguslikes tavades.
Provisions on equality before the law are to be found in the constitutional traditions common to the Member States.
24Samamoodi leidub üldisi avaldusi võrdse kohtlemise teemal mitmetes rahvusvahelistes aktides.
25 Specifically, the European Convention on Human Rights provides, in Article 14 (entitled ‘Prohibition of discrimination’): ‘The enjoyment of the rights and freedoms set forth in this Convention shall be secured without discrimination on any ground such as sex, race, colour, language, religion, political or other opinion, national or social origin, association with a national minority, property, birth or other status’.
Näiteks on Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklis 14 (mille pealkiri on „Diskrimineerimise keelamine”) ette nähtud: „Käesolevas konventsioonis sätestatud õiguste ja vabaduste kasutamine tagatakse ilma mingi diskrimineerimiseta selliste tunnuste alusel nagu sugu, rass, nahavärvus, keel, usutunnistus, poliitilised või muud veendumused, rahvuslik või sotsiaalne päritolu, rahvusvähemusse kuuluvus, varanduslik, sünni- või muu seisund” 26.
26 The general principle of equality may thus plausibly be regarded as ‘the actual principle underlying the prohibition of those forms of discrimination [listed in Article 13 EC]’ and its ‘source’ is indeed ‘found … in various international instruments and in the constitutional traditions common to the Member States’. 27
Seega võib võrdsuse üldpõhimõtet tõenäoliselt käsitleda kui tegelikku „[EÜ artiklis 13 loetletud] diskrimineerimise vormide keelamise” põhimõtet, mis tõepoolest „tuleneb […] mitmest rahvusvahelisest lepingust ja liikmesriikide ühesugustest riigiõiguslikest tavadest” 27.
In the present case (as in Mangold) the period for transposing Directive 2000/78 had not expired at the material time.
Käesolevas kohtuasjas (nagu ka Mangol- di kohtuasjas) ei olnud direktiivi 2000/78 ülevõtmise tähtaeg põhikohtuasja asjaolude toimumise ajaks möödunud.
The question whether there is a specific principle of Community law prohibiting age discrimination is therefore again potentially before the Court.
Seega võib Euroopa Kohus jälle seista silmitsi küsimusega, kas ühenduse õiguses on olemas konkreetne põhimõte, mis keelab vanuselise diskrimineerimise.
Is there in Community law a general principle prohibiting age discrimination?
Kas ühenduse õiguses on olemas üldpõhimõte, mis keelab vanuselise diskrimineerimise?
24 — See the Commission’s Report on the Member States’ Legal Provisions to Combat Discrimination, available online at http://ec.europa.eu/employment_social/labour_law/docs/reportmsdiscrimination_en.pdf.
24 – Vt komisjoni aruanne, mis käsitleb liikmesriikide õigusnorme diskrimineerimise vastu võitlemiseks, saadaval veebis aadressil http://ec.europa.eu/employment_social/ labour_law/docs/reportmsdiscrimination_en.pdf.
25 — See footnote 5 above.
25 – Vt 5. joonealune märkus eespool.
The general principle of equality forms part of the foundations of the Community. 23
Võrdsuse üldpõhimõte on üks ühenduse põhialuseid. 23 Sätted, mis käsitlevad võrdsust
26 — As is clear from the phrase ‘set forth in this Convention’, Article 14 is not a freestanding provision, but operates in conjunction with other substantive rights guaranteed by the Convention.
26 – Nagu selgub sõnastusest „[k]äesolevas konventsioonis sätestatud”, ei ole artikkel 14 eraldiseisev säte, vaid on koostoimes muude põhiõigustega, mida kõnealune konventsioon tagab.
Protocol 12, however, does contain such a freestanding prohibition on discrimination (of the EU Member States, only Cyprus, Finland, Luxembourg, the Netherlands, Romania, and Spain have ratified the Protocol).
Siiski ei sisalda protokoll 12 sellist eraldiseisvat diskrimineerimiskeeldu (Euroopa Liidu liikmesriikide hulgast on selle protokolli ratifitseerinud ainult Hispaania, Küpros, Luksemburg, Madalmaad, Rumeenia ja Soome).
It will be noted that discrimination on grounds of age is not specifically identified in either of those long (though non-ex-haustive) lists.
Tuleb märkida, et kummaski pikas (ehkki mitteammendavas) loetelus ei ole eraldi märgitud diskrimineerimist vanuse põhjal.
23 — See Case C-17/05 Cadman [2006] ECR I-9583, paragraph 28.
27 – Kõik tsitaadid on pärit eespool 2. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsuse Mangold punktist 74.
The phrase is used, with minor variations, throughout the Court’s caselaw, starting apparently with Joined Cases 117/76 and 16/77 Ruckdeschel [1977] ECR 1753, paragraph 7.
Sõnastust „liikmesriikide ühesugused riigiõiguslikud tavad” on tavakohaselt kasutatud ühenduse õiguse aluspõhimõtte tähistamiseks (vt EL artikli 6 lõige 2, milles kodifitseeritakse Euroopa Kohtu varasem praktika).
27 — All quotations from Mangold, cited in footnote 2, paragraph 74.
23 – Vt 3. oktoobri 2006. aasta otsus kohtuasjas C-17/05: Cadman (EKL 2006, lk I-9583, punkt 28).
The formula ‘the constitutional traditions common to the Member States’ is conventionally used as the basis for identifying a fundamental principle of Community law (see Article 6(2) EU, which codifies the Court’s earlier case-law).
Seda sõnastust on väikeste muudatustega kasutatud läbivalt Euroopa Kohtu praktikas, ilmselt alates 19. oktoobri 1977. aasta otsusest liidetud kohtuasjades 117/76 ja 16/77: Ruckdeschel jt (EKL 1977, lk 1753, punkt 7).
The roots of any clear and specific pro -hibition on discrimination on grounds of age go back less far.
Mis tahes selge ja konkreetse vanuselist diskrimineerimist käsitleva keelu juured ei ulatu nii sügavale.
As I noted in my Opinion in Lindorfer, such a specific prohibition is, in both national and international contexts, too recent and uneven comfortably to fall within that formula.
Nagu märkisin oma ettepanekus kohtuasjas Lindorfer, on selline konkreetne keeld nii siseriiklikus kui ka rahvusvahelises kontekstis liiga hiljutine ja ebaühtlane, et vastata probleemideta sellisele kirjeldusele. 28Komisjon märkis alles hiljuti
28Indeed, as recently as 1999 redheads from restaurants as being unjust, that is based on the premiss that, as regards the enjoyment of a meal in a restaurant, hair colour is irrelevant.
Näiteks kui lugeda ebaõiglaseks seadus, mis keelab punapeadel restorani siseneda, põhineb see eeldusel, et restoranis einestamisel ei ole juuste värvus asjakohane.