natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Ombudsman equally encouraged the Commission to consider adopting measures designed to spread and strengthen best practice among the various Directorates-General and other departments of the Commission in the preparation of responses to his inquiries.
Ombudsman julgustas samal ajal komisjoni vastu võtma meetmeid, mille eesmärk on levitada ja tõhustada uurimistele vastuste koostamisel saadud parimate tavade kasutamist komisjoni peadirektoraatides ja teistes üksustes.
Finally, the Ombudsman announced that he would make more use of his powers to propose friendly solutions to the Commission and to open own-initiative inquiries in order to identify problems and encourage best practice.
Lõpetuseks teatas ombudsman, et ta kavatseb senisest enam kasutada oma volitusi komisjonile sõbralike lahendite pakkumiseks ning algatada probleemide määratlemiseks omaalgatuslikke uurimisi ja julgustada parimate tavade kasutamist.
AWer the presentation, the Ombudsman joined the College for lunch to pursue the discussion on his work for citizens.
Pärast esitlust lõunastas ombudsman kolleegiumiga, et jätkata vestlust kodanike heaks tehtavast tööst.
In addition to this event, the following meetings took place with Commissioners and oUcials in 2005:
Lisaks eelnimetatud üritusele toimusid 2005. aastal volinike ja ametnikega järgmised kohtumised:
12 January: Meeting with Ms Margot WALLSTRÖM, Vice-President of the European Commission for Institutional Relations and Communication.
12. jaanuar: kohtumine Euroopa Komisjoni asepresidendi pr Margot WALLSTRÖMiga, kes vastutab institutsiooniliste suhete ja teabevahetusstrateegia eest.
23 February: Meeting with Mr Siim KALLAS, Vice-President of the European Commission for Administrative ATairs, Audit and Anti-Fraud.
23. veebruar: kohtumine Euroopa Komisjoni asepresidendi hr Siim KALLASega, kes vastutab haldusküsimuste, auditi ja pemusevastase võitluse eest.
12 April: Meeting with Ms Margot WALLSTRÖM.
12. aprill: kohtumine pr Margot WALLSTRÖMiga.
10 May: Meeting with Mr Giuseppe MASSANGIOLI, Director in the European Commission responsible for relations with the European Ombudsman.
10. mai: kohtumine Euroopa Komisjoni direktori hr Giuseppe MASSANGIOLIga, kes vastutab Euroopa ombudsmaniga suhtlemise eest.
7 September: Meeting with Mr Giuseppe MASSANGIOLI and Mr Andrea PIERUCCI, Head of Unit in the Commission.
7. september: kohtumine Euroopa Komisjoni direktoraadi üksuse juhi hr Giuseppe MASSANGIOLIga.
14 September: Meeting with Mr Siim KALLAS.
14. september: kohtumine hr Siim KALLASega.
THEEUROPEAN DATAPROTECTIONSUPERVISOR
EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR
In May 2005, the European Data Protection Supervisor (EDPS), Mr Peter HUSTINX, consulted the European Ombudsman during the preparation of the EDPS’s background paper No. 1 on Public access to documents and data protection (available on the website of the EDPS hmp://www.edps.europa.eu).
2005. aasta mais arutasid Euroopa andmekaitseinspektor hr Peter HUSTINX ja Euroopa ombudsman taustdokumenti nr 1 “Üldsuse juurdepääs dokumentidele ja andmekaitse”, mille valmistas em e Euroopa andmekaitseinspektor (vt Euroopa andmekaitseinspektori veebileht hmp://www.edps.europa.eu).
Information on cooperation between the Ombudsman and the EDPS in dealing with complaints is provided in section 2.8.1.
Teave Euroopa andmekaitseinspektori ja ombudsmani vahelise koostöö kohta kaebuste käsitlemise alal on toodud punktis 2.8.1.
On 20 October, the European Ombudsman met with Mr Peter HUSTINX and the Assistant European Data Protection Supervisor, Mr Joaquín BAYO DELGADO.
20. oktoobril kohtus Euroopa ombudsman hr Peter HUSTINXi ja Euroopa andmekaitseinspektori asetäitja hr Joaquín BAYO DELGADOga.
This meeting oTered an opportunity to review the cooperation and exchange of information between the institutions, especially in relation to complaints to the Ombudsman in which questions of data protection are raised. Earlier
Kõnealune kohtumine andis võimaluse vaadata läbi institutsioonidevaheline koostöö ja teabevahetus, eelkõige seoses ombudsmanile esitatud kaebustega, mis hõlmavad andmekaitsega seotud küsimusi.
In the a W ernoon, the meeting of the Data Protection OU cers was held in presence of the European Data Protection Supervisor and the Assistant Supervisor.
SUHTED EUROOPA INSTITUTSIOONIDE JA ASUTUSTEGA
OTHERINSTITUTIONS AND BODIES
MUUDINSTITUTSIOONIDJA ASUTUSED
20 January: Meeting and luncheon hosted by Mr DIAMANDOUROS for the Heads of Administration of the European institutions.
20. jaanuar: Euroopa institutsioonide haldusjuhtide kohtumine ja lõuna, mille korraldas hr DIAMANDOUROS.
21 January: Amendance at the solemn undertaking before the European Court of Justice by the President and the new Members of the European Commission.
21. jaanuar: osalemine presidendi ja komisjoni uute liikmete vande andmisel Euroopa Kohtu ees.
8 June: Meeting with Mr David WALKER, Director of the European Administrative School.
8. juuni: kohtumine Euroopa Halduskooli direktori hr David WALKERiga.
5 October: Amendance at the solemn undertaking before the European Court of Justice by the Members of the newly-established Civil Service Tribunal of the European Union.
5. oktoober: osalemine äsja asutatud Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu liikmete vande andmisel Euroopa Kohtu ees.
11 October: Speech on “The role of the ombudsman and cooperation between the European Ombudsman and regional counterparts” to the Bureau of the Commimee of the Regions.
11. oktoober: kõne Regioonide Komitee büroole teemal “Ombudsmani roll ning Euroopa ombudsmani ja piirkondlike osapoolte vaheline koostöö”.
24 October: Speech by Mr Bo VESTERDORF, President of the Court of First Instance of the European Communities, to the staT of the European Ombudsman, on the subject of the “Relationship between courts and ombudsmen”.
24. oktoober: Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu presidendi hr Bo VESTERDORFi kõne Euroopa ombudsmani ametkonnale teemal “Kohtute ja ombudsmanide vahelised suhted”.
Mr Bo Vesterdorf (second from left), President of the Court of First Instance of the European Communities, addresses the sta越 of the European Ombudsman. Strasbourg, France, 24 October 2005.
Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu president hr Bo Vesterdorf (vasakult teine) kõnelemas Euroopa ombudsmani ametkonnale.
17 November: Formal dinner for the Presidents and Secretaries-General of EU institutions and the Heads of EU bodies and agencies to mark the tenth anniversary of the institution of the European Ombudsman (see section 6.1).
17. november: Euroopa ombudsmani institutsiooni 10. aastapäeva auks korraldatud ametlik õhtusöök ELi institutsioonide presidentidele ja peasekretäridele ning ELi asutuste ja ametkondade juhtidele (vt punkt 6.1).
TI ON S WITH OMBUDSMEN AND SIMILAR BODIES
SUHTED OMBUDSMANIDE JA SAMALAADSETE ASUTUSTEGA 5
RELATIONS WITHOMBUDSMENANDSIMILARBODIES
SUHTED OMBUDSMANIDE JA SAMALAADSETE ASUTUSTEGA
RELATIONSWITHOMBUDSMENANDSIMILAR BODIES
SUHTEDOMBUDSMANIDEJASAMALAADSETE ASUTUSTEGA
National, regional and local ombudsmen have a key role to play in ensuring that citizens’ rights under EU law are fully respected throughout the Union.
Riikide, piirkondlikel ja kohalikel ombudsmanidel on täita tähtis roll kodanike õiguste tagamisel kooskõlas ELi õigusega kogu liidus.
The European Ombudsman co-operates closely with his counterparts to make sure that citizens’ complaints about EU law are dealt with promptly and eTectively.
Euroopa ombudsman teeb tihedat koostööd oma partneritega, et tagada kodanike kaebuste kiire ja tulemuslik käsitlemine.
This cooperation takes place for the most part under the aegis of the European Network of Ombudsmen, the 2005 activities of which are described in detail in section 5.1 below.
Selline koostöö leiab suuremalt jaolt aset Euroopa ombudsmanide võrgustiku egiidi all. Võrgustiku 2005. aasta tegevusi on täpsemalt kirjeldatud punktis 5.1.
This chapter also details the wider range of conferences and meetings in which the Ombudsman and his staT participated in 2005, with a view to promoting ombudsmanship throughout the Union and beyond.
Käesolevas peatükis kirjeldatakse arvukaid konverentse ja seminare, millest ombudsman ja tema personal 2005. aastal osa võtsid, et arendada ombudsmani institutsiooni tegevust Euroopa Liidus ja mujal.
It ends with an overview of the bilateral meetings that took place between the European Ombudsman and his ombudsman colleagues.
Peatüki lõpus on toodud ülevaade Euroopa ombudsmani ja tema ombudsmanidest kolleegide kahepoolsetest kohtumistest.
THEEUROPEAN NETWORK OF OMBUDSMEN
EUROOPA OMBUDSMANIDE VÕRGUSTIK
The European Network of Ombudsmen consists of almost 90 oUces in 30 European countries.
Euroopa ombudsmanide võrgustik koosneb ligikaudu 90 büroost 30 Euroopa riigis.
Within the Union, it covers the ombudsmen and similar bodies at the European, national and regional levels, while at the national level, it also includes Norway, Iceland and the applicant countries for EU membership.
Euroopa Liidus kuuluvad sellesse Euroopa, riikide ja piirkondlike tasandite ombudsmanid ja samalaadsed asutused ning riiklikul tasandil ka Norra, Islandi ja ELi kandidaatriikide asutused.
Each of the national ombudsmen and similar bodies in the EU Member States, as well as in Norway and Iceland, has appointed a liaison oUcer to act as a point of contact for other members of the Network.
Iga ELi liikmesriigi ombudsman ja samalaane asutus Euroopa Liidus, samuti Norra ja Island, on nimetanud ametisse sidet pidava ametniku, kes tegutseb teiste võrgustiku liikmete kontaktisikuna.
The Network grew out of the initiative taken by the first European Ombudsman, Mr Jacob SÖDERMAN, to invite ombudsmen and similar bodies in the EU to a seminar in Strasbourg in September 1996.
Euroopa ombudsmanide võrgustik kasvas välja esimese Euroopa ombudsmani hr Jacob SÖDERMANi algatusest, kui ta 1996. aasta septembris kutsus ombudsmanid ja samalaadsed asutused ELis Strasbourgis toimunud seminarile.
The participants agreed to establish a continuing process of cooperation to promote a free flow of information about Community law and its implementation and to make possible the transfer of complaints to the body best able to deal with them.
Osalejad leppisid kokku, et töötavad välja alalise koostöökorra, et edendada teabe vaba liikumist ühenduse õiguse ja selle rakendamise kohta ning võimaldada kaebuste suunamist asutusele, kes neid kõige paremini lahendada suudab.
The Network has steadily developed into a powerful collaboration tool for ombudsmen and their staT and serves as an eTective mechanism for cooperation on case handling.
Võrgustik on pidevalt arenenud ning muutunud ombudsmanide ja nende ametkonna jaoks võimsaks koostöövahendiks, mis toimib juhtumite käsitlemisel tõhusa koostöövahendina.
Experiences and best practice are shared via seminars and meetings, a regular newslemer, an electronic discussion forum and a daily electronic news service.
Kogemusi ja parimaid tavasid jagatakse seminaride ja kohtumiste, korrapäraselt ilmuva uudistelehe, elektroonilise arutlusfoorumi ning igapäevaste elektrooniliste uudiste vahetamise teel.
These activities, described below, are key to enabling the ombudsmen to play their full role in ensuring that EU law is implemented correctly throughout the Union.
Need tegevused, mida allpool täpsemalt kirjeldatakse, on ombudsmani jaoks olulise tähtsusega, võimaldades täiel määral etendada oma rolli ELi õiguse nõuetekohase täitmise tagamisel kogu Euroopa Liidus.
This role was the theme of the fi W h seminar of national ombudsmen that took place in The Hague in September 2005.
Kõnealune roll oli 5. septembril 2005. aastal Haagis toimunud riiklike ombudsmanide viienda seminari teema.
This section contains a detailed account of the discussions at that seminar, where important decisions were taken regarding the future direction of the Network and how best to strengthen it.
Käesolevas punktis antakse üksikasjalik ülevaade seminari aruteludest, mille tulemusena võeti vastu tähtsad otsused võrgustiku arengusuundade ja selle edasise tugevdamise kohta.
Information visits to ombudsmen in the Member States and applicant countries have also proved highly eTective in terms of developing the Network and constitute an excellent means of raising awareness of the range of communications tools it makes available.
Ombudsmanide teabevisiidid liikmes- ja kandidaatriikidesse on osutunud võrgustiku arengu seisukohast väga tulemuslikuks ning suurepäraseks vahendiks võrgustiku pakutavate sidevahendite alase teadlikkuse suurendamisel.
Section 5.1 therefore ends with a mention of the Ombudsman’s information visit to the United Kingdom in November 2005, which is covered in greater detail in section 6.2.
Punkti 5.1 lõpus nimetatakse ombudsmani teabevisiiti Suurbritanniasse 5. novembril 2005, mida kirjeldatakse täpsemalt punktis 6.2.
The Fifth Seminar of National Ombudsmen of EU Member States.The Hague, the Netherlands, 11-13 September 2005.
Euroopa Liidu riiklike ombudsmanide viies seminar.Haag, Holland, 11.–13. september 2005.
National ombudsmen seminars
Riiklike ombudsmanide seminarid
National ombudsmen seminars are held every two years, organised jointly by the European Ombudsman and a national counterpart.
Riiklikke ombudsmanide seminare peetakse iga kahe aasta tagant ning neid korraldavad ühiselt Euroopa ombudsman ja tema kolleeg, ühe riigi ombudsman.
The fi W h seminar, organised by the Dutch National Ombudsman, Mr Roel FERNHOUT, and the European Ombudsman, took place in The Hague from 11 to 13 September 2005.
Viienda seminari korraldasid Hollandi riiklik ombudsman hr Roel FERNHOUT ja Euroopa ombudsman ning see toimus 11.–13. septembrini 2005. aastal Haagis.
This was the first seminar to include ombudsmen from the candidate countries and the first a W er the Union’s biggest ever enlargement.
Tegemist oli esimese seminariga alates ELi laienemisest, mis oli suurimaid ELi ajaloos. Esimest korda võtsid seminarist osa kandidaatriikide ombudsmanid.
All 25 EU Member States were represented at the meeting, as were Croatia, Romania, Iceland and Norway.
Seminaril olid esindatud kõik 25 liikmesriiki, lisaks veel Horvaatia, Rumeenia, Island ja Norra.
The seminar took place on the occasion of the tenth anniversary of the European Ombudsman institution and exactly nine years a W er the first seminar of the national ombudsmen of the EU Member States, which was organised in Strasbourg in September 1996.
Seminar toimus Euroopa ombudsmani institutsiooni 10. aastapäeva auks ning ajal, mil oli möödunud täpselt üheksa aastat ELi liikmesriikide riiklike ombudsmanide esimesest seminarist, mis korraldati 1996. aasta septembris Strasbourgis.
All of these aspects added a special dimension to the theme of the 2005 Seminar which was “The role of ombudsman institutions and similar bodies in the application of EU law”, a subject mamer seen as highly relevant for ombudsmen throughout the enlarged Union.
Kõik eelnimetatud aspektid lisasid erilist hõngu 2005. aasta seminarile “Ombudsmani institutsioonide ja samalaadsete asutuste roll ELi õiguse rakendamisel”. Seda teemat peeti laienenud Euroopa Liidus ombudsmanide jaoks äärmiselt päevakohaseks.
As supervisory bodies, ombudsmen have a critical role to play in ensuring the full and correct application of EU law in the Member States.
Järelevalveorganitena etendavad ombudsmanid tähtsat rolli ELi õiguse täieliku ja nõuetekohase rakendamise tagamisel liikmesriikides.
The discussions in The Hague focused on how best ombudsmen can work together to properly play their part.
Haagi aruteludel keskenduti sellele, kuidas ombudsmanid saaksid oma ülesannete täitmisel kõige paremini koostööd teha.
Discussions at the seminar
Istungid seminaril
The seminar was opened by the President of the House of Representatives of the States General (the Dutch Parliament), Mr Frans W. WEISGLAS, and the Dutch Minister for European ATairs, Mr Atzo NICOLAÏ.
Seminari avasid Hollandi parlamendi esimees hr Frans W. WEISGLAS ja Hollandi Euroopa asjade minister hr Atzo NICOLAÏ.
Mr Rick LAWSON, Professor at the Europa Institute of Leiden University’s Faculty of Law, launched the discussions with the presentation of a report on ombudsmen’s experiences in the application of EU law.
Leideni Ülikooli õigusteaduskonna Euroopa instituudi professor hr Rick LAWSON algatas arutelu, esitades emekande ombudsmanide kogemuste kohta ELi õiguse rakendamisel.
This report was based on a questionnaire that had been circulated to all of the national oUces to gain an insight into their experiences in supervising EU law.
Nimetatud emekanne põhines küsimustikul, mis oli saadetud kõikidesse riiklikesse büroodesse, et saada teavet personali kogemuste kohta järelevalve teostamisel ELi õiguse üle.
It covered, for example, the types of “EU cases” that ombudsmen encounter in their daily work, the frequency and importance of these cases and best practice in dealing with them.
Küsimustiku abil sooviti saada ülevaadet näiteks “ELi juhtumite” liikidest, millega ombudsmanid oma igapäevatöös kokku puutuvad, niisuguste juhtumite sagedusest ja tähtsusest ning nende käsitlemise parimatest tavadest.
According to Mr LAWSON, ombudsmen do indeed have a key role to play in ensuring that public authorities apply EU law fully and correctly.
Hr LAWSONi arvamuse kohaselt on ombudsmanidel kahtlemata täita tähtis roll, et tagada ELi õiguse täielik ja nõuetekohane rakendamine ametiasutuste poolt.
In fulfilling this duty within their fi eld of competence, Mr LAWSON argued, ombudsmen must disregard any national rules which prevent them from
Lisaks nimetatule ei peaks ombudsmanid ELi õigust rakendama üksnes kaebuse käsitlemisel, vaid püüdma seda rakendada nii, et kaebusi ei ole
RELATIONS WITHOMBUDSMENANDSIMILARBODIES protecting the rights that individuals derive from Community law.
SUHTED OMBUDSMANIDE JA SAMALAADSETE ASUTUSTEGA põhjust esitada.
In addition, they should not only apply EU law when a complainant invokes it but rather aim to apply it proactively. Mr LAWSON agreed that this is a daunting task given the scope of EU law.
Hr LAWSON nõustus, et see on ELi õiguse reguleerimisala ulatust silmas pidades heidutav ülesanne.
As regards fundamental rights, Mr LAWSON insisted that an ombudsman, when reviewing the conduct of administrative bodies in any area covered by EU law, must check that fundamental rights have been complied with.
Hhr LAWSON tuletas meelde, et ombudsmanid peavad haldusasutuste tegevuse üle järelevalvet teostades kindlasti kontrollima, kas inimeste põhiõigused on tagatud.
Thematic session one: Ombudsmen and the Constitution of the European Union
Esimene temaatiline istung: ombudsmanid ja Euroopa Liidu põhiseadus
Mr Luís Miguel POIARES PESSOA MADURO, Advocate-General at the Court of Justice of the European Communities, was the keynote speaker in this session.
Euroopa Kohtu peaadvokaat hr Luís Miguel POIARES PESSOA MADURO oli kõnealuse temaatilise seminari peakõneleja.
In his view, ombudsmen have two clear institutional advantages over courts as far as the application of EU law is concerned: firstly, in an area such as free movement, judicial redress is not eTective, because of the expense and the length of time involved.
Tema arvates on ombudsmanidel ELi õiguse rakendamisel kaks selget institutsioonilist eelist kohtute ees: esiteks ei ole näiteks inimeste vaba liikumise valdkonnas apellatsioonimenetlus tõhus sellega kaasnevate kulude ja pikaajalise kestvuse tõmu.
Ombudsmen are therefore particularly well placed to address citizens’ concerns in this area; secondly, ombudsmen can perform a key role in educating public authorities about their obligations regarding the implementation of EU law.
Ombudsmanil on väga hea võimalus käsitleda kodanike muresid nendes küsimustes, lisaks sellele saavad ombudsmanid etendada olulist rolli ametkondade teadmiste suurendamisel ELi õiguse rakendamisega seotud kohustuste osas.
They have the moral authority to encourage the public administration to give full eT ect to EU law provisions.
Ombudsmanid on volitatud moraalselt toetama riiklikke haldusasutusi ELi õigusalaste sätete täiel määral rakendamise tagamisel.
Mr Mats MELIN, Chief Parliamentary Ombudsman of Sweden, followed up as the discussant during this session.
Järgmisena sai sõna Rootsi parlamendi peaombudsman hr Mats MELIN, kes oli selle istungi diskussioon`uht.
He pointed out that, in view of the di U culties encountered in ratifying the Constitution for Europe, we face uncertainty as to the future development of fundamental rights and freedoms within the Union.
Ta pööras tähelepanu sellele, et seoses raskustega, mis kerkisid esile Euroopa põhiseaduse ratifitseerimisega, on põhiõiguste ja -vabaduste edasine arengug Euroopa Liidus paljuski ebakindel.
This is happening at a time when the protection of those rights and freedoms is of crucial importance (most notably in light of the body of legislation that is being adopted in response to the terrorist threat and the exceptions being made to existing rules).
Kõik see toimub ajal, mil nimetatud õiguste ja vabaduste kaitse on olulise tähtsusega (eelkõige seoses nende õigusaktide kogumiga, mis sätestavad terrorismiohuvastaste meetmete võtmise, ning eranditega, mis tehakse kehtivatesse eeskirjadesse).
In his view, ombudsmen need to follow legal developments closely, with regard both to EU legislation to be adopted and to the implementation procedure in the respective Member States.
Eeltoodut silmas pidades peavad ombudsmanid hoolikalt jälgima õigusega seonduvaid arenguid seoses ELi õigusaktide vastuvõtmise ja rakendusmenetlustega vastavates liikmesriikides.
EUciency should not be given priority over lawfulness, he stated.
Hr Melin märkis, et tõhusust ei tohiks eelistada õiguspärasusele.
Thematic session two: Environment
Teine temaatiline istung: keskkond
Ms Catherine DAY, Director-General for the Environment in the European Commission, launched the second thematic session with an overview of the state-of-play of EU law in the area of the environment.
Komisjoni keskkonna peadirektoraadi peadirektor pr Catherine DAY alustas teist temaatilist istungit ülevaatega ELi õiguse olukorrast keskkonna alal.
According to Ms DAY, 80% of environmental law in the Member States now emanates from the EU level.
Pr DAY sõnul on 80% liikmesriikide keskkonnaalasest õigusest nüüdseks seotud ELi tasandiga.
It is perhaps not surprising therefore that around one-quarter of the complaints to the Commission about the implementation of EU law concern the environment and, more specifically, problems concerning the Natura 2000 network and the failure to ensure adequate environmental impact assessments.
Ilmselt ei tule üllatusena, et ligikaudu veerand komisjonile ELi õiguse rakendamise kohta esitatud kaebustest puudutavad keskkonda, täpsemalt võrgustikku Natura 2000, ja suutmatust tagada keskkonnamõju hindamine nõutaval tasemel.
Ms DAY was of the opinion that it should not be necessary for citizens to bring all their complaints to the EU level — ombudsmen could play a key role in resolving complaints relating to Member States’ infringements of EU environmental law.
Pr DAY oli arvamusel, et kodanikud ei peaks kõigi sellelaadsete kaebustega pöörduma ELi institutsioonide poole – ombudsmanid saavad etendada olulist rolli selliste kaebuste käsitlemisel, mis puudutavad ELi keskkonnaõiguse rikkumist liikmesriikide poolt.
Should legal advice from the Commission be necessary in this regard, she confirmed that it could be provided.
Kui kaebuste menetlemisel peaks minema vaja komisjoni õigusnõu, lubas pr DAY seda anda.
Mr Jean-Paul DELEVOYE, National Ombudsman of France, was the discussant in this session.
Prantsusmaa riiklik ombudsman Jean-Paul DELEVOYE oli kõnealuse istungi diskussioon`uht.
He explained how the French Ombudsman tackles citizens’ complaints relating to the environment, underlining the important role of the French Ombudsman’s delegates in resolving problems that are raised at a local level.
Ta selgitas, kuidas Prantsuse ombudsman käsitleb kodanike kaebusi, mis on seotud keskkonnaga, rõhutades, kui tähtis osa on isikutel, kellele Prantsuse ombudsman delegeerib kohalikul tasandil tõstatatud küsimuste lahendamise.
Thematic session three: Discrimination
Kolmas temaatiline istung: diskrimineerimine