natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In its first 20 years of existence, has EU Cohesion Policy been able to deliver?
Neljandik vahenditest on suunatud
In fact, the EU has achieved impressive economic and social convergence since 1988.
Fakt on see, et alates 1988. aastast on ELis aset leidnud märkimisväärne majanduslik ja sotsiaalne lähenemine.
Between 1995 and 2005, Greece reduced the gap with the rest of the EU-27, moving from 74 % to reach 88 % of the EU’s average gross domestic product per head.
Aastatel 1995–2005 vähendas Kreeka lõhet ülejäänud ELi 27 liikmesriigiga, kui sisemajanduse kogutoodang inimese kohta suurenes 74 protsendilt 88 protsendini ELi keskmisest.
By the same year, Spain had moved from 91 % to 102 %, and Ireland reached 145 % of the Union's average starting from 102 %.
2005. aastaks oli Hispaania lõhe vähenenud 91 protsendilt 102 protsendini ja Iirimaa saavutas 145 protsenti ELi keskmisest, alustades 102 protsendist.
We can expect similar results in the new Member States, where Cohesion Policy has just begun to take effect, underpinning the high growth rates.
Samasuguseid tulemusi on oodata ka uutes liikmesriikides, kus ühtekuuluvuspoliitika on just hakanud mõju avaldama, toetades kõrgeid kasvunumbreid.
Today Cohesion Policy is a fully fledged development policy, based on assets and people which are on the spot.
Majandusteadlased kinnitavad, et piirkondlik ja kohalik areng, mis väljendub majanduskasvu ja vähendatud geograa -lise erinevuse ühendamises, muutub nende väljakutsete lahendamise jaoks järjest olulisemaks.
This is a key advantage in addressing new challenges which face European territories.
Ühtekuuluvuspoliitika tuleviku arutelu tuleb näha selles kontekstis.
Cohesion Policy improves the competitive position of regional economies by providing 'European' public goods that the market cannot provide.
Kuid ühtekuuluvuspoliitika lisaväärtus on midagi rohkemat kui investeeringud kasvu ja tööhõivesse.
Major networks of transport and energy, a genuine European environmental policy, investment in education, research and development are all examples of this.
Ainulaadse mitmetasandilise valitsemise abil kaasatakse poliitikate kujundamisse ja rakendamisse kohalikud ja piirkondlikud osapooled, millega kaasneb tegevuse tõhususe kasv ja teadmised kohaliku olukorra kohta.
It is worth mentioning that during the current period, Cohesion Policy has made a radical shift in investment priorities.
See tagab vastavuse ühenduse teiste poliitikatega, olgu selleks siis riigiabi, keskkond, transport, uuendustegevuse toetused või infoühiskond.
A quarter of resources are now earmarked for research and innovation and about 30 % for environmental infrastructure and measures combating climate change.
See töötab trooja hobusena, et parandada ja tänapäevastada riiklikke haldusorganeid, suurendada läbipaistvust ning edendada head valitsemist.
Economists tell us that regional and local development – combining economic growth and reduced geographical disparities – will be increasingly important in meeting these challenges. The debate on the future of Cohesion Policy must be seen in this context.
Viimaks suudab see mõjutada inimesi mitmete piiriüleste ja rahvusvaheliste programmide ning võrgustike abil koos töötama.
The achievements of our policy have been also noted by other countries.
Meie poliitika saavutusi on esile tõstnud ka teised riigid.
In recognition of this interest, the Commission has concluded Memoranda of Understanding on regional policy cooperation with China, Russia and Brazil, each of them confronted with increased regional disparities and major challenges in terms of better governance, with further weight to be given to the bottom-up flows of information in the
Huvi tunnustamiseks on komisjon allkirjastanud vastastikuse mõistmise memorandumi piirkondade poliitika koostöö kohta Hiinaga, Venemaaga ja Brasiiliaga. Kõik riigid seisavad silmitsi kasvavate piirkondlike erinevustega ja parema valitsemise suurte väljakutsetega ning rohkem tähelepanu pööratakse altpoolt tulevale informatsioonile poliitika ja otsustusprotsesside vältel.
But Cohesion Policy's added value goes beyond investment in growth and jobs.
Mitmed riigid ja organisatsioonid (Lõuna-Aafrika, Ukraina, MERCOSUR, WAEMU) on väljendanud elavat huvi ELi ühtekuuluvuspoliitika vastu, kuna seda peetakse väga tõhusaks mehhanismiks, võttes arvesse piiratud eelarvet.
Through its unique model of multi-level governance it involves local and regional actors in the policy design and delivery, bringing in more eciency and local knowledge.
Rahvusvahelise koostöö tulemusena kannab ühtekuuluvuspoliitika Euroopa väärtusi väljapoole Liitu.
It ‘levers-in’ and safeguards compliance with other Community policies – be it in the field of state aids, environment, transport, support for innovation or the information society.
Täna on ühtekuuluvuspoliitika varadel ja asukoha inimestel põhinev välja arenenud ja toimiv arengupoliitika.
It works as a ‘Trojan horse’ to improve and modernise public administrations, to enhance transparency, and to foster good governance.
See on oluline eelis uute väljakutsetega tegelemisel, millega Euroopa piirkonnad silmitsi seisavad.
Last not least, it makes people work together through numerous crossborder and transnational programmes and networks.
Nad peavad seisma vastamisi vajadusega kohaneda ülemaailmse majanduse survega, kliimamuutus toob kaasa probleemid ja loob võimalusi mitmetele sektoritele, demograafilise olukorra ja vananeva rahvastiku tõttu on vaja muuta tööturu poliitikat ja majanduslike muutuste tõttu esile kerkinud sotsiaalsed riskid vajavad uusi lähenemisi.
“Through international cooperation Cohesion Policy is projecting European values beyond the territories of the Union.”
„Rahvusvahelise koostöö tulemusena kannab ühtekuuluvuspoliitika Euroopa väärtusi väljapoole Liitu.”
VLADIMÍRŠPIDLA,MEMBEROFTHEEUROPEAN COMMISSIONRESPONSIBLEFOREMPLOYMENT, SOCIALAFFAIRSANDEQUALOPPORTUNITIES
VLADIMIRŠPIDLA(EUROOPAKOMISJONITÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSTEJAVÕRDSETEVÕIMALUSTE VOLINIK)
The Commission took an important de- cision to support further training for new technologies through the ESF.
1988. aasta reform oli ESF-i jaoks oluline muutus mitmel põhjusel:
Investing in people
Investeering inimestesse
The European Social Fund has been investing in people for more than 50 years.
> kehtestati uus ja mitmekülgsem visioon Euroopa solidaarsusest: ESF-i toetust laiendati, et see hõlmaks sotsiaalse ühtekuuluvuse dimensiooni, mille kaudu toetada kõrge töötuse määraga vaesemaid piirkondi; > samuti võimaldasid mitmeks aastaks planeeritud programmid keskenduda pikaajalistele eesmärkidele; > lõpuks pandi alus ka partnerluse põhimõttele ja seda on sellest ajast alates järjekindlalt arendatud. Selle asemel, et ise juhtida tuhandeid projekte, jagab komisjon ESF-i vahendite planeerimist ja haldamist liikmesriikide ja piirkondadega. Euroopa Sotsiaalfond on inimestesse investeerinud juba rohkem kui 50 aastat.
The Union’s founding fathers proved both their visionary foresight and pragmatism when they enshrined the fund in the Treaties of Rome.
Liidu alusepanijad demonstreerisid oma ettenägelikkust ja pragmatismi, kui lisasid fondi Rooma lepingusse.
Today, the ESF finances activatingmeasures,qualityjobsby means of better qualications, is crucial for equal opportunities and it supports disadvantaged people.
Täna -nantseerib ESF aktiveerimismeetmeid ja kvaliteetsete töökohtade loomist parema kvalifikatsiooni tulemusena. See on oluline võrdsete võimaluste tagamiseks ning toetab ebasoodsas olukorras olevaid inimesi.
Of the approximately 10 million people who participate in ESF actions every year, half are women and some 1.2 million are older workers.
Umbes 10 miljonist inimesest, kes osalevad igal aastal ESF-i tegevustes, on pooled naised ja umbes 1,2 miljonit on vanemas eas töötajad.
The 1988 reform marked an important change for the ESF in several respects: > A new, more extensive vision of European solidarity was established; ESF support was extended to embrace the dimension of social cohesion in order to support poorer regions with high unemployment; > Furthermore, multiannual programmes planning made it possible to concentrate on long-term objectives; and > Finally, the principle of partnership was born and has been developed steadily since. Instead of administering thousands of projects itself, the Commission now shares the programming and administration of ESF resources with the Member States and the regions. Whilst the ESF was initially designed to o-set the loss of jobs in the traditional industries by retraining workers, a new era began in the 1970s.
Kuigi ESF loodi esialgselt selleks, et korvata traditsiooniliste tööstusharude töökohtade kadusid, koolitades ümber töötajaid, algas uus ajastu 1970. aastatel.
For the first time, youth unemployment became a problem.
Esimest korda muutus noorte töötus probleemiks.
The European Commission therefore made support programmes for people under 25 a priority.
Seetõttu muutis Euroopa Komisjon alla 25-aastastele inimestele suunatud toetusprogrammid esmatähtsaks.
This was also the era when support was extended to women, especially those with few skills and those returning to work.
See oli ka ajastu, kui toetust laiendati naistele ning eriti nendele, kellel oli vähe oskusi ja kes suundusid tagasi tööturule.
The energy crisis, economic decline and record unemployment in the early 1980s brought new challenges but also new approaches.
1980. aastate alguse energiakriisi, majanduslanguse ja ennenägematu töötusega kaasnesid uued väljakutsed, kuid ka uued lähenemised.
A new era of European integration began with the end of the Cold War including the perspective of accession for the countries of central and eastern Europe.
Euroopa lõimumise uus ajastu algas külma sõja lõpuga, millega kaasnes ka Kesk- ja Ida-Euroopa riikide ühinemisväljavaade.
In parallel, a new phase of globalisation began, with more rigorous demands on our citizens' occupational and geographical mobility.
Paralleelselt algas ka uus üleilmastumise etapp, mis püstitas veelgi rangemad nõudmised meie kodanike tööalase ja geograafilise mobiilsuse suhtes.
With the entry into force of the Amsterdam Treaty in 1997, the European Employment Strategy was launched and, since then, has played a central role in coordinating EU policies in order to create more and better jobs.
Amsterdami lepingu jõustumisega 1997. aastal käivitati Euroopa tööhõivestrateegia ning sellest ajast alates on ta mänginud keskset rolli EL-i poliitikate kooskõlastamises, et luua rohkem ja paremaid töökohti.
“Together with the other Structural and Cohesion Funds, the ESF transforms the meaning of Europe’s values and solidarity into reality.”
„Koos teiste struktuuri- ja ühtekuuluvusfondidega muudab ESF Euroopa väärtuste tähendused ja solidaarsuse reaalsuseks.”
PAGE7 instrument for implementing the European Employment Strategy and is also one of the keystones of the Lisbon strategy.
LEHEKÜLG7 vastu otsuseid liikmesriigid ja Euroopa Komisjon ning neid rakendatakse mitmete avaliku ja erasektori organisatsioonide abil.
more than ever. Such added value is not expensive but worth the eort, since the European Union must become more innovative and dynamic if it wants to compete in the global economy.
Organisatsioonide hulka kuuluvad riigiasutused, piirkondlikud ja kohalikud asutused, haridus- ja väljaõppeasutused, valitsusvälised organisatsioonid ja vabatahtlike sektor ning ka sotsiaalpartnerid, ameti- ja kutseliidud ja ettevõtted.
ESF programmes meet both national and local needs and they are built on a wide partnership.
Hiljuti planeeriti aastateks 2007–2013 117 ESFi programmi, mille koguväärtus on rohkem kui 75 miljardit eurot.
Negotiated and decided between the Member States and the European Commission, programmes are implemented through a wide range of organisations, both in the public and private sector.
Järgmiste aastate jooksul tuleb programmid muuta käegakatsutavateks tulemusteks ja arenguks.
These organisations include national, regional and local authorities, educational and training institutions, non-governmental organisations and the voluntary sector, as well as social partners, industry and professional associations, and individual companies.
Rohkem kui kunagi varem peame ESFi kasutama seal, kus tal on kõige suurem mõju ning keskenduma oma eelarves vastavasisulistele prioriteetidele.
In the Union of 27 Member States, the two hundred million members of the European labour force are highly skilled but we need to raise our standards even higher, as there are global challenges ahead.
27 liikmega Liidus koosneb Euroopa tööjõud 200 miljonist kõrgelt kvalitseeritud oskustega inimesest, kuid peame muutuma veelgi nõudlikumaks, sest ees ootavad ülemaailmsed väljakutsed.
Demographic ageing means that we cannot aord to waste anyone’s potential, be they young or old, nationals or migrants, university graduates or people without academic qualications.
Rahvastiku vananemine tähendab, et me ei saa jätta kasutamata mitte kellegi potentsiaali, olgu ta siis vana või noor, kodanik või sisserändaja, ülikooli lõpetanud või akadeemilise haridu-seta inimene.
In addition, rapid technological and economic change calls for a high degree of flexibility on the part of companies and people in Europe.
Lisaks nõuavad kiired muutused tehnoloogia arengus ja majanduses suurt paindlikkust Euroopa ettevõtete ja inimeste poolt.
The ESF can help to reconcile individuals' needs with labour market requirements.
ESF saab aidata ühendada inimeste vajadusi tööturu nõudlusega.
It can help the Member States to realise their own flexibility and security – exicu-rity – agendas.
See aitab liikmesriikidel täide viia oma paindlikkuse ja turvalisuse programme.
Our asset is our human resources and our human potential and the ESF helps us to play this card strategically and successfully.
Meie vara on meie inimressursid ja inimvõimekus ning ESF aitab meil seda eelist strateegiliselt ja edukalt ära kasutada.
One hundred and seventeen ESF programmes worth over €75 billion were recently put on track for the period 2007-2013.
Koos teiste struktuuri- ja ühtekuuluvusfondidega muudab ESF Euroopa väärtuste tähendused ja solidaarsuse reaalsuseks.
For the years to come, these have to be converted into tangible results and progress on the ground.
Minu arvates on just see kõige olulisem aspekt Euroopa Sotsiaalfondi ajaloos ja ka tulevikus.
ESF support is not only about money, as the fund’s contribution to national labour market policies can sometimes be small.
ESFi toetused ei väljendu ainult rahas, sest fondi panus riigi tööturupoliitikasse võib vahel olla päris väike.
The fact that ESF programmes are often used to test new approaches and ideas and to learn from other Member States through cooperation and networking can generate an added value at low cost.
Väikeste kuludega võimalik lisaväärtus tekib tänu sellele, et ESF-i programme kasutatakse tihti uute lähenemiste ja ideede katsetamiseks ja õppimiseks teistelt liikmesriikidelt koostöö ja võrgustike abil Suures ja mitmepalgelises Euroopa Liidus vajame piiriülest koostööd rohkem kui kunagi varem.
In the larger and more diverse European Union we need cooperation across borders
Selline lisaväärtus ei ole kulukas, kuid väärib pingutust, sest Euroopa Liit peab muutuma veelgi uuenduslikumaks ja dünaamilisemaks, kui ta soovib maailma majanduses olla konkurentsivõimeline.
Together with the other Structural and Cohesion Funds, the ESF transforms the meaning of Europe’s values and solidarity into reality.
ESFi programmid vastavad riiklikele ja kohalikele vajadustele ning need põhinevad laiaulatuslikul partnerlusel.
In my view, this is the most important aspect of the European Social Fund’s history and future.
Programmide üle arutlevad ja nende suhtes võtavad
Signature of Act of Accession by Spain and Portugal
Hispaania ja Portugali ühinemisakti sõlmimine
London European Council
London Euroopa Ülemkogu
Brussels European Council
5. ja 6. detsembril 1986 leppis Euroopa Ülemkogu
On 5 and 6 December 1986, the European Council
11. ja 12. märtsil 1988 leppis Euroopa Ülemkogu
On 11 and 12 March 1988, the European Council agreed in London on the Single European Act.
Londonis kokku ühtse Euroopa akti suhtes.
agreed in Brussels on the first multiannual Commu- nity budget for the years 1989-1993, often referred to as the ‘Delors I Package’.
Brüsselis kokku esimese mitmeaastase Ühenduse eelarve suhtes aastateks 1989–1993, mida sageli nimetatakse „Delors I paketiks”.
PAGE8
LEHEKÜLG8
From projects to programmes
Projektidest programmideni
Although the origins of Community policies addressing regional imbalances can be traced back to the Treaty of Rome, it was not until 1975 that the European Regional Development Fund was created.
Kuigi regionaalseid tasakaalustamatusi käsitlevate Ühenduse poliitikate päritolu on leitav Rooma lepingust, loodi Euroopa Regionaalarengu Fond alles aastal 1975.
In its early years, operations remained purely national, financing predetermined projects in the Member States with little European or subnational influence.
Algusaastail oli tegevus puhtalt riiklikul tasandil ja rahastas ettemääratud projekte liikmesriikides, millel oli Euroopas piirkondlikult vähe mõjuvõimu.
An annual system of selecting and refinancing existing projects was applied in a similar way by other Community funds with territorial impact such as the European Social Fund and the European Agriculture Guidance and Guarantee Fund.
Iga-aastane olemasolevate projektide valimise ning uuesti rahastamise süsteemi rakendasid sarnaselt Ühenduse muud territoriaalse mõjuga fondid, nagu näiteks Euroopa Sotsiaalfond ning Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond.
Hence, at the beginning of the 1980s 'efficiency' of Community instruments became an issue and their integration was sought for in a number of pilot programmes.
Seega tõusis 1980. aastate alguses päevakorda Ühenduse instrumentide efektiivsus ning nende integreerimist otsiti mitmetest pilootprogrammidest.
In 1986 key events brought with them the impetus for a more genuine ‘European’ Cohesion Policy, most notably the Single European Act, the accession of Greece, Spain and Portugal and the adoption of the single market programme.
Aastal 1986 tõid võtmesündmused endaga kaasa tõuke ehtsama euroopapärasema ühtekuuluvuspoliitika suunas, nimelt ühtse Euroopa akti, Kreeka, Hispaania ja Portugali ühinemise ning ühtse turu programmi vastuvõtmise näol.
In March 1988, the European Council in Brussels decided to allocate ECU 64 billion¹ to the Structural Funds which represented a doubling of annual resources over the period 1989-93.
Märtsis 1988 otsustas Euroopa Ülemkogu Brüsselis eraldada struktuurifondidele 64 miljardit eküüd¹, mis kujutas endast aastaressursside kahekordistumist ajavahemikul 1989–93.
On 24 June 1988, the Council adopted the first regulation integrating the Structural Funds under the umbrella of Cohesion Policy.
24. juunil 1988 võttis Ülemkogu vastu esimese ühtekuuluvuspoliitika egiidi all struktuurifonde integreeriva määruse.
This landmark reform introduced key principles such as focussing on the poorest and most backward regions, multiannual programming, strategic orientation of investments and the involvement of regional and local partners.
See pöördepunkti kujutav reform viis sisse taolised võtmepõhimõtted, nagu vaeseimatele ja mahajäänuimatele piirkondadele keskendumine, mitmeaastane kavandamine, investeeringute strateegiline orienteeritus ja piirkondlike ning kohalike partnerite kaasamine.
Following the accession of Greece in 1981 and Portugal and Spain in 1986 regional disparities in the then European Community of 12 Member States had widened signicantly.
Pärast Kreeka ühinemist 1981 ja Portugali ning Hispaania ühinemist 1986 olid Euroopa Ühenduse 12 liikmesriigi vahelised piirkondlikud erinevused märkimisväärselt laienenud.
Before accession one European in eight had an annual income 30 % below the Community average; this became one in five after accession in 1986.
Enne ühinemist oli Ühenduse keskmisest 30% madalam aastasissetulek ühel eurooplasel kaheksast; pärast ühinemist 1986. aastal oli see ühel viiest.
the Single Act: a new frontier for Europe’, later referred to as the ‘Delors I Package’, the Commission suggested rules to improve the budgetary discipline and procedure.
ja -menetluse parandamiseks.
The proposal concerned a new interinstitutional agreement under which Parliament, Council and Commission would agree on a multiannual financial perspective and budgetary priorities.
Ettepanek puudutas uut institutsionaalset lepet, mille alusel Parlament, Ülemkogu ja Komisjon lepiks kokku mitmeaastase finantsperspektiivi ja eelarveprioriteetide suhtes.
In the light of the conclusions of the Brussels European Council of 11 and 12 February 1988, the three institutions concluded the Interinstitutional Agreement on 29 June 1988 which established for the first time a five-year financial perspective, from 1988 to 1992.
Brüsseli Euroopa Ülemkogu 11. ja 12. veebruari 1988. aasta järelduste valguses sõlmisid kolm 29. juunil 1988 institutsionaalse leppe, millega loodi esimest korda viieaastane finantsperspektiiv aastast 1988 aastani 1992.
The Commission put forward a 'White Paper' on the completion of the common market by 1992 to the Council as early as 1985.
Komisjon esitas „valge raamatu” ühise turu väljakujundamise kohta 1992. aastaks Ülemkogule juba aastal 1985.
As a result of the budget crisis, and the desire to complete the internal market and to enhance economic and social cohesion, the Commission submitted proposals to the Parliament and to the Council for reforming the Community financial system.
Eelarvekriisi ning siseturu väljakujundamise ja majandusliku ning sotsiaalse ühtekuuluvuse tõhustamise soovi tulemusena esitas Komisjon Parlamendile ja Ülemkogule ettepanekud Ühenduse rahandussüsteemi reformimiseks.
In its Communication of 15 February 1987 entitled ‘Making a success of
Oma 15. veebruari 1987. a teadaandes pealkirjaga „Ühtse akti edu tagamine: Euroopa uus piir”, mida hiljem kutsuti „Delors I paketiks”, soovitas Komisjon eeskirju eelarvedistsipliini
Improving infrastructure
Infrastruktuuri parandamine
Jacques Delors, President of the European Commis-
Jacques Delors, Euroopa Komisjoni president
While the Cecchini report estimated "the cost of non-Europe", i.e. the economic losses of the non-completion of the single market, between 4.25 % and 6.5 % of GDP, the Padoa-Schioppa report suggested "serious risks of aggravated imbalances in the course of market liberalisation” and proposed “adequate accompanying measures to speed up adjustments in structurally weak regions and countries".
LEHEKÜLG9 ühtse turu mitteväljakujundamisest tingitud majanduslikuks kahjuks 4,25% kuni 6,5% SKT-st, viitas Padoa-Schioppa aruanne „tõsistele kõrgenenud tasakaalustamatuste riskidele turu liberaliseerimise käigus” ning pakkus välja „küllaldased saatemeetmed struktuuriliselt nõrkade piirkondade ja maade kohanemise kiirendamiseks”.
The 'Delors I package' which the European Council finally adopted in March 1998, gave way to an ambitious '1992' programme including reform of the Common Agricultural Policy, strengthening Community action in the fields of Cohesion Policy, science, technology, environmental and transport policies.
„Delors I pakett”, mille Euroopa Ülemkogu lõpuks märtsis 1988 vastu võttis, juhatas sisse ambitsioonika 1992. aasta programmi, kaasaarvatud ühise põllumajanduspoliitika reformi, Ühenduse tegevuse tugevdamine ühtekuuluvuspoliitika, teaduse, tehnoloogia, keskkonna ja transpordipoliitika valdkondades.
“Europe sees its future as striking a balance between competition and cooperation, collectively trying to steer the destiny of the men and women who live in it.
„Euroopa näeb oma tuleviku konkurentsi ja koostöö tasakaalustamises, kollektiivses püüdluses juhtida seal elavate meeste ja naiste saatust.
Is this easily done? No.
Kas seda on kerge teha? Ei.
Market forces are powerful.
Turujõud on võimsad.
If we left things to their own devices, industry would be concentrated in the north and leisure pursuits in the south.
Kui jätaksime asjad omapäi, keskenduks tööstus põhja ning vabaajaveetmine lõunasse.
But these market forces, powerful though they may seem, do not always pull in the same direction.
Kuid need turujõud, oma näilisele võimsusele vaatamata, ei tõmba alati samas suunas.