natgillin/translations-raw huggingface dataset:
18 — See my Opinion in Case C-62/06 Zefeser, pending before the Court, point 32.
18 — Vt minu 3. mai 2007. aasta ettepanek kohtuasjas C-62/06: Zefeser (Euroopa Kohtus pooleliolev, punkt 32).
WEISS UND PARTNER points out that in practice the annexes are not reproduced in full in the application in civil proceedings, but their essential content is simply outlined and merely referred to.
„kättetoimetatava dokumendiga”. Weissi bürool on õigus, kui ta märgib, et praktikas ei korrata lisasid hagiavalduses täies mahus, vaid märgitakse üldjoontes ära nende sisu, et neile edaspidi viidata.
For that reason, the principle of the right to a fair hearing also requires the annexes to be translated, otherwise the full arguments made by a party in civil proceedings would not be comprehensible.
Kirjeldatud põhjusel nõuab õigusliku ärakuulamise põhimõte, et lisad oleksid tõlgitud, vastasel juhul ei ole poole kõik argumendid tsiviilasjas aru -saadavad.
The purpose of service in civil proceedings is to ensure that the addressee for service is aware of the content of a document in the interests of a fair hearing.
Tsiviilkohtumenetluses on kättetoimetamise mõte võimaldada adressaadil tutvuda dokumendi sisuga tema õigusliku ärakuulamise tagamise huvides.
This means that he must be able to understand the document.
See eeldab, et ta peab dokumendist aru saama.
20However, since there is no modern lingua franca in international commercial and legal relations, despite the dominance of English, formal service of an application and its annexes must be accompanied by a translation which gives the addressee for service the necessary information on the content of the document to be served.
20 Inglise keele domineerivast seisundist hoolimata puudub rahvusvahelises kaubandus- ja õiguskäibes moodne lingua franca; seetõttu tuleb hagiavalduse ametlikul kättetoimetamisel lisada dokumendi lisadele tõlge, et adressaadil oleks võimalik kättetoimetatava dokumendi sisuga vajalikul määral tutvuda.
21 With this in mind, annexes to an application are accessories to that application and follow the general legal principle of accessio cedit principali. 22
21Hagiavalduse lisad on selles mõttes hagiavalduse päraldised ja nende puhul tuleb järgida õiguspõhimõtet accessio cedit principali. 22
The Court of First Instance of the European Communities has already taken the view that in a direct action ‘all documents annexed to the pleadings of the other parties, including the interveners, must, in principle, be translated into the language of the case.
Esimese Astme Kohus on juba asunud seisukohale, et vahetult Euroopa Kohtule esitatud hagiavalduse puhul „tuleb vastaspoole ja samuti menetlusse astuja menetlusdokumentide lisad tõlkida kohtumenetluse keelde.
Those provisions are intended inter alia to protect the position of a party wishing to contest the legality of an administrative act adopted by the Community institutions, whatever the language used in that connection by the institution concerned, in particular during the pre-litigation procedure’. 23
Asjaomased sätted peavad eelkõige kaitsma selle poole õiguslikku olukorda, kes soovib vaidlustada mõne ühenduse kohtu haldusmeetme õiguspärasuse olenemata sellest, millist keelt kasutas seejuures kõnealune asutus eelkõige kohtueelses menetluses”. 23
Nor can this be precluded by the reference to the standard form in the annex to Regulation No 1348/2000.
Eeltoodu ei tarvitse olla vastuolus viitega määruse nr 1348/2000 lisas esitatud vormile.
The standard form in the annex to Regulation No 1348/2000 also refers, under point 6 ‘Document to be served’, in point 6.4 to the ‘Number of enclosures’.
Määruse nr 1348/2000 lisas esitatud vormi punktis 6 pealkirjaga „Kättetoimetatav dokument” alapunktis 6.4 on samuti viidatud „lisade arvule”.
As the Commission rightly notes, this can serve to indicate a broad interpretation of the term ‘document’ because the enclosures here are closely connected with the way in which the ‘document to be served’ is dealt with in practice. Büro Weiss rightly
Komisjon märgib põhjendatult, et eeltoodu võib viidata mõistele „dokument” laias tähenduses, kuna lisadele viidatakse siinkohal praktikas vahetult koos
Through the translation of documents, which in civil proceedings are the application and its annexes, protection is given
Kostja kaitse tagatakse, lastes tõlkida dokumendid, milleks tsiviilasjas on hagi-
22 — In many legal orders the maxim accessorium sequitur principale is used rather than the maxim accessio cedit principali.
22 — Mitme riigi õiguskorras on maksiimi accessio cedit principali asemel kasutusel maksiim accessorium sequitur principale.
Both maxims mean that an addition to the principal thing becomes part of it (Benke and Meissel, Juristenlatein, 2nd edition, 2002, Vienna, p. 4).
Mõlemad maksiimid väljendavad mõtet, et päraldised jagavad asja saatust (Benke ja Meissel, Juristenlatein, 2. Aufl., 2002, Viin, lk 4).
23 — Order in Case T-11/95 BP Chemicals v Commission [1996] ECR II-599, paragraph 9.
23 — Esimese Astme Kohtu 26. juuni 1996. aasta määrus kohtuasjas T-11/95: BP Chemicals Ltd. vs. komisjon (EKL 1996, lk II-601, punkt 9).
The Court of First Instance dismissed a request submitted by two Italian interveners for a derogation from the requirement that the annexes to their statement in intervention be translated into the language of the case, English.
Esimese Astme Kohus jättis rahuldamata kahe Itaalia menetlusse astuja taotluse tõlkida menetlusse astumise avalduse lisad inglise keelde, mis oli menetluse keel.
OPINION OF MS TRSTENJAK — CASE C-14/07 that such a solution might not be appropriate on account of the defendant’s right to a fair hearing and the protection of defendants in general as regards service in civil and commercial matters.
KOHTUJURIST TRSTENJAKI ETTEPANEK — KOHTUASI C-14/07 gulise kaotamise kohta) artikli 52 lõige 2.
It is easy to imagine the everyday case of a consumer who concludes a consumer contract in another European country with an agreement on jurisdiction that is not improper 25and on whom the language of the trader is imposed.
24Mulle näib, et pigem ei ole selline lahendus avaldus koos lisadega. Samal ajal võivad lisad olla väga mahukad, mistõttu ei ole alati kohane nõuda hagiavalduse mahukamate lisade tõlkimist.
An average consumer cannot be expected to master the language of the foreign Member State.
Euroopa Kohtu kodukorra artikli 29 § 3 lõige 3 näeb juhuks, kui hagiavaldusele on lisatud mahukad lisad või täpsemalt dokumendid, ette järgmist: „[m]ahukate dokumentide puhul võib esitada tõlkeid väljavõtetest.
to defendants. However, annexes can be extremely long and it might not be appropriate to require the translation of lengthy annexes to an application.
Euroopa Kohus võib siiski omal algatusel või poole taotlusel alati nõuda ulatuslikumat või täielikku tõlget.” kohane dokumentide kättetoimetamisel tsiviil- ja kaubandusasjades, kuna kostjal on õigus ärakuulamisele ja ka üldisemalt kostja kaitseõiguste tõttu.
The third subparagraph of Article 29(3) of the Rules of Proced- ure of the Court of Justice makes provision for cases in which lengthy annexes or documents are enclosed with the application: ‘In the case of lengthy documents, translations may be confined to extracts.
Ei ole raske ette kujutada juhust, kus mõne teise Euroopa riigi tarbija sõlmib tarbijalepingu, mis sisaldab õiguspärast kohtualluvuse kokkulepet, 25ja teda kohustatakse kasutama majandus- või kutsetegevuses tegutseva lepingupoole keelt.
However, the Court or Chamber may, of its own motion or at the request of a party, at any time call for a complete or fuller translation’.
Samas pole põhjust arvata, et keskmine tarbija valdab teise liikmesriigi keelt.
However, the addressee’s right to a translation of the documents may under no circumstances be interpreted in such a way that it is contrary to the purpose of Regulation No 1348/2000, which is primarily to improve and expedite the transmission between the Member States of judicial and extrajudicial documents in civil or commercial matters. 26
Adressaadi õigust dokumentide tõlkimisele ei saa sellegipoolest tõlgendada nii, et see läheks vastuollu määruse nr 1348/2000 eesmärgiga parandada ja kiirendada eelkõige teises liikmesriigis kättetoimetatavate tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide edastamist liikmesriikide vahel.
24 I consider
26 võib mis tõlki -Saksa
As has already been mentioned, the lack of a translation of the document, which
Nagu juba märgitud, mata dokumendi puhul,
25 — With regard to an improper agreement on jurisdiction, see Joined Cases C-240/98 to C-244/98 Océano Grupo Editorial [2000] ECR I-4941.
25 — Vt kohtualluvuse kokkuleppe kuritarvituste kohta 27. juuni 2000. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-240/98 kuni C-244/98: Océano Grupo Editorial (EKL 2000, lk I-4941).
Article 52(2) of that convention provides: ‘Where there is reason to believe that the addressee does not understand the language in which the document is written, the document — or at least the important passages thereof — must be translated into (one of) the language(s) of the Contracting Party in whose territory the addressee is staying.
Eeltoodud lahendus võiks sobida ka piiriülese kättetoimetamise puhul tsiviil- ja kaubandusasjades. Mahukate lisade puhul, mis on muus keeles kui adressaatliikmesriigi ametlik keel või edastava liikmesriigi keel, millest adressaat aru saab, võib tõlge piirduda väljavõtetega, millele viidatakse hagiavalduses.
If the authority forwarding the document knows that the addressee understands only some other language, the document — or at least the important passages thereof — must be translated into that other language.’
Samasugust lahendust kasutab konventsiooni (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjär-
26 — See point 44 of this Opinion.
26 — Vt käesoleva ettepaneku punkt 44.
WEISS UND PARTNER actually covers both the application and its annexes in German civil procedure, may be remedied by subsequent service of the translation of the annexes or, in the case of more lengthy annexes, by subsequent service of a translation of the extracts to which the application expressly refers in order to substantiate the arguments therein.
WEISS UND PARTNER artikli 8 lõike 1 punkti b tähenduses, kui ta on majandustegevuses leppinud kokku kõnealuse keele kasutamises nii vastastikuses kirjavahetuses kui ka kirjavahetuses ametiasutuste ja avalikõiguslike asutustega.
27 addressee ‘understands’ the language of the Member State of transmission within the meaning of Article 8(1)(b) of Regulation No 1348/2000 where it was agreed in a contract which was concluded in the course of business that that language was to be used for mutual correspondence and for correspondence with the authorities and public institutions.
tsiviilkohtumenetluses hõlmab in concreto nii hagiavaldust kui ka selle lisasid, kõrvaldada puuduse lisade tõlke või mahukate lisade puhul hagiavalduste põhjendustes selgelt viidatud väljavõtete tõlke hilisema saatmisega. 27
According to German legal literature, the wording of Article 8(1)(b) of Regulation No 1348/2000, under which the addressee may refuse to accept the document to be served if it is not in a language of the Member State of transmission which the addressee understands, does not greatly assist in its interpretation. 28
Määruse nr 1348/2000 artikli 8 lõike 1 punkti b sõnastus, mille kohaselt adressaat võib keelduda kättetoimetatava dokumendi vastuvõtmisest, kui see on muus keeles kui edastava liikmesriigi keel, millest adressaat aru saab, ei anna saksa õigusteooria kohaselt tõlgendamiseks eriti kindlat alust. 28
On these grounds I propose that the first question be answered as follows: Article 8(1) of Regulation No 1348/2000 must be interpreted as meaning that in the case of service of a document and the annexes thereto an addressee also has the right to refuse acceptance pursuant to Article 8(1) if only the annexes to the document to be served are not in the language of the Member State addressed or in a language of the Member State of transmission which the addressee understands.
Eelnevale tuginedes teen ettepaneku vastata esimesele eelotsuse küsimusele järgmiselt: nõukogu 29. mai 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1348/2000 artikli 8 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et adressaadil on dokumendi ja selle lisade kättetoimetamise korral artikli 8 lõike 1 kohaselt õigus keelduda dokumendi vastuvõtmisest ka juhul, kui ainult kättetoimetatava dokumendi lisad ei ole vastuvõtva liikmesriigi või edastava liikmesriigi keeles, millest adressaat aru saab.
Service of documents lies within a triangle of conflicting priorities concerning access to the administration of justice, the protection of defendants and procedural economy. In civil proceedings it opens the way to a legal remedy for the applicant.
Dokumentide kättetoimetamine jääb selliste põhimõtete nagu õigusemõistmise ja kostja kaitseõiguste tagamine ning menetlus -ökonoomia piirimaile: tsiviilkohtumenet -luses algab sellega hageja jaoks õigusemõistmine.
In many legal orders service of the application can mean that proceedings are now pending and ensures that timelimits are observed.
Just dokumentide kättetoimetamine märgib mõne liikmesriigi õiguskorras kohtumenetluse algust ja selle järgi hinnatakse tähtajast kinnipidamist.
For his part, the defendant learns
Kostja saab aga hagiavalduse üleandmisel teada menetluse
With its second question, the referring court is essentially seeking to ascertain whether it may be presumed that the
Oma teise küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas võib eeldada, et adressaat saab aru edastava liikmesriigi keelest määruse nr 1348/2000
The author suggests that the interpretation of Article 8(1)(b) of Regulation No 1348/2000 should not be based on individual linguistic knowledge, in order to make the criterion manageable and predictable.
Autori ettepaneku kohaselt ei peaks määruse (EÜ) nr 1348/2000 artikli 8 lõike 1 punkti b tõlgendamisel lähtuma üksikisiku keeleoskusest, kui soovitakse, et kriteerium oleks praktiliselt rakendatav ja prognoositav.
Instead, fixed general criteria should be developed.
Selle asemel tuleb kujundada püsivad üldised kriteeriumid.
According to this view, a language of the Member State of transmission which the addressee understands should be taken to exist at least if the addressee himself is a national of the Member State of transmission.
Autori arvates võib igal juhul eeldada, et adressaat saab aru edastava liikmesriigi keelest, kui ta on ise edastava riigi kodanik.
The same should apply if he is national of a State with the same official language.
Samuti peaks see olema juhul, kui adressaat on mõne riigi kodanik, kus on sama riigikeel.
OPINION OF MS TRSTENJAK — CASE C-14/07 introduced which went far beyond the provision made in the regulation.
KOHTUJURIST TRSTENJAKI ETTEPANEK — KOHTUASI C-14/07 algatamisest — see tagab talle õiguse ärakuulamisele.
through the transmission of the application that proceedings have been initiated and his right to a fair hearing is thereby protected. 29
Kui pidada edastava liikmesriigi keelt adressaadile arusaadavaks üksnes seetõttu, et lepingutingimus näeb ette kirjavahetuse pidamise kõnealuses keeles, siis loodaks seeläbi õiguslik eeldus, mis ületab määruses ettenähtu.
30It is therefore necessary on the one hand that the rules on service do not give rise to disproportionate prejudicial effects on the protection of defendants and, at the same time, allow the proceedings to be conducted quickly.
ei tohi kättetoimetamise reeglid tuua kaasa kostja kaitseõiguste ebaproportsionaalset piiramist ja samal ajal peab olema tagatud menetluse kiire läbiviimine.
On the other hand, the protection of defendants may not extend so far that it becomes impossible for the applicant to conduct the court proceedings so that his access to judicial process is ultimately barred. 31
Teiselt poolt ei või kostja kaitseõigusi laiendada selliselt, et kohtumenetluses osalemine muudetakse hageja jaoks võimatuks, nii et ta ei saa kokkuvõttes oma kohtusse pöördumise õigust teostada. 31
The view is taken in legal literature that Article 8(1) of Regulation No 1348/2000 combines objective and subjective criteria in ascertaining linguistic knowledge in the event of service abroad.
Õigusteoorias ollakse seisukohal, et määruse nr 1348/2000 artikli 8 lõige 1 kombineerib — keeleoskuse väljaselgitamiseks dokumendi kättetoimetamise korral teises liikmesriigis — objektiivsed ja subjektiivsed kriteeriumid.
32According to that view, the objective criterion should be the official language of the Member State addressed and the subjective criterion should be the addressee’s linguistic knowledge of the language of the Member State of transmission. 33
32Õigusteooria järgi peaks objektiivne kriteerium olema adressaatliikmesriigi ametlik keel ja subjektiivne kriteerium edastava liikmesriigi keele oskus adressaadi puhul. 33
The Bundesgerichtshof stated in its order for reference that none of the bodies authorised to represent Grimshaw Architects
Bundesgerichtshof sedastas eelotsusetaotluses, et ükski Grimshaw büroo esindusõiguslik isik ei saa saksa keelest aru.
In the present case, two contrasting arguments are put forward.
Käesolevas kohtuasjas on esindatud kaks vastandlikku teesi.
IHK Berlin takes the view that the contractual agreement on the German language, that is the language of the State of transmission, also establishes the factual presumption that the addressee understands such a document if it concerns the specific legal relationship and is written in the agreed language.
IHK Berlin leiab, et saksa keele, st edastava liikmesriigi keele kasutamise kokkulepe lepingus põhjendab faktilistel asjaoludel põhinevat oletust, et adressaat saab aru dokumendist, mis puudutab asjaomast õigussuhet ja on koostatud kokkulepitud keeles.
On the other hand, according to the French Government, that fact alone is not sufficient to consider the language of the Member State of transmission to be understood by the addressee for the purposes of Article 8(1)(b) of Regulation No 1348/2000.
Teiselt poolt leiab Prantsusmaa valitsus, et kirjeldatud olukord üksi ei ole piisav tõdemaks, et adressaat saab edastava liikmesriigi keelest aru määruse
33 — The nationality of a natural person is ruled out as an objective criterion.
33 — Füüsiliste isikute kodakondsus ei sobi objektiivseks kriteeriumiks.
If the addressee for service is a national of the State of transmission, but does not have a command of its language, he may refuse to accept the document to be served.
Kui adressaadil on küll edastava riigi kodakondsus, kuid ta ei valda selle keelt, võib ta kättetoimetatava dokumendi vastuvõtmisest keelduda.
It is possible, for example, to imagine cases where nationality is acquired through marriage or through naturalisation in the case of sportspeople (Schütze, ‘§ 1068’, in Wieczorek and Schütze, Zivilprozessordnung und Nebengesetze, Großkommentar, p. 9, paragraph 12).
Näiteks peaks silmas pidama kodakondsuse saamist abielu teel või sportlasena (Schütze, „§ 1068”, teoses: Wieczorek ja Schütze, Zivilprozessordnung und Nebengesetze, Großkommentar, lk 9, punkt 12).
However, other opinions are also put forward.
Esineb siiski ka teistsuguseid seisukohti.
It is to be accepted that the addressee understands the language of the Member State of transmission if the addressee is a national of a State with the same official language (Heiderhoff, loc. cit. (footnote 4), p. 1221).
Võib eeldada, et adressaat saab aru edastava liikmesriigi keelest, kui ta on sama riigikeelt kasutava liikmesriigi kodanik (Heiderhoff, viidatud eespool 4. joonealuses märkuses, lk 1221).
WEISS UND PARTNER that it can be assumed that the parties know that language and that the right to refuse acceptance may therefore be ruled out.
WEISS UND PARTNER puhul eeldada vastava keele oskust ja välistab sellega võimaluse keelduda dokumendi vastuvõtmisest. 36
36 understands German. However, it is undisputed that the contract which is the subjectmatter of these proceedings and the correspondence are in German and that Berlin was agreed as a place of jurisdiction.
Käesolevas menetluses puudub vaidlus selle üle, et asjaomane leping ja kirjavahetus on saksa keeles ja poolte kokkuleppe kohaselt lahendatakse vaidlused Berliinis asuvas kohtus.
It is pointed out in the legal literature that Article 8(1) of Regulation No 1348/2000 does not make clear whose linguistic knowledge is to be taken into account where a document is to be served on a legal person.
Õigusteoorias viidatakse sellele, et määruse nr 1348/2000 artikli 8 lõikest 1 ei tulene üheselt, kelle keeleoskusest tuleb lähtuda, kui dokument tuleb kätte toimetada juriidilisele isikule.
34At present, the only practicable solution by which it is possible to answer this question would seem to be by reference to the registered office of the legal person as the relevant connecting factor for the linguistic knowledge of the legal person.
34Praegu näib, et ainus otstarbekohane lahendus on viide juriidilise isiku asukohale kui määravale pidepunktile juriidilise isiku keeleoskuste küsimuses. 35
35Because Grimshaw Architects has its registered office in London, the relevant language would be English.
Kuna Grimshaw büroo asub Londonis, jõuame inglise keele juurde.
In fact, however, German was agreed on for correspondence in the architect’s contract of 16 February 1994.
Tegelikult lepiti 16. veebruari 1994. aasta projekteerimislepingus kokku kirjavahetuse keelena saksa keel.
It is difficult to ascertain whether the addressee is in a position, on the basis of his individual linguistic knowledge, to understand a document which is not written in the language of the Member State addressed.
On keeruline tuvastada, kas adressaadi isiklik keeleoskus võimaldab tal aru saada dokumendist, mis on muus keeles kui adressaatliikmesriigi ametlik keel.
The question whether or not a person understands a foreign language ultimately depends on his own judgment.
Lõpuks hindab isik ise, kas ta saab võõrkeelest aru või mitte.
37Rudimentary linguistic knowledge is probably not sufficient to understand judicial documents.
37 Mõningane keeleoskus ei ole kohtudokumentidest arusaamiseks kindlasti piisav.
The linguistic knowledge must therefore be good enough for even legal documents to be essentially understood from a linguistic point of view.
Keeleoskus peab olema küllaldane, et sisuliselt aru saada ka juriidilistest dokumentidest.
38This may be assumed, for example, where the addressee agreed by contract for correspondence between that State’s authorities and public institutions to be conducted in the language of the State of transmission, as in this case.
38 Kui adressaat lepib lepingus kokku, et kirjavahetust ametiasutuste ja avalikõiguslike asutustega peetakse edastava liikmesriigi keeles, nagu see on käesoleval juhul, siis peaks tema keeleoskus olema piisav.
‘Public institutions’ suggests that the language of correspondence between the parties was agreed for all the State’s organs, including the courts, and not only the executive. 39
Mõiste avalikõiguslik asutus lubab oletada, et lepingus lepiti kokku poolte kirjavahetuse keel kõikide selle liikmesriigi asutustega; nende hulka kuuluvad ka kohtud, mitte ainult täidesaatva võimu asutused. 39
It must also be examined whether specifying a certain language in a contract means
Edasi tuleb uurida, kas lepingus teatud keele määramine lubab mõlema lepingupoole
37 — See Mayr and Czernich, loc. cit. (footnote 4), p. 182.
37 — Vt Mayr ja Czernich, viidatud eespool 4. joonealuses märkuses, lk 182.
The difficulties in ascertaining individual linguistic knowledge apply to both the transmitting and the receiving agency.
Individuaalse keeleoskuse tuvastamise probleemid esinevad ühtviisi nii edastavas kui ka vastuvõtvas asutuses.
38 — See Jastrow, loc. cit. (footnote 4), p. 1306.
38 — Vt Jastrow, viidatud eespool 4. joonealuses märkuses, 2005, lk 1269(1306).
Badura states that the State organ which performs the functions of the administration of justice is the court.
Badura märgib, et kohus on õigusemõistmise ülesannet täitev riigiasutus.