natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Now the emphasis is on helping people boost their knowledge and skills throughout their lives.
Nüüd on rõhk sellel, et aidata inimestel koguda teadmisi ja oskusi kogu elu jooksul.
What’s being done?
Mida selleks tehakse?
In February 2001, the EU launched Education and Training 2010.
2001. aasta veebruaris käivitas EL programmi „Haridus ja koolitus 2010”.
Ministers of education throughout the EU decided on three, concrete objectives to ensure the development of the skilled workforce upon which our future depends. The elements are: opening up education and training to the wider world – meaning both the world of work and the world beyond the EU; increasing the quality of our education systems, and making access to education easier.
Et tagada oskusliku tööjõu väljakujundamine, millest sõltub meie tulevik, leppisid ELi riikide haridusministrid kokku konkreetsetes eesmärkides: hariduse ja koolituse avamine maailmale laiemalt, mille all mõeldakse nii tööelu kui ka maailma väljaspool ELi; meie haridussüsteemide kvaliteedi parandamine ning haridusele juurdepääsu lihtsustamine.
All three ambitions involve a range of measures.
Kõik need kolm sihti hõlmavad paljusid meetmeid.
Opening up education to the wider world, for example, highlights the importance of language learning and seeks to strengthen the links with working life and research.
Näiteks hariduse avamisel maailmale laiemalt on tähelepanu keskmes keeleõppe tähtsus ning püütakse tugevdada tööelu ja teadusuuringute vahelisi sidemeid.
©Corbis qualification to another?”, “Do all paths enable the learner to go forward or are they pushing them to opt out?”
Juurdepääs haridusele igas vanuses eeldab muutusi süsteemide struktuuris, tuleks küsida: „Kui lihtne on eriala vahetada?”, „Kas kõik teed võimaldavad õppijal edasi liikuda või sunnivad teda loobuma?”.
It also underlines that education is in the hands of society and should help to build the society we want.
Rõhutatakse ka, et haridus on ühiskonna kätes ning peaks aitama üles ehitada sellist ühiskonda, nagu soovime.
The challenge that faces each and everyone of us is how to make sure that our European way of life, with its values and standard of living, remains secure in the face of competition without exploiting and ruining the world around us.
Meie kõigi ees seisab väljakutse, kuidas konkurentsile vaatamata tagada euroopaliku eluviisi, selle väärtuste ja elatustaseme turvaline säilitamine, kasutamata ära ja hävitamata meid ümbritsevat maailma.
While we all have a role to play, some problems need to be solved scientifically – alternative energy sources, ways to feed the world’s population, establishing access to clean water for all, ways of improving communication – the realisation of these goals, and many others, rests in the hands of our scientific community.
Ehkki me kõik anname oma osa, tuleb mõned probleemid lahendada teaduslikult: alternatiivsed energiaallikad, lahendused maailma elanikkonna toitmiseks, kõigile puhta vee tagamine, teavitamise täiustamine – nende ja paljude teiste eesmärkide saavutamine on meie teadlaskonna kätes.
While scientists look for solutions to the fundamental problem of how to find sources of clean, renewable energy and while Europe faces the challenges of globalisation, migration, unemployment and an ageing population, the EU is harnessing all means possible to secure our futures.
Samal ajal kui teadlased otsivad lahendusi põhiprobleemile, kuidas leida keskkonnahoidlikke taastuvenergia allikaid, ning kui Euroopa ees seisavad üleilmastumise, rände, tööpuuduse ja vananeva elanikkonnaga seotud väljakutsed, rakendab EL kõikvõimalikke vahendeid meie tuleviku kindlustamiseks.
50bn for research and development has been set aside under the Seventh Framework Programme.
Seitsmenda raamprogrammiga on teadus- ja arendustööks eraldatud 50 miljardit eurot.
Communicating results and networking between scientists is also a focal point and the development of a European Research Area is underway to make sure ideas and results are shared effectively throughout the EU.
Tähelepanu keskmes on ka tulemustest teavitamine ning teadlastevahelised suhtevõrgustikud ja Euroopa teadusruumi arendamine tagamaks ideede ja tulemuste tõhus vahetus kogu Euroopa ulatuses.
Scientists need to be able to move around the Union freely, having access to the very best communications networks.
Teadlastel peab olema võimalik vabalt liikuda kogu liidu piires ning osaleda parimates teabevõrgustikes.
To help them push back the boundaries of knowledge, research institutions will be set up, exploiting partnerships between public and private sectors.
Et aidata neil teadmiste piire avardada, moodustatakse avalik-õigusliku ja erasektori partnerluste kaudu uurimisasutusi.
Using the economy to bring about change
Muutuste esilekutsuminemajanduse kaudu
Inducing people to buy products that are made responsibly and spend less on production that is environmentally harmful can be done through green taxes.
Roheliste maksude kaudu saab inimesi mõjutada ostma vastutustundlikult valmistatud tooteid ning kulutama vähem keskkonnavaenulikult toodetule.
This is one way of using the economy to bring about change.
See on üks viis muutuste esilekutsumiseks majanduse kaudu.
As things stand now, when we buy something, the price fails to reflect the real cost in terms of environmental damage.
Praegu ei kajastu toodete müügihinnas nende tegelik maksumus, kus on arvestatud ka keskkonnale tehtud kahju.
But the market can be used to work for the environment.
Kuid turgu saab kasutada keskkonna heaks.
Using market forces to boost sustainable development is a keystone of the strategy.
Turujõudude kasutamine säästva arengu hoogustamiseks on strateegia põhiprintsiipe.
But public funding has its role to play too and it is a stated aim of the strategy that all money coming out of the EU should be channelled in the best way to promote sustainable development.
Riiklikul rahastamisel on siin oma osa ning strateegia selgesõnaline eesmärk on, et kõik EList tulev raha tuleb suunata säästva arengu edendamisse parimal moel.
A gradual shift away from taxes on labour towards taxes on pollution, energy and resources can boost employment, eco-innovation and protect the environment.
Järkjärguline liikumine tööjõu maksustamiselt reostuse, energia ja ressursside maksustamisele võib suurendada tööhõivet, hoogustada keskkonnahoidlikke uuendusi ning kaitsta keskkonda.
Getting prices right – so that what we pay reflects the real social, environmental and economic cost it takes to produce the object or provide the service – is away to smart economic growth.
Hinnad peavad olema õiged, et meie makstavas hinnas kajastuksid toote valmistamise või teenuse pakkumise tegelikud sotsiaalsed, keskkonnaalased ja majanduslikud kulud – see on tee mõistliku majanduskasvu suunas.
The EU is thinking creatively and working with national governments to develop ‘green taxes’.
EL suhtub roheliste maksude väljatöötamisse loominguliselt ning teeb seejuures koostööd riikide valitsustega.
Just as the emphasis for agricultural funding has shifted from production to stewardship, where farmers receive funding for taking care of the land they control, so too can the burden of taxation shift from labour to consumption.
Nagu põllumajanduse rahastamisel on rõhuasetus nihkunud tootmiselt hooldamisele, rahastades põllumajandustootjaid nende valduses oleva maa hooldamise eest, võib maksukoormuski nihkuda tööjõult tarbimisele.
Under the New Directive on Energy Taxation, countries in the EU have the right to offer companies special tax breaks in return for lowered emissions of damaging pollution and gasses.
Uue energiamaksustamise direktiivi raames on ELi riikidel õigus pakkuda ettevõtetele maksusoodustusi kahjustava saaste ja mürkgaaside heitmete vähendamise eest.
It also taxes energy sources such as electricity and fuels such as coal.
Maksustatakse ka energiaallikaid (elekter) ning kütuseid (kivisüsi).
This makes the user focus on efficiency – consuming less in order to keep their tax bills down.
See sunnib kasutajat keskenduma tõhususele: et makse vähem maksta, tuleb vähem tarbida.
Companies that have invested in their efficient use of energy can get some of these taxes refunded, adding a further incentive.
Energiakasutuse tõhustamisse investeerinud ettevõtetele võib osa neist maksudest tagasi maksta, mis on täiendavaks stiimuliks.
Making the polluter pay works on two levels.
Saastaja maksma sundimine toimib kahel tasandil.
Wasteful or environmentally damaging behaviour is penalised so people are encouraged to look for alternatives and, while they do so, the pollution they produce earns the exchequer money.
Karistatakse raiskamist või keskkonnakahjulikku teguviisi, sellega innustatakse otsima alternatiive, ning nende leidmiseni laekub nende põhjustatud saaste eest raha riigikassasse.
This revenue can then be ploughed back into research or used to fund projects.
Saadud tulu saab seejärel uuesti investeerida teadusuuringutesse või kasutada projektide rahastamiseks.
Throughout the Union, countries are applying the idea of taxing pollution in a variety of ways: Denmark and Finland tax tyres, Denmark, Iceland and Italy tax plastic bags, France taxes paper and cardboard.
Liidu ulatuses rakendatakse saastamise maksustamise ideed erinevalt: Taanis ja Soomes maksustatakse autorehve, Taanis, Islandil ja Itaalias kilekotte ning Prantsusmaal paberit ja pappi.
While countries find ways to both limit pollution and raise revenue from it at the same time, business and organisations are also working towards sustainable practices.
Kui riigid leiavad viise nii saaste vähendamiseks kui ka samal ajal sellest tulu saamiseks, töötavad ka ettevõtted ja organisatsioonid säästvate praktikate leidmise suunas.
Here the notions of ‘polluter pays’ is taking off as companies come under the influence of consumer pressure and legislation to become greener.
Siinkohal saab hoogu põhimõtte „saastaja maksab” tähendus, kui ettevõtjad on sunnitud tarbijate ja õigusaktide surve tulemusena muutuma rohelisemaks.
Some are leading the way, voluntarily changing the way they conduct their business.
Mõned neist näitavad teed, muutes vabatahtlikult ärijuhtimise põhimõtteid.
Paying for the emissions they cause is growing in importance for the business community.
Enda põhjustatud heitmete eest maksmine muutub äriringkondade jaoks järjest tähtsamaks teemaks.
Phrases like ‘carbon off-sets’ or ‘carbon-trading schemes’ sometimes crop up, and will do so more frequently in the future.
Aeg-ajalt hakkavad silma väljendid, nagu „süsinikukvoodid” ja „kvootidega kauplemise skeemid”, ning neid kohtab tulevikus järjest sagedamini.
Charging money for the production of carbon means thinking of this greenhouse gas like any other commodity.
Süsinikutootmise eest raha nõudmine tähendab, et kasvuhoonegaasi vaadeldakse kui tavalist kaupa.
You pay a certain amount and that buys you the right to produce a certain amount.
Tuleb maksta teatud summa ning sellega ostetakse õigus teatud koguse väljapaiskamiseks.
Money is coming directly from the EU through the funding of programmes such as LIFE+ which runs until 2013.
Raha tuleb otse EList, kes rahastab selliseid programme nagu LIFE+ (kuni aastani 2013).
With a budget of around 2bn, the programme co-finances environmental initiatives throughout the Union and in some bordering countries.
Umbes 2 miljardi euro suuruse eelarvega kaasrahastatakse selle programmi kaudu keskkonnauuendusi kogu liidus ning mõnes piiriäärses riigis.
It brings together a variety of programmes, grouping them under a single set of rules.
Siia alla kuuluvad mitmed ühtsetele eeskirjadele alluvad programmid.
Decision-making becomes more efficient and the whole procedure more transparent.
Otsustamine muutub tõhusamaks ning kogu protsess läbipaistvamaks.
20-25% of the money will be put towards raising public awareness on sustainable development issues.
20–25% rahast eraldatakse üldsuse säästva arengu alase teadlikkuse tõstmiseks.
With such large budgets, funding that the EU puts forward needs to be channelled to ensure it promotes sustainable development.
Selliste suurte eelarvete juures tuleb ELi eraldatavaid summasid säästva arengu edendamise tagamiseks õigesti juhtida.
By 2008 the Commission will also work on a plan for the reform of the subsidies that have a considerable, negative impact on the environment, with a view to gradually phasing them out.
Raamatuke, mida käes hoiate, on osa ELi kampaaniast kasutada säästva arengu sõnumi edastamiseks kõiki kättesaadavaid vahendeid.
Areas such as agriculture will benefit from funding that regenerates rural communities while protecting the land they farm.
Üks komisjoni kindlaid eesmärke on öelda, mida on vaja teha, selgitada, milliseid meetmeid võtab EL probleemide lahendamiseks, ning innustada inimesi tegutsema meile kõigile kasu toovate eesmärkide nimel.
The booklet you are now reading is part of the EU’s campaign to use all available means to get the sustainable development message across.
Nende kohustuste hulka kuulub ka näiteks loodusressurssidele rahuldava juurdepääsu tagamine. See hõlmab vee ja õhu kvaliteedi parandamist ning parkide ja aedade rajamist.
One of the Commission’s stated aims is to say what needs to be done, explain what action the EU is taking to address the challenges and motivate people to work towards the goals that will benefit us all.
Võeti ka kohustus parandada transpordivõimalusi ning vähendada liikluskoormust, edendades ühistransporti. Päevakorras on ka tervishoid ja sotsiaalne võrdsus.
The European Sustainable Cities and Towns Campaign is made up of a group of local governments whose goal is to establish towns which are prosperous, creative and sustainable and in which everyone has a valued role to play.
Kampaania toob kokku kõigi tasandite omavalitsusasutusi kogu Euroopast. Jagatakse teavet selle üle, mis toimib ja mis mitte.
To achieve this they have signed up to the Aalborg commitments and the EU hopes that countries whose local governments are not involved will sign up soon.
Barcelona linnavalitsus võib kohtuda Läänemere Linnade Liiduga, püüdes koos leida lahendusi säästva arengu elluviimiseks.
The commitments include, for example, ensuring people have fair access to natural resources.
Üks tegutsemisvõimalus pakuti välja 1992. aastal Rios toimunud ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil.
This involves improving water and air quality and the creation of parks and gardens.
Programmis „Agenda 21” esitatakse säästva arengu eesmärkide saavutamiseks ammendav tegevusplaan.
Another commitment is to better transport and less traffic – boosting public transport choices. Health and social equality are also on the list.
Sellega liituvad riigid kogu Euroopast ning EL loodab, et järjest rohkem on neid, kes võtavad käsile „Agenda 21”, liituvad Aalborgi kohustustega ning osalevad Euroopa jätkusuutlike linnade kampaanias.
The campaign brings together authorities on all levels from around Europe. What works, what doesn’t: such information is shared.
Mõistes, et inimeste innustamiseks on vaja, et sõnum kohale jõuaks, inspireeris „süvendatud teabevahetustegevus” panema välja parimate majanduse moderniseerimise valdkonna projektide tunnustamiseks auhinna RegioStars.
The Municipality of Barcelona can rub shoulders with the Union of Baltic Cities in their bid to find solutions to the challenges of making sustainable development a reality.
Selle pakkus komisjon välja 2006. aastal ning see on vaid üks ELi auhindu inimeste innustamiseks ning säästva arengu eesmärkide rõhutamiseks.
Another opportunity for action was put forward by the United Nations Conference on Environment and Development, 1992, in Rio.
Avatud uste päevad, näiteks iga-aastane Euroopa regioonide ja linnade nädal, on veel üks näide sellest, kuidas EL ulatab oma kodanikele käe ning saadab jätkusuutlikkuse sõnumi.
Agenda 21 puts forward a complete action plan to achieve the goals of sustainable development.
See üritus toob arendusprojektide esindajaina kokku tuhandeid inimesi kogu Euroopast.
Recognising that you have to get the message across if you want to motivate people, the “enhanced communication effort” inspired the creation of an award for the best projects in the field of economic modernisation, RegioStars.
Kuid vaid väga vähesed Euroopa elanikest pääsevad läbi ELi enda uste. 2005. aasta juunis käiku antud strateegia „i2010 – Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest” eesmärk on jõuda kõigi kodanikeni ning hoida neid toimuvaga kursis.
Put forward by the Commission in 2006, this is just one prize set up by the EU in order to motivate people and highlight the aims of sustainable development.
See algatus koosneb õigusaktidest, mille eesmärgiks on tagada kõigi kaasamine info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate (IKT) laialdasel kasutamisel põhinevasse ühiskonda.
Open days such as the annual European Week of Regions and Cities are another way the EU reaches out to its citizens and gets over the message of sustainability. The event brings together thousands of people representing development projects all over Europe.
Ühenduskiirused, mis toovad kodudesse digitaaltehnoloogiad, abinõud Interneti-pettuste piiramiseks, piiriüleselt koos toimivate süsteemide väljatöötamine ja edendamine, mille abil inimesed saavad üksteisega kontaktis olla – kõnesoleva ELi algatuse alla mahub kõik see ja palju muudki.
Whether by inviting people into its buildings to see what is happening, giving prizes for innovative economics focusing on sustainability or making sure people across Europe can keep up to date with the best ways of doing things, the EU is getting the message across.
EL liigub eesmärgi poole, kutsudes inimesi toimuvaga kursis olemiseks oma tööruumidesse, jagades auhindu jätksuutlikkusele keskenduvate uuenduslike majandusuuringute eest või tagades, et kogu Euroopa inimesed saaksid hoida end kursis parima tavaga.
Businesses are also waking up to their responsibilities.
Ka ettevõtted on hakanud oma kohustusi täitma.
One such example is the EU-Corporate Leaders Group on Climate Change.
Üks sellistest näidetest on kliimamuutusega tegelev ELi ettevõttejuhtide rühm.
This group, which got together at the initiative of several company directors, seeks to work in partnership with the EU to stimulate a low-carbon economy while enhancing the prospects for growth and competitiveness.
See mitme ettevõttejuhtide eestvedamisel kokku tulnud rühm püüab ELi partnerina ergutada üleminekut madalamate süsinikdioksiidiheitmetega majandusele, suurendades samal ajal majanduskasvu ja konkurentsivõime väljavaateid.
It intends to do this by identifying the conditions necessary to meet greenhouse gas emissions reductions, implementing effective emission-reduction measures, and looking for business opportunities in low-carbon technologies.
Selleks on kavas määrata kindlaks kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks vajalikud tingimused, rakendada tõhusaid meetmeid heitkoguste vähendamiseks ning otsida väiksema süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate kasutamises ärivõimalusi.
SUSTAINABLE DEVELOPMENT IMPLEMENTATION
SÄÄSTEV ARENG RAKENDAMINE JA JÄRELKONTROLL
The principles of openness, participation, accountability, effectiveness and coherence are at the heart of how the EU runs its policies.
EL hoiab oma poliitikate elluviimisel tähelepanu keskmes avatuse, osaluse, vastutuse, tõhususe ja ühtsuse põhimõtteid.
These are joined by one more vital component needed to make the sustainable development strategy work: monitoring.
Neid ühendab veel üks säästva arengu strateegia toimimiseks vajalik tähtis komponent: seire.
With such a variety of programmes and legislation running throughout Europe and with action being taken by people in all walks of life: citizens; the business community; regional and national governments, and by the EU itself – finding out what works and what doesn’t is more important than ever.
Nii paljude kogu Euroopat hõlmavate programmide ja õigusaktidega ning tegevustega, mida viivad ellu inimesed kõigilt elualadelt – kodanikud, ettevõtlusringkonnad, piirkondlikud ja riikide valitsused ning EL –, on tähtsam kui kunagi varem saada teada, mis toimib ja mis mitte.
The issues raised within the sustainable development strategy have moved on from being something just discussed by those responsible for environment policy.
Säästva arengu strateegia raames tõstatatud teemasid ei aruta üksnes keskkonnapoliitika eest vastutajad.
Now the whole subject is right at the heart of the European decision-making process with heads of state and government monitoring the situation as it evolves to ensure the strategy stays on track.
Nüüd on kogu see teemadering Euroopa otsustusprotsessi keskmes, olukorra arengul hoiavad silma peal riigipead ja valitsusjuhid, et tagada strateegia püsimine õigel teel.
The European Commission regularly examines how the policies are unfolding.
Euroopa Komisjon uurib regulaarselt poliitikate kulgemist.
Every two years, starting in the autumn of 2007, they publish a progress report showing, in a clear and concrete way, what is working, what is not, and how to keep the strategy updated and effective.
Alates 2007. aastast avaldatakse iga kahe aasta järel eduaruanne, kus näidatakse selgelt ja konkreetselt, mis toimib ja mis mitte ning kuidas hoida strateegia ajakohase ja tõhusana.
This is the basis of the December European Council’s discussions, where the way ahead is decided.
See on detsembris toimuva Euroopa Ülemkogu arutelude aluseks. Seal pannakse paika edasised suunad.
IMPLEMENTATION
RAKENDAMINE JA JÄRELKONTROLL
& FOLLOW-UP The Commission’s progress report looks at how policies are working, how individual countries are doing, and puts forward ideas about the next steps to take.
Komisjoni eduaruandes uuritakse, kuidas poliitikad mõjuvad ja kuidas läheb üksikutel riikidel, ning tehakse ettepanekuid järgmiste sammude kohta.
One of their sources of information is the data collected by Eurostat which regularly monitors the progress being made on sustainable development in Europe.
Üks teabeallikaid on Eurostati kaudu kogutud andmed. Eurostat registreerib regulaarselt Euroopas säästva arengu alal tehtud edusamme.
The first step in monitoring progress is to have a clear idea of what is to be measured and to make sure that figures are comparable across countries, and over time – comparing like with like.
Esimene samm edasiliikumise jälgimisel on saada selge ettekujutus sellest, mida on vaja mõõta, veenduda, et arvud on riikide lõikes võrreldavad, ning teha võrdlusi ajas.
To make this possible, Eurostat has developed a set of ‘indicators’, which are regularly reported upon.
Selle võimaldamiseks on Eurostatis välja töötatud näitajate süsteem, mille kohta koostatakse regulaarselt aruandeid.
Eurostat’s 2007 report on Sustainable Development Indicators can be found at: ec.europa.eu/sustainable/
Eurostati 2007. aasta säästva arengu näitajate alusel koostatud aruande leiate veebisaidilt ec.europa.eu/sustainable/.
The indicators can be clearly measured throughout the Union, showing what is happening on the ground.
Neid näitajaid saab mõõta kogu liidus ning nende alusel saab teada, mis toimub kohapeal.
For example, the theme public health has, as its main indicator healthy years lived, by gender.
Näiteks on rahvatervise mõõtmisel peamiseks näitajaks kummastki soost isikute tervena elatud aastad.
Measuring this factor across the EU will show where we are now and, thanks to regular data collection, whether the situation is getting better or worse.
Selle teguri mõõtmine kogu ELis näitab, millises seisus oleme praegu, ning tänu andmete regulaarsele kogumisele näeme, kas olukord paraneb või halveneb.
But how long men and women are living healthily is only a very broad indicator.
Kuid meeste ja naiste eluea pikkus on väga lai näitaja.
There is a range of others which reflect the complexity of the situation in more detail, such as factors which influence the state of health, including obesity and smoking, exposure to pollutants, and production of toxic chemicals.
On veel terve rida teisi näitajaid, mis peegeldavad olukorra komplekssust üksikasjalikumalt, näiteks tervislikku seisundit mõjutavad tegurid, sealhulgas ülekaal ja suitsetamine, kokkupuude saasteainetega ning mürgiste kemikaalide tootmine.
Indicators will be developed and new ones created with the input of the countries that makeup the EU.
ELi moodustavate riikide kaasabil arendatakse näitajaid edasi ning töötatakse välja uusi.