natgillin/translations-raw huggingface dataset:
That being so, there is no need to raise the question of an infringement of Regulation No 1408/71, in particular of Article 3(1) thereof (see, by analogy, Terhoeve, paragraph 41).
Neil asjaoludel ei ole vaja uurida küsimust, kas rikutud on ka määrust nr 1408/71, eelkõige selle artikli 3 lõiget 1 (vt analoogia alusel eespool viidatud kohtuotsus Terhoeve, punkt 41).
Nor is there any need to give a ruling on the existence of a restriction liable to be prohibited by Article 18 EC, of which Articles 39 EC and 43 EC constitute the specific expression so far as concerns freedom of movement for workers and freedom of establishment.
Samuti ei ole vaja võtta seisukohta, kas tegemist on piiranguga, mis võib olla keelatud EÜ artikli 18 kohaselt, kuna EÜ artiklid 39 ja 43 on töötajate vaba liikumist ja asutamisvabadust puudutavas osas selle artikli konkreetseks väljenduseks.
Having regard to all the foregoing, the reply to be given to the second and third questions is that, on a proper construction of Articles 39 EC and 43 EC, legislation of a federated entity of a Member State, such as that governing the care insurance scheme established by the Flemish Community by the Decree of 30 March 1999, as amended, limiting affiliation to a social security scheme and entitlement to the benefits provided by that scheme to persons either residing in the territory coming within that entity’s competence or pursuing an activity in that territory but residing in another Member State, is contrary to Articles 39 EC and 43 EC, in so far as such limitation affects nationals of other Member States or nationals of the Member State concerned who have made use of their right to freedom of movement within the European Community.
Kõike eeltoodut arvestades tuleb teisele ja kolmandale küsimusele vastata, et EÜ artikleid 39 ja 43 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus selline liikmesriigi alamüksuse õigusakt nagu hoolduskindlustust käsitlev Belgia flaamikeelse kogukonna 30. märtsi 1999. aasta muudetud dekreet, millega tagatakse juurdepääs hoolduskindlustusskeemile ja õigus selles ette nähtud hüvitiste saamisele üksnes isikutele, kelle elukoht on territooriumil, mille osas see üksus on pädev tegutsema, ning isikutele, kes tegutsevad sellel territooriumil kutsealaselt, kuid kelle elukoht on mõnes teises liikmesriigis, kuna selline piirang kahjustab teiste liikmesriikide kodanikke ja riigi enda kodanikke, kes on kasutanud õigust vabale liikumisele Euroopa Ühenduses.
Concerning the fourth question
Neljas küsimus
The fourth question deals with the consequences following from a finding by the national court of the incompatibility of the legislation in question in the main proceedings with Community law, the effect of which would be, according to that court, to re-establish the scheme in force before the Decree of 30 April 2004 was adopted.
Neljas küsimus käsitleb tagajärgi seoses sellega, kui siseriiklik kohus on tuvastanud põhikohtuasjas käsitletava õigusakti vastuolu ühenduse õigusega, mille tulemuseks on nimetatud kohtu arvates enne 30. aprilli 2004. aasta dekreedi vastuvõtmist kehtinud korra juurde tagasipöördumine.
More specifically, it seeks to ascertain whether a scheme limiting eligibility for care insurance only to persons living in the Dutchspeaking region and the bilingual region of Brussels-Capital is contrary to Articles 18 EC, 39 EC and 43 EC.
Täpsemalt puudutab küsimus seda, kas EÜ artiklitega 18, 39 ja 43 on vastuolus hoolduskindlustusskeem, mille alusel on võimalik hüvitisi saada üksnes isikutel, kes elavad hollandikeelses piirkonnas või Brüsseli kakskeelses piirkonnas.
On this point, it suffices to state that the considerations set out in paragraphs 47 to 59 above in response to the second and third questions hold good, with all the greater reason, with regard to legislation entailing an additional restriction compared with the scheme applicable following the adoption of the Decree of 30 April 2004, given that that legislation excluded from its ambit all persons working in the Dutchspeaking region or the bilingual region of Brussels-Capital but having their residence in another Member State, including therefore persons resident in another Member State.
Selles osas piisab, kui nentida, et käesoleva kohtuotsuse punktides 47–59 teisele ja kolmandale küsimusele vastamiseks esitatud kaalutlused kehtivad seda enam õigusakti kohta, mis näeb ette täiendava piirangu võrreldes sellega, mis kehtestati 30. aprilli 2004. aasta dekreediga, arvestades et selle aktiga olid kohaldamisalast välja jäetud kõik isikud, kes tegutsesid kutsealaselt hollandikeelses piirkonnas või Brüsseli kakskeelses piirkonnas, kuid kelle elukoht oli väljaspool neid kahte piirkonda, sh isikud, kes elasid mõnes teises liikmesriigis.
The reply to be given to the fourth question is therefore that on a proper construction of Articles 39 EC and 43 EC, legislation of a federated entity of a Member State limiting affiliation to a social security scheme and entitlement to the benefits provided by that scheme to persons residing in that entity’s territory is contrary to those articles, in so far as such limitation affects nationals of other Member States working in that entity’s territory or nationals of the Member State concerned who have made use of their right to freedom of movement within the European Community.
Seega tuleb neljandale küsimusele vastata, et EÜ artikleid 39 ja 43 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus selline liikmesriigi alamüksuse õigusakt, millega tagatakse juurdepääs sotsiaalkindlustusskeemile ja selles ette nähtud hüvitiste saamisele üksnes isikutele, kelle elukoht on selle üksuse territooriumil, kuna niisugune piirang kahjustab teiste liikmesriikide kodanikke, kes tegutsevad kutsealaselt selle üksuse territooriumil, ja riigi enda kodanikke, kes on kasutanud õigust vabale liikumisele Euroopa Ühenduses.
Benefits provided under a scheme such as the care insurance scheme established by the Decree of the Flemish Parliament on the organisation of care insurance (Decreet houdende de organisatie van de zorgverzekering) of 30 March 1999, in the version contained in the Decree of the Flemish Parliament amending the Decree of 30 March 1999 (Decreet van de Vlaamse Gemeenschap houdende wijziging van het decreet van 30 maart 1999 houdende de organisatie van de zorgverzekering) of 30 April 2004, fall within the scope ratione materiae of Regulation (EEC) No 1408/71 of the Council of 14 June 1971 on the application of social security schemes to employed persons, to selfemployed persons and to members of their families moving within the Community, as amended and updated by Council Regulation (EC) No 118/97 of 2 December 1996, as amended by Council Regulation (EC) No 307/1999 of 8 February 1999.
Hüvitised, mida makstakse sellise skeemi alusel nagu Flandria parlamendi 30. märtsi 1999. aasta dekreediga hoolduskindlustuse korralduse kohta (Decreet houdende de organisatie van de zorgverzekering), muudetud Flandria parlamendi 30. aprilli 2004. aasta dekreediga hoolduskindlustuse korraldust käsitleva 30. märtsi 1999. aasta dekreedi muutmise kohta (Decreet van de Vlaamse Gemeenschap houdende wijziging van het decreet van 30 maart 1999 houdende de organisatie van de zorgverzekering), kehtestatud hoolduskindlustusskeem, kuuluvad nõukogu 14. juuni 1971. aasta määruse (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes (muudetud ja ajakohastatud nõukogu 2. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 118/97, mida on muudetud nõukogu 8. veebruari 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 307/99), esemelisse kohaldamisalasse.
On a proper construction of Articles 39 EC and 43 EC, legislation of a federated entity of a Member State, such as that governing the care insurance scheme established by the Flemish Community by the decree of 30 March 1999, as amended by the Decree of the Flemish Parliament of 30 April 2004, limiting affiliation to a social security scheme and entitlement to the benefits
EÜ artikleid 39 ja 43 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus selline liikmesriigi alamüksuse õigusakt nagu hoolduskindlustust käsitlev Belgia flaamikeelse kogukonna 30. märtsi 1999. aasta muudetud dekreet, mida on muudetud Flandria parlamendi 30. aprilli 2004. aasta dekreediga ning millega tagatakse juurdepääs hoolduskindlustusskeemile ja õigus selles ette
On a proper construction of Articles 39 EC and 43 EC, legislation of a federated entity of a Member State limiting affiliation to a social security scheme and entitlement to the benefits provided by that scheme only to persons residing in that entity’s territory is contrary to those provisions, in so far as such limitation affects nationals of other Member States working in that entity’s territory or nationals of the Member State concerned who have made use of their right to freedom of movement within the European Community.
EÜ artikleid 39 ja 43 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus selline liikmesriigi alamüksuse õigusakt, millega tagatakse juurdepääs sotsiaalkindlustusskeemile ja õigus selles ette nähtud hüvitiste saamisele üksnes isikutele, kelle elukoht on selle üksuse territooriumil, kuna niisugune piirang kahjustab teiste liikmesriikide kodanikke, kes tegutsevad kutsealaselt selle üksuse territooriumil, ja riigi enda kodanikke, kes on kasutanud õigust vabale liikumisele Euroopa Ühenduses.
Case C-267/06
Kohtuasi C-267/06
(Equal treatment in employment and occupation — Directive 2000/78/EC — Survivors’ benefits under a compulsory occupational pensions scheme — Concept of ‘pay’ — Refusal because the persons concerned were not married — Same-sex partners — Discrimination based on sexual orientation)
Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel — Direktiiv 2000/78/EÜ — Üleelanud poolele kohustuslikus kutsealases pensioniskeemis ettenähtud hüvitised — Mõiste „töötasu” — Hüvitise maksmisest keeldumine abielu puudumise tõttu — Samasoolised paarid — Diskrimineerimine seksuaalse sättumuse alusel
Opinion of Advocate General Ruiz-Jarabo Colomer delivered on 6 September 2007 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . I - 1760
Kohtujurist D. Ruiz-Jarabo Colomeri ettepanek, esitatud 6. septembril 2007 . .
Social policy — Equal treatment in employment and occupation — Directive 2000/78 — Scope (Art. 141 EC; Council Directive 2000/78)
Sotsiaalpoliitika — Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel — Direktiiv 2000/78 — Kohaldamisala
SUMMARY — CASE C-267/06
KOKKUVÕTE — KOHTUASI C-267/06
Social policy — Equal treatment in employment and occupation — Directive 2000/78 (Council Directive 2000/78, Arts 1 and 2)
Sotsiaalpoliitika — Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel — Direktiiv 2000/78
Article 141 EC and that conclusion is not affected by the fact that the pension fund is a public body or by the fact that membership in the scheme giving entitlement to the survivor’s benefit is compulsory.
ja seda järeldust ei sea kahtluse alla asjaolu, et kõnealune pensionikassa on avalikõiguslik isik, ega ka see, et toitjakaotushüvitise saamise õiguse andev liikmesus vastavas skeemis on kohustuslik.
(see paras 49-51, 53-57, 61, operative part 1)
(vt punktid 49–51, 53–57, 61, resolutiivosa punkt 1)
Such a benefit must therefore be classified as pay within the meaning of
Niisugune hüvitis tuleb seega kvalifitseerida „tasuna” EÜ artikli 141 tähenduses
The combined provisions of Articles 1 and 2 of Directive 2000/78 establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation preclude legislation under which, after the death of his life partner, the surviving partner does not receive a survivor’s benefit equivalent to that granted to a surviving spouse, even though, under national law, life partnership places persons of the
Direktiivi 2000/78, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel artikliga 1 koosmõjus artikliga 2 on vastuolus sellised õigusnormid, mille kohaselt ei saa üleelanud kooselupartner oma partneri surma korral toitjakaotuspensioni, mis oleks samaväärne sellega, mida saab üleelanud abikaasa, olgugi
MARUKO occupational pension scheme managed by the pension fund concerned.
MARUKO kutsealases pensionikindlustusskeemis ettenähtud toitjakaotushüvitist.
same sex in a situation comparable to that of spouses so far as concerns that survivor’s benefit.
et siseriikliku õiguse kohaselt asetab registreeritud kooselu samast soost isikud kõnesoleva toitjakaotushüvitise puhul abikaasadega samalaadsesse olukorda.
It is for the referring court to determine whether a surviving life partner is in a situation comparable to that of a spouse who is entitled to the survivor’s benefit provided for under the
Eelotsustaotluse esitanud kohus peab välja selgitama, kas üleelanud kooselupartner on samalaadses olukorras abikaasaga, kellel on õigus saada kõnealuse pensionikassa hallatavas
(see paras 69, 73, operative part 2)
(vt punktid 69, 73, resolutiivosa punkt 2)
OPINION OF MR RUIZ-JARABO — CASE C-267/06
KOHTUJURIST RUIZ-JARABO ETTEPANEK — KOHTUASI C-267/06
OPINION OF ADVOCATE GENERALRUIZ-JARABO COLOMER delivered on 6 September 2007 1
KOHTUJURISTI ETTEPANEKDÁMASO RUIZ-JARABO COLOMER esitatud 6. septembril 2007 1
I — Introduction unions. The case is thus part of the long process of accepting homosexuality, 3 which is a vital step towards achieving equality and respect for all human beings.
I. Sissejuhatus pikk protsess, 3mis on võrdõiguslikkuse ja kõikide inimeste respekteerimise saavutami- seks hädavajalik etapp.
The Bayerisches Verwaltungsgericht Munchen (Bavarian Administrative Court, Munich) (Germany) has referred to the Court for a preliminary ruling under Article 234 EC five questions on the interpretation of Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation (‘the Directive’). 2
Bayerisches Verwaltungsgericht München (halduskohus) esitas EÜ artikli 234 alusel Euroopa Kohtule viis eelotsuse küsimust selle kohta, kuidas tõlgendada nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel. 2
The referring court seeks to ascertain whether the claim of the claimant in the main proceedings falls within the scope of the Directive (first and second questions); whether there is discrimination on grounds of sexual orientation, contrary to the Directive (third and fourth questions); and whether there must be a restriction ratione temporis of entitlement to the pension (fifth question).
Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib kontrollida, kas põhikohtuasja hageja taotlus kuulub direktiivi kohaldamisalasse (esimene ja teine küsimus); kas tegemist on ebavõrdse kohtlemisega seksuaalse sättumuse alusel, mis on nimetatud õigusnormiga keelatud (kolmas ja neljas küsimus) ning kas isikule antav õigus on ajaliselt piiratud (viies küsimus).
The proceedings arose as a result of the refusal to award a pension to the survivor of a same-sex partnership between individuals who had not married because, under national law, marriage is restricted to heterosexual
Kohtuasi algatati samasoolistest isikutest paari — kes ei olnud abielus, kuna siseriikliku õiguse kohaselt võivad abielluda ainult vastassoolised paarid — üleelanud poolele pensionist keeldumise tõttu; kontekstiks on seega homoseksuaalsuse aktsepteerimise
3 — Haggerty, G.E., Gay Histories and Cultures, An Encyclopedia, Garland-Publishing, New York and London, 2000, p. 451, explains that the term homosexuality was used for the first time in 1869 by the German-Hungarian writer and translator Karl Maria Kertbeny (1824-1882) in response to a paragraph of the Prussian Criminal Code under which sexual relations between men were classified as a criminal offence.
3 — Haggerty, G.E., Gay Histories and Cultures, An Encyclopedia, kirj Garland-Publishing, New York ja London, 2000, lk 451, märgib, et terminit „homoseksuaalsus” kasutas esmakordselt 1869. aastal saksa-ungari kirjanik ja tõlkija Karl Maria Kertbeny (1824–1882), reageerides Preisi karistusseadustiku ühele paragrahvile, mis karistas meestevahelisi seksuaalsuhteid kuriteona; Kertbeny nõudis asjatult selle paragrahvi kehtetuks tunnistamist.
In the 1880s, Kertbeny’s neologism attracted the attention of the well-known sexologist Richard von Krafft-Ebing, who included it in his work Psychopathia sexualis, which was very popular in the period 1886-87, and its use spread in clinical and scientific circles at the end of the nineteenth century.
1880ndatel pälvis Kertbeny neologism tuntud seksuoloogi Richard von Krafft-Ebingi tähelepanu ja too võttis selle kasutusele oma teoses Psychopathia sexualis, mis oli väga populaarne aastatel 1886–87 ning levis meditsiini- ja teadusringkondades XIX sajandi lõpul.
1 — Original language: Spanish.2 — OJ 2000 L 303, p. 16.
1 — Algkeel: hispaania.2 — EÜT L 303, lk 16; ELT eriväljaanne 05/04, lk 79.
MARUKO proposal from the Commission and after consulting the European Parliament, may take appropriate action to combat discrimination based on sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation.’
MARUKO astuda vajalikke samme, et võidelda diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel.”
Accordingly, it is necessary to analyse two matters: the definition of the concept of pay vis-à-vis the concept of social security benefit, and the concept of discrimination on grounds of sexual orientation.
Seega tuleb tingimata analüüsida kahte aspekti: töötasu mõiste piiritlemist seoses sotsiaalkindlustushüvitise mõistega ja diskrimineerimist seksuaalse sättumuse alusel.
While the Court has frequently considered the first matter, it has dealt with the second on only a few occasions.
Kohtupraktikas on esimest aspekti uuritud sageli, aga teist aspekti vaid mõnel korral.
The Treaty of Nice 5 added a paragraph 2 to Article 13 EC, pursuant to which:
Nice’i lepinguga 5lisati EÜ artiklile 13 lõige 2, mis sätestab, et:
By way of derogation from paragraph 1, when the Council adopts Community incentive measures, excluding any harmonisation of the laws and regulations of the Member States, to support action taken by the Member States in order to contribute to the achievement of the objectives referred to in paragraph 1, it shall act in accordance with the procedure referred to in Article 251.’
Kui nõukogu võtab vastu ühenduse edendamismeetmeid, mis ei tähenda liikmesriikide õigusnormide ühtlustamist, et toetada liikmesriikide poolt lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamisele kaasaaitamiseks võetavaid meetmeid, teeb ta erandina lõikest 1 otsuse vastavalt artiklis 251 ettenähtud menetlusele”.
The Treaty of Amsterdam 4inserted into the EC Treaty a new version of Article 13(1),
Amsterdami lepinguga 4lisati EÜ asutamislepingusse artikli 13 lõike 1 uus versioon, mille kohaselt:
Directive 2000/78 which provides:
Direktiiv 2000/78
‘Without prejudice to the other provisions of this Treaty and within the limits of the powers conferred by it upon the Community, the Council, acting unanimously on a
Nii on 13. põhjenduses öeldud, et direktiivi ei kohaldata „sotsiaal-kindlustus- ja sotsiaalkaitsekavade suhtes, millega antavaid soodustusi ei loeta tuluks
The Directive was adopted on the basis of Article 13 EC, and it is important to draw attention to a number of its recitals. Recital 13 excludes ‘social security and social protection schemes whose benefits are not treated
Ilma et see piiraks käesoleva lepingu teiste sätete kohaldamist ja talle ühenduse poolt antud volituste piires võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga
OPINION OF MR RUIZ-JARABO — CASE C-267/06 of achieving that aim are appropriate and necessary.
KOHTUJURIST RUIZ-JARABO ETTEPANEK — KOHTUASI C-267/06 sättumusega isikud teistega võrreldes ebasoodsamasse olukorda”.
as income within the meaning given to that term for the purpose of applying Article 141 of the EC Treaty, any kind of payment by the State aimed at providing access to employment or maintaining employment.’
selles tähenduses, mis mõistele on antud EÜ asutamislepingu artikli 141 kohaldamisel, ega ühegi riigi poolt eraldatud summa suhtes, mille eesmärk on tööle pääsemise võimaldamine või tööhõive säilitamine”.
Recital 22 states that the Community rules are ‘without prejudice to national laws on marital status and the benefits dependent thereon’.
Kahekümne teine põhjendus sedastab, et ühenduse eeskirjad „ei piira siseriiklikke õigusnorme perekonnaseisu ning sellest sõltuvate soodustuste kohta”.
Article 3 concerns the scope of the Directive:
„Kohaldamisala” kohta sätestab artikkel 3:
Article 1 of the Directive states that the aim of that measure is ‘to lay down a general framework for combating discrimination on the grounds of religion or belief, disability, age or sexual orientation as regards employment and occupation, with a view to putting into effect in the Member States the principle of equal treatment.’
Ühendusele antud pädevuse piires kohaldatakse käesolevat direktiivi kõikide isikute suhtes nii avalikus kui ka erasektoris […], kui kõne all on:
Within the limits of the areas of competence conferred on the Community, this Directive shall apply to all persons, as regards both the public and private sectors …, in relation to:
Direktiivi artikli 1 kohaselt on direktiivi eesmärk kehtestada „üldine raamistik, et võidelda usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise vastu töö saamisel ja kutsealale pääsemisel ning tagada liikmesriikides võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamine”.
(a) conditions for access to employment, to selfemployment or to occupation, including selection criteria and recruitment conditions, whatever the branch of activity and at all levels of the professional hierarchy, including promotion;
a) tööle saamise, füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamise või kutsealale pääsemise tingimused, sealhulgas valikukriteeriumid ja töölevõtu tingimused mis tahes tegevusvaldkonnas ja kõigil ametiastmetel, kaasa arvatud ametialane edutamine;
Article 2 defines the concept of discrimination, differentiating in paragraph 1 between direct and indirect discrimination.
Artiklis 2 määratletakse „diskrimineerimise mõiste”, mille puhul eristatakse lõikes 1 otsest ja kaudset diskrimineerimist.
In accordance with paragraph 2, ‘direct discrimination shall be taken to occur where one person is treated less favourably than another is, has been or would be treated in a comparable situation, on any of the grounds referred to in Article 1’, while ‘indirect discrimination shall be taken to occur where an apparently neutral provision, criterion or practice would put persons having a particular religion or belief, a particular disability, a particular age, or a particular sexual orientation at a particular disadvantage compared with other persons’. Paragraph 2 allows for a number of exceptions, such as where the discrimination is perceived to be objectively justified by a legitimate aim and the means
Vastavalt lõikele 2 peetakse „otseseks diskrimineerimiseks seda, kui ükskõik millisel artiklis 1 nimetatud põhjusel koheldakse ühte inimest halvemini, kui on koheldud, koheldakse või võidakse kohelda teist inimest samalaadses olukorras”; ja „kaudseks diskrimineerimiseks seda, kui väliselt neutraalne säte, kriteerium või tava seab konkreetse usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse b) igasuguse ja igatasemelise kutsenõustamise, kutseõppe, täiendkutseõppe ja ümberõppe saamine, kaasa arvatud praktiliste töökogemuste saamine;
Member States ended on 2 December 2003. 6 However, the Gesetz zur Umsetzung
MARUKO vajalike õigusnormide vastuvõtmise tähtaeg 2. detsembril 2003.