natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The European financial support for this project, amounting to over 900 000 euro, was mainly used for the construction of a marine ecotron — a facility offering ecologically relevant experimental conditions with control of several environmental factors — and contributes to the creation of marine ecology laboratories.
Projektile antud ELi toetust, mida oli üle 900 000 euro, kasutati peamiselt mereökotroni ehitamiseks – tegemist on rajatisega, mis pakub ökoloogiliselt olulisi katsetingimusija milles on võimalik mitmeid keskkonnategureid juhtida ning mis aitab kaasa mereökoloogia laborite ehitamisele.
The overall costs of the project amounted to 9 million euro.
Projekti kogukulud ulatusid 9 miljoni euroni.
SELECTION OF PROJECTS
PROJEKTIDE VALIK
DSand CNI projects under FP6 wereselectedfollowingacall for proposals publishedin November 20034.
5 Hindajate sõnul esitati konkursile taotlusi mahus, mis ületas esialgse eelarve (70 miljonit eurot) ligi kuuekordselt.
5 The evaluators noted, that ‘The oversubscription for this call was of co-financing for DS and CNI projects under FP6 was 50 % and 10 % respectively.
Kuuendaraamprogrammigarahastatavadettevalmistavate uuringutejauuteinfrastruktuuriderajamise projektidvaliti välja 2003.aasta novembrisväljakuulutatud projektikonkursi alusel4.
The call was open to projectsin anyfield of science and technology and the Commission received 121 pro-posals,in total amounting to 387 million euro.
Kuuendaraamprogrammikaasrahastamise ülemmäär oliettevalmistavate uuringute projektide puhul 50 %ja uute infrastruktuuride rajamise projektide puhul 10 %.
As the Commis-sion,in agreement with the Programme Committee composed of representatives of the Member States and Associated States, considered that many good proposals would be excludedif the call’sindicative budget of 70 million euro5 was maintained,it increasedthe budgetforthis callto 140 million euro.
Konkurss oli avatud projektidelekõigistteadus-jatehnoloogiavaldkonda-destjakomisjonilelaekus 121taotlustkogusummas 387 miljonit eurot.
6 The call for proposals was also eligible for another category of
6 Konkurss oli avatud veel ühele projektikategooriale („kaasnevad
The project proposals wereevaluated bya multidisciplinary panel of 62independent experts accordingtofour criteria:
Projektitaotlusi hindas 62sõltumatusteksperdistkoosnenud valdkondadevahelinekomisjonneljajärgmisekriteeriumi alusel:
European added value; projects (‘accompanying measures’) which is not the subject of this audit.
Euroopa lisandväärtus;
— scientific andtechnological excellence;
— teadusalanejatehnoloogilinetase;
— relevancetothe objectives ofthescheme; and
— seotustoetuskava eesmärkidega;
— quality ofthe management.
— juhtimise kvaliteet.
Seventy-seven projects werejudged as being of an appropriate standardandthirty projectsreceivedfinancialsupport, with 92 millioneurobeingawardedfor19 Design Studies and 48 million eurofor nine CNI projects6.
77 projektitase hinnativastuvõetavaksja 30 projektisaidra-halist toetust. 19-le ettevalmistavate uuringute projektile eraldati kokku 92 miljonit eurotja üheksale uuteinfrastruktuuride rajamise projektile kokku 48 miljonit eurot6.
Inadditiontofundingfromtheresearch budget managed by the Commission, under the various Framework Programmes, the development of research facilities can also be financed through the EU’s Structural Funds which are financed by the EU budget but managed by Member States.
Lisaks sellele, et uurimisrajatiste arendamist rahastatakse erinevate raamprogrammidega komisjoni hallatavast teadustegevuse eelarvest, võib see toimuda ka ELi struktuurifondide kaudu, midafinantseeritakse ELi eelarvest, kuid hallatakseliikmesrii-kide poolt.
As a source of potential fund-ing,the 3 billion euroavailable underthe ‘Research, Technological Development and Innovation (RTDI)Infrastructure’ area of the Structural Funds for the 2000–06 period was significantly greaterthanthe 715 million euro allocatedforresearchinfra-structures under FP6.
Struktuurifondide perioodi 2000–2006 teadusuuringute, tehnoloogiaarendusejainnovaatika valdkonna 3°miljardi eurosuurune eelarve oli võimalikurahastamisallikanatundu-valtsuuremkuikuuendaraamprogrammiraamesteadustöö infrastruktuuridele eraldatud 715 miljonit eurot.
Figure 3 presents the amountsinvolved andthe maximumco-financingratesrelevanttothevarious sources offunding.
Joonisel 3 on esitatud vastavad summadja eri rahastamisallikate kaasrahastamise piirmäärad.
STRUCTURAL FUNDS AND RTD FRAMEWORK PROGRAMMESA COMPARISON
STRUKTUURIFONDIDE NING TEADUSUURINGUTEJA TEHNOLOOGIAARENDUSE RAAMPROGRAMMIDE VÕRDLUS
Budget for RTDI (million euro)
Eelarve (miljonit eurot)
Budget for RTDI infrastructures (million euro)
Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja innovaatika infrastruktuuride eelarve (miljonit eurot)
EU and Associated Countries
EL ja assotsieerunud riigid
Objective 1: 2 412Objective 2: 681EU initiative: 35
Eesmärk 1: 2412Eesmärk 2: 681Liidu algatus: 35
Convergence regions: 7 363 Regional competitiveness and employment regions: 2 247 European territorial cooperation: 148
Lähenemispiirkonnad: 7 363 Piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive piirkonnad: 2247 Euroopa territoriaalne koostöö: 148
Objective 1: 75 %–85 %Other objectives: 50 %
Ettevalmistavad uuringud: 50 % Infrastruktuuride rajamine: 10%
DS: 50 %CNI: 3–6 million euro per project
Ettevalmistavad uuringud: 50 %Uute infrastruktuuride rajamine: 3–6 miljonit eurot projekti kohta
Convergence regions: 75 %–85 % Regional competitiveness and employment regions: 50 %–85 % European territorial cooperation: 75 %–85 %
Lähenemispiirkonnad: 75 % – 85 % Piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive piirkonnad: 50 % – 85 % Euroopa territoriaalne koostöö: 75 % – 85 %
SOME CHANGESIN THE COMMISSION’S APPROACH FOR FP7
7 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 412,
The Seventh Framework Programme (FP7)7 (2007–13) introduces some changesin the area of Research Infrastructures in comparison to FP6.
Seitsmendas raamprogrammis7 (2007–2013) on teadustöö infrastruktuuride valdkonnas võrreldes kuuenda raamprogrammiga tehtud mõningad muudatused.
Theapproachadoptedforthe DSscheme hasgenerallyremainedunchangedbutchangeshavebeen madetothe CNI schemeinthe area of project selection and a shift of funding emphasis from the construction to the preparatory phase.
Ettevalmistavate uuringute toe-tuskavalähenemisviis onjäänud üldjoontes samaks, kuid uute infrastruktuuride rajamise toetuskavas on muudetud projektide valiku korda ja nihutatud rahastamise raskuskeset ehitusetapist ettevalmistusetappi.
For project selection, the FP7 approachis more ‘top-down’ and the projects selectedfor support are mainly thoseincludedin the ‘Europeanroadmapfor newresearchinfrastructures’.
Seitsmendas raamprogrammis kasutatakse projektide valimisel rohkem „ülevalt alla” lähenemisviisija toetatavad projektid on peamiselt need, missisalduvad „Euroopateekaardis uutetea-dustööinfrastruktuurideloomiseks”.
This is alist prepared by the European Strategy Forum on Research Infrastructures(ESFRI).
Tegemist on nimekirjaga, mille on koostanud Euroopateadustööinfrastruktuuride stra-teegiafoorum(ESFRI).
The ‘Roadmap’ sets out the scientific needsin the area of researchinfrastructuresin Europefor a 10–20 year period and identifies projectsconsideredas beingvitaltothe development ofscience andinnovationin Europe.
Teekaardis määratletakse Euroopa teadustööinfra-struktuuridegaseotudteadusalasedvajadused 10–20aastaks jatuuakseäraprojektid, mida peetakse Euroopa teaduse ja innovaatika arendamiseseisukohalt eluliselttähtsaks.
The purpose oftheaudit wastoassessthe CNIand DSfund-ing schemes andtheir contributiontothe achievement ofthe objectives ofthe RI activity duringthe FP6 period(2002–06).
Auditi peamine eesmärk oli anda hinnang uuteinfrastruktuuri-de rajamiseja ettevalmistavate uuringute toetuskavadele ning nende osaleteadustööinfrastruktuuridegaseotudtegevuse eesmärkidesaavutamiseskuuendaraamprogrammi perioodi (2002–2006) vältel.
The audit approachedthisthroughthefollowing questions:
Auditistõstatatijärgmised küsimused: a)
(b)Didthe CNIschemeeffectivelycatalysetheconstruction of newinfrastructures?
Kas uuteinfrastruktuuride rajamise toetuskava hoogustas uuteinfrastruktuuriderajamist?
Did the Commission take action to promote the use of complementary funding, as included in the FP6 decision, withinthe DS and CNIschemes?
Kaskomisjonvõttis meetmeid, etsoodustada ettevalmistavate uuringuteja uuteinfrastruktuuride rajamise toetuskavade raames täiendava rahastamise kasutamist, nagu on ette nähtud kuuendaraamprogrammi otsuses?
The auditinvolved:
Auditi käigus:
— an analysis of thelegal basis of the RI area and specifically the establishment ofthe DS and CNIschemes;
— analüüsiti teadustööinfrastruktuuride valdkonna õiguslikku alust ning täpsemalt ettevalmistavate uuringuteja uute infrastruktuuriderajamisetoetuskavade koostamist;
— areviewofthe projectselectionand monitoring proce-dures(including allrelevant evaluationreports);
— vaadatiläbi projektide valikujajärelevalve kord(k.a kõik asjassepuutuvad hindamisaruanded);
— interviews withstaff ofthe Commissionand with representatives of the principal European research organisations and of research ministriesineight Member States (Belgium, Czech Republic, Germany,Italy, the Netherlands, Poland, Sweden andthe United Kingdom);
— küsitleti komisjonitöötajaid, Euroopa peamisteteadusor-ganisatsioonide esindajaidja kaheksaliikmesriigi(Belgia, Itaalia, Madalmaad, Poola, Rootsi, Saksamaa, Tšehhi Vaba-riikja Ühendkuningriik)teadusvaldkonnaeestvastutava ministeeriumi esindajaid;
— on-the-spot audits of a sample of nine of 19 Design Studies and all nine CNI projects; and
— auditeeritikohapealvalimit,kuhukuulus19-stetteval-mistavate uuringute projektist üheksa;samutiauditeeri-tikohapealkõiki üheksat uuteinfrastruktuuriderajamise projekti;
— an onlinesurvey of all unsuccessful applicants.
— viidiläbikõigitagasilükatudtaotlejateelektrooniline küsitlus.
The audited period was that of FP6 (2002 to 2006).
Auditeeritikuuendaraamprogrammiperioodi(2002–2006).
The audited projects arelistedin Annex I and II.
Auditeeritud projektid on loetletud lisades I ja II.
THE DESIGN STUDIES SCHEME
ETTEVALMISTAVATE UURINGUTE TOETUSKAVA
OBJECTIVES MAINLY ACHIEVED
ENAMIK EESMÄRKE SAAVUTATI
The objective of the Design Studies scheme was to contribute tofeasibilitystudiesandtechnical preparatory workfor new infrastructures with a clear European dimension.
Ettevalmistavateuuringutetoetuskavaeesmärkolitoetada selge Euroopa mõõtmega uuteinfrastruktuurideteostatavus-uuringuidja tehnilist ettevalmistustööd.
Thescheme wasjudged bythe Court as beingsuccessfulif:
Kontrollikoda hindas toetuskava edukaks, kui:
EUfundingfacilitatedstudies whichled,inthe medium-to-longterm,totheenhancement ofafabric ofresearch facilities of a European dimension and;
ELirahalinetoetuslihtsustas uuringutetegemist, mis viisid keskpikas kuni pikas perspektiivis Euroopa mõõtmega uurimisrajatiste võrgustikuloomiseni;
— the co-financedstudies exhibited European added value.
— kaasrahastatud uuringudlõid Euroopalisandväärtust.
Followingthevariousauditinterviewscarried out,the Court notedthat participants generally hada positiveview ofthe Design Studies scheme and thought that the existence of a ‘Design study’ resultedin anincreasedlevel of awareness and support on the part of national decision-makers.
Läbiviidud auditiküsitluste põhjal tõdes kontrollikoda, et osalejad suhtusid ettevalmistavate uuringute toetuskavva üldiselt positiivselt ningleidsid, et ettevalmistavate uuringute tulemusel suurenesriigi otsustajateteadlikkusjatoetus.
A majority of the projects were subsequentlyincludedinthe ESFRIlist(see paragraphs 16and 17),increasingthelikelihood ofconstruc-tion(see Figure 4).
Suurem osa projektidest kanti seejärel ESFRI nimekirja (vt punktid 16 ja 17), mistõstisinfrastruktuuriderajamisetõenäosust(vtjoonis 4).
DEVELOPMENT OF THE NINE DS PROJECTS AUDITED BY THE COURT
ÜHEKSA KONTROLLIKOJA POOLT AUDITEERITUD ETTEVALMISTAVATE UURINGUTE PROJEKTI ARENG
Projects on ESFRI list
Projektid ESFRI nimekirjas
Construction started
Ehitamine alanud
Currently no decision on construction
Ehitamise kohta puudub otsus
Design phase ongoing
Käimas ettevalmistav etapp
Future construction with national funds
Ehitamine tulevikus riigi vahenditest
Duringinterviews, projectcoordinatorsand Member States’ representatives also stated that EU supportfor Design Studies hadbeenofimportanceinbridgingthegapbetweenthe elaborationofanideaandtheactualimplementationof aproject.Thesupporthadgivenscientistsanopportunity to demonstrateand work outtheir proposalsinastructured way.
Küsitluse käigus väljendasid projektikoordinaatoridjaliikmes-riikide esindajad seisukohta, etliidu toetus ettevalmistavatele uuringutele oli olnud olulise tähtsusega, ületamakslõhetidee väljatöötamiseja projekti tegeliku elluviimise vahel. Toetus oli andnud teadlastele võimaluse oma ettepanekuid struktureeritud viisil välja töötadaja demonstreerida.
Most projectcoordinators werealso ofthe opinionthat the possibilityfora number ofinstitutionstocollaborateto-getherinjoint undertakings wasavaluableand worthwhile aspect of this support scheme.
Enamik projektikoordinaatoreid oli ka arvamusel, et võimalus paljudelteadusasu-tustel ühistes ettevõtmistes koostöödteha oli ükstoetuskava väärtuslikkeja vajalikke aspekte.
Textbox 3 contains an example of cooperation between major Europeanresearchinstitutions who otherwise would have been competitors.
3. selgituses on toodud näide suurte Euroopa teadusasutuste, kes muidu oleksid omavahel konkureerinud, omavahelisest koostööst.
Beneficiaries and the representatives of research organisations statedthat,interms ofsecuringfunding,the design phase of aninfrastructure projectisthe most difficult one.
Abisaajadjateadusasutuste esindajadleidsid, etrahastamise tagamise mõttesonkõigekeerukaminfrastruktuuri projekti ettevalmistav etapp.
The EUROFEL Design Study was a joint effort on the part of 16 European research institutions to prepare for the construction of the next-generation of free-electron laser light sources, to be built as a distributed infrastructure in seven European centres.
EUROFELi ettevalmistav uuring oli 16 Euroopa teadusasutuse koostöö, mille eesmärk oli ette valmistada vabadel elektronidel töötavatellaseritel põhinevate valgusallikate uue põlvkonna ehitamist. Eesmärk oli rajada jagatud infrastruktuur seitsmesse Euroopa keskusse.
Originally, there were seven different, competing projectsfor constructingfree electronlasersinfive European countries.
Alguses võistles omavahel seitse vabadel elektronideltöötavatelaserite ehitusprojekti viiestriigist.
However the Commission advised the individual institutions to submit a joint proposal thereby enhancing European collaboration in the area.
Komisjon soovitas aga eri asutustel esitada ühine taotlus, mis parandaks üleeuroopalist koostööd selles vallas.
For some participants, the main benefit of the project was the collaboration of different institutions, which would normally be competing against each other.
Mõne osalejajaoks oli projekti suurimaks väärtuseks koostöö eri institutsioonide vahel, kes tavaliselt omavahel konkureerivad.
The success of the Design Study can be gaugedfrom theinclusion of the construction projectin the ‘European Roadmapfor Research Infrastructures’ andis scheduled to be constructedin the next 8 to 12 years.
Ettevalmistava uuringu edukust näitab ehitusprojekti lisamine „Euroopa teekaarti uute teadustöö infrastruktuuride loomiseks” ja selle kavandatav elluviimine järgmise 8–12 aasta jooksul.
THE CONSTRUCTION OF NEW INFRASTRUCTURESCNI SCHEME
UUTEINFRASTRUKTUURIDE RAJAMISE TOETUSKAVA
THE CATALYSING EFFECT AND EUROPEAN ADDED VALUE
EDASIVIIV TOIMEJA EUROOPA LISANDVÄÄRTUS
The criteria for the payment of EU funds under the Construction of New Infrastructures (CNI) scheme areinsufficiently specific.
Kriteeriumi d ELi vahendite väljamaksmiseks uuteinfrastruk-tuuriderajamisetoetuskavast ei ole piisavalttäpsed.
Council Decision 2002/835/EC8 stipulates that the scheme was toprovidethe minimumfundingnecessary‘tocatalyse’ the activity, with most oftheconstructionand operationalcosts assured by national or othersources offinance. Acatalystis something that accelerates or promotes a reaction or process.
Nõukogu otsuses 2002/835/EÜ8 on sätestatud, ettoetuskava piirdub tegevuse „katalüüsiks” vajaliku miinimumiga ningsuurem osa infrastruktuuride ülesehitamiseja toimimise kuludest tagatak-seriigivõiteistestfinantseerimisallikatest.Katalüsaatoron vahend, mis kiirendab või ergutab mõndreaktsiooni või protsessi.
In the Court’s understanding, thisimplies that the payment of CNI funding should resultin projects going ahead which would otherwise not have been undertaken.
Kontrollikojaarusaamakohaselttähendabseeseda,et tänu uuteinfrastruktuuride rajamise toetuskavale käivitatakse projekte, mida muuljuhul ei oleks ellu viidud.
Decision 2002/835/EC goes ontosaythatfundingshould be provided on the basis of a detailed justification ‘based on European added value’.
Otsuses 2002/835/EÜ jätkatakse, et toetust tuleks anda Euroopa lisandväärtustarvessevõtva üksikasjaliku põhjendusealusel.
The Commission’s 2002–03 work programme for FP6 interprets the CNIeligibilityrequirementtosaythat CNI support will be available ‘where such support could have a critical catalysing effect in terms of European added value’.
Kuuendat raamprogrammi käsitlevas komisjoni tööprogrammis aastateks 2002–2003tõlgendatakse abikõlblikkust uuteinfra-struktuuride rajamise toetuskava raames nii, et toetust antakse juhul, „kui sellisel toetusel võib Euroopalisandväärtust silmas pidades ollakriitilineedasiviivtoime”.
This could be demonstrated, as mentionedin the work programme, interms ofanimprovedattractivenessfor,and/orimproved servicesto,theresearch communityin Europe, by way of:
Nagutööprogrammis mainitud,võibseeavaldudasuurenenudatraktiivsusesja paremate teenuste pakkumises Euroopa teadlaskonnalejärgmiste väljundite kaudu:
— a wider accessibility ofthe proposedinfrastructure,
— laiemjuurdepääs kavandatavaleinfrastruktuurile,
— a more advancedtechnology,
— arenenumtehnoloogia,
— a moreflexible adaptabilitytointerdisciplinarystudies,
— paindlikumkohandatavusinterdistsiplinaarsete uuringutega,
— a better connectivitytotheresearch community.
— parem ühendatavusteadlaskonnaga.
The Courtexaminedall CNI projectsandconsidered howthe Commissionhadappliedtheabovementionedeligibilityre-quirementssetoutin Decision2002/835/ECandelaborated oninthe Commission’s 2002–03 work programme.
Kontrollikodavaatasläbikõik uuteinfrastruktuuriderajami-se projektid, pööratestähelepanusellele, kuidas komisjon oli kohaldanudeespool mainitudabikõlblikkusnõudeid, mison sätestatud otsuses 2002/835/EÜja mida arendatakse edasi ko-misjonitööprogrammis aastateks 2002–2003.
In theimportant matter of the access of European researchers toinfrastructures, the Courtfound that Commissionfinancing focused on thefunding of the construction or the purchase of equipment withoutsufficientlysecuringaccessforresearch-ers.
Euroopa teadlasteinfrastruktuuridelejuurdepääsu olulises kü-simusesleidiskontrollikoda, etkomisjonipoolnerahastamine keskendus ehitustegevusele või seadmete ostmisele, piisavalt tagamatateadlastejuurdepääsuinfrastruktuuridele.
LITTLE ‘CATALYSING EFFECT’…
VÄHENE „KATALÜÜTILINE MÕJU”…
In order to assess whether Construction of New Infrastructures (CNI)support had a ‘catalysing effect’ the Court examined:
Hindamaks,kasuuteinfrastruktuuriderajamisetoetuseloli „katalüütiline mõju”, analüüsis kontrollikodajärgmisi aspekte:
— the relationship between the starting date of projects and the date whencontracts with the EU weresigned, which wouldindicatetheimportance ofthefundingtothe undertaking ofthe project;
— projekti alguskuupäeva ja ELiga lepingu sõlmimise kuupäeva omavaheline suhe, mis näitab rahastamise olulisust projekti käivitamisele;
— whether the decision to grant or refuse funding for projects was determinantforthe project goingahead orcontinu-ing; and
— kasotsusprojektilerahaeraldamisevõi mitteeraldami-sekohtaoli määravprojektikäivitamisevõijätkamise seisukohalt;
— perceptions of the main stakeholders regarding the extent to which EU investment served as a catalyst for otherin-vestmentin projects.
— peamistesidusrühmadearusaamsellest,milmääral edendasid ELi investeeringud muid investeeringuid projektidesse.
TIMELINE OF PROJECT START AND CONTRACT SIGNATURE nu ll
PROJEKTI KÄIVITAMISEST LEPINGU SÕLMIMISENI KULUNUD AEG
9 CNI special clause No 34: ‘The reimbursement of costs for other
9 Uute infrastruktuuride rajamise eriklausel nr 34: Muude spetsiaalse
The Court’s audit found that seven of the nine CNI projects had starting datesin advance of the relevant Commission decisions and subsequent signing of contracts(see Figure 5).
Kontrollikoja auditigaleiti, et üheksast uuteinfrastruktuuride rajamise projektistseitsmealguskuupäev olivarasemkuisel-legaseotudkomisjoni otsusekuupäevjavastavatelepingute allkirjastamisekuupäevad(vtjoonis 5).
An eighth projectstartedafterthe Commission decision but beforethe contract had beensigned.
Kaheksandat projekti alustati pärastkomisjoni otsusetegemist,kuidennelepingu sõlmimist.
Asin mostcasestheprojects wereup-and-runningbefore contracts weresigned and as EUsupportfor CNI projects was limitedto a maximum of 10 % ofthetotal project cost9,there was no evidencethat EU-funding was a determiningfactorin thedecisionasto whetherprojects wentaheadornot(see examplein Textbox 4).
Kuna enamikuljuhtudel olid projektidkäivitatud ennelepin-gutesõlmimistjaliidutoetus uuteinfrastruktuuriderajami-se projektidele moodustaskõigerohkem 10 % projektikogu-kuludest9,siis puuduvad tõendid selle kohta, et ELi toetusel oleks olnud projektijätkamise suhtes määrav tähtsus (vt näidet 4. selgituses).
Duringinterviews,therepresentatives of European research organisationsand Member States’ ministriesstatedthatthe CNIscheme did not ‘catalyse’ theactivitiesfor whichsupport was granted because of thelowlevel offunding available and thefactthat, by definition,the provision of only 10 % oftotal projectcostisinsufficientforthe production ofacatalysing effect.
Intervjuude käigus väljendasid Euroopa teadusasutustejaliik-mesriikide ministeeriumide esindajad seisukohta, et uuteinfra-struktuuriderajamisetoetuskavaei „katalüüsinud” tegevusi, milleks toetust anti, kuna rahastamismäär oli madalja rahastamine ainult 10 % ulatuses projekti kogukuludest onjubaloomu poolest ebapiisav katalüütilisetoimetekkimiseks.
PHASE 1 OF THE DIRAC PROJECT
PROJEKTI DIRAC ESIMENE ETAPP
The aim of the construction of the International Accelerator Facility at the Darmstadt Ion Research and Antiproton Centre (DIRAC) in Darmstadt is to upgrade the existing accelerators for future research on the origin of the universe.
Rahvusvahelise kiirendi ehitamise eesmärk Darmstadti ioonide ja antiprootonite uurimiskeskusse ( Darm-stadtI on Research and Antiproton Centre, DIRAC) on täiustada olemasolevaid kiirendeid edaspidise uurimistööjaoks universumi tekke kohta.
This project, to be co-financed by 14 partners (11 EU Member States, China, India and Russia),includes both newinfrastructure(magnet) and upgrades of existinginfrastructure (synchrotron accelerator and spectrometer).
Projekt, mida kaasrahastab 14 partnerit(11 ELiliikmesriiki, Hiina, India ja Venemaa), hõlmab nii uut infrastruktuuri (magnet) kui olemasoleva infrastruktuuri ajakohastamist (sünkrotron-kiirendi ja spektromeeter).
EU funding amounting to 10,4 million euro was intended to support the first phase of the project, which was estimated at 104 million euro.
10,4 miljoni euro suurune ELi toetus oli ette nähtud projekti esimeseks etapiks, mille kulusid hinnati 104°miljonile eurole.
The total investment is expected to be in the region of 1,2 billion euro.
Koguinvesteering on eeldatavalt suurusjärgus 1,2 miljardit eurot.
When the contract with the Commission was signed, the project was already under way.
Kuileping komisjoniga sõlmiti, oli projekt juba käivitatud.
10Research Infrastructures Action — Call FP6-2003-Infrastructures-4:
10Teadustöö infrastruktuuride meede – Konkurss
Panel Report, p. 4.
FP6-2003-Infrastructures-4: komisjoni aruanne, lk 4.