natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Luxembourg: O ce for O cial Publications of the European Communities, 2006
Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, 2006
© European Communities, 2006Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Euroopa ühendused, 2006 Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
PRINTED ON WHITE CHLORINE-FREE PAPER ph601096_RG2005_BT.indb 2
TRÜKITUD VALGELE KLOORIVABALE PABERILE
The President of the European Commission to the President of the European Parliament
Euroopa Komisjoni presidendilt Euroopa Parlamendi presidendile
I have the honour to present the General Report on the Activities of the European Union for 2005, which the Commission is required to publish by Article 212 of the EC Treaty and Article 125 of the EAEC Treaty (1).
Mul on au esitada Teile Euroopa Liidu 2005. aasta tegevuse üldaruanne, mille on komisjon võtnud vastu ja avaldanud vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 212 ja Euratomi asutamislepingu artiklile 125. (1)
( prices contained in the accession documents of 22 January 1972, the Commission will shortly be sending Parliament the 2005 Report on the Agricultural Situation in the European Union.
) Vastavalt 22. jaanuari 1972. aasta ühinemisaktis sisalduvale ühenduse põllumajandushindade kinnitamise süsteemile edastab komisjon lähemal ajal parlamendile 2005. aastaaruande Euroopa Liidu põllumajandusolukorra kohta.
And, in accordance with an undertaking given to Parliament on 7 June 1971, the Commission is preparing its XXXVth Annual Report on Competition Policy.
Peale selle valmistab komisjon vastavalt 1971. aasta 7. juunil parlamendi ees võetud kohustusele ette ka XXXV aastaaruande konkurentsipoliitika kohta.
Commission
I PEATÜKK.
Committee of the Regions
INSTITUTSIONAALNE MÕÕDE, JUHTIMINE JA DEMOKRAATIA
Regional and local dimension of the European Union
Avalik haldus Euroopa Liidu piirkondlik ja kohalik mõõde Reguleerivad asutused Avalik haldus ja statistika
General approach
Läbipaistvus
Information and communication
Infoja teavitustegevus Teabepoliitika
Revision of the nancial perspective for 2000–06
Eelarve ja finantstegevus Eelarve Finantsmäärus 2000.–2006. aasta finantsperspektiivi muutmine 2007.–2013. aasta finantsperspektiiv
CHAPTER II PROSPERITY
HEAOLU
Economic and social environment
Majandus- ja sotsiaalkeskkond
New momentum for the Lisbon strategy: partnership for growth and employment
Lissaboni strateegia uus algus: partnerlus majanduskasvu ja tööhõive edendamiseks
Implementation of the social agenda
Makromajanduslik raamistik Maksustamine Konkurents Regulatiivne koorem Sotsiaalmeetmete kava rakendamine
Development of information and communication technologies
Heaolu hoovad Innovatsioon ja ettevõtluspoliitika Teadusuuringud ja kosmosepoliitika Infoja sidetehnoloogiate arendamine Õpe, haridus, koolitus Transport ja energia Tööjõu liikuvus Siseturu areng
Consolidation of, and prospects for, economic and social cohesion
Majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamine ja uued väljavaated
Solidarity with future generations and sustainable development
Piirkondlik mõõde Sotsiaalne mõõde Demograafilise olukorraga seotud küsimused
Fisheries and maritime a airs
Põllumajandus Kalandus ja merendus
Protecting fundamental rights and combating discrimination
Ühiste väärtuste edendamine Põhiõiguste kaitsmine ja diskrimineerimisevastane võitlus Kultuuriline mitmekesisus Rändepoliitika Noorsugu, kodanikuaktiivsus ja sport
CHAPTER IV SECURITY AND FREEDOM
IV PEATÜKK.
Area of freedom, security and justice
TURVALISUS JA VABADUS
Fight against terrorism, crime and drugs
Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Haagi programmi elluviimine Euroopa õigusruum Politsei- ja tollikoostöö Terrorismi-, kuritegevuse- ja uimastivastane võitlus Piiride haldamine ja sisseränne
Protection of the European Union’s nancial interests
Riskijuhtimine Tervishoid Tarbijakaitse Transpordiohutus Energiaohutus ja rajatiste ohutus Euroopa Liidu finantshuvide kaitse Katastroofid
CHAPTER V EUROPE AS A GLOBAL PARTNER
EUROOPA LIIT KUI RAHVUSVAHELINE PARTNER
Contribution to international solidarity
Euroopa Liidu koht maailmamajanduses Laienemisprotsessi jätkumine Naabruspoliitika Rahvusvaheline kaubandus
Protection and promotion of common values beyond the frontiers of the European Union
Rahvusvaheline solidaarsus Ühiste väärtuste kaitsmine ja edendamine väljaspool Euroopa Liitu Arengupoliitika Humanitaarabi Piirkondlik lähenemine
Contribution to security in the world
Osalemine julgeoleku tagamisel kogu maailmas Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP)
INSTITUTIONS AND OTHER BODIES
INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE NIMEKIRI
DECENTRALISED BODIES OF THE EUROPEAN UNION
EUROOPA LIIDU DETSENTRALISEERITUD ORGANISATSIOONID
For the European Union 2005 — the year in which the Presidency of the Council (European Council and Council of Ministers) was held in the rst six months by Luxembourg under the stewardship of Jean-Claude Juncker and in the second by the United Kingdom under Tony Blair — was its rst full year of operation with 25 Member States.
2005. aasta oli 25 liikmesriigist koosneva Euroopa Liidu jaoks esimene täispikk tööaasta. Esimesel poolaastal oli Euroopa Ülemkogu ja ministrite nõukogu eesistujaks Jean-Claude Junckeri juhtimisel Luksemburg ja teisel poolaastal Tony Blairi juhtimisel Ühendkuningriik.
The halting of the process of ratifying the Treaty establishing a Constitution for Europe following the ‘no’ votes in the referendums in France and the Netherlands was a de ning moment.
Prantsusmaal ja Madalmaades toimunud rahvahääletuse läbikukkumise tõttu seiskunud Euroopa põhiseaduse lepingu ratifitseerimine jättis 2005. aastale sügava pitseri.
But these events, and the launching of the ensuing period of re ection on the future of the institutional process, did not paralyse the Union.
Nimetatud sündmused ja seejärel institutsioonide edaspidise tegevuse hindamiseks võetud mõtlemisaeg ei halvanud siiski ühenduse tegevust.
Instead they highlighted and in e ect reinforced the importance of realigning the processes already embarked upon in accordance with the four guiding principles which the European institutions consider essential in responding to public concerns and which provide the structure for their action: prosperity, solidarity, security and the presence of Europe in the world.
Vastupidi: kõik see tõi olukorda selgust ja rõhutas vajadust muuta käimasolevate kavade raskuskeset, võttes seejuures arvesse nelja suunda, mida Euroopa institutsioonid peavad kõige olulisemaks, et täita kodanike ootusi: heaolu, solidaarsus, turvalisus ja Euroopa Liidu roll maailmas. Nendest suundadest lähtuvad institutsioonid ka oma tegevuses.
The approach adopted in this year’s Report is more concise than in the past given the abundance of detailed information available on the websites of the European Union
Käesoleva aruande põhiosa on pühendatud Euroopa Liidu tegevusele 2005. aastal. Samas on aruande esitus sel aastal kompaktsem, kuna institutsioonide veebisaitidel on liidu meetmete kohta juba hulgaliselt üksikasjalikku teavet.
1) The Bulletin of the European Union in particular (http://europa.eu.int/abc/doc/off/bull/en/welcome.htm) /bull/en/welcome.htm)
) Üks parimaid allikaid on päevakajalisi sündmusi tutvustav Euroopa Liidu bülletään (http://europa.eu.int/ abc/doc/off/bull/fr/welcome.htm), mis käsitleb regulaarselt kõiki ühenduse meetmeid ja programme, sisaldab otseviitasid ametlikele tekstidele ja on dünaamiliselt ühendatud vastavate andmebaasidega ja teabega.
INTRODUCTION new social agenda and the promotion of environmental policy, notably the adoption of thematic strategies and the pursuit of international action on climate change.
SISSEJUHATUS met, uue sotsiaalmeetmete kava esitamine ja jõupingutused, mida nõustuti tegema keskkonnapoliitika nimel, eelkõige valdkondlike strateegiate vastuvõtmise ja kliimamuutustega seotud rahvusvaheliste eesmärkide taotlemise teel.
Five years after the launch of the Lisbon strategy, faced with the mixed results of the mid-term review, the Heads of State or Government decided that it was vital to relaunch the process and refocus priorities on growth and employment.
Seistes viis aastat pärast Lissaboni strateegia käivitamist silmitsi Euroopa Ülemkogu vahearuande tõdemusega, et selle tulemused on olnud nõrgad, pidasid riigi- ja valitsusjuhid hädavajalikuks anda strateegiale uut hoogu ja suunata selle põhirõhk kasvule ja tööhõivele.
The Union must renew the basis of its competitiveness, increase its growth potential and productivity, and strengthen its social cohesion.
Selleks tuleb liidul tugevdada oma konkurentsivõime alustalasid, tõsta oma kasvupotentsiaali ja tootlikkust ning toetada sotsiaalset ühtekuuluvust.
To help it achieve these objectives, the Union is now striving to mobilise all the appropriate national and Community resources, including the cohesion policy, and do more to tap into their synergies in a general context of sustainable development.
Nende eesmärkide saavutamiseks püüab liit edaspidi enam ära kasutada kõiki riiklikke ja ühenduse vahendeid, sealhulgas ühtekuuluvuspoliitikat, et suureneks viimaste koostoimest säästvale arengule tõusev kasu.
The Commission communication to the March 2005 European Council ‘Working together for growth and jobs — A new start for the Lisbon strategy’ (1) was used as a basis by the European Council to determine the vital elements of the relaunch: knowledge and innovation as engines of sustainable growth; making Europe an attractive area in which to invest and work; growth and employment promoting social cohesion.
Euroopa Ülemkogu 2005. aasta märtsikuu istungjärguks valminud komisjoni dokumendis „Koostöö majanduskasvu ja töökohtade loomise nimel. Lissaboni strateegia uus algus” (1) esitati põhimõtted, mille alusel ülemkogu määras kindlaks taaskäivitatud strateegia põhiteljed: teadmised ja uuendustegevus säästva arengu edasiviijatena, soodsama investeerimis- ja töökeskkonna loomine ning kasvu ja tööhõive kasutamine sotsiaalse ühtekuuluvuse teenistuses.
The will to breathe new life into this initiative is re ected in the e ort to ensure complementarity as regards both the di erent public, social and economic players and the di erent strands of Union action; this action is in turn built around an integrated package of guidelines comprising broad economic policy guidelines and employment guidelines used by the Member States to draw up coherent national reform programmes.
Kuna soov kõnealuse arengu taaskäivitamiseks oli sedavõrd tugev, võtsid erinevad avalik-õiguslikud, majanduslikud ja sotsiaalsed organisatsioonid ja ELi meetmeid ellu viivad asutused eesmärgiks oma tegevuses üksteist toetada. ELi meetmed lähtuvad majanduspoliitilistest üldsuunistest ja tööhõivesuunistest koosnevatest integreeritud suunistest, mille põhjal liikmesriigid loovad oma reformikavad.
The relaunch itself is to be seen in the wider context of the need for sustainable development and the guiding principles approved by the European Council in June, namely that present needs should be met without compromising the ability of future generations to meet their own needs when the time comes.
Taaskäivitamise laiema tausta moodustavad seejuures säästev areng ja selle juhtpõhimõtted, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks samal juunikuu istungjärgul. Ülemkogu leidis, et praeguseid vajadusi ei tohi rahuldada järeltulevate põlvkondade arvelt.
On the macroeconomic front, after the di culties and inadequacies identified in recent years in implementing the Stability and Growth Pact, the basic provisions were updated this year to enable it to be applied fairly and consistently in all countries and to be understood by the general public.
Makromajanduslikul tasandil ajakohastati 2005. aastal stabiilsuse ja kasvu pakti, mille rakendamises oli eelnenud aastatel tuvastatud mõningaid probleeme ja puudujääke, et seda saaks kohaldada võrdselt ja ühtmoodi kõikide riikide suhtes ja et see muutuks üldsuse jaoks mõistetavaks.
The reform allows more account to be taken of economic trends, though the two lynchpins of the pact — the 3 % reference gure for the de cit-to-GNP (gross national product) ratio and the 60 % reference gure for the debt-to-GNP ratio — have been maintained.
Selle reformi elluviimisel pöörati senisest rohkem tähelepanu majanduse arengule, jäädes siiski kindlaks paktis nimetatud kahele põhimõttele, mis toimivad selle tugisambana: eelarvepuudujäägi ja riigivõla püsimine vastavalt 3% ja 60% kontrollväärtuse piires sisemajanduse kogutoodangust (SKTst).
Changes were made to the pact’s preventive arm introducing the possibility of di erentiating the medium-term budgetary objectives to take into account the diversity of economic and budgetary positions and their sustainability, and even the possibility of temporarily deviating from these budgetary objectives subject to certain conditions.
Pakti ennetusmeetmetes tehti muudatusi, nähes ette võimaluse erinevusteks keskmise pikkusega eelarve-eesmärkides ja nende kestuses ning mõnedel juhtudel isegi nendest ajutiseks kõrvalekaldumiseks.
Under the general heading of ‘better lawmaking’ the Commission launched a series of initiatives (including impact analysis and simplification), continuing action initiated in 2002 with the other institutions to improve regulation and the quality of legislation,
Alates 2002. aastast on komisjon käivitanud koos teiste institutsioonidega „Parema õigusloome” projekti jätkamiseks hulga algatusi (mõju hindamine, lihtsustamine jms), et aidata kaasa õigusaktide paremaks muutmisele ja parandada nende koostamist, suurendada neist kodanikele tõusvat tulu, tugevdada eeskirjade tõhusust ja nendest
11 enhance the benefits for the general public, increase compliance and e ectiveness, and cut costs in accordance with the principles of proportionality and subsidiarity.
11 kinnipidamist ning vähendada majanduskulusid vastavalt proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõttele.
In the area of security, the Commission presented a ve-year action plan to give e ect to the highly ambitious Hague programme designed to boost freedom, security and justice within and outside the European Union, with particular reference to fundamental rights and citizenship, in accordance with the guidelines adopted by the European Council in November 2004.
Turvalisuse vallas on komisjon esitanud viieaastase tegevuskava Haagi programmi ambitsioonikate eesmärkide elluviimiseks. Seeläbi tahetakse 2004. aasta novembris toimunud Euroopa Ülemkogu istungjärgul vastuvõetud suuniste kohaselt tugevdada õigusel, turvalisusel ja vabadusel rajanevat ala Euroopa Liidus, sealhulgas selle välismõõdet, ning eriti põhiõigusi ja kodakondsust.
There was also a collective e ort to combat terrorism, which this year once again killed and wounded people in Europe, an e ort that goes hand in hand with respect for the rule of law and human rights.
Euroopa langes sel aastal jälle valusalt terrorismi ohvriks ning seetõttu tehti turvalisuse valdkonnas ühiseid jõupingutusi, et võidelda terrorismi vastu. Selle võitluse käigus tuleb aga pidada kinni õigusriigi põhimõtetest ja inimõigustest.
Following a series of disasters in the rst half of the year, attempts were made to improve safety in public transport, particularly air transport.
Pärast esimesel poolaastal toimunud rida ränki õnnetusi võeti meetmeid transpordiohutuse, eriti lennuohutuse suurendamise nimel.
In the public health sphere, special vigilance and preventive measures, including a ban on imports of certain categories of birds, were put in place to deal with the pandemic threat following outbreaks of avian in uenza.
Ka rahva tervise valdkonnale pöörati kõrgendatud tähelepanu, rakendades linnugripi kollete tekkimisest põhjustatud pandeemia ohu tõttu ennetusmeetmeid, mis hõlmasid teatavate linnuliikide impordi keelustamist.
Turning to the Union’s external relations, the main events of 2005 were the opening of accession negotiations with Croatia and Turkey and the pursuit of a policy with the western Balkans designed to o er the countries there the prospects of a European future in the form of partnerships: Albania, Bosnia and Herzegovina, the Former Yugoslav Republic of Macedonia, and Serbia and Montenegro, including Kosovo (1).
Liidu välissuhete alal jäävad 2005. aastat meenutama ühinemisläbirääkimiste alustamine Türgi ja Horvaatiaga ning Euroopa partnerluse lepingute sõlmimine Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ning Serbia ja Montenegro, sealhulgas Kosovoga. (1) Sellise poliitika jätkamine annab neile Lääne-Balkani riikidele väljavaate ühinemiseks Euroopa Liiduga.
In 2005, the 10th anniversary of the Barcelona process governing relations with the countries of the Mediterranean, the neighbourhood policy, one of the core priorities of external policy instrumental in anchoring stability, security and greater prosperity for the region as a whole, reached a decisive stage.
2005. aastal, mil Vahemere piirkonna riikidele suunatud Barcelona protsessi algusest möödus kümme aastat, jõudis olulisse etappi naabruspoliitika, mis on välispoliitiliste prioriteetide hulgas kesksel kohal kui vahend, millega kindlustada kogu selle piirkonna stabiilsus, turvalisus ja heaolu.
Seven action plans are now running (Israel, Jordan, Moldova, Morocco, the Palestinian Authority, Tunisia and Ukraine), and ve more are in the process of preparation (Armenia, Azerbaijan, Egypt, Georgia and Lebanon).
Praeguseks on käigus seitse tegevuskava (Iisraeli, Jordaania, Maroko, Moldova, Palestiina Omavalitsuse, Tuneesia ja Ukrainaga) ning valmistatakse ette veel viit tegevuskava (Armeenia, Aserbaidžaani, Egiptuse, Gruusia ja Liibanoniga).
The ministerial negotiations for the revision of the Cotonou Agreement between the European Union and 77 African, Caribbean and Pacific (ACP) countries, designed primarily to enhance the e ectiveness and quality of the European Union–ACP partnership, were brought to a successful conclusion in February.
Veebruaris viidi edukalt lõpule ministritevahelised läbirääkimised Euroopa Liitu ja 77 Aafrika, Kariibi mere jaVaikse ookeani piirkonna (AKV) riiki ühendava Cotonou lepingu läbivaatamise üle. Läbirääkimiste peaeesmärk oli parandada ja tõhustada Euroopa Liidu ja AKV riikide vahelist partnerlust.
Attention was also focused on strengthening partnerships with our strategic allies such as the United States and pursuing an open dialogue with major new partners such as China and India in a trade environment that was particularly sensitive as a result of the economic and social situation in Europe and the World Trade Organisation (WTO) negotiations.
Samuti pöörati tähelepanu partnerluse tugevdamisele Euroopa Liidu strateegiliste liitlaste, näiteks Ameerika Ühendriikidega, ning dialoogi arendamisele uute oluliste partnerite, näiteks Hiina ja Indiaga.
Managing the consequences of the expiry of the WTO textiles agreement at the beginning of the year, including the negotiation of a memorandum with China, was a regular item on the agenda.
Need sündmused leidsid aset ajal, mil ärikeskkond oli Euroopa majandusliku ja sotsiaalse olukorra tõttu tundlikum ja lähenes Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) raames toimuvate läbirääkimiste lõpptähtaeg.
The European Union played a key role at the UN summit in September, thanks to substantial groundwork on its part and to its undertaking to speed up progress
Korduvalt tuli tegeleda 2005. aasta alguses aegunud WTO tekstiililepingu tagajärgede lahendamise, sealhulgas läbirääkimiste pidamisega sellekohase memorandumi sõlmimiseks Hiinaga.
INTRODUCTION towards the millennium development goals (MDGs).
See osutus oluliseks tänu tema ulatuslikule ettevalmistustööle ja lubadusele hoogustada tegevust aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks.
The commitment to doubling Union assistance to developing countries between 2004 and 2010, the adoption of a joint declaration by the European Parliament, the Council and the Commission expressing a ‘European consensus’, and the adoption of a strategy for Africa were among the de ning moments for the Union’s development policy.
Arengupoliitikas olid kõige olulisemateks sündmusteks Euroopa Liidu lubadus kahekordistada 2004. ja 2010. aasta vahel oma abi arengumaadele, Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni vastuvõtmine, milles väljendatakse Euroopa Liidu üksmeelset arvamust, ja Aafrikastrateegia kinnitamine.
The Union also continued its activities on the humanitarian aid front, where it remains one of the world’s leading contributors.
Samal ajal jätkati humanitaarabitegevust, mille poolest EL on endiselt maailmas esimeste seas.
Terrible man-made and natural disasters once again a ected many regions of the world.
Ka sellel aastal tabasid paljusid maailma piirkondi kohutavad õnnetused, olgu need põhjustatud inimese või loodusjõudude poolt.
As always, the Union acted to respond rapidly to the major catastrophes, including the tsunami and the earthquake in south Asia, and to play its part behind the scenes in what have come to be known as the forgotten crises and which always cause terrible human suffering.
Nagu on juba tavaks saanud, sekkus Euroopa Liit nii kiiret reageerimist vajavate suurõnnetuste puhul, nagu Lõuna-Aasia tsunami ja maavärisemine, kui ka unustatud kriisipiirkondades, mis on avalikkuse tähelepanu alt välja jäänud, kuid mille elanike kannatused kestavad edasi.
The Union’s commitment to increase the consistency and coherence of its development policies and to match other policies to the MDG objectives and timetable represented a further major step forward.
Uut olulist sammu kujutas liidu võetud kohustus ühtlustada arenguabi toetavaid poliitikavaldkondi ning lülitada aastatuhande arengueesmärkide hulka ja nende ajakavasse muid poliitikavaldkondi.
Given the new threats that have emerged and were identified in the European defence and security strategy adopted by the European Council in December 2003, e orts in the eld of the common foreign and security policy continued, relating in particular to the rst annual work programme of the European Defence Agency, preparations to establish a rapid response capacity based on 13 task forces, and the eight theatres of operation where the European Union is active, in particular in Bosnia and Herzegovina, where it has taken over from the multinational Stabilisation Force (SFOR) led by the North Atlantic Treaty Organisation (NATO), to help maintain a security environment based on the Dayton accords.
Ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) vallas tehti täiendavaid jõupingutusi, et võidelda esile kerkinud uut laadi ohtude vastu, millele on osutatud Euroopa kaitse- ja julgeolekustrateegias, mis võeti vastu 2003. aasta detsembris toimunud Euroopa Ülemkogu istungjärgul. Need jõupingutused hõlmasid eelkõige Euroopa Kaitseagentuuri esimest tegevuskava, 13 taktikalisel üksusel põhineva kiirreageerimisvõime tagamiseks tehtavaid ettevalmistusi ja kaheksat välioperatsiooni, mis toimuvad Euroopa Liidu juhtimisel (näiteks Bosnias ja Hertsegoviinas) või mis on võetud üle Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) juhtimisel tegutsenud rahvusvahelistelt stabiliseerimisjõududelt (SFOR), et aidata seoses Daytoni leppe rakendamisega kaasa turvalise olukorra püsimisele.
The decision to confine this introduction to a few typical examples of key interventions by the Union this year means that it is not possible to list all the areas of Community activity; they are to be found in the specific chapters of the Report itself.
Kuna sissejuhatuse eesmärk on piirduda ainult mõnede tüüpiliste näidetega, et kirjeldada Euroopa Liidus sellel aastal ellu viidud kõige olulisemaid meetmeid, ei ole siinkohal võimalik nimetada kõiki ühenduse tegevusvaldkondi. Need on esitatud aruande eri peatükkides.
But mention must be made of the new dialogue- and public debate-oriented approach to information and communication on Europe as it represents an important development in relations between the Union and its citizens.
Sellele vaatamata tuleks veel mainida Euroopa Liidu infoja teavitustegevuses kasutusele võetud uut lähenemisviisi, mis on suunatud dialoogile ja avalikule arutelule, kuna see tähistab olulist etappi ELi suhetes oma kodanikega.