natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Thusthe Delegationin Benin did have PFM specialists but had no staff specialisedin health and education which meantit did notattendthe healthand education working groups42andcan onlytoalimited extent participateinthejoint annualreviews43.
Nii olidkomisjoni Benini delegatsioonis olemas riigi rahandusejuhtimise spetsialistid, kuidpuudusidtervishoiulejahariduselespetsialiseerunud töötajad, mistõttu delegatsiooneivõtnud osatervishoiu-ja haridusalastest töörühmadest42 ning saab ainult piiratud määral osaleda ühiste aastaaruannete koostamises43.
Theletters sent by the Commission to governments toinform them whatamountfromthevariabletranchesistobedis-bursedare usedas part ofthe dialogue.
Osa dialoogist moodustavad kirjad, millega komisjon teavitab riike muutuva summaga maksetest väljamakstavatest summadest.
The Commissionin-cludesin theseletters relevant messages onissues of concern regarding the continued eligibility of the GBS programme, the implementation ofthe GBS programmeandthe performance of the governmentin the areasfocused upon by the GBS pro-gramme.In some countries, however, this opportunity was not used at all(e.g. Paraguay) or only partially(e.g. Benin).
Kirjades käsitleb komisjon probleeme seoses üldise eelarvetoetuse programmijätkuva abikõlblikkusega, programmi rakendamisegaja riigi tulemuslikkusega programmiga hõlmatud valdkondades. Mõnes riigis seda võimalust aga ei kasuta-tud(nt Paraguays) või kasutati ainult osaliselt(nt Beninis).
44 Except for the requirement for payment les to report on important deteriorations in the dialogue with the national authorities, the Commission’s internal guidelines do not provide for any specic reporting on the GBS-related dialogue undertaken.
44 Kui välja arvata nõue esitada maksedokumentides teavet riigiga peetava dialoogi märgatavast halvenemisest, ei näe komisjoni sisesuunised ette aruandlust üldise eelarvetoetuse üle peetud dialoogi kohta.
46 In addition, the Commission is associated with other
Edaspidi:„aastaaruanded”. „aastaaruanded”.
reports, which, however, are not produced under its sole responsibility and do not necessarily reect its views.
46 Komisjon on seotud ka teiste aruannetega, mida aga ei koostata tema ainuvastutusel ja mis ei pruugi kajastada komisjoni seisukohti.
The Court considered that it was not appropriate to include them in its examination.
Kontrollikoda otsustas, et neid ei ole otstarbekas käesoleva kontrolliga hõlmata.
Examples of such reports are the joint annual reports it produces with each of the ACP partner countries as well as reports of evaluations of the European Commission’s cooperation with specic partner countries.
Sellised aruanded on näiteks koos iga AKV partnerriigiga koostatavad ühised aastaaruanded ning Euroopa Komisjoni ja eri partnerriikide vahelise koostöö hindamisaruanded.
The Court examined the Commission’s reporting on its GBS programmesto assess whetheritreportedin a clear, exhaustive and accurate way on them, in particular in relation to their effectiveness, potential benefitsandrisks,andimplementa-tion challenges.
Kontrollikodaanalüüsiskomisjoniaruandlust üldise eelarvetoetuse programmidekohta, et hinnataselleselgust,täielik-kustja täpsust, eriti seoses programmide mõjususe, võimalike kasuteguriteja riskidega ning rakendusprobleemidega.
The Court focused on the Commission’s annual reports overthe period 2001–09.
Kontrollikoda keskendus komisjoni aastaaruannetele ajavahemikul 2001–2009.
Theannualreportsregularlycontaininformation describing the Commission’s proceduresfor managing budgetsupport and new developmentsinthe design oftheinstrument.
Aastaaruanded sisaldavadregulaarselt teavet komisjonis eelarvetoetuse haldamiseks kasutatavate menetluste ning kõnealuse rahastamisvahendi ülesehituse viimaste arengusuundade kohta.
They also provide details ofthefundingcommitted under budget support.Inaddition,they giveconsiderablecoveragetothe potential benefits of budgetsupport.
Samuti esitatakse neiseelarvetoetusegaseotud rahalistevahendite üksikasjad ningkäsitletakse põhjalikult eelarvetoetuse võimalikke kasutegureid.
47 The Paris Declaration identies actions to reform the ways aid is delivered and managed with the ultimate objective of increasing the impact of aid.
haldamise uuendusmeetmed eesmärgiga abi mõju suurendada.
It lays down ve core principles which it considers should be followed in the management of aid if its impact is to be increased: ownership, alignment, harmonisation, managing for results, and mutual accountability.
Deklaratsioonis sätestatakse viis keskset põhimõtet, mida abi haldamisel järgida, kui abi mõju soovitakse suurendada: isevastutus, abi kooskõlla viimine abisaajariigi strateegiaga, ühtlustamine, tulemuste juhtimine ja vastastikune aruandlus.
The Commission hasregularly usedthe annualreportsto ex-plainthe potential benefits of budgetsupportsuch as alignment of assistance with national policies and systems, stronger ownership,improved opportunities for dialogue, better donor harmonisation, greateraid predictabilityandlowertransac-tioncosts.
Komisjon onaastaaruandeidjärjepidevaltkasutanudselleks, et selgitada eelarvetoetuse võimalikke kasutegureid, nagu abi vastavusseviimineriikliku poliitikajasüsteemidega,isevas-tutusesuurenemine, paremad dialoogivõimalused, paremra-hastajatevaheline kooskõlastus, abi parem prognoositavusja väiksemad tehingukulud.
However,thereportstendnottoemphasisethe factthatthe benefits described are only potential.Inreality, many ofthemcanat most be only partiallyrealised because the necessaryconditionsinthe beneficiarycountryare not yetfullyin place,in particular duetocontinued weaknesses innationaldevelopment plansand publicfinance manage-mentsystems(seeparagraphs26,29and38).Similarlythe Commissionitselfoften doesnothavethecapacitytofully takeadvantageofthe potential benefits,notably whereits Delegations do not have sufficient expertiseto makefull use of theimproved opportunities for dialogue which budget support offers(see paragraph 74).
Tegelikkuses on neist paljudesaavutaminevõimalik parimal juhulvaid osaliselt,kunaabisaajariigiseitäideta nõutavaid tingimusiveeltäielikult, mis tuleneb eelkõige riiklike arengukavade ja riigi rahanduse juhtimissüsteemide jätkuvatest puudustest(vt punkt 26, 29ja 38). Ka komisjonil endal napib tihti suutlikkust selleks, et võimalikke kasutegureidtäielikult ärakasutada.Sedaesinebenamastijuhtudel,kuikomisjoni delegatsioonide töötajatel ei ole piisavalt ekspertteadmisi, et eelarvetoetuse pakutavaid paremaid dialoogivõimalusitäiel määralrakendada(vt punkt 74).
Following the 2005 Paris Declaration on Aid Effectiveness, the Commission’sannualreportshaveemphasised budget support’s role in increasing ‘aid effectiveness’ 47.
Pärastabi mõjusustkäsitleva Pariisi deklaratsioonivastuvõt-mist2005.¬aastal onkomisjoniaastaaruannetes hakatudrõ- hutamaeelarvetoetuserolli „abi mõjususe” suurendamisel47.
However, the reports do not makeaclear distinction betweenthe ‘aidef-fectiveness’ targeted bythe Paris Declaration — by whichis meantimproving delivery of aid byfollowing the core principles of the Paris Declaration — and ‘aid effectiveness’ in terms of the ultimateimpact of the assistance on reducing poverty.
Aruanneteseitehtaagaselgetvahet Pariisi deklaratsioonis eesmärgiksseatud „abi mõjususe”, mistähendab paremat abi andmist vastavalt Pariisi deklaratsioonikesksetele põhimõ-tetele,ja „abi mõjususe” vahel, milleall mõeldaksevaesuse vähendamiseleavalduvatlõplikku mõju.
Using budgetsupportasa meanstoadhere morecloselyto the principles of the Paris Declarationis no guarantee that the aid has been effectiveincontributingtoimprovingthelives of poor people.
Eelarvetoetuse kasutamine Pariisi deklaratsiooni põhimõtete paremaksjärgi-miseks eitagaseda, et abi on mõjus vaesteinimeste elujärje parandamisel.
Inview ofthe potentialrolethat budgetsupportcould play in deliveringaidinline withthe principles of the Paris Declaration, the European Unioncommitteditselftoatarget of channelling 50 % ofits government-to-government assistance through country systems (see paragraph 7). Moreover, the percentage of aid channelledthrough budget supportis used as a resultsindicatorin the EuropeAid annual work programmes.
Arvestadesseda, millinevõiksollaeelarvetoetusepotent-siaal,kui abi antakskooskõlas Pariisi deklaratsiooni põhimõtetega, võttis Euroopa Liit kohustuse suunata 50 %valitsuste pooltvalitsusteleosutatavastabistläbiriiklikesüsteemide (vt punkt7).Lisakskasutatakseeelarvetoetusenaantudabi osakaalu EuropeAidi aasta tööprogrammis tulemusnäitajana.
On this basis, animportantfeature of the annual reports’ coverage of budget supportis to highlight progress towards this quantitative target, although anincreasein the use of budget support does not necessarily mean anincreaseinits effective-nessinterms of povertyreduction.
Seetõttuonaastaaruanneteeelarvetoetustkäsitlevasosas tähtsal kohal selle rõhutamine, kuidas edeneb mainitud kvantitatiivse eesmärgisaavutamine, ehkki eelarvetoetuse suurenenud kasutamine ei pruugi tähendada suuremat mõjusust vaesuse vähendamiseseisukohast.
EXTERNAL REPORTING GIVES LITTLEINFORMATION ON RISKS,IMPLEMENTATION CHALLENGES AND ACTUAL EFFECTIVENESS
VÄLISARUANDLUS SISALDAB VÄHE TEAVET RISKIDE, RAKENDUSPROBLEEMIDE JA TEGELIKU MÕJUSUSE KOHTA
Theannualreports’ coverage oftheactualresults of budget supportisconsiderablylessthantheircommentaryonits potential benefitsandincreased usage.
Aastaaruannetes keskendutakse tunduvalt rohkem eelarvetoetuse võimalikele kasuteguritele ja suurenenud kasutamisele kui tegelikele tulemustele.
Thelack ofinforma-tionintheannualreports ontheresults of budgetsupport contrasts withtheinformationonotherformsofaid which the Commission obtainsfromthe ‘Results-oriented monitor-ingsystem’ it has developedto carry out annual assessments of projects.
Kui eelarvetoetuse tulemuste kohta aastaaruannetes teavet napib, siis teiste abivormide kohta esitab komisjon rohkem teavet tänu tulemuspõhiselejärelevalve-süsteemile, mille ta on välja töötanud projektideiga-aastaseks hindamiseks.
The Commission has no otherinternalreporting procedures for systematically assessing the poverty reduction results ofits GBS programmes which couldthen be used for external reporting purposes.
Komisjonil ei ole teisi sisearuandluse menetlusi, mille abil järjepidevalt hinnata üldise eelarvetoetuse program-midetulemusiseosesvaesusevähendamisegaja midasaaks kasutada ka välisaruannetes.
Thereis no equivalent to the Delegation annual PFM reports(see paragraph 31)for report-ingonprogressinachievingobjectivesrelatedtopoverty reduction.
Riigirahandusejuhtimise kohta annavaddelegatsioonidaruaastaaruannetes(vtpunkt31), kuid vaesuse vähendamisega seotud eesmärkide saavutamise kohtavastavaruandlusvorm puudub.
Thesix-monthlyexternalassistance management reports(EAMR) produced by Delegationsfor EuropeAid focus onimplementationstatusratherthanresults.
Kuuekuutagant delegatsioonide poolt EuropeAidile esitatavates välisabi andmise aruannetes keskendutakse tulemuste asemel abiprogrammide rakendamiseseisule.
The most substantial feedback related to the results of GBS was givenin the 2007 annual report.
Kõigeolulisemtagasisideüldiseeelarvetoetusetulemuste kohta on esitatud 2007.¬aastaaastaaruandes.
This provided an overview of thefindings ofthe2006jointevaluation of GBS, which was thefirst major evaluation of GBScarried out.
Sellesanti ülevaade üldise eelarvetoetuse 2006.¬aasta ühishindamisetule-mustest. Tegemist oli üldise eelarvetoetuse esimese põhjaliku hindamisega.
However, while settingouttheevaluation’sassessmentthat GBS hadhada positive effect on policy and PFM processes, the annual report also notedthat ‘most ofthe effects of GBSinputssofar have been onaccesstoservices,ratherthanincome povertyand empowerment of the poor’.Inits 2009 annual report, the Com-missionrecognisedthelimitations ofthisevaluation which ‘fellshort of evaluatingresults’.
Aastaaruandes toodi ära hindamises väljendatud seisukoht, et üldine eelarvetoetus on poliitilistelejariigira-handusejuhtimise protsessidele positiivset mõjuavaldanud, kuid märgiti ühtlasi, et „üldise eelarvetoetusesisendite mõju on siiani üldjuhul seisnenud pigem teenustele juurdepääsu parandamises kui sissetulekuja vaeste mõjuvõimu suurendamises”. 2009.¬aasta aastaaruandes tunnistas komisjon kõnealuse hindamise piiratust, kuna see ei olnud „tulemuste hindamiseks piisav”.
Itis of concernthatthereis no established evaluation meth-odologyresultinginabodyofevaluation work whichpro-vides evidence on whether, andin what circumstances, budget support can make an effective contribution to poverty reduction.
On murettekitav, et puudubkindlaksmääratud hindamismetoodika, millealuseltehtav hindaminetõendaks,kasja mil-listeltingimustelvõib eelarvetoetusvaesusevähendamisele mõjusalt kaasa aidata.
The difficulties encountered by the 2006 evaluation were partlylinkedtothefundamentalchallengein evaluatingthe effectiveness of budget support, whichis how to attributeim-provementsin development outcomesspecificallyto budget support. Thisis because donor budget supportis merged with national budgets, andthereforecannot beseparatelyidenti-fied,and becauseimproved outcomes may be duetoexter-nalfactorsas wellasthe government programmesto which budgetsupport contributes.
2006.¬aasta hindamise käigus esilekerkinud probleemid on osaliselt seotud eelarvetoetuse mõjususe hindamise põhiküsimusega: mille alusel pidada edasiminekut justeelarvetoetuseteeneks.Seetuleneb ühelt pooltsellest, etrahastajateantaveelarvetoetuskantakseriigieelarvesse, mis ei võimalda toetuse suurust eraldi hinnata,ja teiselt poolt sellest, et paremad tulemused võidi saavutada nii välistegurite kuiriigi programmide abil, millele eelarvetoetust antakse.
Sincethe 2006joint evaluation,the Commission has beenat theforefrontofdonorefforts withintheframeworkofthe Development Assistance Committee ofthe Organisationfor Economic Cooperation and Development Evaluation Network to develop animproved evaluation methodology whichisin-tended to better address the question of theimpact of budg-etsupport.
Alates2006.¬aastaühishindamisestonkomisjonolnudüks aktiivsemaid osalejaidrahastajatevaheliseskoostöös Majan- duskoostöö ja Arengu Organisatsioonihindamisvõrgustiku arenguabikomiteeraames,etväljatöötadatõhusam hindamismetoodika, milleabil pareminikäsitledaeelarvetoetuse mõju.
Attheend of2009three pilotevaluations were launched at countrylevel of which two were beingled by the Commission.
2009.¬aastalõpuskäivitatiriikidetasemelkolmkatse-hindamist, millest kaheläbiviimistjuhtis komisjon.
Animportantintermediate objective of GBS, on whichit would also be useful to obtain information, is to contribute to improving public finance managementin partner countries.
Üldiseleelarvetoetusel on olulinevahe-eesmärk: partnerriikide rahanduse juhtimise parandamisele kaasaaitamine. Ka sellekohta olekskasulikteavetsaada.
Ensuring that PFM systems effectively transfer budgetary resourcesfor pro-poor expenditureis an essential part of achieving overall poverty reduction objectives.
Vaesusevähendamise üldeesmärkide saavutamisel on kesksel kohal selletagamine, etriigirahandusejuhtimissüsteemide abil kasutatakse eelarvevahendeid reaalselt vaeste abistamiseks.
However, although the Commission has developedasystem ofannualinternalreporting by Delegations on PFM issues, these reports donotassessthe achievement ofthe PFM objectives of GBS programmes.
Kuigi komisjon on välja töötanud süsteemi, mille alusel delegatsioonid igal aastal riigi rahandusejuhtimise teemal sisearuandeid esitavad, ei käsitleta neis üldise eelarvetoetuse programmide riigi rahanduse juhtimise alaste eesmärkide saavutamist.
This means that there is again little information available for external reporting ontheachievement of GBS PFM objectives, which explains why thereis alsolimited coverage of thisissue inthe annualreports.
See tähendab, et ka välisaruannetes on vähe teavet üldise eelarvetoetuse riigi ra-handusejuhtimise alaste eesmärkidesaavutamisekohta, mis seletabselleteema vähest käsitlemist aastaaruannetes.
Acentralrisk with budgetsupport, particularlyinacontext of weak public finance management and often significantlev-els ofcorruption,isthatthe budget oftherecipientcountry will not be usedfortheintended purpose of povertyreduc-tion.
Eelarvetoetuse kesknerisk, eritiriigirahanduse nõrkadejuh-timissüsteemideja märkimisväärse korruptsioonitaseme taus-tal,onsee,etabisaajariigieelarveteikasutataettenähtud eesmärgil ehk vaesuse vähendamiseks.
However, the annual reports tend to givelittle attention tothisissue.Indeedtheforewordtothe 2009annualreport statedin reference to thelargest beneficiaries of budget support that they had ‘demonstrated the reliability of their public finances’.
Aastaaruannetes pöö-rataksesellele probleemile aga vähetähelepanu. 2009.¬aasta aastaaruande eessõnas öeldakse, et eelarvetoetuse suurimad abisaajad olid „näidanud oma riigi rahanduse usaldusväärsust”.
The annual reports again focus more on the potential benefits of budgetsupportfor developing PFMsystemsthan on the risk that weak PFM systems willlead to budget support not achievingits povertyreduction-related objectives.
Aastaaruanneteskeskendutaksetaas pigemriigirahanduse juhtimissüsteemide arendamiseks antava eelarvetoetuse võimalikele kasuteguritele kui riskile, et riigi rahanduse nõrkade juhtimissüsteemide tõttu ei täida eelarvetoetus vaesuse vähendamise eesmärke.
In addressing PFM issues in the context of budgetsupport, the Commission’s annualreport has madefrequentreference to the development of the PEFA framework as a diagnostic tool for PFM.
Käsitledesriigirahandusejuhtimiseküsimusi eelarvetoetuse taustal, onkomisjoniaastaaruannetestihtiviidatudriiklike kulutusteja finantsaruandluse hinnangute kui riigi rahanduse juhtimise analüüsivahendi arendamisele.
Asalreadynoted(see paragraph31), PEFAin-deed plays a useful rolein highlighting areas where countries need to improve PFM, and measuring those improvements over time. However,a more balanced presentation of PEFA’srole would alsorecogniseitslimitations andthatitis notinitself arisk assessmenttool.
Nagujuba märgitud (vt punkt 31), onriiklikekulutustejafinantsaruandluse hin-nangudtõepoolestkasulikud nende valdkondade väljaselgitamisel, kus riigid peavad rahanduse juhtimist parandama, samutiedusammude mõõtmiselteatudajavältel.Riiklike kulutustejafinantsaruandluse hinnangutetasakaalustatum käsitlustooksagaväljaka nende puudused,samutiselle,et tegemist ei oleriskihindamisvahendiga.
48 European Parliament Report on discharge in respect of the
48 Euroopa Parlamendi otsus seitsmenda, kaheksanda ja
The Commission’s annual reports have also not addressed thekeychallengesitfacesinits management of GBS, which are raised in this Court’s report such as the disadvantages as wellastheadvantages ofthe Commission’sresults-based conditions,thecapacityofitsstaffto makefulluseofthe opportunities offered by GBSfor dialogue, andtherelevance and effectiveness of technical cooperationlinked to GBS programmes.
Samuti ei käsitleta komisjoni aastaaruannetes üldise eelarvetoetuse haldamise põhiprobleeme, mis on tõstatatud kontrollikoja käesolevas aruandes. Nendeks on muu hulgas komisjoni tulemuspõhiste tingimuste plussidja miinused, komisjoni per-sonalisuutlikkus üldiseeelarvetoetuse pakutavaid dialoogi-võimalusitäiel määralkasutada, ning üldiseeelarvetoetuse programmidetehnilise koostöö asjakohasusja mõjusus.
implementation of the budget of the seventh, eighth and ninth European Development Funds for the financial year 2007, Committee on Budgetary Control, Rapporteur: Boguslaw Liberadzki, A6-0159/2009, paragraph 42.
üheksanda Euroopa Arengufondi 2007.¬aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, eelarvekontrollikomisjon, raportöör Boguslaw Liberadzki, A6-0159/2009, punkt 42.
Ibid., paragraph 50.
„sõnadelt jõutaks tegudeni”49
50 Department for International Development — Providing budget support to developing countries, Report by the Comptroller and Auditor General, 8 February 2008.
Report by the Comptroller and Auditor General, (Rahvusvahelise arengukoostöö ministeerium – eelarvetoetuse andmine arengumaadele, riigikontrolöri aruanne), 8. veebruar 2008.
51 Aid through budget support — The Government’s and Sida’s handling of a key type
51 Eelarvetoetusena antav abi – arenguabi peamise liigi
Providingaidthrough GBS hasvarious potential benefitsin terms ofaid delivery.
Abi andmisel üldise eelarvetoetuse kaudu on palju võimalikke kasutegureid.
As with otheraid modalities,the ulti-mateimpact of GBS on povertyreduction depends, however, on the specific circumstancesin each country.It also depends on effective Commission management ofits GBS programmes.
Nagu muudeabimeetmete puhul,sõltub ka üldise eelarvetoetuselõplik mõjuvaesusevähendamisele agaigariigieritingimustest.Samutisõltubseesellest,kas komisjon haldab üldise eelarvetoetuse programme mõjusalt.
The Court found that, whilst the Commission has made considerable efforts over thelast decade to developits approach to providingaidthrough GBS,therearestill weaknessesinthe methodology and the management of GBS programmesin ACP, Latin American and Asian countries, which are thuslesslikely toreachtheirfull potential effectiveness.
Kontrollikodaleidis,etkomisjononviimaselkümnelaastal teinudolulisijõupingutusi,täiustamaksabiandmistüldise eelarvetoetusekaudu,kuidendiseltesineb puudusi meeto-ditesja üldise eelarvetoetuse programmide haldamises AKV, Ladina-Ameerikaja Aasiariikides. Viimati mainitudriikides onseetõttu programmidetäieliku potentsiaalisaavutamine mõjususeseisukohast vähemtõenäoline.
of development aid.
käsitlemine riigi ja Rootsi rahvusvahelise arengukoostöö agentuuri poolt.
It must be acknowledged that the Commission’s GBS programmes are designed andimplementedin coordination with other donorsandthat many deficienciesfound bythe Court are not specific to the Commission.
Tuleb märkida, et komisjon koostabja viib oma üldise eelarvetoetuse programmid ellu kooskõlas teiste rahastajategaja paljud kontrollikoja poolt osutatud puudused ei ole komisjonile ainuomased.
Other supreme auditinsti-tutions,such asthe UK National Audit Office50 andthe Swedish National Audit Office51,have madesimilarobservations concerningthe management of GBS bytheir donor agencies.
Muud kõrgeimad kontrolliasutused, nagu Ühend-kuningriigiriiklikkontrolliasutus50ja Rootsiriiklikkontrolli-asutus51, on teinud vastavate riikide rahastajate poolse üldise eelarvetoetuse haldamise kohta sarnaseid tähelepanekuid.
However,the Commissionhassoleresponsibilityfortaking financing decisionsandisaccountabletothe dischargeau-thorityforthe management ofits GBS programmes.
Komisjonil on aga ainuvastutus rahastamisotsuste tegemise eest, samuti annab komisjon üldise eelarvetoetuse haldamise kohta aru eelarvetäitmisele heakskiitu andvaleinstitutsioonile.
The Commissionis aware ofthe needtoimproveits management of GBSandlaunched,attheend of2009,arevision of itsinternal guidelines whichaimstoaddress most oftheis-suesraisedbythe Court.
Komisjon onteadlikvajadusest üldiseeelarvetoetuse haldamist parandada ning alustas 2009.¬aastalõpus oma sisesuuniste ülevaatamist, mille käigus püütakselahendusleida enami-kulekontrollikoja poolttõstatatud probleemidele.
Akeyaspectthatisnotcurrently beingaddressedisthe needforthe Commissiontoimprove its reporting to external stakeholders.
Ontervitatav, et komisjon on alustanud kõnealuse prot-sessiläbivaatamist, kuid sellelõplik mõju sõltub tulemustest.
Whilstitis encouraging thatthe Commission hasembarked onthisrevision process, whetheritis ultimately effective will depend on results.It remains a challengefor the Commission to draw up appropriate guidelines and have them applied effectively and consistently byall Commissionstaff.It willrequireastrongcommitment at alllevels, a clear timetable,further efforts to train the staff concerned, strengthened support to Delegations and thorough monitoring of compliance withtherevised guidelines.
Komisjonieesonkeerulineülesannekoostadaasjakohased juhisedjatagada nende mõjusjajärjepidevrakendamine ko-misjonikõigitöötajate poolt.See nõuabkohustustevõtmist kõigil tasanditel, kindlat ajakava, asjaomase personali edasist koolitamist, delegatsioonide tõhusamat toetamistja uuenda-tudjuhistetäitmise põhjalikku kontrollimist.
SPECIFIC CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS
KONKREETSEDJÄRELDUSEDJA SOOVITUSED