natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The greatinterest in the Charter shown by business organisations and their involvement in and active contribution to its implementation is highly appreciated.
Seega on majandusorganisatsioonide suur huvi harta vastu, nende kaa- kõrgetasemeline töörühm(
“Europe” including EU-25 + 3 candidate countries + Iceland,Liechtenstein, Norway and Switzerland.
„Euroopa“ hõlmab antud juhul ELi 25 liikmesriiki + 3 kandidaatriiki+ Island, Liechtenstein, Norra ja ·veits.
Source: Observatory of European SMEs, 2003/7.
Allikas: Euroopa VKEdevaatluskeskus, 2003/7.
Morocco, Algeria, Tunisia, Egypt, Jordan, Israel, Palestinian National Authority, Lebanon and Syria.
Maroko, AlÏeeria, Tuneesia, Egiptus, Jordaania, Iisrael, Palestiinaomavalitsus, Liibanon ja Süüria.
Report on the implementation of the European Charter for Small Enterprises – Communication from the Commission
Euroopa väikeettevõtluse harta rakendamise aruanne – Komisjoni teatis keskkonnale tehtud panuse tegelik mõju ilmneb märkimisväärse aja jooksul.
The Commission welcomes the continued supportof the European Parliament, the European Economicand Social Committee and the Committee of the Regions for improving the environment of small businesses and ensuring that the Charter is implementedin full.
samine ja aktiivne osalus selle rakendamisel ülimaltoluline.
It is the identification, dissemination andactive use of this knowledge that represents the realadded value of the Charter process. The annual European Charter conferences to promote and discussgood practices successfully contribute to stimulate amore interactive exchange of experiences.
Komisjon tervitab Euroopa Parlamendi, Euroopamajandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komitee järjepidevat toetust väikeettevõtete tegevuskeskkonna parandamisel ja harta täielikurakendamise tagamisel.
The Charter process has led to progress in the fieldof Community policies affecting small and alsomedium-sized enterprises.
Nende teadmistemääratlemine, levitamine ja aktiivne kasutamine näitabki harta protsessi tegelikku lisaväärtust.
At the same time the inter- vention of the SME Envoy6 is also contributing to the development of a better coordinated and more ‘SMEfriendly’ approach throughout the Commission.
Euroopaharta aastakonverentsid parimate kogemuste arutamiseks ja edendamiseks tõhustavad järjepidevaltkogemuste interaktiivset vahetamist.
This is the fifth annual implementation report on the Charter 7, based on national reports from the participating countries.
Käesolev dokument on harta rakendamise viies aas-taaruanne(7), mis põhineb osalevate maade siseriiklikel aruannetel.
It presents a snapshot of the maindevelopments from autumn 2003 to autumn 2004but does not aim to provide a comprehensive overviewof all existing measures.
Selles on esitatud läbilõigepeamistest arengutest alates 2003. aasta sügisestkuni 2004. aasta sügiseni, kuid eesmärgiks ei ole tervikliku ülevaate andmine kõikidest olemasolevatestmeetmetest.
It identifies strengths andweaknesses across the EU and its neighbours, highlightspromising national measures and issues recommendations for future action, thereby strengthening policyin support of small businesses and maintaining theefforts towards the Lisbon objective.
Välja tuuakse Euroopa Liidu ja sellenaaberriikide tugevad ja nõrgad küljed, tutvustatakselootustandvamaid siseriiklikke meetmeid ning antaksesoovitusi edaspidiseks tegevuseks, tugevdades niiviisi väikeettevõtteid toetavat poliitikat ja jätkates pingutusi Lissaboni eesmärkide saavutamisel.
This report is complemented by supporting documents, which give a comprehensive overview of recentmeasures undertaken to implement the Charter by the Member States and Norway, the candidate countries,Moldova and the countries of the Western Balkans,
Aruannet täiendavad lisadokumendid, milles antaksetäielik ülevaade liikmesriikide ning Norra, kandidaatriikide, Moldova, Lääne-Balkani riikide ja kakomisjoni poolt hiljuti võetud meetmetest harta raken-
The Charter helps focus the attention of policy-makersat the highest level on the need for continuousimprovement, not least through learning from eachothers’ best practices.
Kõrgemal tasemel poliitiliste otsuste tegijad saavadharta abil juhtida tähelepanu olukorra pideva täiustamise vajadusele, seda eriti üksteise parimatestkogemustest õppides.
The new Member States havebeen particularly active in learning from others andearly results demonstrate that this approach issuccessful. The Charter is an effective tool to bridgeperformance gaps in the EU, even though the realimpact on the small business environment sometimestakes considerable time to show.
Uued liikmesriigid on olnudväga aktiivsed teistelt õppima ning esimesed tulemused on näidanud, et see lähenemine on õige.Harta on tõhus meede täitmaks lünki ELi sisesesettevõtluses, isegi kui väikeettevõtete tegevus- damisel (
Previous reports: COM(2001) 122 final, 7.3.2001; COM(2002) 68final, 6.2.2002; COM(2003) 21 final, 21.1.2003; COM(2004) 64final, 11.2.2004.
Varasemad aruanded: KOM(2001) 122 lõplik, 7.3.2001;KOM(2002) 68 lõplik, 6.2.2002; KOM(2003) 21 lõplik, 21.1.2003;KOM(2004) 64 lõplik, 11.2.2004.
CHAPTER 2
2. peatükk
Improving the smallbusiness environment
Väikeettevõtete tegevuskeskkonna parandamine
Complete information about the developmentsmentioned below can be found in the supportingdocuments, together with detailed recommendations for further action.
Täielik teave allpool mainitud arengutest ning üksik-asjalikud soovitused edasiseks tegevuseks on esitatud täiendavates dokumentides.
Member States and Norway: Tangible results in thisyear’s Charter priority areas
2.1Liikmesriigid ja Norra:konkreetsed tulemusedharta käesoleva aastaeelisvaldkondades
This year’s report examines in more detail progressmade in three priority areas, selected from the ten Charter areas:
Selle aasta aruandes vaadeldakse üksikasjaliku-malt edusamme, mis on tehtud harta kümne tegevussuuna seast valitud kolmes eelisvaldkonnas:
– education for entrepreneurship, especially secondaryeducation;
Järgmine samm on ettevõtlusalaste oskuste ja suhtumiste arendamine, mida on selgelt tunnustatudüldhariduslike ja kutseõppe riiklike asutuste õppekavade ühe eesmärgina.
In this context,entrepreneurship should be understood in its broadermeaning: not only as a means for creating new businesses, but also as a general mindset.
Selles kontekstis tulebettevõtlust käsitleda laiemas tähenduses: mitte ainultkui vahendit uute ettevõtete loomiseks vaid ka kuiüldist mõtteviisi.
So far, countries such as the Czech Republic, Spain, Ireland,Poland, Finland and Norwaywhere entrepreneurship is already explicitly recognised by thecurriculum for comprehensive secondary educationare a minority.
Praeguseks on sellised riigid nagu T‰ehhi Vabariik, Hispaania, Iirimaa, Poola, Soomeja Norra, kus riiklikes üldhariduslike ja kutseõppeasutuste õppekavades ettevõtlust juba selgelt tunnustatakse, veel vähemuses.
More positive examples can be foundin vocational and technical schools.
Positiivsemaid näiteidvõib leida tehnika- ja kutsekoolide puhul.
– better regulation, especially impact assessment andbankruptcy law; and
– ettevõtlusalane haridus (eriti keskhariduse osas);
– skills shortages, especially measures to overcomelack of skilled technicians and engineers.
– parem seadusloome (eriti mõjude hindamine japankrotiseadus); ja
Charts showing the aggregated number of measurestaken by the Member States in these areas – out of aselection of proposed useful measures – can be foundin the Annex.
– oskustööjõu puudumine (eriti meetmed väljaõppinud tehnikute ja inseneride puudusest ülesaa-miseks).
EDUCATION FOR ENTREPRENEURSHIP – FOSTERINGENTREPRENEURIAL MINDSETS AT SCHOOL
Lisas toodud graafikutel on esitatud liikmesriikidepoolt antud valdkondades võetud meetmete arvulised üldnäitajad, lähtudes välja pakutud kasulikemeetmete valikust.
Where schools have a large degree of autonomy, itis advisable to support the take-up of measures topromote entrepreneurship education.
Kui koolidel on suur iseseisvus, on soovitatav toetada meetmete võtmist ettevõtlusalase hariduseedendamiseks.
While thereare some good examples, active promotion measureshave so far been taken on a limited basis.
Mõningaid häid näiteid võib siin küllleida, kuid siiani võetud aktiivse edendamise meetmete arv on piiratud.
Insufficientprovision of specific training to teachers remains aproblem. Interesting developments can be highlighted in the Netherlands,where the governmentsupports pilot projects in schools and disseminatesgood practice, and in the United Kingdom,withits “Enterprise Education Pathfinders”.
Endiselt püsib probleem, etõpetajatele ei saa pakkuda piisavalt erikoolitust.Huvitavaid arenguid on toimunud Madalmaades,kus valitsus toetab pilootprojekte koolides ja levitabparimaid kogemusi, ning Ühendkuningriigis, kusteostatakse programmi “Enterprise Education Pathfinders”.
Developments show a dynamic picture for entrepreneurship education.
ETTEVÕTLUSALANE HARIDUS –ETTEVÕTLUSALASE MÕTTEVIISISOODUSTAMINE KOOLIDES
However, a coherent frameworkis still missing in many cases.
Ettevõtlusalase hariduse areng on olnud dünaami-line.
As entrepreneurshipeducation has a horizontal dimension, a necessary firststep is establishing formal links between different sectorsof the public administration, notably Ministries of Economy and Education, with the aim of setting up a
Kuid paljudel juhtudel puudub ikka veel ühtneraamistik. Kuna ettevõtlusalane haridus on horisontaalse ulatusega, tuleks esimese sammuna globaalse strateegia väljatöötamiseks luua side erisektorite ja riigiasutuste (eriti majandusministeeriumija haridusministeeriumi) vahel.
Programmes based on students running minicompanies or virtual firms should be recognised andsupported by the educational authorities, and alsobe better embedded into the curricula – as in Ireland – since they provide well tested methodologies that can be adapted to the local context.
Haridusasutustes tuleks tunnustada ja toetada programme, mis põhinevad õpilaste poolt juhitud miniettevõtetel või virtuaalsetel ettevõtetel, samuti peaksneid programme paremini siduma õppekavadega(näiteks nagu Iirimaal), kuna need pakuvad väljaäraproovitud meetodeid, mida võib kohandada kohalikele oludele.
Report on the implementation of the European Charter for Small Enterprises – Communication from the Commission
Euroopa väikeettevõtluse harta rakendamise aruanne – Komisjoni teatis
Report on the implementation of the European Charter for Small Enterprises the early stages of drafting legislative proposals and carrying out impact assessments, and is recommendable.
PANKROTISEADUS – UUE ALGUSELIHTSUSTAMINE võib leida Austriast, kus kutsekeskhariduse andmine toimub ettevõtetes korraliselt toimuva praktikabaasil.
At all levels of education, nongovernmental organisations are promoting programmes based on these methodologies, in many casesunder the umbrella of networks such as Junior Achieve-ment-Young Enterprise, EUROPEN (Practice Firms) and JADE.
Osades riikides on vaja veelgi suurendada teadlikkust ettevõtlusalase hariduse tähtsusest keskkoolihariduses.
An interesting example can be found in Austria, with systematic application of practice firms in vocational secondary education.
Eriti peaksid selles suunas edasi liikuma K ü pros, Ungari ja Slovakkia.
Whereas good progress has been made in the use ofimpact assessment in many countries, France,Portugal, Slovenia and Slovakianeed to step uptheir efforts in this area.
Portugalispuudubettevõtlusalase hariduse tugevdamiseks keskkoolitasemel igasugune riiklik algatus.
In some countries, e.g. Poland,the period for consultation of stakeholders is too shortto arrive at a well-researched opinion on the impact onbusinesses.
Suuremaid jõupingutusi tuleb teha ka Kreekas, kus valitsuse algatused selles vallas piirduvad hetkel tehnilinekeskharidusega.
In some countries, awareness of the importance ofentrepreneurship learning in secondary educationstill needs to be increased.
Pankroti õigusalased tagajärjed on väga karmid jasellega kaasnevad komplekssed menetlused võivad ettevõtlust takistada.
Further policy developments are particularly needed in Cyprus, Hungaryand Slovakia.In Portugal,there are no public initiatives to strengthen entrepreneurship in secondaryschools.
Seega tuleb aega ja rahanõudvad pankrotimenetlused üle vaadata või asendada need uute seadustega, milles ettenähtudmenetlused oleksid kiired, odavamad, arusaadavad, lihtsustatud ja prognoositavad.
More effort should also be made by Greece,where government initiatives in this area are currentlylimited to technical secondary education.
Korra pankrottiläinud ettevõtjad on sageli teisel katsel edukamad jauue võimaluse andmine ausa pankroti läbiteinuteleavaldaks soodsat mõju majanduskasvule.
BETTER REGULATION – MAKING COMPLIANCE EASIERFOR SMALL BUSINESSES
Seepä-rast tuleks uus algus ausatele ettevõtjatele lihtsamaks teha.
Excessively severe legal consequences of bankruptcyand complex bankruptcy procedures can obstructentrepreneurship.
PAREM SEADUSLOOME – TEHA SEADUSETÄITMINE VÄIKEETTEVÕTETELE LIHTSAMAKS
In the last year, several countries have launchedextensive programmes to improve the regulatoryenvironment for businesses and in nearly all Member States impact assessments are high on the politicalagenda.
Eelmisel aastal alustasid mitmed riigid laialdasi programme ettevõtteid käsitleva regulatiivse keskkonnaparandamiseks ning peaaegu kõigi liikmesriikidepoliitika tulipunktis on selle mõju hindamine.
In a significant number of Member States,impact assessments are already part and parcel of thepreparation of new legislation.
Paljudes liikmesriikides on mõjude hindamine juba saanud uue õigusloome lahutamatuks osaks.
In practice, however,there are difficulties in ensuring that the results areactually used to improve the proposals, thus avoiding that the assessment becomes a mere formality.
Ometigion tegelikkuses keeruline tagada, et tulemusi tõepoolest kasutatakse ettepanekute parendamiseksning hinnanguid ei tehta üksnes vormi täiteks.
During the past year, half of the Member States haveeither reviewed national bankruptcy laws or are inthe process of doing so.
Eelmisel aastal pooled liikmesriigid kas vaatasidjuba oma siseriiklikud pankrotiseadused läbi või onsee tegevus neil parajasti käimas.
An interesting recent example is Spain, which has substantially improved itsinsolvency law.
Hiljutine huvitavnäide on Hispaania, kes parandas oluliselt omamaksejõuetuse seadust.
As for rescue and restructuring procedures aimiHnot exist in all countries and, wherethey do, they usually need improvement.
Elujõuliste ettevõteteellujäämist ja edasitegutsemist võimaldavat pääst-mis- ja saneerimismenetlust ei ole igas riigis ningka juba kasutusel olevad menetlused vajavad täiustamist.
The new French bill for rescuing enterprises, which aims atearly detection of financial difficulties and promotesa second chance, and the Dutchproject Debt restructuring for entrepreneurs,which aims at streamlining theprocess of extrajudicial debt restructuring, are promising recent developments.
Hiljutised paljutõotavad arengud on uus Prant-susmaaseadus ettevõtete päästmisest, milleeesmärk on finantsraskuste avastamine varasesstaadiumis ja uue võimaluse andmine, nagu ka Madalmaades teostatud ettevõtjate võla restruktureerimist käsitlev projekt kohtuväliseks võlgaderestruktureerimise menetluseks.
Only seven countriescarry out tests on impact on small enterprises.Exempting small enterprises from certain regulatoryobligations, as proposed by the Charter, can also be useful in alleviating the burden on small enterprises.
Ainult seitsmes riigiskontrollitakse väikeettevõtteid puudutavaid mõjusid.Väikeettevõtete vabastamine teatud regulatiivsetestkohustustest – nagu on hartas välja pakutud – aitaksnende kohustustekoormat kergendada.
However, only a few countries allow such exemptions.
Selliseiderandeid on siiski lubatud vaid mõnes riigis.
The Netherlands and the United Kingdomareamong the leaders in the use of regulatory impactassessment.
Esimeste seas regulatiivse mõju hindamisel on Madalmaad ja Ühendkuningriik.
Good progress has also been made in Poland.
Suuri edusammeon teinud ka Poola.
All Member States are recommended to useimpact assessments as a standard tool to improve regulatory quality and remove administrative burdens.
Äri- ja finantspartnerite, võlausaldajate ja muude sidusrühmade pidev toetus võibaidata hädasolevat ettevõtjat turule püsimajäämiselja seda algatust tuleb ergutada.
Increased cooperation between government departments is encouraged.
Soodustatakse tihedamat koostööd riigiasutustevahel.
Impact assessment work andmonitoring could be successfully coordinated througha horizontal unit within the government and this isalready the case for many Member States.
Mõju hindamine ja selle järelvalve võiks toimuda riiklike horisontaaltasandi üksuste pidevalkoordineerimisel ning paljudes liikmesriikides seejuba toimib.
The introduction of e-government procedures, e.g. in Estoniaand Latvia,has helped stakeholder consultation in
Väga soovitatav on ka e-valitsuse süs-teemi rakendamine, näiteks nagu Eestis ja Lätis, mison võimaldanud konsulteerida sidusrühmadega seaduseelnõude väljatöötamise varases staadiumisning mõju hindamisel.
Taking action in a timely manner may substantiallyincrease the chances of rescuing an enterprise in financial difficulties.
Näiteks Kreekapole teinud selles vallas mingeid edusamme, samutipole Luksemburgiskasutusel varase hoiatamisemehhanisme.
Low cost advice to entrepreneurs infinancial difficulty – as provided by the Centre for theself-employed and small enterprises in difficultiesin the Brussels-Capital region in Belgiumand by the Entrepreneurs’ sounding boardin the Netherlands– shouldbe made available to increase the chances of rescue.Continued support from business partners, financiers,creditors and other stakeholders can help an entrepreneur in trouble to avoid unnecessary market exitand needs to be promoted.
Mitmed riigid on teinud mõju hindamisel juba märkimisväärseid edusamme, kuid Prantsusmaa,Portugal, Sloveenia ja Slovakkiapeavad nimetatud valdkonnas oma pingutusi suurendama.
To reduce the stigma offailure, the public authorities’ approach to bankruptcyshould in general be more pro-active by encouragingpreventive action rather than imposing penalties forlate action.
Osadesriikides, nagu näiteks Poolas, on sidusrühmadegakonsulteerimise aeg liiga lühike, et kujundada põhjalikku arvamust mõjust ettevõtetele.
Interesting recent developments include initiatives by sectoralorganisations in Germany and Ireland.
2. peatükk Väikeettevõtete tegevuskeskkonna parandamine
Although several new measures have been taken toimprove bankruptcy and restructuring procedures andto promote a fresh start, more action is needed in somecountries.
Belgiasvajab täiustamist ametioskuste kontrollimine riiklikul ja piirkondlikul tasandil, kuna see tagakssuurema liikuvuse riigi piirkondade vahel.
For example, there is no progress in Greecein this area and there are no early warning mechanismsin Luxembourg.Moreover, bankruptcy proceduresfocusing on liquidation in Slovakiaand restructuringprocedures in Polandare still expensive and complicated.
T‰ehhi Vabariik, Kreeka ja Slovakkiapeavad arendamasuhteid ülikoolide ja ettevõtete vahel ning Itaaliavõiks tõhustada oma jõupingutusi ettevõttes toimuvaerikoolituse osas.
While progress has been made, sometimes thefocus of the measures taken is not in line with therecommendations of the Best Procedure project on“Restructuring, bankruptcy and a fresh start”.
saneerimismenetlus Poolasikka veel liiga kulukadja keerulised.
For example, in the Czech Republic and Portugal,the revised Insolvency Bills will strengthen the position of the creditors, thereby endangering the new features introducedto promote the continuity of viable enterprises.
Isegi juhul, kui edusamme on tehtud,ei ole võetud meetmete puhul mitte alati lähtutud BESTi projekti „Saneerimine, pankrot ja uus algus“soovitustest.
Potential areas for improvement include skills monitoring at federal and regional level in Belgiumtoensure greater mobility among the country’s regions.The Czech Republic, Greece and Slovakianeedto develop links between universities and businesswhile Italycould step up its efforts in supporting specialised training in enterprises.
Näiteks T‰ehhi Vabariigis ja Portu-galistugevdab muudetud maksujõuetuse seadushoopis võlausaldajate positsiooni, ohustades seegauusi abinõusid, millega püütakse edendada elujõuliste ettevõtete jätkamist.
OVERCOMING SKILLS SHORTAGES – MAKING EDUCATIONAND TRAINING MORE RESPONSIVE TO BUSINESS NEEDS
ÜLESAAMINE OSKUSTÖÖJÕU PUUDUMISEST –VIIA HARIDUS JA KOOLITUS VASTAVUSSEETTEVÕTETE VAJADUSTEGA
Candidate countries: The need to promoteentrepreneurial skills and improve the legalframework
2.2Kandidaatriigid: vajadusarendada ettevõtlusalaseidoskusi ja täiustadaõiguslikku raamistikku
Somecountries with traditional links between universities andenterprises, such as Sweden,have set an institutionalframework for this cooperation.
Peamiseks väljakutseks kandidaatriikidele on nendeettevõtete konkurentsivõime parandamine.
Other countries arefacilitating these links through funding, surveys,sectoral initiatives or schemes to combine secondaryschool studies with work training as in Italy.
Bulgaaria ja Rumeeniapeavad täiustama oma õiguslikku raamistikku ja soodustama uute ettevõteteloomist ja kasvu.
The main challenge for the candidate countries is toimprove the competitive performance of their enterprises.
Enamuses riikidest analüüsitakse jooksvaid ja tulevasi vajadusi oskustööjõu järele üha täiustuva korraalusel koos teiste sidusrühmadega, nagu ettevõtted, tööturu osapooled, piirkondlikud ja sektoriorganisatsioonid.
For Bulgaria and Romania,part of thechallenge is to improve the legal framework and favourthe creation and growth of new enterprises.
Teised riigid (nagu Itaalia) soodustavad nende suhete teket rahastamise,uurimuste ja sektorialgatuste abil või keskharidust jaettevõttepraktikat ühendavate programmidega.
While business impact assessment needs to be furtherstrengthened in Romania and Turkey, Bulgaria hasmade good progress in this area.
Ettevõtetele suunatud mõjude hindamise osas on Bulgaaria teinud juba märkimisväärseid edusamme,kuid Rumeenial ja Türgiltuleb seda valdkonda veeltõhustada.
To improve theavailability of skills, a few good measures can be reported.However, further efforts are needed to provide lifelongtraining and an adequate supply of skills adapted tothe needs of small business.
Oskustööjõu kättesaadavuse parandamise osas võib nimetada mitmeid võetud meetmeid.Elukestva õppe pakkumiseks ja väikeettevõtete vajadustele vastavate ametioskuste asjakohaseks toetamiseks on vaja lisajõupingutusi.
As a result of the regular skills monitoring, Member States are gradually reviewing educational and trainingpolicies and making them more responsive to currentand anticipated structural changes in the labourmarket.
Järjepideva kontrolli tulemusena vaatavad liikmesriigid järk-järgult üle haridus- ja koolituspoliitika, viimaks neid paremasse vastavusse praeguste jaeeldatavate struktuurimuutustega tööturul.
The involvement of all partners, particularlyenterprises, in the development and definition of educational and vocational training courses needs to becontinued and stepped up.
Jätkataja tõhustada tuleb kõigi partnerite, eelkõige ettevõtete kaasamist hariduse ja koolituse arendamisse.Väljaõppesüsteeme ajakohastatakse ja muudetaksehuvipakkuvamateks (nt Prantsusmaal) ning kohandatakse turu nõuetele (nagu Austrias).
Apprenticeship systemsare being updated and made more attractive, e.g. in France, and also made more responsive to marketneeds, as in Austria.
Lisaks sellele tugevdatakse tehnilise hariduse taset jatunnustatakse ametlikult üha rohkem ka vabaharidust.
Western Balkans and Moldova: Reaping the benefits of the Charter process
Lääne-Balkani riikides ja Moldovas on harta leidnudeest viljaka pinnase.