natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the same time, technological advances offer new opportunities to benefit, sustainably and responsibly and in the interest of humanity, from the many still largely untapped marine resources.
Tehnilised edusammud pakuvad uusi võimalusi kasutada inimkonna hüvanguks jätkusuutlikult ja vastutustundlikult mitmeid selliseid mereressursse, mida siiani laialdaselt ei kasutata.
To understand these changes, foresee future developments and unlock this potential, there is a need to study the past and present changes in the oceans.
Muutuste jälgimiseks, edasise arengu mõistmiseks ja mainitud võimaluste ärakasutamiseks tuleb uurida ookeanide varasemaid ja praegusi arengusuundumusi.
This realisation prompts European public bodies to spend more than one billion euro every year collecting marine data, in particular to ensure safe navigation, protect coasts, discover new biomaterials and assess fish stocks.
Euroopa ametiasutused on seda asjaolu mõistnud ja kulutavad igal aastal enam kui miljard eurot merekeskkonna kohta andmete kogumiseks eeskätt selleks, et tagada meresõidu ohutus, kaitsta rannikualasid, töötada välja uusi biomaterjale ja hinnata olemasolevate kalavarude suurust.
However, at present, such data are too diffuse, not shared as much as they could be and too fragmented in terms of standards, formats and nomenclature.This situation restricts opportunities to develop innovative new products and services based on such data.
Paraku on andmed praegu veel küllalt hajutatud, neid ei jagata piisavalt, nende aluseks olevad standardid, nende vorm ja nomenklatuur on liiga killustatud.
A large majority of professionals in this area are convinced that action at European Union level is the only way to enable those whose work relies on rapidly available marine data to achieve the goals of sustainable and smart growth set by the Europe 2020 strategy.
See omakorda raskendab uute innovaatiliste toodete ja teenuste väljatöötamist.
The European Commission’s proposal detailed in this issue shows how an integrated approach relying on a wide range of legal instruments can contribute to the gradual creation of a structure that collects and assembles observations in order to offer stakeholders a full set of marine data that meets their needs. All these measures will give industry and public bodies the means to attain the vital economic growth objectives of the Europe 2020 strategy.
Enamik kõnealustes valdkondades tegutsevatest spetsialistidest on seisukohal, et vaid Euroopa Liidu tasandil toimuv sekkumine võimaldab neil, kelle töö aluseks on merekeskkonna kohta saadavad ajakohastatud andmed, saavutada strateegias „Euroopa 2020” sätestatud püsiva ja sihipärase majanduskasvuga seotud eesmärke.
Reform of the common fisheries policy is also running its course, with a view to implementation at the start of 2013.
Samal ajal jätkub ühise kalanduspoliitika reform, mille ellurakendamise tähtajaks on 2013. aasta.
2010 came to a close with the final round of consultations.
Eelmisel aastal jõudis lõpule viimane konsultatsioonidevoor.
Fisheries stakeholders met last November in Brussels, where some demonstrated that another future is possible for European fisheries.
Kalanduspoliitikaga seotud huvirühmad kohtusid möödunud aasta novembris Brüsselis, kus mõned neist näitasid, et Euroopa kalanduse jaoks on võimalik ette näha ka erinevat arenguteed.
The article in this issue gives further details.
Ajakirjas toodud artiklis käsitletakse seda küsimust lähemalt.
Marine Knowledge 2020 strategy: for smart and sustainable growth e y a ck ic kM © M
Strateegia„Merealased teadmised 2020”: aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu huvides e y ac k i ck M © M
Improving knowledge of the seas and oceans that make up more than two thirds of our planet is crucial for giving European academia and industry the means to develop innovative products and services and to achieve the European Union’s growth targets for 2020.
Hädavajalik on õppida paremini tundma enam kui kaht kolmandikku meie planeedist katvaid meresid ja ookeane – see pakub Euroopa ülikoolidele ja tööstusettevõtetele vahendeid uuenduslike toodete ja teenuste väljatöötamiseks ning võimaldab neil seeläbi saavutada Euroopa Liidu 2020. aasta majanduskasvu strateegiaga seotud eesmärgid.
One of the three cross-cutting tools of the European Union’s integrated maritime policy is the development of a marine data and observation network.
Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika üks kolmest läbivast instrumendist hõlmab mere-keskkonnaga seotud andmebaaside ja vaatlusandmete võrgustike väljatöötamist.
At present, the collection of marine data is highly fragmented and data sharing is limited.
Praegu toimub mereandmete kogumine liiga hajutatult ning kogutud teavet ei jagata piisavalt.
A recent communication from the European Commission focuses on solutions to this problem.
Just selle probleemi lahendamisele keskendub Euroopa Komisjoni hiljutine teatis.
The marine environment has a tremendous influence on Europeans’daily life.
Merekeskkond avaldab eurooplaste igapäevaelule väga suurt mõju.
Each and every one of us is dependent on what happens on or in the seas.
Merel ja meres toimuv puudutab meid kõiki.
Ocean currents affect the climate.
Ookeanihoovused mõjutavad kliimat.
Fisheries and aquaculture are an important source of protein-rich foods.
Kalandus ja vesiviljelus annavad olulise osa meile vajalikest toiduvalkudest.
A large part of global trade is transported by oceans and the energy we consume will increasingly come from the sea.
Suur osa maailmakaubandusest toimub ookeanide kaudu.
Making the most of all this potential requires better knowledge and understanding of its evolution.
Meie tarbitav energia pärineb järjest rohkem merest … Kõikide nende võimaluste ärakasutamiseks tuleb merega seonduvaid asjaolusid ja merede arengut paremini tundma õppida.
Thousands of European scientists tackle that task day by day, tracking the state of fish stocks, pollution, currents, seabeds, etc.
Selle eesmärgiga on seotud tuhanded Euroopa teadlased, kes jälgivad iga päev kalavarude olukorda, mere saastatust, hoovusi, ookeanipõhja seisundit jne.
The production of marine knowledge begins with observation of the seas and oceans.
Merega seotud teadmiste esmaallikaks on merede ja ookeanide seire.
Fisheries research institutes take samples to learn about the distribution of different age groups in fish stocks; oceanographers bore cores of sediments to study their composition; maritime traffic surveillance centres monitor shipping routes by satellite and radar to improve the organisation of junctions and difficult corridors.
Mereuuringute instituudid võtavad väljapüügiproove, et uurida kalavarude erinevate vanuseklasside jagunemist; okeanograafid võtavad põhjasetteproove nende koostise kindlaksmääramiseks; mereliikluse seirekeskused jälgivad satelliit- ja radarsüsteemide abil laevade teekondi, et korraldada liiklust laevateede ristumiskohtades ja raskemini läbitavates lõikudes.
This is what is known as data collection.
Sellist tegevust nimetatakse andmekogumiseks.
The data are then analysed and classified to create information and knowledge.
Järgneb kogutud andmete analüüs, et neid oleks võimalik süstematiseerida ja luua sel viisil teave või teadmised.
The following phase concerns the exploitation of knowledge.
Järgmine etapp on seotud teadmiste kasutamisega.
Scientists use this data to draw knowledge or applications from it.
Teadlased rakendavad loodud teadmisi, ammutades neist kogemusi või kasutades neid teatavates rakendustes.
Data from fisheries samples are used to determine the quantities of fish that can be caught from a given stock.
Väljapüügiproovidest saadud andmed võimaldavad kindlaks määrata kalavarust püütavate kalade kogused.
Data from marine sediments are used to identify biodiversity loss and to determine the causes based on the presence of different types of pollution.
Meresetete uurimisandmed võimaldavad tuvastada bioloogilise mitmekesisuse vähenemist ja selgitada välja selle põhjused kindla saastusastme korral.
Maritime traffic data are used to identify navigation corridors and to improve the organisation of maritime traffic and maritime spatial planning.
Mereliikluse uurimisest saadavate andmete põhjal on võimalik kindlaks määrata liikluskoridorid, korraldada paremini mereliiklust ning kavandada mereruumi kasutamist.
The Marine Knowledge 2020 strategy aims to make data from observation of the marine environment available to all users through an integrated and interconnected computerised network.
Strateegia„Merealased teadmised 2020” eesmärgiks on viia merekeskkonna vaatlustest saadud andmed integreeritud ja vastastikust ühendamist võimaldava võrgu kaudu kõikide kasutajateni.
The Marine Knowledge 2020 strategy (1) focuses on the phase of data collection, analysis, assembly, storage and availability to scientists responsible for using them.
Strateegia„Merealased teadmised 2020” (1) hõlmab andmete kogumise etappi, andmete analüüsi, nende süstematiseerimist, salvestamist ja teadlastele kättesaadavaks tegemist.
A consultation of stakeholders who use these data in industry, universities and public services identified obstacles to optimal exploitation of the data collected.
Avalik konsultatsioon, mis korraldati neid andmeid tööstuses, ülikoolides ja riiklikes ametiasutustes kasutavate spetsialistide seas, aitas välja selgitada kogutud andmete optimaalset kasutamist takistavad asjaolud.
(1) COM(2010) 461 – Communication on Marine Knowledge 2020. Marine data and observation for smart and sustainable growth.
(1) KOM(2010) 461 – teatis„Merealased teadmised 2020: mereandmed ja -vaatlus aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu huvides”.
EMODnet: the network of networks
EMODnet: võrkude võrgustik
The commitment to create a single gateway to marine data will become a reality in a network dubbed the European Marine Observation and Data Network (EMODnet).
Soov võimaldada ühist juurdepääsu merendusandmetele leiab oma väljenduse ingliskeelse nimetusega võrgustikus European Marine Observation and Data Network (EMODnet).
The aim is to make EMODnet an integrated and interoperable network through which users will have access to all European marine data, observations and statistics.
Eesmärgiks on kujundada EMODnet integreeritud ja koostalitlusvõimeliseks võrgustikuks, mille kaudu kasutajad saaks juurdepääsu kõikidele Euroopa merekeskkonda hõlmavatele andmetele, tähelepanekutele ja statistilistele arvandmetele.
It will in fact be a system of systems, since EMODnet is meant to bring together all existing and future marine observation systems.
Tegemist on tõelise süsteemide süsteemiga, sest selle eesmärgiks on hallata kõiki olemasolevaid või loodavaid mereseiresüsteeme.
For such a network to be effective and to fulfil its goal of providing single and rapid access, all its data will have to be formatted in the same way.
Et niisugune võrgustik oleks tõhus ja vastaks eesmärgile võimaldada ühetaolist ja kiiret juurdepääsu andmetele, peavad kõik selle süsteemi koosseisu kuuluvad andmed olema vormindatud samalaadselt.
EMODnet therefore requires the development of a common data policy, including the creation of common monitoring protocols, common quality standards, description formats, etc.
EMODnet eeldab seega ühtse andmepoliitika väljatöötamist, mis hõlmab ühiste juhtimisprotokollide juurutamist, ühtseid kvaliteedinõudeid, kirjelduse vormingut jne.
It is based on the INSPIRE Directive.
Süsteem põhineb INSPIRE direktiivil.
This major undertaking is currently in the testing stage with development of the prototype ur-EMODnet.
See pöördelise tähtsusega ümberkorraldus on praegu katsetusjärgus eelsüsteemi ur-EMODnet väljaarendamise teel.
The prototype is being built by laboratories divided into four thematic groups: hydrography/bathymetry, geology, biology and chemistry.
Kõnealust eelsüsteemi töötatakse välja laboratooriumides, mis keskenduvad neljale valdkonnale: hüdrograafia/batümeetria, geoloogia, bioloogia ja keemia.Töörühmad tegelevad praegu olemasolevate andmete koondamisega, nende töötlemise ja kõigile kättesaadavaks tegemisega nelja temaatilise andmeportaali vahendusel.
The groups are currently assembling and organising existing data and making them accessible to all users through four thematic portals.
Samal ajal peetakse silmas vajadust andmete ühtlustamise järele nii nende vormingu kui ka kvaliteedi poolest.
In the process, data are being harmonised in terms of format and quality. This involves a great deal of coordination and evaluation.
Tegemist on märkimisväärselt suurt koordineerimist ja hindamist nõudva tööga.
The final assessment in 2013 will help create a blueprint for the future development of this network.
2013. aastal esitatav lõpparuanne on võrgustiku edasise arendamise suuniseks.
By 2013, the number of sea basins covered and the number of parameters taken into account will increase to permit broader conclusions and gradual widening of the scope of the prototype.
Kuni 2013. aastani suurendatakse hõlmatavate merepiirkondade arvu ja arvessevõetavaid tunnuseid, et saada tehtavatele järeldustele mitmekülgsem alus ning laiendada järk-järgult eelsüsteemi tegevusulatust.
Certain conclusions on the future network can already be drawn from progress achieved to date.
Tööde edenemine võimaldab juba praegu visandada teatavaid tulevast võrgustikku hõlmavaid järeldusi.
It is now clear that the data collection philosophy will have to evolve: marine data is collected and formatted at present with a specific purpose in mind (for example, to estimate a fish stock). In the future, data will have to be more neutral and exploitable for different purposes.
Nii on ilmne, et andmekogumise puhul kasutatav lähenemisviis peab edasi arenema: praegu konkreetse eesmärgi jaoks (näiteks hinnangu andmiseks teatavale kalavarule) kogutud andmed peavad tulevikus muutuma üldisemaks, avatumaks mitme eesmärgi jaoks.
They will have to remain associated with their source, responsible for their protection.
Ühtlasi on oluline, et andmed jääks seotuks oma allikaga ja et oleks tagatud andmete kaitse.
For the purposes of this future network, data will have to be grouped according to themes (for example: geological layers or chemical contaminants).
Tulevase võrgustiku raames tuleb korraldada andmete temaatiline rühmitamine (näiteks geoloogiliste kihistuste või keemiliste lisandainete kaupa).
The collection and classification of data will also have to be coordinated at the levels of regional seas and by a central secretariat.
Ja lõpuks tuleb tagada andmekogumise koordineerimine ja andmete süstematiseerimine nii piirkondlike merede kui ka kesksekretariaadi tasemel.
Integrating networks isheries and a qu ac ul t ur F y 2011 I e br ua rI F
Võrkude integreerimine ee br ua r 2011 I I v nr 50
The first obstacle is ascertaining what data already exists.
Esimeseks takistuseks on see, et siiani ei ole alati kindel, millistele andmetele on olemas juurdepääs.
There is no system for notifying users about what data has been collected.
Puudub teavitussüsteem kogutud andmete kohta.
It is therefore entirely possible, for instance, for two research institutes from two different countries to collect samples in the same sea.
Seega on näiteks täiesti võimalik, et kahe riigi uurimisasutused võtavad proove samast merest.
Nor are there any common rules on data storage.
Samuti puuduvad ühtsed arhiveerimiseeskirjad.
How long are data kept and are available before being deleted?
Kui kaua tuleb kogutud andmeid enne kustutamist säilitada, st võimaldada neile juurdepääsu?
The solution to all these problems would be to tear down the walls that separate national and sector-specific collection systems and to ensure that all data are available without delay to all scientists and private industries, whatever their specializations.
Kõigile kolmele esitatud probleemile pakub lahenduse riiklikke andmekogumissüsteeme eraldavate barjääride lammutamine ja sellise süsteemi väljaehitamine, mis tagab kõikidele teadlastele ja asutustele sõltumata nende tegevusvaldkonnast kiire juurdepääsu kõikidele kogutud andmetele.
In other words, today’s fragmented system needs to be replaced by an integrated and interconnected system.
Teisisõnu tuleks asendada praegune killustatud süsteem integreeritud ja vastastikuseid ühendusvõimalusi pakkuva võrgustikuga.
The second obstacle is restricted access to certain data.
Teiseks takistuseks on teatavate andmete puhul kehtestatud juurdepääsupiirangud.
Rules of procedure prohibit some organisations from transferring their data beyond their own walls.
Mõningates asutustes on võetud vastu sisekord, mis ei luba edastada kogutud andmete asutusest väljapoole.
Their use by other organisations or by external scientists therefore becomes very difficult and obtaining authorisations takes time.
Seetõttu muutub nende kasutamine teiste asutuste või välisteadlaste jaoks äärmiselt keeruliseks ja nõuab aega, et hankida erinevad juurdepääsuload.
This is the philosophy that underpins the integrated maritime policy.
Meenutame, et just selline on integreeritud merenduspoliitika aluseks olev lähenemisviis.
The creation of such a data and observation network is one of the three cross-cutting tools of the European Union’s integrated maritime policy, along with maritime spatial planning and integrated maritime surveillance.
Niisugune andmebaaside ja vaatlusandmete võrgustik on ühtlasi üheks Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika läbivaks vahendiks, nagu ka mereruumiga seotud kavandamine ja integreeritud mereseire.
The third obstacle is data compatibility.
Kolmas takistus seisneb andmete ühildumatuses.
From one country to the next, there are different ways of collecting, describing, measuring, classifying and storing data, of rounding figures, and so on.
Eri riikides kasutatakse erinevaid meetodeid andmete kogumiseks, kirjeldamiseks, mõõtmiseks, süstematiseerimiseks, salvestamiseks, arvandmete ümardamiseks jne.
Implementing similar data collected by two different organisations can sometimes represent a sizeable challenge.
Kahe asutuse kogutud samalaadsete andmete rakendamine võib osutuda tõsiseks proovikiviks.
The three objectives of such integration are to reduce costs and delays involved in accessing data, to boost competitiveness and innovation by offering wider access to quality, rapidly available and consistent marine data, and to improve the reliability of knowledge of the seas and oceans.
Integreerimisel on kolm eesmärki: vähendada kulutusi ja ajakulu andmetele juurdepääsul, tõhustada konkurentsivõimet ja innovaatikat, pakkudes laialdasemat juurdepääsu kvaliteetsetele, kiiresti kättesaadavatele ja sidusatele merendusandmetele ning suurendada mere ja ookeanidega seotud teabe usaldusväärsust.
This is the direction the Commission intends to take. It has therefore set up a programme to improve existing data collection systems by 2013.
edastama teabe rakendatavate keskkonnakaitse- ja ohutusmeetmete kohta üleilmsesse GMES-süsteemi (2).
In some cases, this will mean improving the quality of data and in others widening access or encouraging the disclosure of data.
Andmeid koguvad samuti mereohutuse tagamise, kalapüügikontrolli ja keskkonnakaitsega seotud agentuurid.
Over the longer term, these measures will contribute to the establishment of common standards and do away with restrictions on data access.
Ka liikmesriigi tasandil ja mõnikord isegi piirkondlikul tasandil tegeldakse andmekogumisega, eeskätt toimub see merepiirkondades rannikualade integreeritud halduse raames.
For example, the Commission plans to require greater availability for data collected under programmes financed by the European Union.
Nüüd tuleb seda suundumust edasi arendada. Selleks on komisjon käivitanud kava, mille eesmärgiks on täiustada 2013. aastaks rakendatavaid andmekogumissüsteeme.
It also plans to promote coastal information systems as part of integrated coastal zone management projects.
Teatud juhtudel on tegemist andmete kvaliteedi parandamisega, teistel juhtudel juurdepääsuvõimaluste täiustamise või andmete avalikustamise soodustamisega.
Eurostat will develop better parameters for identifying more effectively coastal influence in territorial statistics, and so on.
Seejuures on oluline, et võetud meetmed toetaks ühiste normide kehtestamist ja aitaks tagada täiesti vaba juurdepääsu andmetele.
The Commission notes that, over the longer term, true integration of marine knowledge will require an additional step.
Nii näeb komisjon näiteks ette pakkuda laialdasemat juurdepääsu Euroopa Liidu rahastatud kavade raames kogutud andmetele.
A network will have to be designed, based on assessments of pilot projects such as ur-EMODnet, the prototype platform developed by the European Union, and MyOcean, the maritime dimension of the global GMES initiative.
Ühtlasi kavandab komisjon rannikualadega seotud teabesüsteemide toetamist nende piirkondade integreeritud halduskavade raames. Eurostat jälgib, et leitaks kõige sobivamad parameetrid rannikualade mõju kindlaksmääramiseks territoriaalsel alusel koostatud statistiliste andmete puhul.
For more information, consult the brochure on this new strategy on http://ec.europa.eu/maritimeaffairs
See nimekiri ei ole kaugeltki veel lõplik.
Streamlining the system will reduce data collection costs, which amount to upwards of one billion euro today.
Süsteemi selline täiustamine vähendaks praeguseid andmete kogumise kulutusi, mis ulatuvad ligikaudu ühe miljardi euroni.
The savings are cautiously estimated at around 30 %, or EUR 300 million a year for the European Union as a whole.
Kokkuhoid ulatuks tagasihoidliku hinnangu kohaselt ligikaudu 30 %ni, moodustades kogu Euroopa Liidu ulatuses 300 miljonit eurot aastas.
The final objective is to provide full access to all marine data and observations.
Komisjon täpsustab ühtlasi, et merendusalaste teadmiste tegeliku integreerimise jaoks tuleb minna veelgi kaugemale.
With such a tool, users will know what exists and be better able to steer and develop future data collection.
Võrgustik tuleb tegelikult alles rajada ning selle aluseks peavad olema praegu väljatöötatavate eelprojektide tulemused.
Lastly and most importantly, in an interconnected global economy, knowledge is the driver for sustainable growth, in keeping with the Europe 2020 strategy.
Niisugusteks projektideks on näiteks Euroopa Liidu väljatöötatud arendusplatvorm ur-EMODnet ja üleilmse algatuse GMES merendusega seotud haru MyOcean.
In addition, better access to knowledge will enable private industry to develop new products and services and thus to create new jobs of a kind difficult to anticipate beforehand.
Lisaks võimaldaks parem juurdepääs andmetele töötada erasektoril välja uusi tooteid ja teenuseid ning luua seeläbi uusi töökohti viisil, mida praegu on raske ette näha.
Public authorities will be able to base their decisions on more solid information.
Ka avaliku sektori otsused tehtaks kindlamal alusel.
Lastly, scientists will have better sources of data on which to develop their research.
Ja lõpuks saaks teadusuuringute puhul kasutada investeeringute väljatöötamiseks kvaliteetsemaid teabeallikaid.
All these aims are in line with those of the Europe 2020 strategy.
Seega on tegemist strateegia„Euroopa 2020”eesmärkidega. eesmärkidega.
Improving what exists e br ua rI F
ee br ua r 2011 I I v
No 50
Olemasolevate süsteemide täiustamine nr 50
European regulations already organise the collection of different types of marine and maritime data, and in some cases impose certain availability criteria.
Lõppeesmärgiks on tekitada tõhus juurdepääsuvõimalus kõikidele merekeskkonna andmetele ja vaatlusandmetele.
The Member States are obliged to monitor and report on the environmental status of their maritime waters through the WISE-Marine network, to share geographical data on the basis of common standards and to report their fisheries figures.
Selline vahend võimaldaks ühelt poolt saada paremini selgust selles, mis on juba praegu olemas, seega paremini orienteeruda ning töötada välja tulevased andmekogumissüsteemid.
They must also submit their environmental and security measurements to the global GMES (2) initiative.
Lõpuks ja eelkõige tuleb mainida, et praeguses ühtses majandussituatsioonis on strateegia„Euroopa 2020” kohaselt just teadmised jätkusuutliku majanduskasvu mootoriks.