natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Employment in agriculture and industry excluding construction remained on a declining trend.
Joonis A Tööpuuduse määr ja SKP kasv euroalal
Chart A Euro area unemployment rate and GDP growth
Tööpuudus vähenes peamiselt tööhõive tugeva kasvu arvel
(percentages; annual percentage changes) unemployment rate (left-hand scale)real GDP growth (year-on-year; right-hand scale)
(protsentides; aastane muutus protsentides) tööpuuduse määr (vasak telg)SKP reaalkasv (kasv võrreldes eelmise aastasama perioodiga; parem telg)
Unemployment rates in the euro area by gender, age group and skills
Tööturu paranemisest saavad kasu kõik inimeste rühmad
(percentages; percentage points)
Rühmade lõikes esineb tööpuuduse tasemes siiski olulisi erinevusi (vt tabel).
Change 2003-07
Naiste tööpuuduse tase
All Men Women Younger Older Skills below secondary education at least secondary education tertiary education Longterm unemployment rate above 15
Kõik Mehed Naised Noored Eakad Haridustase alla keskharidusevähemalt keskhariduskolmanda taseme haridus Pikaajaliste töötute suhtarv üle 15
most affected by high unemployment, i.e. young people and women.
EKP Aastaaruanne 2007
The female unemployment rate fell by 1.9 percentage points, to 8.0%, between June 2003 and December 2007, clearly a more pronounced decline than that recorded for male workers.
on 2003. aasta juunist alates langenud 1,9 protsendipunkti võrra ja oli 2007. aasta detsembris 8,0%, mis ületab selgelt meeste tööpuuduse vähenemist.
Both groups, youths and women, have continued to benefit from the easing of regulations applicable to fixed-term contracts and the introduction of measures aimed at promoting part-time employment, which have increased these groups’ employability.
Mõlemale rühmale – nii noortele kui ka naistele – on kasuks tulnud tähtajaliste lepingute suhtes kehtivate õigusnormide leevendamine ning osalise tööajaga töö edendamisele suunatud meetmed, mis on nende rühmade tööalast konkurentsivõimet parandanud.
They have also benefited from the structural rise in employment in the services sector.
Samuti on neile kasuks tulnud tööhõive struktuurne tõus teenindussektoris.
On a less positive note, the ratio of longterm unemployed to the total number of unemployed persons appears to have remained broadly unchanged between 2003 and 2007, at slightly above 44%, which is very high compared with other economic areas.
Vähem positiivse asjaoluna on aga pikaajaliste töötute osakaal töötute koguarvus püsinud 2003. aastast 2007. aastani enam-vähem muutumatuna, s.o veidi üle 44%, mis on muude majanduspiirkondadega võrreldes väga suur.
However, the ratio of those unemployed for more than a year to total unemployment has decreased by 1.0 percentage point since 2005.
Kauem kui aasta tööta olnute osakaal töötute koguarvus on siiski alates 2005. aastast langenud 1,0 protsendipunkti võrra.
This indicates that persons in that group are benefiting from the economic recovery with some lag.
See näitab, et see rühm saab majanduse taastumisest kasu teatava viivitusega.
As reflected in the trend decline, longterm unemployment is also benefiting from labour market reforms aimed in particular at improving the employability of the most vulnerable groups and at increasing work incentives.
Selle vähenemistendentsi kohaselt saavad ka pikaajalised töötud kasu tööturureformidest, mis on eelkõige suunatud kõige haavatavamate rühmade tööalase konkurentsivõime parandamisele ja töötamisstiimulite suurendamisele.
Additional reforms and continuing wage moderation are necessary to encourage a further decline in unemployment
Tööpuuduse edasiseks vähendamiseks on vaja täiendavaid reforme ja palgakasvu jätkuvat vähenemist
Overall, the decline in unemployment since mid-2003 has been significant.
Üldiselt on tööpuudus alates 2003. aasta keskpaigast oluliselt langenud.
A sustainable continuation of this decline in the coming years will necessitate, in addition to wage moderation, ongoing reforms in euro area labour and product markets.
Selle edasiseks vähendamiseks lähiaastatel on lisaks palgakasvu vähendamisele vaja jätkuvaid reforme euroala töö- ja tooteturgudel.
The European Commission has recently compiled a database (called LABREF), recording the key features of policy initiatives since the year 2000, focusing on their design, scope and durability.1 Chart B shows that on average the
Euroopa Komisjon koostas hiljuti andmebaasi nimega LABREF, kuhu sisestatakse alates 2000. aastast elluviidud poliitiliste algatuste põhijooned, keskendudes nende sisule, ulatusele ja kestusele. 1Joonis B näitab, et ajavahemikus 2000–2006 rakendati euroala tööturgudel 98 meedet.
1 Reforms have been classified along eight main policy dimensions, covering labour taxation, the unemployment benefit systems (together with other welfare-related benefits), active labour market programmes, job protection, pension systems, wage bargaining, working time organisation, migration policies and labour mobility; within these broad policy domains, an overall set of 36 areas of intervention are investigated.
Peamiselt on meetmeid võetud aktiivsete tööturupoliitikate valdkonnas (eriti riikide tööhõiveteenistusi ja koolitust mõjutavad algatused), pensionisüsteemide valdkonnas (peamiselt seoses nende koguse ja kõlblikkuskriteeriumidega) ning tööjõu maksustamise valdkonnas (meetmed, mis eelkõige mõjutavad tulu maksustamist ning tööandjate sotsiaalkindlustusmakseid).
Chart B Reform intensity in the euro area 1)and distribution by type of reform, 2000-06
Joonis B Reformiaktiivsus euroalal 1)reformivaldkonnad 2000–2006
(number of reforms enacted) working timewage bargaininglabour taxation, pension systems, unemploymentand welfare-related benefitsjob protectionimmigration and labour mobilityactive labour market programmes overall number of policy changes in euro area labour markets amounted to about 98 measures enacted between 2000 and 2006.
(läbiviidud reformide arv) tööaegpalgaläbirääkimisedtöömaksud, pensionisüsteemid, töötushüvitisedja sotsiaaltoetusedtöökohtade kaitseränne ja tööjõu liikuvusaktiivne tööturupoliitika
Source: ECB computation based on the LABREF database.1) Includes Slovenia.
Allikas: EKP arvutused LABREFi andmebaasi põhjal.1) Kaasa arvatud Sloveenia.
Although several euro area countries have made progress in adopting and implementing structural reforms, further effort is needed in a number of policy areas.
Ehkki mitmed euroala riigid on edukalt vastu võtnud ja rakendanud struktuurireforme, on paljudes poliitikavaldkondades vaja täiendavaid jõupingutusi teha.
Reforms should increase employment opportunities for young people and women in particular.
Reformid peaksid suurendama eelkõige noorte ja naiste töötamisvõimalusi.
It is therefore essential for each euro area country to remove market distortions and to rigorously implement the national reform programmes that are at the heart of the Lisbon process.
Seetõttu on hädavajalik, et kõik euroala riigid kõrvaldaksid turumoonutused ja rakendaksid järjekindlalt Lissaboni protsessi keskmes olevaid riiklikke reformiprogramme.
Progress in terms of changing employment protection legislation and providing incentives to work via tax and benefit systems has been rather limited.
Üsna vähe on tehtud töökohtade säilitamist reguleerivate õigusaktide muutmiseks ning maksu- ja hüvitissüsteemide abil töötamisstiimulite loomiseks.
Vigorous reforms in these areas could substantially contribute to the flexibility of the labour markets and support the adjustment capacity of countries in the euro area.
Jõulised reformid nendes valdkondades võiksid oluliselt edendada tööturgude paindlikkust ning toetada euroala riikide kohanemisvõimet. Peale selle on töövil-
In addition, increased efforts to complete and deepen the EU internal market for goods and services and to increase research and development and innovation are required to raise productivity and increase employment opportunities. Furthermore, reforms of the wage bargaining systems, aimed at removing rigidities, are welcome because of their importance in decreasing unemployment rate differentials across groups.
1 Reformid on liigitatud kaheksa peamise poliitikavaldkonna kaupa: tööjõu maksustamine, töötushüvitiste süsteemid (koos teiste sotsiaalhüvitistega), aktiivsed tööturuprogrammid, töökohtade säilitamine, pensionisüsteemid, palgaläbirääkimised, tööaja korraldus, rändepoliitika ja tööjõu liikuvus; nende laiade poliitikavaldkondade raames uuritakse kokku 36 sekkumisvaldkonda.
2.5 FISCAL DEVELOPMENTS more recent estimates, the 2007 deficit ratio amounted to 0.1% of GDP and the debt ratio to 85.1% of GDP.
jakuse ja töötamisvõimaluste suurendamiseks vaja rohkem panustada ELi kaupade ja teenuste siseturu lõpuleviimiseks ja süvendamiseks ning teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni edendamiseks.
No country participating in the euro area had a deficit of more than 3% of GDP in 2007, a situation that was last witnessed in 2000 (proceeds from the sale of UMTS licences excluded).
Teretulnud on ka palgaläbirääkimiste süsteemide jäikust kõrvaldavad reformid, sest need süsteemid on olulised tööpuuduse erinevuste vähendamiseks rühmade lõikes.
The 2007 figures in the stability programmes are based on estimates and hence could differ from final outcomes.
Stabiilsusprogrammides sisalduvad 2007. aasta andmed on hinnangulised; seetõttu ei pruugi need lõpliku tulemusega kokku langeda.
In the case of Italy, according to more recent estimates, the deficit fell to 1.9% of GDP.
Valitsussektori eelarve ülejääk (+) / puudujääk (-)
Euro area Belgium Germany Ireland Greece Spain France Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Slovenia Finland
Euroala Belgia Saksamaa Iirimaa Kreeka Hispaania Prantsusmaa Itaalia Luksemburg Madalmaad Austria Portugal Sloveenia Soome
majority of countries, most notably in Germany, Luxembourg and Finland.
EKP Aastaaruanne 2007
France and low-debt countries Ireland and Luxembourg were the exceptions to this declining trend.
olid Prantsusmaa ning madala võlatasemega riigid Luksemburg ja Iirimaa.
Moreover, in six countries debt ratios remained above the 60% of GDP reference value.
Peale selle püsis võla suhtarv kuues riigis kõrgem kui kontrollväärtus 60% SKPst.
Despite improved fiscal outcomes, there was an increase in debt issuance activity of euro area governments in 2007 (see Box 7).
Eelarvepoliitilise seisundi paranemisest hoolimata suurenes 2007. aastal võlakirjade emiteerimine euroala valitsuste poolt (vt taustinfo 7).
The average structural budget balance (the cyclically adjusted balance excluding one-off and other temporary measures) in the euro area improved from -1.2% of GDP in 2006 to -0.8% in 2007.
Uuemate hinnangute kohaselt langes eelarvepuudujääk Itaalias 1,9%ni SKPst. Belgias oli 2007. aasta eelarvepuudujääk uuemate hinnangute kohaselt 0,1% SKPst ning võla suhtarv 85,1% SKPst.
Rather than concrete consolidation measures on the expenditure side, this improvement reflected buoyant tax revenue growth over and above the growth that can be explained by developments in the assumed macroeconomic tax bases.
Mitte ühegi euroala riigi eelarvepuudujääk ei ületanud 2007. aastal 3% – selline olukord valitses viimati 2000. aastal (siinjuures ei arvestata UMTS-litsentside müügitulu).
Looking at individual countries, a substantial improvement in structural balances, of 0.5 percentage point of GDP or more, was seen in Germany, Greece, Italy, Portugal and Slovenia.
2007. aasta näitajate võrdlus 2006. aasta lõpus ja 2007. aasta alguses ajakohastatud stabiilsusprogrammi eesmärkidega näitab, et euroala keskmine eelarvepuudujääk vähenes 0,7 protsendipunkti võrra SKPst.
By contrast, there was significant structural budgetary loosening, of over 1 percentage point of GDP, in Ireland and the Netherlands.
Vähenemine toimus peamiselt baasefekti tõttu, mis peegeldab 2006. aasta oodatust paremaid tulemusi.
A small majority of euro area countries reached or continued to meet their mediumterm budgetary objective (MTO) in 2007.
2007. aasta tulemused olid plaanitust paremad enamikus riikides, eriti Saksamaal, Luksemburgis ja Soomes.
Box 7
Taustinfo 7
DEVELOPMENTS IN THE ISSUANCE OF GOVERNMENT DEBT SECURITIES AND BOND YIELD SPREADS IN THE EURO AREA
EUROALA VALITSUSSEKTORI VÕLAKIRJADE EMISSIOONIMAHU ARENG JA TULUSUSE VAHE
In an environment of rising interest rates, which characterised most of the year, euro area net issuance of general government debt securities increased in 2007.
Suuremat osa aastast iseloomustanud intressimäärade tõusu keskkonnas kasvas 2007. aastal valitsussektori võlaväärtpaberite netoemissioon.
The increase was remarkably strong for shortterm issuance.
Eriti jõudsalt suurenes lühiajaliste võlakirjade emiteerimine.
In net terms, the growth rate of euro area general government debt issuance was 2.8% in December 2007, or only 0.4 percentage point higher than in 2006 (see Table A).1 However, the general government debt-to-GDP ratio declined in most euro area countries, in the context of stronger economic growth.
Euroala valitsussektori väärtpaberite netoemissiooni kasv oli 2007. aasta detsembris 2,8%, s.o ainult 0,4 protsendipunkti rohkem kui 2006. aastal (vt tabel A).1 Valitsussektori võla suhe SKPsse vähenes aga enamikus euroala riikides tänu tugevamale majanduskasvule.
Table A Debt securities issued by euro area governments
Tabel A Euroala valitsussektori emiteeritud võlakirjad
(annual percentage changes; end of period)
(protsentides; perioodi lõpp)
Total general government Longterm Fixed rate Floating rate Shortterm
Keskvalitsus kokku Pikaajalised Fikseeritud intressimääraga Ujuva intressimääraga Lühiajalised
In general, countries have not changed their longterm debt management orientation. In 2007 longterm debt accounted for around 92.5% of outstanding debt securities, which is slightly less than in 2006.
1 Arvutuste aluseks on finantstehingud ja need ei sisalda seetõttu ümberliigitusi, ümberhindlusi, vahetuskursi muutusi ja teisi muutusi, mis ei tulene tehingutest.
For details, see the technical notes relating to Tables 4.3 and 4.4 of the “Euro area statistics” section of the ECB’s Monthly Bulletin.
Vt lähemalt EKP kuubülletääni peatüki „Euroala statistika” tabelite 4.3 ja 4.4 tehnilisi märkusi.
Table B Structure of amounts outstanding of debt securities issued by euro area governments
Tabel B Euroala valitsussektori emiteeritud võlakirjade bilansilise jäägi struktuur
(percentages of total debt securities issued by general government; end of period)
(protsendina kõigist valitsussektori emiteeritud võlakirjadest; perioodi lõpp)
Central government Longterm securities Shortterm securities Other general government Longterm securities Shortterm securities Total general government Longterm Fixed rate Floating rate Shortterm Total general government in EUR billions
Keskvalitsus Pikaajalised Lühiajalised Ülejäänud valitsussektor Pikaajalised Lühiajalised Kogu valitsussektor Pikaajalised Fikseeritud intressimääraga Ujuva intressimääraga Lühiajalised Kogu valitsussektor (mld EUR)
In order to illustrate the effect of rising interest rates on general government debt interest payments, the change in interest payments can be decomposed as follows: i) an effect stemming from changes in government debt, ii) an effect resulting from changes in interest rates and iii) a residual cross effect.2
Üks põhjus, miks valitsussektori lühiajaliste võlaväärtpaberite emissioon 2007. aastal pikaajaliste võlaväärtpaberitega võrreldes protsentuaalselt kasvas, võis seisneda pikaajaliste intressimäärade tõusus esimesel poolaastal.
Chart A shows that in 2007, for the first time since 2000, there was a positive contribution from the change in interest rates to the overall change in interest payments. Moreover, the impact of the change in interest rates was higher than the effect from the change in debt.
Samal ajal kui valitsused seisid silmitsi järsu tulukõveraga, langes pikaajaliste võlaväärtpaberite aastakasv 3,4%lt 2006. aastal 2,3%ni 2007. aastal, lühiajaliste võlaväärtpaberite aastakasv aga suurenes järsult ja muutus 2007. aastal isegi positiivseks.
In terms of cross-country differences, German ten-year government bond yields have thus far been the lowest among euro area countries on average, primarily on account of these bonds’ higher liquidity and corresponding benchmark status.
Valitsussektori lunastamata võlakirjade struktuuri analüüs näitab, et võlaväärtpabereid emiteeris peamiselt keskvalitsus.
Chart B shows the government bond yield spreads for the euro area countries other than Germany under the excessive deficit procedure at the end of 2006, against German bonds.
2007. aastal moodustasid keskvalitsuse võlaväärtpaberid 93,5%, ülejäänud alamsektorite omad aga 6,5% valitsussektori lunastamata võlaväärtpaberitest.
The differences between government bond yields across euro area countries ultimately reflect differences in liquidity and credit risk.
2007. aastal moodustas pikaajaline võlg umbes 92,5% lunastamata võlaväärtpaberitest, s.o veidi vähem kui 2006. aastal.
There were two discernible trends in government bond yield spreads during 2007.
Lühiajaliste võlaväärtpaberite osakaal kasvas aga 2006. aasta 7,1%lt 2007. aastal 7,5%ni (vt tabel B).
In the first half of the year, government bond yield spreads were on a downward trend in some euro area countries.
Tabelist B on ka näha, et ülekaalukalt suurim osa valitsussektori pikaajalistest võlakirjadest emiteeriti fikseeritud intressimääraga.
However, during the financial market turmoil in the second half of 2007 and as a result of a general repricing of risks, they increased, particularly in Greece, France, Italy and Portugal.
Ujuva intressimääraga võlaväärtpaberite osakaal kasvas 2007. aastal veidi, jätkates 2004. aastal alanud tõusujoont.
The declines that were observed towards the end of September were reversed in November, following investors’ renewed concerns regarding the turmoil in credit markets.
Et illustreerida tõusvate intressimäärade mõju valitsussektori võlakirjade intressimaksetele, võib intressimaksete muutuse puhul eristada kolme mõju: i) valitsussektori võla muutusest tulenev mõju, ii) intressimäära muutuse mõju ja iii) täiendav vastastikune mõju.2
In order to confirm the recent widening of the government bond yield spreads, Chart C shows sovereign credit default swap (CDS) spreads.
Joonis A näitab, et esmakordselt pärast 2000. aastat avaldas intressimäära muutus 2007. aastal intressimaksete üldisele muutusele positiivset mõju.
By construction, sovereign CDS spreads can also be considered as measures of the credit risk associated with holding corresponding government
Peale selle oli intressimäärade muutuse mõju suurem kui võla muutuse mõju.
2 The change in interest payments, I, can be decomposed as follows:
2 Intressimaksete muutuse I võib jagada järgmisteks komponentideks:
Effect viachange ininterest rate
Mõju võla muutuse kaudu
Effect viachange indebt where B is general government debt and i is the average implicit interest rate (I/B).
Mõju intressimäära muutuse kaudu kus B on valitsussektori võlg ja i on keskmine kaudne intressimäär (I/B).
Chart A Decomposition of the change in interest payments
Joonis A Intressimaksete muutuse koosseis
Chart B Government bond yield spreads against Germany
Joonis B Riigivõlakirjade tulusus võrreldes Saksamaaga
(as a percentage of GDP; annual data)
(protsendina SKPst; aasta andmed)
(in basis points; daily data)
(baaspunktides; päevased andmed)
France Italy change in debtchange in interest ratecross effect
Prantsusmaa Itaalia võla muutusintressimäära muutusvastastikune mõju
Sources: Reuters and ECB calculations.
Allikad: Reuters ja EKP arvutused.
Sources: European Commission (AMECO database) and ECB calculations.
Allikad: Euroopa Komisjon (AMECO andmebaas) ja EKP arvutused.
0 0 Jan.
0 0 jaan okt jaan okt jaan 2008 aprill juuli 2006 aprill juuli 2007
or even a reversal of consolidation efforts in some countries and a reduction of surpluses in others.
Riigivõlakirjade tulususe vahe hiljutise suurenemise kinnitamiseks on joonisel C näidatud riigi krediidiriski vahetustehingute vahed.
Against this background, the average government debt ratio in the euro area is expected to decline less rapidly in 2008, by around 1.5 percentage points, to 65.1% of GDP.
Oma struktuurilt võib ka riigi krediidiriski vahetustehingute vahesid pidada vastavate riigivõlakirjade hoidmisega seonduva krediidiriski mõõduks.
STANDSTILL IN FISCAL CONSOLIDATION EXPECTED IN 2008 Fiscal plans in euro area countries for 2008, as included in the stability programme updates of end-2007, indicate that the decline in the average government deficit in the euro area, observed since 2004, will come to a halt, with the deficit marginally increasing to 0.9% of GDP.
Kooskõlas eespool esitatud riigivõlakirjade tulususe vahe analüüsiga on mainitud riikides alates 2007. aasta suvest suurenenud ka riigi krediidiriski vahetustehingute vahed, mis jätkasid seda tendentsi 2008. aasta alguses.
comply both with the benchmark improvement in the structural balance of 0.5% of GDP and with additional consolidation requirements included in the respective ECOFIN Council recommendations.
Valitsussektori kulud ja tulud vähenevad mõlemad umbes samavõrra (0,25 protsendipunkti SKPst).
Current projections, as included in the stability programmes of the two countries subject to an excessive deficit procedure, Italy and Portugal, indicate that deficits would be below 3% of GDP in 2008 but would remain rather high, warranting further consolidation.
Seetõttu oodatakse, et euroala valitsussektori keskmine võla suhtarv alaneb 2008. aastal aeglasemalt – 65,1%ni SKPst, umbes 1,5 protsendipunkti võrra.
Other euro area countries that did not reach their mediumterm objective in 2007 should pursue a consolidation strategy in line with the requirements of the Stability and Growth Pact.
oodatust suuremat maksutulu, et kiirendada eelarvepuudujäägi ja võla vähendamist.
This requires a structural consolidation of 0.5% of GDP per annum as a benchmark, with greater consolidation efforts to be undertaken if countries experience good times.
Eurogrupi ministrid võtsid kohustuse, mille kohaselt enamik euroala riike peab saavutama keskpika eelarve-eesmärgi 2008. või 2009. aastal ning kõik euroala riigid peavad selle saavutama hiljemalt 2010. aastal.
In particular, Ireland, Greece, France and Italy are not expected to reach their MTO by 2010, and the structural fiscal adjustment in 2008 would fall short of the 0.5% of GDP benchmark in Belgium, France, Italy and Austria.
2007. aasta oktoobris leppis ECOFINi nõukogu kokku mitmes soovitavas meetmes stabiilsuse ja kasvu pakti tulemuslikkuse parandamiseks, eelkõige tugevdades pakti ennetavat osa.
These developments are all the more disappointing as some countries continue to benefit from exceptionally buoyant revenues that enhance the structural budget balances, although their persistence is far from certain.
Nad kinnitasid ka vajadust saavutada paktis ettenähtud struktuurse konsolideerimise eesmärk 0,5% SKPst aastas.
Failure to meet the requirements of the Stability and Growth Pact and recent political commitments put the credibility of the preventive arm of the Pact at serious risk.
Ebakindlus seoses 2007. aasta suvel alanud finantstururahutuste mõjuga majandusele ja eelarvele viitab sellele, et eelarvepoliitikat tuleb kujundada ettenägelikumalt.
MORE AMBITION IN FISCAL CONSOLIDATION EFFORTS ESSENTIALAccording to the updated stability programmes, the macroeconomic environment in 2008 remains conducive to swift progress towards the MTOs set by the euro area countries.
Täpsemalt ei oodata Prantsusmaal ja Itaalias olulisi konsolideerimise edusamme riigi rahanduse usaldusväärsuse saavutamise suunas ning nende, nagu ka Portugali kogupuudujääk ulatub peaaegu kontrollväärtuseni, mis on 3% SKPst.
The Stability and Growth Pact calls on the euro area countries to attain annual improvements of the structural budget balance of 0.5% of GDP as a benchmark, with greater consolidation efforts to be undertaken in good times.
Teistes riikides, kus keskpikka eelarve-eesmärki ei ole veel saavutatud, jäävad edusammud keskmiselt üsna tagasihoidlikuks ning mõnel juhul struktuursed eelarvepositsioonid isegi halvenevad.