natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Regardless of those terminological inaccuracies, the Court notes that the Commission found that the weakness referred to in paragraphs 233 and 234 above was compensated for by the capacity for the rules of the cost accounting system applied to identify, clearly and verifiably, the public services supplied and their costs (last sentence of recital 180 of the contested decision).
Vaatamata neile terminoloogilistele ebatäpsustele märgib Esimese Astme Kohus, et komisjon on asunud seisukohale, et eespool punktides 233 ja 234 kirjeldatud puudust kompenseeris kohaldatava kuluarvestussüsteemi rangus seeläbi, et see võimaldas osutatavate avalike teenuste selget ja kontrollitavat kindlaksmääramist (vaidlustatud otsuse põhjendus 180, viimane lause).
Further on, the Commission added that, ‘although no systematic external auditing of the public service reports seems to have taken place, the system described ensured that the public service obligation was carried out in the manner provided for’ (second sentence of recital 181 of the contested decision).
Veelgi enam, komisjon on lisanud, et „[e]hkki näib, et avalike teenuste osutamise aruande välisauditit ei teostatud süstemaatiliselt, kindlustas kirjeldatud süsteem selle, et avaliku teenuse kohustusi täideti ettenähtud viisil” (vaidlustatud otsuse põhjendus 181, teine lause).
However, neither of those two considerations can be accepted.
Sellegipoolest ei saa kumbagi neist põhjendusest pidada vastuvõetavaks.
Concerning the first consideration (paragraph 236 above), suffice it to state that the lack of external verification by auditors cannot, logically, be covered by the assertion that ‘the strict rules of the cost accounting system ensured that the costs of each
Seoses esimesena nimetatud põhjendusega (eespool punkt 236) tuleb nentida, et audiitori läbiviidava väliskontrolli puudumist ei saa loogiliselt võttes korvata kinnitusega, mille kohaselt „ranged kuluarvestussüsteemi reeglid [tagasid], et iga […] avaliku
That assertion amounts, in short, to the following proposition, the terms of which are contradictory: the fact that there was no verification has no effect on the reliability of the information because that verification was possible.
Tegelikult viib see väide järgmise vastuolulise olukorrani, kus asjaolu, et kontrollimist ei toimunud, ei mõjuta teabe usaldusväärsust, kuna kontrollimine oli võimalik.
An undertaking may have precise and clear rules of cost accounting, permitting effective identification and verification and, at the same time, record in its accounting, whether by error or consciously, figures or headings which do not correspond to the truth.
Ettevõtjal võivad olla selged ja täpsed reeglid analüütilise raamatupidamise jaoks, mis võimaldavad tõhusat identifitseerimist ja kontrolli, ning ta võib sama ajal kanda raamatupidamisse kas eksimuse tõttu või teadlikult arvandmeid või lahtreid, mis ei ole vastavuses tegelike asjaoludega.
Where, in particular, there is no verification, those departures from the truth will quite simply not be noticed.
Just neil juhtudel, kui kontrollimist ei toimu, ei avastata niisuguseid kõrvalekaldumisi.
It follows that, in the absence of systematic external verification of the public service reports by RTP’s auditors and contrary to the Commission’s contention contained in the last sentence of recital 180 of the contested decision, there existed or should have existed, necessarily, a doubt on the part of that institution as to the reliability of the information contained in those reports, which the simple assertion of the quality of the rules of cost accounting could not dispel.
Siit järeldub, et RTP avaliku teenuse osutamist puudutavate aruannete audiitoripoolse süstemaatilise väliskontrolli puudumise tõttu ja vastupidi sellele, mida komisjon väidab vaidlustatud otsuse põhjenduse 180 viimases lauses, oli või oleks pidanud komisjonil olema kahtlus kõnealustes aruannetes esitatud teabe usaldusväärsuse osas, st kahtlus, mida ei saanud kaotada ainuüksi kinnitusega kuluarvestussüsteemi reeglite tõhususe kohta.
Concerning the Commission’s second consideration, set out in recital 181 of the contested decision and recalled in paragraph 237 above, to the effect that, beyond even the first consideration inferred from the quality of the accounting rules, it was the ‘system’ (‘sistema’) as a whole which led that institution to conclude that it had reliable information, the Court notes that it cannot be accepted either, since it also constitutes a contradiction in its own terms.
Mis puudutab komisjoni teisena nimetatud põhjendust vaidlustatud otsuse põhjenduses 181, millele on viidatud eespool punktis 237 ja mille kohaselt kõnealune institutsioon järeldas – lisaks esimesele, raamatupidamiseeskirjade tõhususest lähtuvale põhjendusele – „süsteemi” („sistema”) kui terviku alusel, et tema käsutuses olev teave on usaldusväärne, siis Esimese Astme Kohus nendib, et ka seda põhjendust ei saa pidada vastuvõetavaks, kuna see on samuti vastuoluline.
That consideration, read in the light of the clarification of the terminology of the contested decision provided in paragraph 235 above, includes the following reasoning.
Kui lugeda seda põhjendust, arvestades eespool punktis 235 esitatud selgitusi vaidlustatud otsuse terminoloogia kohta, siis kajastab see järgmist mõttekäiku.
First, the Commission states, essentially, in the first paragraph of recital 181 of the contested decision, that it is apparent from the preceding recitals of that decision that there was a verification system which operated on three different levels.
Esmalt on komisjon vaidlustatud otsuse põhjenduse 181 esimeses lauses väljendanud sisuliselt mõtet, et otsuse eelnevatest põhjendustest nähtub, et eksisteeris kolmetasandiline kontrollisüsteem.
The first element of that system identified by the Commission is ‘verification… internally by the board of auditors’.
Selle süsteemi esimene element oli komisjoni määratluse kohaselt „audiitorkogu” poolt läbiviidav „sisekontroll”.
It concerns verification by auditors of the public service reports, referred to in recital 178 of the contested decision and referred to again at the beginning of the last sentence of recital 180 of that decision.
Sellega on mõeldud avaliku teenuse osutamist puudutavate aruannete kontrollimist audiitorite poolt, millele on viidatud vaidlustatud otsuse põhjenduses 178 ning mida on uuesti mainitud nimetatud otsuse põhjenduse 180 viimase lause alguses.
The second element of that system identified by the Commission is ‘verification… by the responsible government bodies’.
Komisjon on selle süsteemi teise elemendina nimetanud kontrolli, mida viisid läbi „vastutavad valitsusasutused”.
It concerns the verification mentioned in recital 179 of the contested decision.
Sellega on mõeldud vaidlustatud otsuse põhjenduses 179 mainitud kontrolli.
The third element of that system identified by the Commission is ‘verification… by an external auditing firm’.
Süsteemi kolmanda elemendina mainis komisjon kontrolli, mille viib läbi „välisauditifirma”.
It concerns the verification referred to in the first sentence of recital 180 of the contested decision.
Sellega on mõeldud vaidlustatud otsuse põhjenduse 180 esimeses lauses nimetatud kontrolli.
The Commission continues, at the second sentence of recital 181 of the contested decision, by stating, essentially, that, although no systematic external auditing of the public service reports appears to have taken place and although the first element of the system does not appear to have functioned correctly, that system ensured that the public service obligation was carried out in the prescribed manner.
Komisjon jätkab, väites vaidlustatud otsuse põhjenduse 181 teises lauses sisuliselt seda, et ehkki avalike teenuste osutamise aruande välisauditit ei teostatud ilmselt süstemaatiliselt– seega vaatamata asjaolule, et süsteemi esimese komponent ei toiminud nõuetekohaselt –, kindlustas see süsteem selle, et avaliku teenuse osutamise kohustusi täideti ettenähtud viisil.
It is apparent from that description of the Commission’s reasoning that that institution therefore relies on the existence and the application of a verification system comprising three elements in order to infer therefrom that the public service was supplied as laid down, even though it noted the malfunctioning of that system, in particular in one of those three constituent elements.
Sellest komisjoni arutluskäigu kirjeldusest nähtub, et komisjon tugineb kolmetasandilise kontrollisüsteemi olemasolule ja kohaldatavusele väitmaks, et avaliku teenuse osutamise kohustusi täideti ettenähtud viisil, kuigi ta nendib, et süsteem ei toiminud
Accordingly, the Court of First Instance finds that, notwithstanding the two considerations above, put forward by the Commission, that institution was unable, in the absence of proof of systematic external verification of the public service reports by an auditor, to consider the information contained in those reports which were unaccompanied by an audit statement to be reliable.
Neil asjaoludel nendib Esimese Astme Kohus, et vaatamata komisjoni poolt esitatud kahele eeltoodud põhjendusele ei olnud sel institutsioonil võimalik järeldada, et avaliku teenuse osutamist puudutavates aruannetes – millele ei olnud lisatud audiitoripoolset kinnitust – sisalduv teave on usaldusväärne, kuna puudusid tõendid, et nende aruannete välisaudit oleks toimunud süstemaatiliselt.
Moreover, it is not contested that, on numerous occasions, the applicant drew the Commission’s attention to other reports, namely the contractual external audit reports, and requested that that institution require the Portuguese Republic to disclose them.
Pealegi on vaieldamatu, et hageja oli korduvalt püüdnud juhtida komisjoni tähelepanu muudele aruannetele, st lepingulistele auditeerimisaruannetele, ja taotlenud, et kõnealune institutsioon nõuaks Portugali ametiasutustelt nende esitamist.
In its observations of 8 February 2002, the applicant stated that, according to its information, the contractual external audit report for 1998 was very critical of RTP’s performance of the obligations resulting from the public service contract for 1996.
Hageja nentis 8. veebruaril 2002 esitatud märkustes, et tema käsutuses oleva teabe kohaselt sisaldab 1998. aasta lepinguline auditeerimisaruanne palju kriitikat avaliku teenuse osutamise lepingust tulenevate kohustuste täitmise osas RTP poolt aastal 1996.
Although, in view of the limited role assigned to interested parties in the State aid investigation procedure, those observations by the applicant are not in themselves conclusive, nevertheless, in view of the uncertainty in which the Commission must necessarily have found itself, those observations were clearly such as to confirm that it was necessary for that institution to require the Portuguese Republic to disclose the contractual external audit reports.
Kuigi need hageja märkused ei ole iseenesest otsustava tähtsusega, arvestades asjaolu, et huvitatud isikutel on riigiabi puudutavas uurimismenetluses piiratud roll, pidid need märkused selgelt kinnitama – niisuguses ebakindlas olukorras, nagu komisjon paratamatult asus –, et kõnealune institutsioon peaks nõudma Portugali ametiasutustelt mainitud lepinguliste auditeerimisaruannete esitamist.
That necessity was all the greater since the Commission knew that the purpose of the contractual external audit reports was, according to the terms themselves of the public service contracts, to verify that the public services supplied corresponded to the costs expended.
Vajadus selle järele oli seda suurem, et komisjon teadis, et mainitud lepinguliste auditeerimisaruannete eesmärk oli avaliku teenuse osutamise lepingute sõnastuse kohaselt kontrollida avaliku teenuse osutamisel täidetud kohustuste ja esitatud kulude vastavust.
The Commission could not, therefore, be unaware that those contractual external audit reports were, at least for the years for which there was no external verification of reports, liable to supply that institution with relevant information which would confirm — or refute — the data already at its disposal.
Seega ei ole võimalik, et komisjon ei olnud teadlik sellest, et mainitud lepingulised auditeerimisaruanded võisid vähemalt nende aastate osas, mil ei viidud läbi avaliku teenuse osutamist puudutavat välisauditit, sisaldada asjassepuutuvat teavet, mis võis tema käsutuses olevaid andmeid kas kinnitada või ümber lükata.
In view of the foregoing considerations, the Court of First Instance finds that the Commission, in not requiring the Portuguese Republic to disclose the contrac-
Eeltoodud kaalutlusi arvestades leiab Esimese Astme Kohus, et komisjon on rikkunud hoolika ja erapooletu uurimise kohustust seeläbi, et ta ei taotlenud Portugali ametiasutustelt lepinguliste auditeerimisaruannete esitamist.
That being the case, the Commission failed to place itself in a position in which it had information which was sufficiently reliable available to it to determine the public services actually supplied and the costs actually incurred in supplying them.
Seega ei hoolitsenud komisjon selle eest, et tema käsutuses oleks piisavalt usaldusväärne teave, mis oli vajalik, et määrata kindlaks avaliku teenuse osutamisest tulenevate kohustuste täitmise raames tegelikult osutatud teenused ja nende teenuste osutamisel tegelikult tekkinud kulud.
In the absence of such information, the Commission was unable to proceed subsequently to a meaningful verification of whether the funding was proportionate to the public service costs and was unable to make a valid finding that there had been no overcompensation of the public service costs.
Kuna tema käsutuses ei olnud niisugust teavet, ei olnud komisjonil võimalik reaalselt kontrollida avaliku teenuse kulude rahastamise proportsionaalsust ja seega ei saanud ta põhjendatult jõuda järeldusele, et avaliku teenuse osutamise kulude hüvitis on ülemäära kõrge.
It follows from this that, without it being necessary to order the measure of inquiry mentioned in paragraph 28 above or to examine the applicant’s other heads of claim and pleas in law, the answer to which, inasmuch as they allege breach by the Commission of its obligation to investigate, is, moreover, to be found above, it is necessary to annul Article 1 of the contested decision, by which the Commission found that the State aid granted to RTP mentioned in that article had not led to any overcompensation of the net costs of the public service tasks entrusted to the operator.
Järelikult – ilma et oleks vaja määrata eespool punktis 28 nimetatud uurimistoimingu läbiviimist ja uurida hageja esitatud muid väiteid, millele on pealegi vastatud eespool läbivaatamise kohustuse komisjonipoolset rikkumist puudutavas osas –, tuleb tühistada vaidlustatud otsuse artikkel 1, milles komisjon väljendas seisukohta, et selles artiklis nimetatud riigiabi andmisega RTP-le ei toimunud avalike teenuste täitmise ülesannetega kaasneva puhaskulu ülemäärast hüvitamist nimetatud ettevõtjale.
It follows from all of the foregoing that it is necessary to annul, first, Article 1 of the contested decision and, second, Article 2 of that decision in so far as it lays down that the ‘exemption from registration charges’ does not constitute State aid.
Eeltoodud kaalutlustest tervikuna järeldub, et tühistada tuleb esiteks vaidlustatud otsuse artikkel 1 tervikuna ja teiseks nimetatud otsuse artikkel 2 osas, milles selles on järeldatud, et „registreerimistasudest vabastamine” ei kujuta endast riigiabi.
It is necessary to dismiss the action as to the remainder, that is to say, in so far as it seeks annulment of Article 2 of the contested decision concerning the payment facilities for the fee and the 1994 bond issue.
Ülejäänud osas, st osas, milles paluti vaidlustatud otsuse artikli 2 tühistamist aastatasu maksmisvõimaluste andmist ja 1994. aasta võlakirjaemissiooni puudutavas osas, tuleb hagi jätta rahuldamata.
Pursuant to Article 87(3) of the Rules of Procedure, the Court of First Instance may order that the costs be shared or that each party bear its own costs where each party succeeds on some and fails on other heads.
Vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 võib Esimese Astme Kohus määrata kulude jaotuse või jätta kummagi poole kohtukulud tema enda kanda, kui osa nõudeid rahuldatakse ühe poole, osa teise poole kasuks.
In the circumstances of this case, it must be decided that the Commission is to bear its own costs and pay four fifths of the applicant’s costs and that the applicant is to bear one fifth of its own costs.
Käesolevas asjas tuleb komisjoni kohtukulud jätta tema enda kanda ja mõista talt välja neli viiendikku hageja kohtukuludest ning üks viiendik hageja kohtukuludest jätta hageja enda kanda.
Annuls Article 1 of Commission Decision 2005/406/EC of 15 October 2003 on ad hoc measures implemented by Portugal for RTP;
Tühistada komisjoni 15. oktoobri 2003. aasta otsuse 2005/406/EÜ Portugali poolt RTP suhtes rakendatavate sihtotstarbeliste meetmete kohta artikkel 1.
Annuls Article 2 of Decision 2005/406 in so far as it found that the exemption from registration charges does not constitute State aid;
Tühistada otsuse 2005/406 artikkel 2 osas, milles selles on järeldatud, et registreerimistasudest vabastamine ei kujuta endast riigiabi.
Orders the Commission to bear its own costs and to pay four fifths of the costs of SIC — Sociedade Independente de Comunicação, SA;
Jätta komisjoni kohtukulud tema enda kanda ja mõista talt välja neli viiendikku SIC-i – Sociedade Independente de Comunicação SA – kohtukuludest.
Orders SIC to bear one fifth of its own costs.
SIC kannab ühe viiendiku oma kohtukuludest ise.
President
Koja esimees
Facts of the case . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Vaidluse aluseks olevad asjaolud .....................................................
The third plea in law, alleging that the Commission erred in law in failing to classify certain measures as State aid . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Kolmas väide, mis tugineb õigusnormi rikkumisele, mis seisneb teatavate meetmete riigiabina kvalifitseerimata jätmises ............................................
The first part, alleging the failure to classify the tax exemptions as State aid ...
Esimene osa, mis tugineb asjaolule, et registreerimistasust vabastamist ei määratletud riigiabina ..................................................
— Arguments of the parties . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Poolte argumendid ..............................................
— Findings of the Court . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Esimese Astme Kohtu hinnang ...................................
The second part, alleging the failure to classify the payment facilities for the licence as State aid . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Teine osa, mis tugineb asjaolule, et aastatasu maksmise võimalusi ei kvalifitseeritud riigiabina .........................................................
The third part, alleging failure to classify the 1994 bond issue as State aid .....
Kolmas osa, mis tugineb asjaolule, et 1994. aasta võlakirjaemissiooni ei kvalifitseeritud riigiabina ......................................................
Conclusion on the third plea in law . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Kolmandat väidet puudutav järeldus ......................................
The fourth plea in law, alleging that the Commission erred in law as to the conditions for the application of Article 86(2) EC . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Neljas väide, mis tugineb õigusnormi rikkumisele EÜ artikli 86 lõike 2 kohaldamise tingimuste osas ..............................................................
The first part, alleging the award of the public television service to RTP without competitive tendering . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Poolte argumendid ..............................................
— Arguments of the parties . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Esimese Astme Kohtu hinnang ...................................
The second part, alleging infringement of the criteria for the application of Article 86(2) EC . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Teine osa, mis tugineb EÜ artikli 86 lõike 2 kohaldamise tingimuste rikkumisele ...................................................................
Conclusion . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Järeldus .....................................................................
Joined Cases T-383/06 and T-71/07: Icuna.Com SCRL v European Parliament (Action for annulment — Action for damages — Public service contracts — Community tendering procedure — Rejection of a tender — Decision to annul the tendering procedure — Action manifestly lacking any foundation in law — No need to adjudicate) . . .
Liidetud kohtuasjad T-383/06 ja T-71/07: Icuna.Com SCRL versus Euroopa Parlament (Tühistamishagi – Kahju hüvitamise hagi – Teenuste riigihange – Ühenduse hankemenetlus – Pakkumuse tagasilükkamine – Hankemenetluse kehtetuks tunnistamise otsus – Ilmselgelt õiguslikult põhjendamatu hagi – Otsuse tegemise vajaduse äralangemine) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Order of the Court of First Instance (Second Chamber), 14 May 2008 . .
Esimese Astme Kohtu määrus (teine koda), 14. mai 2008 . . . . . . . . .
Case T-144/04: Télévision française 1 SA (TF1) v Commission of the European Communities (Action for annulment — Commission decision declaring certain measures taken by the French Republic in favour of France 2 and France 3 to be State aid compatible with the common market — Period allowed for commencing proceedings — Article 44(1)(c) of the Rules of Procedure — Inadmissibility) . . . . . . . . . . . . . . .
Kohtuasi T-144/04: Télévision française 1 SA (TF1) versus Euroopa Ühenduste Komisjon (Tühistamishagi – Komisjoni otsus, millega tunnistati teatavad Prantsuse Vabariigi poolt France 2-le ja France 3-le antud meetmed ühisturuga kokkusobivaks riigiabiks – Hagi esitamise tähtaeg – Kodukorra artikli 44 lõike 1 punkt c – Vastuvõetamatus) . . .
Order of the Court of First Instance (Fifth Chamber), 19 May 2008 . . .
Esimese Astme Kohtu määrus (viies koda), 19. mai 2008 . . . . . . . . . .
Case T-495/04: Belfass SPRL v Council of the European Union (Public procurement — Community tender procedure — Obvious clerical error — Award to the tender offering best value for money — Abnormally low tender — Article 139(1) of Regulation (EC, Euratom) No 2342/2002 — Plea of illegality — Specifications — Admissibility) . .
Kohtuasi T-495/04: Belfass SPRL versus Euroopa Liidu Nõukogu (Teenuste riigihanked – Ühenduse hankemenetlus – Ilmne tehniline viga – Hankelepingu sõlmimine majanduslikult soodsaima pakkumuse alusel – Põhjendamatult madal pakkumus – Määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikli 139 lõige 1 – Õigusvastasuse väide – Kirjeldused – Vastuvõetavus) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Judgment of the Court of First Instance (Fifth Chamber), 21 May 2008
Esimese Astme Kohtu otsus (viies koda), 21. mai 2008 . . . . . . . . . . .