natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Throughout 2004the ECB supported the initiatives of the European Commission and the EU Councilaimed at reviving and speeding up theimplementation of the structural reformsembodied by the Lisbon agenda.
Sellega seoses alustas juhatus2004. aastal nullbaasiga eelarvestusharjutust,mille eesmärgiks oli panga kõikide ülesanneteja nende täitmisega tegelevate töötajate jaotuseläbivaatamine.
We alsowelcomed the proposals included in the reportby the highlevel group chaired by Wim Kok,published at the end of 2004, to focus the Lisbon agenda on a limited number of priorityareas that support higher growth andemployment.
Projekt on veel pooleli ja seelõpetatakse 2005. aasta keskel.
Last year saw the completion of the ECB in Motion project, which aimed to improve theeffectiveness and efficiency of the ECB, toenhance the management of human resourcesand to reinforce central banking values amongall staff.
EKPjuhatust, nõukogu ja üldnõukogu ühendaberakordne koostöövaim.
Most of the measures contained in theprogramme and approved by the Executive Board have already been completed and a feware still being implemented.
EKPja 12 liikmesriigikeskpangad moodustavad euroalal ühe meeskonna – eurosüsteemi.
ECB in Motion hasbeen a remarkable programme which hashelped to improve our working culture and toconsolidate team spirit within the Bank.
2004. aastal töötati väljaka eurosüsteemi missioon – ühine avaldus euroala 13 institutsioonilt ja nende töötajatelt.
The Executive Board is fully committed to theimplementation of the programme and to thepreservation of the spirit of ECB in Motion.
Missioon annab tabavalt edasi meie ühise soovitõsta eurosüsteemi panganduskultuuri veelgikõrgemale, teenides kogu Euroopat ja hoolitsedes selle ühisraha eest.
2004 was marked by two other importantdevelopments.
EKPon au olla selleainulaadse meeskonna eesotsas.
Turning to the organisation and functioning ofthe ECB, 2004 was a challenging year forthe institution.
EKPkorrapärasteks sissetulekuallikateks onpeamiselt oma välisvaluutareservi ja sissemakstud kapitali (4,1 miljardit eurot) investeeringutelt saadav tulu ning ringluses olevate euro pangatähtede 8%lise osa eest saadav intressitulu.2004. aastal oli intressitulu taas väike ning sedaeelkõige intressimäärade tõttu, mis püsisid äärmiselt madalal, sest põhiliste refinantseerimisoperatsioonide määrasid hoiti kogu aasta jooksul 2% tasemel.
The ECB made a net loss of1,636 million, compared with a net loss of477 million in 2003.
EKPteenis netointressitulukokku 690 miljonit eurot, 2003. aastal oli seenäitaja 715 miljonit eurot.
This net loss was againdue to the development of exchange rateswhich affected the value, in euro terms, of the ECB’s holdings denominated in foreigncurrency.
EKPhalduskuludpalkadele ja nendega seotud kulutustele, ruumide üürile ning kaupadele ja teenustele ulatusid 340 miljoni euroni.
By contrast,unrealised gains from exchange rate andmarket price revaluations are not recognised asprofit, but transferred directly to revaluationaccounts.
2004. aasta lõpus töötas EKPs 1314inimest, võrrelduna 1217 töötajagaaasta varem.
ECB Annual Report 2004
Frankfurt Maini ääres, märts 2005
with; having proved its effectiveness, the ECB felt that it was time to thoroughlyreview the efficiency of its functioning.The Executive Board thus launched in 2004a zero-based budgeting exercise aimed atexamining all the tasks of the institution andthe related allocation of staff. The project is inprogress and will be completed by mid2005.
Eelmisel aastal viidi lõpule projekt “EKPLii-kumises”, mille eesmärgiks oli EKPtöö tulemuslikkuse ja tõhususe edendamine, inimressursside juhtimise taseme tõstmine jakeskpangandussüsteemiga seotud väärtuste propageerimine kogu personali seas.
The Executive Board, the Governing Counciland the General Council of the ECB areinspired by an exceptional team spirit. In theeuro area, the ECB and the 12 national centralbanks make up a single team, the Eurosystem.2004 saw the creation of the “Eurosystem Mission Statement” (included in Box 15 ofthis Annual Report), a single statement for13 institutions and their staff throughout theeuro area.
Suurem osaprogrammi kuuluvatest ja juhatuse poolt heakskiidetud meetmetest on juba kasutusele võetud.Mõnede meetmete juurutamine on veel käimas.“EKPLiikumises” on olnud tähelepanuväärneprogramm, mis on aidanud kaasa meie pangasisese kultuuri tõstmisele ja koostöövaimu tugevdamisele.
This statement offers a strikingillustration of our collective will to reinforcefurther our Eurosystem team in the service of Europe and of its single currency.
Juhatus on täielikult pühendunud programmi elluviimisele ja selle tulemusel tekkinud õhkkonna säilitamisele.
Frankfurt am Main, March 2005
EKP Aastaaruanne 2004
ECONOMICDEVELOPMENTS ANDMONETARY POLICY
MAJANDUSLIK ARENG JA RAHAPOLIITIKA
MONETARY POLICY DECISIONS annual HICP inflation in 2004 was 2.1% –unchanged from the previous year.
Arvestades keskpikas perspektiivis väikse sisemaise hinnasurve ja hinnastabiilsuse positiivseettevaatega, ei muutnud EKPnõukogu 2004.aasta jooksul EKPbaasintressimäärasid, mispüsisid varasemaga võrreldes madalal tasemel.EKPpõhiliste refinantseerimisoperatsioonide pakkumisintressi alammäär säilitati 2% juures,kusjuures hoiustamise ja laenamise püsivõimaluse määrad olid vastavalt 1% ja 3% (vt joonist 1).
The recovery in economic activity in the euroarea, which started in the second half of 2003,continued in 2004. The euro area economystrengthened in the first half of the year,benefiting from strong global economicgrowth.
2003. aasta teisel poolel alanud euroala majandustegevuse taastumine jätkus ka 2004. aastal.Aasta esimesel poolel elavnes euroala majandustänu kiirele üleilmsele majanduskasvule.
In the second half of 2004 economicactivity in the euro area weakened somewhat,partly on account of rising oil prices.
2004.aasta teisel poolel oli euroala majandustegevusveidi nõrgem, mida võib osaliselt seostadatõusva naftahinnaga.
Overall,real GDP grew – on a working day-adjustedbasis – by 1.8% in 2004, up from 0.5% in 2003and 0.9% in 2002.
Tervikuna suurenes SKPreaalkasv 2004. aastal tööpäevade alusel kohandatud andmetel 1,8% ületades 2003. aasta(0,5%) ja 2002. aasta (0,9%) näitajaid.
In this environment of subdued domestic pricepressure and a positive outlook for pricestability over the medium term, the Governing Council of the ECB kept the key ECB interestrates unchanged throughout 2004, at historicallylow levels.
Rahapoliitilisi otsuseid üksikasjalikumalt analüüsides selgub, et 2004. aasta esimeste kuudeandmed viitavad 2003. aasta teisel poolel alanud järkjärgulise majandusliku taastumise jätkumisele. Väliste näitajate osas on kiirele ekspordi kasvule kaasa aidanud maailmamajandusejõuline areng.
The minimum bid rate on the ECB’smain refinancing operations was kept at 2%,while the rates on the deposit facility and themarginal lending facility were maintained at 1%and 3% respectively (see Chart 1).
Lisaks olid rahastamistingimusedeuroalal äärmiselt soodsad ning tänu bilanssidekohandamisele paranesid ettevõtete kasumiväljavaated, tõotades häid investeerimistingimusi.Eratarbimise vallas oli prognooside kohaseltoodata järkjärgulist taastumist, sest eeldatireaalse kasutatava tulu kasvu ja tööturutingi-
Against this background of gradual economicrecovery, underlying domestic inflationarypressures remained contained, benefitingsignificantly from subdued increases inlabour compensation.
Järkjärgulise majandusliku taastumise taustaloli euroala inflatsioonisurve endiselt mõõdukas,sest töötasu tõus oli tagasihoidlik.
The slight appreciationof the euro in nominal effective terms alsocontributed to somewhat lower inflationarypressures.
Veidi madalamale inflatsioonisurvele aitas kaasa ka mõningane euro nominaalse efektiivse vahetuskursitõus.
Headline inflation rates in 2004were, however, significantly affected byincreases in administered prices and indirecttaxes, and, particularly in the second half of theyear, by rises in oil prices. Overall, therefore,
Siiski mõjutas 2004. aastal üldist inflatsiooni olulisel määral riiklikult reguleeritud hindade ja kaudsete maksude tõstmine ning eelkõige aasta teisel poolel oli oma osa kakõrgemal naftahinnal.
On the external side,export growth was buoyant, aided by the strongdynamics of the world economy.
Seetõttu oli ÜTHI inflatsioon 2004. aastal kokku 2,1%, püsides eelmiseaastaga võrreldes muutumatuna.
Chart 1 ECB interest rates and money market rates
Joonis 1 EKP intressimäärad ja rahaturuintressimäärad
(percentages per annum; daily data) marginal lending ratedeposit rateminimum bid rate in main refinancing operationsthree-month EURIBOR
(protsenti aastas; päevased andmed) laenamise püsivõimaluse intressimäärhoiuste intressimäärpõhiliste refinantseerimisoperatsioonide pakkumisintressi alammäärkolme kuu EURIBOR
Source: ECB.Note: The rate for main refinancing operations is the rate applicable to fixed rate tenders for operations settled before 28 June 2000.Thereafter, the rate reflects the minimum bid rate applicable to variable rate tenders.
Allikas: EKP.Märkus: Põhiliste refinantseerimisoperatsioonide intressimääraks on fikseeritud intressimääraga oksjoni suhtes kohaldatav intressimäär,mis lepiti kokku enne 28. juunit 2000.
sheet adjustments, provided a positive picturefor investment.
muste paranemist.
Regarding prices,HICP inflation declined to below 2% in early2004, largely owing to easing inflationarypressures resulting from the appreciation of theeuro in the last few months of 2003 and fromthe base effects stemming from the strongincreases in energy prices in early 2003.
Hindu analüüsides võiböelda, et 2004. aasta alguses langes ÜTHIinflatsioon alla 2% taseme. Sellise languse peamiseks põhjuseks oli inflatsioonisurve leevendumine, mille põhjustas 2003. aasta paari viimase kuu jooksul toimunud euro kallinemine ja2003. aasta alguses aset leidnud energiahinnamärgatavast tõusust tulenev baasefekt.
Real GDP grew, on average,by 0.6% quarter on quarter in the first half of theyear, the highest rate recorded in the euro areasince the first half of 2000.
kasvus ja pärast pikka paigalseisu ka esialgseseratarbimise suurenemises.
Againstthis background, the June 2004 Eurosystem staffprojections saw euro area real GDP growthincreasing to between 1.4% and 2.0% on averagein 2004 and rising to between 1.7% and 2.7% in2005.
Eelneva taustal saabselgitada ka 2004. aasta juunis avaldatud eurosüsteemi ekspertide ettevaateid, mille kohaseltpidi keskmine SKPreaalkasv 2004. aastaljõudma vahemikku 1,4–2,0% ning 2005. aastalvahemikku 1,7–2,7%.
Forecasts by international and privateorganisations were also in line with expectationsof a strengthening economic upswing in thesecond half of 2004.
Ka rahvusvaheliste jaeraorganisatsioonide prognoosides kajastusidootused, et majanduskasv muutub 2004. aastateisel poolel veelgi hoogsamaks.
Annual M3 growth in the first quarter of 2004continued the downward trend that began in thesummer of 2003.
2004. aasta esimeses kvartalis jätkus M3 aastase kasvumäära langustrend, mis oli alanudjuba 2003. aasta suvel.
This mainly reflected theunwinding of earlier portfolio movements, asinvestors gradually shifted the structure of theirportfolios towards longerterm and riskierfinancial assets outside M3, following a periodof exceptional preference for liquidityassociated with the heightened economic andfinancial uncertainty observed between 2001and mid-2003.
Langus kajastas peamiselt muutusi varasemas investeerimisportfellidestruktuuris – investorid läksid järk-järgult ülepikemaajalistele ja riskantsematele finantsvaradele väljaspool M3.
Notwithstanding the normalisationobserved in M3 growth, significantly moreliquidity remained in the euro area than wasneeded to finance non-inflationary economicgrowth.
Sellele muudatusele eelneserandlik likviidsete varade eelistamise periood,mis kestis 2001. aastast kuni 2003. aasta keskpaigani ning mida seostati suurema majandusliku ja finantsilise ebakindlusega.
While this implied that upside risks toprice stability had to be carefully monitored, onbalance, the Governing Council assessed theoutlook for price stability as being favourable inthe first quarter of 2004.
Vaatamata M3 kasvu normaliseerumisele oli euroalal endiselt oluliselt rohkem likviidsust kui inflatsioonisurveta majanduskasvu rahastamiseks vaja.Kuigi see viitas vajadusele jälgida hoolikalt hinnastabiilsust ohustavaid riske, leidis EKPnõu-kogu, et kokkuvõttes olid hinnastabiilsusegaseotud väljavaated 2004. aasta esimeses kvartalis soodsad.
The surge in oil prices exerted considerableshort-term upward pressures on consumer pricesand had a sizeable effect on inflation.
Tõusev naftahind avaldas tarbijahindadele lühiajaliselt märgatavat survet, mõjutades oluliseltka inflatsiooni.
Annual HICP inflation rates rose again in the secondquarter of 2004, partly as a result of risesin administered prices and indirect taxes.However, when assessing price trends over themedium term, the Governing Council took theview that inflationary pressures were likely toremain contained, particularly given thesubdued labour market conditions and theexpectation that wage increases would remainmoderate in the context of only graduallyimproving labour markets and the gradual paceof the economic recovery.
2004. aasta teises kvartalis hakkasid ÜTHI aastased inflatsioonimäärad taastõusma – osaliselt oli see seotud ka riiklikultreguleeritud hindade ja kaudsete maksude suurendamisega. Analüüsides hinnasuundumusikeskpikas perspektiivis, leidis EKPnõukogusiiski, et inflatsioonisurve jääb tõenäoliselt piiratuks, kuna tööturutingimused püsisid tagasihoidlikud ning ootuste kohaselt pidi ka palgatõus jääma mõõdukaks, arvestades et tööturg olialles vähehaaval kosumas ja majanduse taastumise tempo üsna rahulik.
These views were inline with the June 2004 Eurosystem staffprojections, which put average annual HICPinflation at between 1.9% and 2.3% in 2004 andbetween 1.1% and 2.3% in 2005, and consistentwith forecasts by international and privateorganisations.
Selline hinnang olikooskõlas ka 2004. aasta juunis avaldatud eurosüsteemi ekspertide ettevaadetega, mille järgipidi keskmine ÜTHI inflatsioon 2004. aastaljääma vahemikku 1,9–2,3% ning 2005. aastalpüsima 1,1–2,3% piires.
However, some upside risks tothese projections, stemming from oil pricedevelopments, uncertainty surrounding changesin indirect taxes and administered prices, andpotential secondround effects via wage andprice-setting behaviour, were identified.
Siiski tehti kindlaks ka mõnedettevaateid ohustavad riskid, mis puudutasidnaftahinna tõusu, kaudsete maksude ja riiklikultreguleeritud hindade muutmisega seotud ebakindlust ning palga- ja hinnamääramiskäitumisevõimalikku teisest mõju.
Inaddition, medium to longerterm inflationexpectations in financial markets increasedsomewhat in this period.
Lisaks tõusid nimetatud perioodi jooksul veelgi finantsturgudeinflatsiooniootused keskpikas ja pikemas perspektiivis.
Economic developments in the second quarterof 2004 suggested two possible opposingscenarios.
2004. aasta teise kvartali majanduse areng vihjas kahele vastandlikule stsenaariumile.
On the one hand, the data availablepointed to continued robust growth in the globaleconomy and a very favourable picture foreuro area exports.
Üheltpoolt osutasid olemasolevad andmed maailmamajanduse jõulise kasvu jätkumisele ja soodsatele euroala eksporditingimustele.
On the other hand, oil pricesstarted to increase markedly after March 2004,gradually posing stronger downside risks to theongoing recovery.
Teisalt hakkas 2004. aasta märtsis märgatavalt tõusmanafta hind, mis ohustas üha enam majandusetaastumist.
Overall, as the second quarterproceeded, the former scenario prevailed andeconomic indicators increasingly confirmed thatthe recovery was gaining momentum.
Kogu teises kvartalis võis siiskitäheldada, et esimene stsenaarium oli ülekaalusja üha rohkem majandusnäitajaid kinnitas taastumise jätkuvat hoogustumist.
Indeed, bythe end of the second quarter, data releasesindicated that the economic recovery seen in theeuro area in the first half of 2004 had been morepronounced than previously expected, thus
Teise kvartalilõpus viitasid avaldatud andmed sellele, et2004. aasta esimeses pooles ületas euroalamajanduse taastumise tempo varasemad ootused, muutes majanduskasvu väljavaated veelgioptimistlikemaks.
The annual growth rate of M3 broadlycontinued its downward trend in the second
Seetõttu valmistas 2004. aasta teises kvartalis EKP
Against this background, the Eurosystem staffprojections published in December 2004 put theannual HICP increase at between 1.5% and2.5% in 2005 and between 1.0% and 2.2% in2006.
nõukogule jätkuvalt muret püsiv ülemääranelikviidsus euroalal, mis majanduskasvu korralpõhjustaks keskpikas perspektiivis inflatsioonisurvet.
Such risks were also increasingly signalled bythe ECB’s monetary analysis.
Üha enam kinnitati nimetatud riskide olemasoluka rahapoliitilistes analüüsides.
In the secondhalf of 2004 the upward impact on M3 growth– particularly its more liquid components –from continued low interest rates came topredominate over the gradual downwardimpact stemming from the normalisation ofportfolio behaviour.
2004. aasta teisel poolel avaldasid madalad intressimäärad M3kasvule – eelkõige selle likviidsematele komponentidele – endiselt positiivset mõju, mis hakkas domineerima järkjärgulist langust põhjustava investeerimiskäitumise normaliseerumiseüle.
Low interest rates alsofurther fuelled private sector demand forcredit.
Madalad intressimäärad suurendasid ka erasektori laenunõudlust.
In particular, demand for loans for housepurchase increased from already robust levels,contributing to the strong house price dynamicsin several euro area countries.
Eelkõige puudutas seeeluasemelaenude nõudlust, mis oli juba niigikõrgel tasemel, kajastades kinnisvarahindadejõulist dünaamikat mitmes euroala riigis.
In this context,the Governing Council noted that persistentlyhigh excess liquidity and strong credit growthwere regarded not only as upside risks toprice stability but also as a possible sourceof unsustainable asset price increases,particularly in property markets.
Selletaustal leidis EKPnõukogu, et ülemääraselikviidsuse püsimine ja laenude märgatav kasvmitte ainult ei ohusta hinnastabiilsust, vaid võivad põhjustada ka varade hinna kontrollimatuttõusu, eelkõige kinnisvaraturgudel.
In early 2005this picture did not fundamentally change.
2005. aastaalgul seis oluliselt ei muutunud.
Thestrong monetary growth seen since mid-2004continued and significantly more liquidityremained in the euro area than was needed tofinance non-inflationary growth.
2004. aastakeskel alanud kiire rahapakkumise kasv jätkusja euroalal oli endiselt oluliselt rohkem likviidsust kui inflatsioonisurveta majanduskasvufinantseerimiseks vaja.
While the main scenario of an ongoingrecovery did not fundamentally change overthe second half of 2004, it became increasinglyapparent that the recovery in euro area activitywould proceed at a somewhat more moderatepace than anticipated.
Kuigi 2004. aasta teises pooles majanduse taastumine üldiselt jätkus ja mingeid põhimõttelisimuutusi ei toimunud, ilmnes üha selgemalt, eteuroala majanduse taastumine jätkub oodatusttagasihoidlikuma tempoga.
This developmentstemmed mainly from a temporary decelerationin world economic growth, a further substantialincrease in oil prices in the third quarter and amarked appreciation of the euro in the fourthquarter.
Sellise arengu põhjustasid peamiselt maailmamajanduse kasvuajutine aeglustumine, naftahinna järjekordnesuur tõus kolmandas kvartalis ja euro märgatavkallinemine neljandas kvartalis.
Indeed, in the course of the second halfof the year, data confirmed that the impact ofhigher oil prices had continued to unfold,dampening the growth in demand both insideand outside the euro area.
Aasta teisepoole andmed kinnitavad, et kõrgema naftahinna mõju oli jätkuvalt ilmne ning see pidurdas nõudluse kasvu nii euroalal kui ka väljaspool seda.
Real GDP growth inthe euro area was only 0.2% quarter on quarterin the third and fourth quarters of 2004.The Eurosystem staff projections published in December 2004 pointed to real GDP growth ofbetween 1.4% and 2.4% in 2005 and between1.7% and 2.7% in 2006.
Eelmise kvartaliga võrreldes oli SKPreaalkasv kolmandas ja neljandas kvartalisainult 0,2%. 2004. aasta detsembris avaldatudeurosüsteemi ekspertide ettevaate kohaselt pidi SKP reaalkasv 2005. aastal jääma vahemikku1,4–2,4% ning 2006. aastal vahemikku1,7–2,7%.
In addition, the Governing Council stressed that there weredownside risks to these projections, linked topotential unfavourable developments in the oilmarket.
Samuti rõhutas nõukogu ettevaateidohustavate riskide tähtsust, mis seondusid võimalike ebasoodsate muutustega naftaturul.
With respect to price developments, over thesecond half of 2004 annual HICP inflation ratescontinued to hover somewhat above 2%,mainly as a result of rising oil prices.
Kokkuvõttes väljendas nõukogu 2004. aasta teisel poolel kasvavat muret selle pärast, et inflatsioon võib hakata lühiajalises perspektiivis liikuma ebasoodsas suunas.
However,there were no indications of stronger domesticinflationary pressures building up.
Samas leidisnõukogu, et puudusid sisemaise inflatsioonisurve tekkimisele viitavad märgid.
Wageincreases had remained subdued since the lastquarter of 2003, a trend that was expected tocontinue in the context of ongoing moderategrowth and continued labour market weakness.
Siiski rõhutas nõukogu, etkeskpikas perspektiivis tuleb olla jätkuvalt tähelepanelik erinevate hinnastabiilsust ohustavateriskide suhtes.
Overall, in the second half of 2004 and early2005, the Governing Council expressedincreasing concern about adverse short-terminflation developments.
Hindade arengut analüüsides võib öelda, et2004. aasta teisel poolel püsis ÜTHI inflatsioonpeamiselt naftahinna tõusu tõttu 2% tasemestveidi kõrgemal.
At the same time, itnoted that there were no indications thatdomestic inflationary pressures were buildingup.
Samas puudusid märgid tugevama sisemaise inflatsioonisurve tekkimisest.Palgatõus olid 2003. aasta viimasest kvartalistalates olnud väike ning ootuste kohaselt pidiselline suundumus jätkuma, sest majanduskasvoli jätkuvalt tagasihoidlik ning tööturg nõrk.Eelneva taustal 2004. aasta detsembris avaldatud eurosüsteemi ekspertide ettevaadete kohaselt jääb ÜTHI inflatsioon 2005. aastal vahemikku 1,5–2,5% ja 2006. aastal vahemikku1,0–2,2%.
Against this background, the key ECBinterest rates were kept unchanged throughoutthis period.
Siiski ohustavad neid ettevaateidendiselt riskid, mis võivad vastavaid näitajaidsuurendada.
However, the Governing Councilstressed that a number of upside risks to pricestability over the medium term requiredcontinued vigilance.
Sellised riskid puudutavad peamiselt naftahinna arengut, kaudsete maksude jariiklikult reguleeritud hindadega seotud ebakindlust ning palga- ja hinnamääramiskäitumisevõimalikku teisest mõju.
2MONETARY, FINANCIALANDECONOMICDEVELOPMENTS
2RAHAPOLIITILINEJA MAJANDUSLIK ARENG
Chart2 Maindevelopmentsin majorindustrialisedeconomies
ÜLEILMNE MAKROMAJANDUSLIK KESKKOND
2.1THE GLOBAL MACROECONOMICENVIRONMENT euro area United States Japan
Joonis2Peamised muutusedsuurtestööstusriikides euroala USA Jaapan
(annual percentage changes; quarterly data)
(aastane muutus protsentides; kvartaalsed andmed)
Inflation rates
Inflatsioonimäärad
(annual percentage changes; monthly data)
(aastane muutus protsentides; kuised andmed)
Sources: National data, BIS, Eurostat and ECB calculations.1) Eurostat data are used for the euro area; for the United States and Japan national data are used.
Allikad: riiklikud andmed, BIS, Eurostati ja EKParvutused.1) Euroala puhul on kasutatud Eurostati andmeid; USAja Jaapani puhul on lähtutud riiklikest andmetest.
For all countries,GDP figures have been seasonally adjusted.
Kõigi riikide SKPnäitajaid on sesoonselt kohandatud.
Continued robust growth in the United States(compared with some of its trading partners)contributed to a further widening of the UScurrent account deficit.
Ameerika Ühendriikide jõulise majanduskasvujätkumine (võrreldes mõnede USAkaubandus-partneritega) suurendas USAjooksevkontopuudujääki veelgi.