natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The compromise agreed at the European Council in Edinburgh on 11 and 12 December 1992 nally fixed the resources for the period 1994-1999.
Fond võis rahastada kuni 85% keskkonna- ja transpordiinfrastruktuuriga seotud kuludest, mille väärtus oli üle 10 miljoni eküü.
Investing in new technology
Uude tehnoloogiasse investeerimine
Monika Wulf-Mathies, Member of the European
Monika Wulf-Mathies, Euroopa Komisjoni liige
Computers for hostile environments by the Arctic
Arvutid vaenulike keskkondade tarbeks Arctic
Commission between 1995 and 1999, responsible
1995–1999, vastutav regionaalpoliitika ja suhete
for Regional Policy and the relations with the Com- mittee of the Regions and the Cohesion Fund.
eest regioonide komitee ja ühtekuuluvusfondiga.
It was managed on the basis of decisions taken by the Commission on single projects.
LEHEKÜLG15 üksikute projektide osas tehtud otsuste alusel.
Greece, Ireland, Portugal and Spain beneted from the fund between 1994 and 1999.
Kreeka, Iirimaa, Portugal ja Hispaania said fondist abi vahemikus 1994–1999.
COHESIONPOLICYBETWEEN 1994AND1999
ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA AASTAIL1994–1999
The 1993 reform left the objectives of the period 1994-1999 more or less unchanged:
1993. aasta reform jättis 1994.–1999. aasta perioodi eesmärgid enam-vähem muutmata.
> Objective 1: promoting the development and structural adjustment of regions whose development is lagging behind; > Objective 2: converting regions or parts of regions seriously aected by industrial decline; > Objective 3: combating long-term unemployment and facilitating the integration into working life of young people and of persons exposed to exclusion from the labour market, promotion of equal employment opportunities for men and women; > Objective 4: facilitating adaptation of workers to industrial changes and to changes in production systems; > Objective 5: promoting rural development by (a) speeding up the adjustment of agricultural structures in the framework of reform of common agricultural policy and promoting the modernisation and structural adjustment of the fisheries sector, (b) facilitating the development and structural adjustment of rural areas; and “The quality of implementation is determined more and more by the quality of partnership.
> Eesmärk nr 1: mahajääva arenguga piirkondade arengu ja struktuurilise kohanemise edendamine; > Eesmärk nr 2: tööstuse allakäigu all tõsiselt kannatavate piirkondade muundamine; > Eesmärk nr 3: pikaajalise töötusega võitlemine ning noorte ja tööhõiveturust väljajäetud isikute tööellu integreerimisele kaasaaitamine, meeste ja naiste võrdsete tööhõivevõimaluste edendamine; > Eesmärk nr 4: töötajatel tööstusmuutuste ja tootmissüsteemide muutustega kohanemisele kaasaaitamine; „Ellurakendamise kvaliteeti määrab üha enam partnerluse kvaliteet.
The success of Cohesion Policy on the ground depends on a workable partnership bringing together all those involved in economic development in a region.
Ühtekuuluvuspoliitika edu praktika tasandil sõltub toimivast partnerlusest, mis ühendab kõik, kes on piirkonnas majandusarengusse kaasatud.
These include representatives of the ministries and elected local representatives, and representatives of the business world, trade unions, women, charity and voluntary organisations, and environmental associations, although I know that some government representatives may be wrinkling their noses at all this.”
Nende hulka kuuluvad ministeeriumide esindajad ja valitud kohalikud esindajad ning ärimaailma esindajad, ametiühingud, naised, heategevus- ja vabatahtlike organisatsioonid ning keskkonnakaitseliidud, kuigi tean, et teatud valitsuste esindajad võivad kõige selle peale oma ninasid krimpsutada.”
> Objective 6: development and structural adjustment of regions with an extremely low population density (as of 1 January 1995). Monika Wulf-Mathies at the first Cohesion Forum on 27 April 1997 in Brussels
> Eesmärk nr 6: äärmiselt hõreda asustusega piirkondade areng ja struktuuriline kohanemine (alates 1. jaanuarist 1995). ERDF, ESF ja EAGGF, mis katavad 24,6% ehk umbes 97,7 miljonit elanikku, andsid eesmärgi
Northern Ireland, UK
Põhja-Iirimaa, ÜK
Rebuilding infrastructure
Infrastruktuuri taastamine
Better transport links for business
Paremad transpordiühendused ärile
Strengthening Europe’s infrastructure
Euroopa infrastruktuuri tugevdamine
New port in Londonderry, funded by the ERDF.
Londonderry’ uus sadam, rahastas ERDF.
PAGE16
LEHEKÜLG16
Covering 24.6 % or about 97.7 million inhabitants, the funding provided by the ERDF, the ESF and the EAGGF under Objective 1 equalled ECU 94 billion and ECU 14.45 billion for the Cohesion Fund (68 % of the total funds available).
HALDUS JA VALITSEMISTAVA nr 1 raames rahalisi vahendeid kokku 94 miljardit eküüd ja ühtekuuluvusfondile 14,45 miljardit eküüd (68% kõikidest saadaolevatest rahalistest vahenditest).
41 % of the investment under Objective 1 was spent on support for enterprises, 29.8 % on infrastructure, of which about half was spent on transport, a quarter on the environment and 24.5 % on human resources.
41% investeeringutest eesmärgi nr 1 raames kulutati ettevõtjatele, 29,8% infrastruktuurile, millest umbes pool kulutati transpordile, veerand keskkonnale ning 24,5% inimressurssidele.
60.6 million people (16.3 % of the total) in Objective 2 areas beneted from a funding package of ECU 9.4 billion (10.6 % of the total) provided for by the ERDF and the ESF of which 55.1 % was spent on supporting small and medium-sized enterprises in particular.
Eesmärgi nr 2 piirkondades elavad 60,6 miljonit inimest (16,3% koguarvust) said abi 9,4 miljardi eküü suurusest (10,6% kogusummast) rahaliste vahendite paketist, mille andsid ERDF ja ESF, ning millest 55,1% kulutati konkreetselt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamisele.
A further 23.9 % was spent on physical regeneration and environment, often related to former industrial sites, and human resources received 20.9 %.
Lisaks kulutati 23,9% sageli kunagiste tööstusobjektidega seotud füüsilisele regenereerimisele ja keskkonnale ning inimressursid said 20,9%.
Between 1994 and 1999, rules governing the Structural and Cohesion Funds were laid down in a set of seven Council regulations governing their eectiveness and coordination, their implementation and general provisions, and for the implementation of each of the four Structural Funds.
Vahemikus 1994–1999 pandi struktuuri- ja ühtekuuluvusfonde reguleerivad eeskirjad paika seitsme Ühenduse määruse komplektiga, mis reguleerisid nende tõhusust ja koordineerimist, ellurakendamist ja üldsätteid ning neljast struktuurifondist igaühe ellurakendamist.
A separate regulation was adopted for the Cohesion Fund.
Ühtekuuluvusfondi tarbeks võeti vastu eraldi määrus.
The coordination regulation did not make many changes to the previous three-stage system introduced in 1989 involving national plans, Community Support Frameworks (CSFs) and Operational Programmes.
Koordineerimismäärus ei teinud eelmises 1989. aastal kasutuselevõetud riiklikke kavasid, ühenduse abi raamprogramme (Community Support Frameworks, CSFs) ja rakenduskavasid kaasavas süsteemis palju muudatusi.
However, it did require national plans to be more detailed, particularly on environmental issues.
Siiski nõudis see, et riiklikud kavad oleksid üksikasjalikumad, eriti keskkonnaküsimustes.
It also introduced the novelty of the Single Programming Document which meant Member States and regions could submit plans and Operational Programmes in one document, followed by a single Commission decision.
Samuti võttis see uudsena kasutusele ühtse programmdokumendi, mis tähendas, et liikmesriigid ja piirkonnad said esitada kavasid ja rakenduskavasid ühes dokumendis, millele järgnes üks Komisjoni otsus.
The allocation under Objective 5 amounting to ECU 13 billion (7.8 % of the total) was made available for new economic activities in sher-ies and rural areas (47.2 %), infrastructure and human resources (20 % each) and environment (12.1 %).
Kogueraldis eesmärkide nr 3 ja 4 raames oli umbes 15,2 miljardit eküüd (9,1% kogusummast).
32.7 million people lived in rural areas supported under Objective 5b representing 8.8 % of the total EU population.
Need rahalised vahendid tulid ESFilt tööjõuturuga seotud tegevuste ning sotsiaalse kaasatuse tarbeks.
Sweden and Finland received ECU 697 million (0.4 % of the total) under Objective 6.
Eesmärgi nr 5b raames toetavates piirkondades elas 32,7 miljonit inimest, esindades 8,8% EÜ koguelanikkonnast.
There were a number of important policy developments during this period.
Sel perioodil oli rida tähtsaid poliitikaarenguid.
In November 1996, the first Report on Economic and Social Cohesion was published presenting the Union’s economic and social disparities at regional level and assessing the impact of national and Community policies on their development.
Novembris 1996 avaldati esimene majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse aruanne, mis esitas Liidu majanduslikud ja sotsiaalsed erinevused piirkondlikul tasandil ning hindas riiklike ja Ühenduse poliitikate mõju nende arengule.
It was presented in April 1997 at the first Cohesion Forum, an event which has since accompanied the adoption of each subsequent report and
See esitati aprillis 1997 esimesel ühtekuuluvusfoorumil, sündmusel, mis on sest saadik saatnud iga järgneva aruande kinnitamist ning muutunud liikmesriikidele, piirkondadele ja sidusrühmadele ühtekuuluvuspoliitikaalase vahetuse foorumiks.
Promoting tourism, protecting culture
Turismi edendamine, kultuuri kaitsmine
Cleaning up the Ria Formosa on the Algarve
Ria Formosa puhastamine Algarves Portugalis.
supported by the ERDF.
Alam-Normandias, Prantsusmaa, toetas ERDF.
PAGE17 become the forum for exchange about Cohesion Policy for Member States, regions and stakeholders.
LEHEKÜLG17 le poliitikatele poliitikaraamistikku kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil.
In May 1999, the European Spatial Development Perspective (ESPD) was adopted as a legally non-binding document providing a policy framework for the sector-oriented policies at local, regional, national and European level that have spatial impacts.
Lõpuks sätestas Amsterdami lepingu allkirjastamine oktoobris 1997 Euroopa tööhõivestrateegia põhimõtte, mis kehtestas riiklike tööhõivepoliitikate tihedama koordineerimise.
“The Cohesion Fund adds a new dimension to the Community.
„Ühtekuuluvusfond lisab Ühendusele uue mõõtme.
By its way of operating, the fund allows Member States to respond to the convergence criteria in order to move to the third phase of the economic and monetary union.”
Tegutsemislaadi poolest lubab fond liikmesriikidel reageerida lähenemiskriteeriumidele, et liikuda majandus- ja rahandusliidu kolmandasse faasi.”
Jacques Delors at the European Parliament on 11 February 1992
Jacques Delors Euroopa parlamendis 11. veebruaril 1992
> Total Structural and Cohesion Funds budget: ECU 168 billion representing about one third of the EU budget and 0.4 % of the total GDP of the EU: > of which for Objective 1 regions: 68 %; > population in Objective 1 regions: 91.7 million (24.6 % of the total). > Main beneciary countries: Spain (ECU 42.4 billion), Germany (ECU 21.8 billion), Italy (ECU 21.7 billion), Portugal (ECU 18.2 billion), Greece (ECU 17.7 billion) and France (ECU 14.9 billion). Results
> struktuuri ja ühtekuuluvusfondide kogueelarve: 168 miljardit eküüd ehk umbes kolmandik ELi eelarvest ja 0,4% ELi SKTst. > millest eesmärgi nr 1 piirkondadele: 68% > elanikkond eesmärgi nr 1 piirkondades: 91,7 miljonit (24,6 koguarvust). > peamised abisaajad maad: Hispaania (42,4 miljardit eküüd), Saksamaa (21,8 miljardit eküüd), Itaalia (21,7 miljardit eküüd), Portugal (18,2 miljardit eküüd), Kreeka (17,7 miljardit eküüd) ja Prantsusmaa (14,9 miljardit eküüd). Tulemused
> In Objective 1 regions, 700 000 net jobs were created, adding almost 4 % to employment in Portugal, 2.5 % in Greece and between 1 and 2 % in the new German Länder, the south of Italy and Spain. > 800 000 small and medium-sized enterprises, including 500 000 in Objective 1 regions, received direct investment aids. > 4 104 km of motorway were built or upgraded as well as around 31 844 km of other roads. Investments in rail infrastructure led to the reduction of journey times on key routes such as Athens-Thessaloniki-Idomeni (shortening the journey time by 1 hour 30 minutes), Lisbon-Faro (1 hour 35 minutes), Lisbon-Vila Formoso (1 hour 20 minutes), Larne-Dublin (20 minutes) and Belfast-Derry (25 minutes). > In Objective 2 regions, an estimated 567 000 gross additional jobs were created, unemployment rates fell from 11.3 % to 8.7 %, and a total of ECU 3.2 billion of ERDF funds was invested in developing 115.1 million square metres of new sites and premises. > The eect of the Structural Funds interventions between 1994 and 1999 on GDP in real terms is estimated at an additional 4.7 % in Portugal, 3.9 % in the new German Länder, 2.8 % in Ireland, 2.2 % in Greece, 1.4 % in Spain and 1.3 % in Northern Ireland. For more details, see the ‘evaluation’ pages at: http://ec.europa.eu/regional_policy
> eesmärgi nr 1 piirkondades loodi puhtalt 700 000 töökohta, suurendades tööhõivet peaaegu 4% Portugalis, 2,5% Kreekas ning 1–2% uutes Saksa liidumaades, Lõuna-Itaalias ja Hispaanias; > otsest investeeringuabi sai 800 000 väikest ja keskmise suurusega ettevõtjat, kaasaarvatud 500 000 eesmärgi nr 1 piirkonda-des; > ehitativõiajakohastati4104kmkiirteidjalisakska 31 844 muid teid. Raudteeinfrastruktuuri tehtud investeeringud viisid sõiduaegade kahanemiseni sellistel võtmemarsruutidel, nagu Ateena–Thessaloniki–Idomeni (lühendades sõiduaega 1 tunni 30 minuti võrra), Lissabon–Faro (1 tund ja 35 minutit), Lissabon–Vila Formoso (1 tund ja 20 minutit), Larne–Dublin (20 minutit) ja Belfast–Derry (25 minutit); > eesmärgi nr 2 piirkondades loodi kokku hinnanguliselt 567 000 täiendavat töökohta, töötus langes 11,3%-lt 8,7%-ni ning 115,1 miljoni ruutmeetri uute objektide ja ruumide arendamisse investeeriti kokku 3,2 miljardit eküüd ERDFi rahalisi vahendeid. > struktuurifondide meetmete mõjuks SKTle 1994–1999 hinnatakse püsivhindades täiendavalt 4,7% Portugalis, 3,9% Ida-Sak-sa liidumaades, 2,8% Iirimaal, 2,2% Kreekas, 1,4% Hispaanias ja 1,3% Põhja-Iirimaal; Lisaüksikasju leiate hindamise lehekülgedelt aadressil: http://ec.europa.eu/regional_policy
Berlin European Council
Berliin Euroopa Ülemkogu
Strengthening the education system
Haridussüsteemi tugevdamine
On 24 and 25 March 1999, the European Council
24. ja 25. märtsil 1999 leppis Euroopa Ülemkogu
Replacing Riga's main water-pumping station, co-
Riia peamise veepumbajaama väljavahetamine
A new kindergarten in Estonia, funded agreed in Berlin on the ‘Agenda 2000’ and the EU financed by the Instrument for Pre-Accession, Latvia.
Berliinis kokku „Agenda 2000” ja ELi eelarve suhtes ühinemiseelse rahastamisvahendi abiga, Läti.
by the preaccession instrument, SAPARD.
ühinemiseelsest rahastamisvahendist SAPARD.
budget for the period 2000-2006.
aastateks 2000–2006.
PAGE18
LEHEKÜLG18
Making enlargement a success
Laienemise edu tagamine
A move towards simplification of Cohesion Policy’s design and procedures in parallel with preparation for enlargement were the two major themes of the period 2000-2006.
Liikumine ühtekuuluvuspoliitika ülesehituse ja protseduuride lihtsustamise suunas paralleelselt laienemise ettevalmistamisega, need olid kaheks suuremaks teemaks ajavahemikul 2000–2006.
‘Agenda 2000’ had been in preparation since the second half of 1990s and it paved the way for the biggest ever enlargement of the EU, with 10 new Member States joining in May 2004.
„Agenda 2000” oli olnud ettevalmistamisel 1990. aastate teisest poolest saadik ning sillutas teed ELi suuremaks laienemiseks üldse, kui 2004. aasta mais sai liikmeks 10 uut liikmesriiki.
This historic enlargement brought a 20 % increase in the EU’s population, but only a 5 % increase in the Union’s GDP.
See ajaloolise tähtsusega laienemine tõi kaasa ELi elanikkonna 20% suurenemise, ent ainult 5% suurenemise Liidu SKT-s.
With enlargement came increased disparities in income and employment as the average GDP per head in these new member countries was under half the EU average and only 56 % of their population were in active employment, compared to 64 % in EU-15.
Laienemisega tulid suurenenud sissetuleku- ja tööhõiveerinevused, kuna keskmine SKT elaniku kohta nendes uutes liikmesmaades oli alla poole ELi keskmisest ning ainult 56% nende elanikkonnast oli aktiivselt tööga hõivatud, võrreldes 64%ga ELi 15 liikmesriigis.
The new Member States’ territory almost completely fell under Objective 1, eligible for the highest possible level of support from the Structural and Cohesion Funds.
Uute liikmesriikide territoorium langes peaaegu täielikult eesmärgi nr 1 alla – nad sobisid struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide toetuse saamiseks ideaalselt.
However, work began before enlargement including making preaccession instruments available to help the then candidate countries prepare for Cohesion Policy.
Siiski algas töö enne laienemist, kaasaarvatud ühinemiseelsete rahastamisvahendite tagamine ,et aidata kandideerivatel maadel ühtekuuluvuspoliitikaks valmistuda.
Following a decision taken by the European Council of Berlin in March 1999, the 2000-06 budget for Cohesion Policy totalled €213 billion¹⁴for the fifteen Member States.
Berliinis 1999¹⁴. aasta mais tehtud Euroopa Ülemnõukogu otsuse järel oli ühtekuuluvuspoliitika eelarve aastaiks 2000–06 viieteist liikmesriigi tarbeks kokku 213 miljardit eurot.
An additional allocation of €22 billion was provided for the new Member States for the period 2004-06.
Ajavahemikuks 2004–06 eraldati uutele liikmesriikidele lisaks 22 miljardit eurot.
The ‘Lisbon Strategy’ was agreed by the European Council in Lisbon in March 2000; with its focus on growth, employment and innovation it became more and more the leitmotiv of many EU policies and was the momentum for a paradigm shift in Cohesion Policy.
„Lissaboni strateegia” leppis Euroopa Ülemnõukogu kokku Lissabonis 2000. aasta märtsis. Oma kasvule, tööhõivele ja innovatsioonile keskendumisega sai sellest üha enam paljude ELi poliitikate juhtmotiiv ning andis hoogu ühtekuuluvuspoliitika paradigmamuutuseks.
March 1999, the European Council reached agreement on the Commission's proposals, so allowing the implementation of subsequent legislative and budgetary measures.
Komisjoni ettepanekute suhtes kokkuleppe, lubades nii järgnenud seadusandlike ja eelarvemeetmete ellurakendamist.
In June 1998, the Commission put forward the regulations on the Structural and Cohesion Funds as well as those for the preaccession instruments which were agreed by the Council - and partly by the European Parliament - between May and July 1999.
1998. aasta juunis esitas Komisjon määrused struktuuri- ja ühtekuuluvusfondidele ning samuti nendele ühinemiseelsetele rahastamisvahenditele, mille leppis kokku Ülemkogu – ning osaliselt Euroopa parlament – 1999. aasta mai ja juuli vahel.
Based on revised Treaty provisions, the European Parliament was involved for the first time in the adoption of the ERDF and ESF regulations
Muudetud Lepingu sätete alusel kaasati Euroopa parlament esimest korda ERDFi ja ESFi määruste kinnitamisse kaasotsustamismenetluse kaudu.
In July 1997, the European Commission tabled the ‘Agenda 2000’, a document describing the overall prospects for the development of the European Union and its policies, the horizontal problems posed by enlargement and the shape of a future financial framework for the years 2000-2006.
1997. aasta juulis esitas Euroopa Komisjon päevakorda „Agenda 2000”, Euroopa Liidu ja selle poliitikate arengu üldisi väljavaateid, laienemisest tingitud horisontaalseid probleeme ning aastate 2000–2006 tulevase finantssüsteemi kuju kirjeldava dokumendi.
A resulting package of legislation was proposed in March 1998 and covered the reform of the common agricultural policy, Cohesion Policy reform, the preaccession instruments and the new financial framework.
Sellest tekkinud seadusandluse pakett pakuti välja 1998. aasta märtsis ning see käsitles ühise põllumajanduspoliitika reformi, ühtekuuluvuspoliitika reformi, ühinemiseelseid rahastamisvahendeid ning uut finantssüsteemi.
Improving roads
Teedeparandus
Commissioner for Regional Policy between Septem-
Regionaalpoliitika volinik
for trac by-passing south of Warsaw, Poland.
Varssavist lõuna pool ümbersõitvale liiklusele,
It replaced the coordination regulation and parts of the implementing regulation.
LEHEKÜLG19 osad rakendusmäärusest.
In addition, five new regulations on the ERDF, the ESF, the European Agriculture and Guidance and Guarantee Fund (EAGGF), the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG) and the Cohesion Fund were adopted.
Lisaks võeti vastu viis uut määrust ERDFi, ESFi, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (European Agriculture and Guidance and Guarantee Fund, EAGGF), Kalanduse Arendusrahastu (Financial Instrument for Fisheries Guidance, FIFG) ja ühtekuuluvusfondi kohta.
Between March 2000 and March 2001, the Commission decided on another five regulations regarding implementation which laid down detailed rules on the use of the euro, information and publicity, eligible expenditure, management and control systems, and financial corrections.
Märtsist 2000 märtsini 2001 otsustas Komisjon veel viie ellurakendamist puudutava määruse üle, mis panid paika üksikasjalikud eeskirjad euro kasutuse, teabe ja reklaami, abikõlblike kulutuste, juhtimis- ja reguleerimissüsteemide ning finantskorrektsioonide kohta.
Finally, Council regulations were adopted for the Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA) and the Special Accession Programme for Agriculture and Rural Development (SAPARD) in June 1999.
Lõpuks võeti 1999. aasta juunis vastu Ülemnõukogu määrused ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahendi (Structural Policies for Pre-Accession, ISPA) ja põllumajanduse ja maaelu arendamise liitumiseelne programmi (Special Accession Programme for Agriculture and Rural Development, SAPARD) tarbeks.
COHESIONPOLICYBETWEEN 2000AND2006
ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA AASTAIL2000–2006
While merging the previous Objectives 2 and 5 as well as 3 and 4, the 1999 reform reduced the number of Structural Funds Objectives from six to three and the number of Community Initiatives from 13 to four.
Eelnevate eesmärkide nr 2 ja 5 ning lisaks ka 3 ja 4 ühendamisega taandas 1999. aasta reform struktuurifondide eesmärgid kuuelt kolmele ning ühenduse algatused 13 neljale.
The three remaining Objectives were:
Allesjäänud kolm eesmärki olid:
> Objective 1: promoting the development and structural adjustment of regions whose development is lagging behind; “As long as the European Union has aspirations, it must have a Cohesion Policy to help it to fulfil them.
> Eesmärk nr 1: mahajääva arenguga piirkondade arengu ja struktuurilise kohanemise edendamine; „Seni, kui Euroopa Liidul on püüdlusi, peab tal olema ühtekuuluvuspoliitika nende teostamiseks.
One aspiration is that of shared progress in a reunified Europe.
Üks püüdlus on ühine edenemine taasühinenud Euroopas.
The new horizon is to give an enlarged Europe the means to achieve dynamic growth and high employment on a sustainable basis.
Uueks silmapiiriks on anda laienenud Euroopale vahendid dünaamilise kasvu ja kõrge tööhõive saavutamiseks jätkusuutlikul alusel.
And the way to achieve this has already been mapped out: we must pursue the objectives laid down unanimously in the Lisbon and Gothenburg agendas.
Ning tee selle saavutamiseks on juba kaardile kantud: peame taotlema Lissaboni ja Göteborgi esindusprotokollis üksmeelselt paikapandud eesmärke.
In the end, it is our regions, areas, towns and cities on the ground which make the investments, implement national and Community policies and apply EU law.
Lõpuks on meie tegelikud regioonid, piirkonnad, linnad ja suurlinnad need, mis investeeringuid teevad, riiklikke ja Ühenduse poliitikaid ellu rakendavad ning ELi seadusi kohaldavad.
We must not leave them on the sidelines as spectators but make them our partners in facing this challenge of sustainable growth.”
Me ei tohi neid pealtvaatajatena kõrvale jätta, vaid tegema neist oma partnerid jätkusuutliku kasvu väljakutsele vastu vaatamisel.”