natgillin/translations-raw huggingface dataset:
But the group flags a warning: when managing the sea it is vital to accept one cannot demand more from the sea than it can supply sustainably.
Kuid organisatsioon ka hoiatab: mere ressursse hallates on väga oluline aktsepteerida, et merelt ei saa võtta seda, mida see ei suuda jätkusuutlikult pakkuda.
Previously the environmental impact of each sector was considered separately.
Eelnevalt käsitleti iga sektori keskkonnamõjusid eraldi.
The WWF points out that this approach misses the big picture – that all the activities and impacts collectively need to be measured and action carried out with the understanding that each sector must be integrated into a wider picture.
WWF mainib ära, et selle lähenemisega ei nähtud tervikpilti. Kõiki tegevusi ja mõjusid tuleb mõõta koos ning tegevusi peab läbi viima arusaamisega, et kõik sektorid on osad tervikust.
This leads to what the group feels should be a key action, maritime spatial planning, which will help illustrate how all users are, and should be, using the sea simultaneously based on the capacity and limits of the ecosystem.
Sellega jõutakse teemani, mis organisatsiooni arvates on võtmetähtsusega tegevus: merekeskkonna ruumiline planeerimine, mis peaks aitama illustreerida, kuidas kõik osapooled merd samaaegselt kasutavad, kuidas nad seda tegema peaksid, põhinedes ökosüsteemi võimetele ja piiridele.
The Services Directive, which works for a level playing field for businesses operating across borders, should be in place throughout the EU by the end of 2009 and the EESC feels its thorough implementation is instrumental to the region’s prosperity.
2009. aasta lõpuks peaks ELis olema vastu võetud teenuste direktiiv, mis loob rahvusvaheliselt tegutsevatele ettevõtetele võrdsed tingimused, ning EESCi arvates aitab selle rakendamine regiooni heaolule kaasa.
The Committee welcomes the strategy’s support for the reduction of red tape and the emphasis it places on greater connections between research bodies.
Komisjon tervitab strateegia toetust bürokraatia vähendamisele ning selle rõhuasetust uurimiskeskuste vaheliste kontaktide parandamisele.
But there is a worry at the EESC that the strategy comes with no extra funding.
Kuid EESC mureks on see, et strateegial puudub täiendav rahastamine.
Regional funds set aside for the Baltic’s priorities are extensive, but need to be met proportionately by financing from national governments.
Regionaalfondidest Läänemere riikide jaoks eraldatud summad on küll suured, kuid need vajavad ka kohalike valitsuste proportsionaalset rahastamist.
The Committee fears that the countries which most need EU investment will not be able to pay their share.
Komisjon kardab, et kõige enam ELi investeeringuid vajavad riigid ei suuda oma osa tasuda.
One of the major threats to the Baltic Sea is eutrophication – excess nutrients from agriculture and untreated sewage flowing into the water, causing algal blooms which strip the water of oxygen and kill the species in the area.
Üheks suuremaks ohuks Läänemerele on eutrofeerumine: põllumajandusest ja puhastamata reoveest tulevate toitainete voolamine merre, põhjustades vetikate õitsemist, mis eraldab veest hapniku ning hävitab piirkonna liike.
The World Wide Fund for Nature (WWF) believes an integrated approach to managing the sea and its human uses is the only way ahead.
Maailma Looduse Fond (WWF) usub, et mere ja selle inimkasutuse juhtimise integreeritud lähenemine on ainus võimalus edasi minna.
The problem of eutrophication lands on the desk of ministers for the environment and yet the root cause is mainly agriculture – just one example of how ministries and levels of government need to work together.
Eutrofeerumise probleem jõuab keskkonnaministri lauale, kuid selle põhjused peituvad peamiselt põllumajanduses – lihtsalt näide sellest, kuidas ministrid ja valitsuse tasandid koos töötama peavad.
The WWF welcomes the emphasis both the Strategy for the Baltic Sea and the Integrated Maritime Policy place on getting sectors to work together.
WWF tervitab Läänemere strateegia ja ühtse merenduspoliitika rõhuasetust sektorite omavahelisele koostööle.
From submarine cables to tourism, the WWF identifies a large variety of different sectors all of which want to use the sea.
WWF tuvastab suure hulga erinevaid sektoreid, kes kõik tahavad merd kasutada, alates merealusest kaablist kuni turismini.
No one organisation has the mandate to manage the whole picture and the pressure on the sea is ever increasing.
Kõiki neid kontrollitakse erinevatel tasanditel: riiklik, regionaalne, EL või globaalne.
panorama 30
Ühelgi organisatsioonil ei ole volitust panorama 30
European Commission links:
Euroopa Komisjoni lingid
EU Strategy for the Baltic Sea Regionhttp://ec.europa.eu/regional_policy/cooperation/baltic/index_en.htm
ELi Läänemere regiooni strateegia http://ec.europa.eu/regional_policy/cooperation/baltic/ index_en.htm
“Territorial Cohesion under the Looking Glass” author: Prof Andreas Faludi (European Commission - Regional Policy – Inforegio http://ec.europa.eu/regional_policy/consultation/terco/pdf/lookingglass.pdf
Läänemere regiooni osapooled http://ec.europa.eu/regional_policy/cooperation/baltic/pdf/ websites.pdf
The Northern Dimension Policyhttp://ec.europa.eu/external_relations/north_dim/index_en.htm
Läänemere portaalhttp://www.balticsea.net/
European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI) for crossborder cooperation with Russiahttp://ec.europa.eu/europeaid/where/neighbourhood/index_en.htm
Läänemere keskkonnaatlas (interaktiivne)http://maps.grida.no/baltic/
Actors in the Baltic Sea Regionhttp://ec.europa.eu/regional_policy/cooperation/baltic/pdf/websites.pdf
Läänemere riikide nõukoguhttp://www.cbss.st/
Directorate General for Maritime Affairs and Fisherieshttp://ec.europa.eu/dgs/fisheries/index_en.htm
Euroopa naabrus- ja partnerlusvahendi (ENPI) riikidevaheliseks koostööks Venemaaga http://ec.europa.eu/europeaid/where/neighbourhood/ index_en.htm
Baltic Environmental Atlas (interactive)http://maps.grida.no/baltic/
Merenduse ja kalanduse peadirektoraathttp://ec.europa.eu/dgs/fisheries/index_et.htm
Council of the Baltic Sea Stateshttp://www.cbss.st/
Lingid selles teemakäsitluses mainitud projektide kohta:
European Economic and Social Committeehttp://eesc.europa.eu/
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteehttp://eesc.europa.eu/
World Wide Fund for Naturehttp://www.wwf.org/
Maailma Looduse Fond http://www.wwf.org/
REGIO MATTERS
PIIRKONDLIKUD TEEMAD
TERRITORIAL COHESION WHERE THE CONCEPT SPRINGS FROM
TERRITORIAALNE ÜHTEKUULUVUS MIS ON SELLE KÄSITLUSE ALLIKAS
Building on the initial interest
Ülesehitus vastavalt esmastele huvidele
Panorama considers issues of interest regarding Regional Policy.
Panorama käsitleb teemasid, arvestades regionaalpoliitika huvisid.
In this edition we outline a recent paper written by Andreas Faludi, Professor of Spatial Policy Systems in Europe at Delft University of Technology, on the history of Territorial Cohesion.
Selles väljaandes teeme me ülevaate Delfti Tehnikaülikooli Euroopa ruumilise poliitsüsteemi professori Andreas Faludi artiklist territoriaalse ühtekuuluvuse ajaloo teemal.
In 1949 the Council of Europe was established.
1949. aastal seati ametisse Euroopa Nõukogu.
Pointing to over-concentration of population and regional disparities, it passed a resolution stating ‘harmonious geographical development’ was a task for European institutions, and in 1968 a working party published a paper called ‘Regional planning, a European problem’.
Osutades populatsiooni ülekontsentreeritusele ning regionaalsele ebavõrdsusele, võttis nõukogu vastu resolutsiooni, mille kohaselt on harmooniline geograafiline areng Euroopa institutsioonide ülesanne, ning 1968. aastal avaldas töökomisjon dokumendi nimega “Regionaalne planeerimine, Euroopa probleem.”
Territorial Cohesion – a goal worth pursuing
Territoriaalne ühtekuuluvus – eesmärk, mis väärib püüdlemist
With the establishment of a framework of goals and themes, the Community found itself with a real Spatial Planning/Territorial Cohesion programme which then provoked the question, “How does this fit in with other Community policies?”
Eesmärkide ja teemade raamistiku määramisega tekitas komisjon tõelise ruumilise planeerimise / territoriaalse ühtekuuluvuse programmi, mis tekitas küsimuse: „Kuidas sobib see kokku teiste valdkondade poliitikaga”?
A question which still stimulates debate today.
Küsimus, mis on tänagi veel arutelu teemaks.
Even before the war, planners in north-western Europe were inspired by Metropolitan park systems in the US, garden cities and the drive for a UK green belt.
Juba enne sõda inspireerisid USA suurlinnaparkide süsteemid, aedlinnad ja Ühendkuningriigi rohelise vööndi kampaania Põhja- ja Lääne-Euroopa planeerijaid.
In the devastation following the war, designing policy to fit regions became common.
Sõjale järgnenud laastatuses muutus regioonile omane planeerimispoliitika tavaliseks.
Creating new models for urban growth, planners wanted to get on board.
Planeerijad tahtsid ühineda, et luua linnastumise kasvule vastavaid uusi mudeleid.
From the word go, two rationales were at the heart of European Spatial Planning/Territorial Cohesion Policy: balanced development and good territorial governance – cohesion and coherence.
Algusest peale oli Euroopa ruumilise planeerimise / territoriaalse ühtekuuluvuse südameks kaks põhiprintsiipi: tasakaalustatud areng ning hea territoriaalne kontrollitavus – ühtekuuluvus ja sidusus.
This was based on recognition of the effect the lifting of customs barriers would have on economic geography.
See põhines arusaamisel mõjust majandusgeograafiale tollitõkete eemaldamisel.
In the present European Union, the European Parliament, the Committee of the Regions and the European Economic and Social Committee are supportive of Territorial Cohesion.
Tänapäeva Euroopa Liidus on Euroopa Parlament, Regioonide komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee territoriaalse ühtekuuluvuse suhtes toetavad.
They reiterate concerns over balanced and sustainable development and the need for proper regard to regional and local diversity and access to services of general economic interest.
Nad kordavad oma muresid tasakaalustatud ja jätkusuutliku arengu üle ning piisava tähelepanu vajadusest regionaalsele ja kohalikule mitmekesisusele ning üldiste majandusteenuste kättesaadavuse tähtsusest.
Since improving governance through cooperation can make policies more effective, they argue the case for making Territorial Cohesion an objective for all EU policies.
Kuna koostöö abil saavutatav parem kontrollitavus muudab tegevuskava veelgi efektiivsemaks, võitlevad nad selle eest, et territoriaalsest ühtekuuluvusest saaks ELi poliitiline eesmärk.
For the European Parliament, it is a pillar of Cohesion Policy.
Euroopa Parlamendi jaoks on see ühtekuuluvuspoliitika tugisambaks.
“Territorial Cohesion under the Looking Glass” Author: Professor Andreas Faludi European Commission – Regional Policy – Inforegio http://ec.europa.eu/regional_policy/consultation/terco/pdf/lookingglass.pdf
Euroopa Komisjon, Regionaalpoliitika – Inforegio
Once the UK, Denmark and Ireland joined, the focus shifted.
ÜK, Taani ja Iirimaa liitumisega fookus nihkus.
The UK could not benefit from the Common Agricultural Policy in proportion to its contribution, but it did have industrial areas in decline, so a minimalist Regional Policy was put forward, which subsidised national budgets.
Ühendkuningriigid ei saanud ühisest põllumajanduspoliitikast proportsionaalselt oma panusega kasu, kuid nende tööstusvaldkonnad ei olnud languses ja seega viidi läbi minimalistlik regionaalpoliitika, mis tasakaalustas riigieelarved.
Possible definitions of Territorial Cohesion
Territoriaalse ühtekuuluvuse võimalikud definitsioonid
New Commissioner for Regional Policy
Uus regionaalpoliitika komisjoni liige
Territorial Cohesion refers to a situation whereby policies to reduce disparities, enhance competitiveness and promote sustainability acquire added value by forming coherent packages, taking into account where they take effect, and the specific opportunities and constraints there, now and in the future.
Territoriaalne ühtekuuluvus viitab olukorrale, kus ebavõrdsust vähendav, konkurentsivõimet suurendav ja jätkusuutlikkust edendav poliitika omandab lisaväärtuse, moodustades sidususpakette, mis arvestavad jõustumiskohta ning sealseid iseäralikke võimalusi ja piiranguid nüüd ja tulevikus.
Following the resignation of Mrs Danuta Hübner, who has been elected to the European Parliament, Mr Pawel Samecki has been appointed European Commissioner for Regional Policy.
Pärast Proua Danuta Hübneri, kes on valitud Euroopa Parlamenti, ametist loobumist nimetati Euroopa regionaalpoliitika voliniku ametisse Härra Pawel Samecki.
The appointment of Mr Samecki, currently a member of the management board of the National Bank of Poland, will be looked at in more detail in the next edition of Panorama.
Härra Samecki, kes hetkel töötab Poola Keskpanga juhatuse liikmena, ametisse määramist käsitletakse lähemalt järgmises Panorama väljaandes.
Territorial Cohesion Policy refers to measures promoting good territorial governance with the aim of achieving coherence as described.
Territoriaalne ühtekuuluvus viitab abinõudele, mis edendavad head territoriaalset juhtimist, mille eesmärk on kirjeldatud ühtekuuluvus.
European Territorial Cohesion Policy, in particular, refers to such measures taken by the EU institutions.
Eriti viitab Euroopa territoriaalne ühtekuuluvuspoliitika ELi institutsioonide kasutusele võetud abinõudele.
INSIDE OUR PROJECTS
MEIE PROJEKTIDE SISU
Our regular update from… In each edition, Panorama finds out how two projects are unfolding from the perspective of the people managing them.
Igas väljaandes uurib Panorama, kuidas näevad kaks projekti välja neid juhtivate inimeste silmade läbi.
We look into the highs and lows of managing ERDF funded projects: identifying the problems and sharing solutions.
Me vaatleme ERDFi finantseeritud projektide häid ja halbu külgi, teeme kindlaks probleemi ning pakume lahendusi.
The connection between the PopAkademie degree course, Baden-Württemberg, and the Musikpark is also working well.
Baden-Württembergi PopAkademie tasemekursuse ning Musikparki vaheline side on samuti hästi toiminud.
Five graduates have set up shop in the Musikpark and a further four have come in from Mannheim’s music conservatory.
Viis lõpetajat on Musikparkis oma poe üles seadnud ning lisaks on juurde tulnud veel neli Mannheimi muusikakonservatooriumist.
Musikpark, Mannheim – a project that gives start-up SMEs in the music sector their first step on the ladder.
Mannheimi Musikpark on projekt, mis juhatab muusika valdkonnas alustavatele väikestele ja keskmistele ettevõtetele kätte esimese sammu redelil.
Musikpark’s 4 300 square metres provide space for a choreography and performance room, workshop, several sound studios, TV studio and stylish meeting room for negotiating that allimportant first commission.
Musikparki 4300 ruutmeetril on omad ruumid koreograafia ja näitlemise, õpikodade, mitme helistuudio ja TV-stuudio jaoks ning stiilne koosolekuruum, kus pidada läbirääkimisi kõige tähtsamate lepingute asjus.
Just over €5 million is to be invested in Musikpark under Objective II.
Objective II raames investeeritakse Musikparki pisut üle 5 miljoni euro.
The funding started in 2004 and runs over 15 years.
Rahastamine algas 2004. aastal ning kestab üle 15 aasta.
Although the project is essentially doing very well, there are some thorns in the bed of roses.
Kuigi projektil üldiselt läheb väga hästi, on sel ka mõningaid negatiivseid mõjusid.
One intriguing, if frustrating factor, is the user’s subjective appreciation of the facilities the park has to offer.
Üheks huvitavaks, kuid pettumust valmistavaks teguriks on kasutaja subjektiivne hinnang pargi pakutavatele võimalustele.
Despite Sommer’s extensive experience as a musician and manager of artists, he is nonetheless frustrated at the perception that the park is not doing enough.
Hoolimata Sommeri suurtest kogemustest muusiku ja produtsendina, ei heida ta meelt arvamuse pärast, et park ei tee noorte jaoks piisavalt.
“An SME will complain that they haven’t been given enough help finding an investor for example”, explains Sommer.
„Väikeettevõtjad kurdavad näiteks, et nad ei ole saanud piisavalt abi, et leida investor,” selgitas Sommer.
“And yet, I can pull out their file and show them when they were counselled on the subject.”
„Kuid siiski võin ma nende toimiku välja võtta ja näidata, et neid on sellel teemal nõustatud.”
Somehow what is on offer is not being exploited by the SMEs 100 per cent and their feeling is that something is lacking.
Miskipärast ei kasuta väikeettevõtjad pakutavat sajaprotsendiliselt ära, ning neil tekib tunne, nagu midagi oleks puudu.
As economies reel under the impact of the economic crisis, Musikpark is not only staying afloat, it’s doing better than ever before.
Samal ajal, kui majandused on kriisi mõjul kõikuma löönud, ei püsi Musikpark ainult pinnal, vaid sel läheb paremini kui kunagi varem.
For the first time in its history, the park is having to create a waiting list of SMEs who want to rent space under its roof.
Esimest korda ajaloos on park loonud ootenimekirja väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, kes soovivad nende katuse all ruume üürida.
“We are very pleasantly surprised,” says Panorama’s regular contact, managing director Christian Sommer.
„Me oleme väga meeldivalt üllatunud,” ütles Panorama korrapärane kontaktisik ja tegevdirektor Christian Sommer.
“More people are seeking to come in than wish to leave – it’s very encouraging,” he explains.
„Inimesi tahab rohkem sisse tulla kui lahkuda – see on väga innustav,” seletas ta.
“The phenomenon is genuinely interesting,” explains Sommer who has spoken to two professors in economic psychology – both intrigued enough to want to carry out research into this type of dissatisfaction.
„See nähtus on üldiselt huvitav,” selgitab Sommer, kes on rääkinud kahe majanduspsühholoogia professoriga ja neis piisavalt huvi äratanud, et need soovivad sedalaadi rahulolematuse kohta uurimistöö teha.
Since the park offers SMEs access to services and groups them together for more successful marketing, the fact that people are queuing to become part of its success is not surprising.
Kuna park pakub väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele teenuseid ning koondab nad edukama turustamise eesmärgil rühmadeks, ei ole sellest edust osa saamise nimel järjekorras olemine üllatav.
The PopAkademie Baden-Württemberg in Mannheim provides students the chance to get a BA in pop music.
Mannheimi PopAkademie Baden-Württemberg pakub üliõpilastele bakalaureusekraadi omandamise võimalust popmuusika valdkonnas.
Two possible courses exist, a ‘conservatory’ approach for instruments not covered at the more traditional music schools or a course in management.
Koolis on võimalik õppida kahel kursusel, mis on nn konservatooriumi lähenemine traditsioonilisemates muusikakoolides või kursustel mitte käsitletavatele instrumentidele.
By moving from the course to the Musikpark, young graduates have a nurturing environment in which to start up.
Pärast kursusi Musikparki tulemisega liiguvad noored lõpetajad viljakasse keskkonda, kus on hea algust teha.
Panorama will take a closer look at the PopAkademie in its next issue.
Panorama vaatleb PopAkademie`t lähemalt oma järgmises käsitluses.
Outgrowing the Musikpark
Musikparkist väljakasvamine
While trying to keep his clients satisfied might not always be the easiest of tasks, Sommer has at least the gratification of being faced with another problem, significant but more positive.
Selle aasta alguses pakuti kahele väikeettevõtjale uut nn stardipaketti, mis avas neile soodsa hinna eest juurdepääsu telefoniliinidele, seadis üles internetiühenduse, andis ruumid ning lisaks sellele said nad tasuta turundus- ja finantsnõustamist.
“Some companies are growing too big.
Nad muutuvad järjest tugevamaks.
They need to expand and find more space.”
„Tal tekkisid probleemid oma internetiteenuse pakkujaga, kuid me leidsime uue lahenduse ja nüüd laabub tal kõik hästi,” räägib Sommer.
Earlier this year, two SMEs were offered a new ‘start-up package’ enabling them to access phone lines, set up internet connections and occupy offices at a preferential rate, along with free marketing and financial advice.
Kui oma klientide rahuldamine ei pruugi olla kõige lihtsam ülesanne, siis Sommeril on vähemalt hea meel seista vastamisi teise probleemiga, mis on küll oluline, kuid positiivsem.
They are going from strength to strength.
„Mõned ettevõtted kasvavad liiga suureks.
“She hit a problem with her internet service provider, but we found her a new one and things are going smoothly for her,” explains Sommer.
Nad peavad laienema ja ruumi juurde leidma.”
Although there is land surrounding the Musikpark that is lying idle, it belongs to the municipality, which is not interested in developing it to this end.
Kuigi Musikparki ümbruses laiub küllaga tühja maad, kuulub see kohalikule omavalitsusele, mis ei ole huvitatud maad antud eesmärgil arendama.
“A major goal for the second half of this year will be to get the political will to build and create space which can be used by those who have successfully outgrown us,” says Sommer.
“Selle aasta teise poole suureks eesmärgiks on leida poliitiline tahe, et ehitada ja luua keskkond nendele, kes on meist edukalt välja kasvanud,” ütles Sommer.
The year is unfolding well for those renting space at the Musikpark.
Nende jaoks, kes Musikparkis ruume üürivad, möödub käesolev aasta hästi.
Sommer and his team have also managed to find a business angel to put up some investment capital – a make or break moment for a young SME. “€20 000 may not seem like too much to raise, but it was a lot of money for one young company to find,” says Sommer.
Sommeril ja tema meeskonnal on õnnestunud investeerimiskapitali kokkusaamiseks leida investorid ja see võib noorele väikeettevõtjale olla otsustava tähtsusega. „20 000 eurot ei pruugi tunduda liiga suure summana, kuid ühe noore ettevõtte jaoks oli see väga suur raha,” ütles Sommer.
Patients and patents
Patsiendid ja patendid
As someone with more than 30 U.S. and international patents awarded to his credit, Ferrari was a good choice for heading the official launch, as one of the Centre’s key goals, apart from the thirst for knowledge, is to harness the results of innovative research for business development.
Ferrari oli enam kui 30 USA ja rahvusvahelise patendiga pärjatuna ametliku käivitamise juhatamiseks hea valik, sest lisaks teadmistejanule on üheks keskuse eesmärgiks innovaatilise uurimistöö tulemuste rakendamine äritegevuse arendamises.
The funding started in 2009 and runs over 5 years.
Rahastamine algas 2009. aastal ning kestab üle 5 aasta.
CNH – boosting local employment
CNH: kohaliku tööhõive suurendamine
Ferrari has established several companies and is the scientific founder of NanoMedical Systems (NMS) in Austin, Texas and Leonardo Biosystems.
Ferrari on loonud mitmeid ettevõtteid ning on Austinis, Texases ja Leonardo Biosystemsis nanomeditsiini süsteemi NanoMedical Systems (NMS) teaduslik rajaja.
It was this experience that he conveyed to the audience to galvanise them into creating new products.
See oli kogemus, mida ta väljendas oma kuulajatele, et panna neid looma uusi tooteid.
A major step forward was celebrated on 9 June as the project reached out to local SMEs at its official industry launch.
9. juunil tähistati suurt sündmust, kui projekt jõudis kohalikus väikeettevõttes tootmise käivitamiseni.
“We are setting out to make SMEs interested in spin-out companies,” explained Panorama’s regular contact Dr Tim Claypole, member of the executive committee.
„Me toome end esile, et panna väikeettevõtteid huvituma ülikoolist võrsunud firmadest,” selgitas Panorama korrapärane kontaktisik dr Tim Claypole, kes on töörühma liige.
He ended his talk by reminding the audience that nanotechnology on its own is not enough, but it is a “set of tools to be integrated with many other disciplines and developed in partnership with both industry and patients”.
Ta lõpetas oma jutu meeldetuletusega kuulajatele, et nanotehnoloogiast üksi ei piisa, kuid see on nn tööriistade komplekt, mida tuleb kasutada koos paljude teiste teadusharude ja arendustega koostöös nii tööstuse kui ka patsientidega.
Other milestones
Teised verstapostid