natgillin/translations-raw huggingface dataset:
When should they becalled on?
Millal tuleks nende poole pöörduda?
What form should this participation take?How should their responses be incorporated?
Mis kujul peaks osalemine toimuma? Kuidas saadud vastukaja arvesse võtta?
Theseare some of the important questions requiring answers.
Need on mõned olulised küsimused,millele on vaja vastata.
The Brussels gathering was the interim phase of amulti-stage process.Prior to the conference, IFOK, assisted by an independent expert group,preparedan interim study to set the parameters for the confer-ence.By the same token,the event made a significant contribution to the final report and its recommendations and conclusions.
Brüsseli konverents on esimene samm pikas protsessis.Enne konverentsi koostas organisatsioonilise kommunikatsiooni instituut IFOK sõltumatute ekspertideabil esialgse uurimuse,et panna paika konverentsi eesmärgid.See uuring aitas kaasa ka lõppraporti ningselle soovituste ning järelduste koostamisele.
More than 200 delegates from some 26 countries,both within and outside Europe,gathered at a conference in Brussels on 12-13 June 2003 – under theheading of ‘Governance of the European Research Area: the role of civil society’– to participate incharting the way forward for the participatory process.
Brüsselis 12.–13.juunini 2003 toimunud konverentsile„Euroopa teadusruumi juhtimine:kodanikuühiskonnaroll”kogunes üle 200 delegaadi 26 riigist,nii Euroopastkui mujalt,et anda oma panus osalemisprotsessi kujundamisse.
First encounters of the governance kind
Esimesed mõttevahetused juhtimistavade üle
The conference kicked off with a general session toset the political scene.The remaining day and a halfwas dedicated to extensive round-table and focusgroup discussions on the various issues relating tocivil society and governance.
Konverents algas üldise istungjärguga,kus arutati poliitilist olukorda.Ülejäänud poolteist päeva olid pühendatud ulatuslikele ümarlaua- ja rühmaaruteludelemitmesuguste kodanikuühiskonna ja valitsemistavadegaseotud küsimuste üle.
During the two-day Commission-backed conference,NGOs and other civil society organisations, private and public research bodies,industry representativesand policymakers at regional,national and Europeanlevel shared their ideas on the role of civil society inthe governance of the ERA.
Kahepäevasel Euroopa Komisjoni korraldatud konverentsil vahetasid Euroopa teadusruumi juhtimise üle mõtteid vabaühendused ja teised kodanikualgatuslikud ühingud,era- ja riiklikud teadusasutused,tööstuse esindajad ning piirkondliku,riikliku ja Euroopa taseme poliitikud.
These included the current situation related to therole of civil society,how to take this forward to achieveeffective participation,and determining how thepolicy framework could be adapted to promote suchinvolvement.
Need hõlmasid kodanikuühiskonna osa praegust olukorda,kuidas seda edasi viia tõhusa ühiskonnaosalusesaavutamiseks,ning määratlemist,kuidas poliitilist raamistikku peaks kohandama,et nimetatud osalustedendada.
The areas the conference set out to explore includedthe rationale for involving civil society,the parametersfor measuring the success of the participatory process,the constraints within which such systems operate,and the roadmap for future participation at the European level.
Konverentsil sätestatud uurimisvaldkonnad hõlmasidkodanikuühiskonna kaasamise põhimõtteid,osalusprotsessi edukuse mõõtmise parameetreid,piire,milles antud süsteem toimima hakkab,ning tulevikuosaluse juhendit Euroopa tasandil.
SOCIETY A KEY TO THE LAB ais indi
– ÜHISKONNAVÕTILABORISSE
Introducing
Osaliste
Introducing the players the players
Osaliste tutvustus tutvustus
Open doors
Avatud uksed
Improving the participatory process involves building up anaccurate picture of the different stakeholders, their goals andneeds. But, as any such exercisewill soon reveal, each of theseinterest groups is not a homogenous entity and it would bereckless to regard them as such.
Isegi teadusasutused,mida kunagi peeti elukaugeteksteaduse elevandiluutornideks,avavad oma uksi kodanikuühiskonnale.Teaduse ja tehnika areng on otseselt puudutanud Euroopa iga kodanikku.Möödas on ajad,mil teadusprogress oli eesmärk omaette.
Even what was once regarded as the ‘ivory tower ofscience’is opening its gates to civil society.Scientificand technological progress has touched every European citizen intimately,but gone are the days whenscientific progress was viewed as an end in itself.
Osalusprotsessi parendamiseks tulebsaada täpne ülevaade erinevatestosalistest, nende eesmärkidest javajadustest. Aga päris ükski huvirühmei ole täiesti homogeenne ja oleks valeseda üleüldse eeldada.Huvirühmasisestele erinevustele tulekspöörata sama palju tähelepanu kuirühmade vahelistele erinevustele.
Nowadays,people fear that science can do harm aswell as good and that,since cutting-edge technologycan potentially affect everyone,demands are growingfor greater societal control of the scientific researchagenda.
Tänapäeval kardavad inimesed,et teadus võib teha niihalba kui head,ja et uusimad tehnikasaavutused võivadmõjutada meist igaühte,kasvab vajadus teadustegevusesuurema ühiskondliku kontrolli järele.
In this section, we sketch out abrief profile of three of the keystakeholders in the EU researchparticipatory process–civilsociety, the research communityand the European Commission–andhow each relates to the prospectof increased social involvementin the decision- and policymaking processes.
Käesolevas jaotises annamelühiülevaate kolmest Euroopa Liiduteaduse osalusprotsessivõtmeosalisest – kodanikuühiskonnast,teadlaskonnast ja Euroopa Komisjonist– ning sellest, kuidas igaüks neist on seotud ühiskonna suuremakaasamisega otsustamismenetlusse ja poliitikasse.
“A great majority of Europeanstrust... NGOs because citizens feelthey are largely excluded from theapplication of technology,” said Roberto Ferrigno, European Policy Director at the European Environmental Bureau.
„Valdav enamus eurooplasi usaldab…vabaühendusi, sest kodanikudarvavad, et nad jäetakse tehnikarakendamisest suuresti kõrvale,”arvas Roberto Ferrigno, Euroopa Keskkonnab ü roo Euroopa poliitikadirektor.
“We need to improve participation in the political process,[in order to reach] participatory democracy,” he added.
„Me peame edendama ühiskonnaosalust poliitilistesprotsessides, [selleks et jõuda]osalusdemokraatiani,” lisas ta.
The notion of civil society is as old as civilisation itself.Recognising the idea of strength in numbers,peoplehave always formed groups to protect and defendtheir rights and interests.
Kodanikuühiskond on mõistena sama vana kui tsivilisatsioon.Kui inimene mõistis,et mitmekesi saavutabrohkem,hakkasid inimesed moodustama rühmi omaõiguste ja huvide kaitsmiseks.
Many NGO representatives believe that the participation of civil society will help ensure that scientificprogress meets society’s needs and addresses itsconcerns,and will counteract public scepticism.
Paljud vabaühenduste esindajad usuvad,et kodanikuühiskonna kaasamine aitab tagada teaduse edusammude vastavusse viimist ühiskonna vajadustegaja suunata seda ühiskonnaprobleemidele ning samasvähendab avalikkuse skeptitsismi.
“Consultation and public participation is indispensable where scienceis fundamental to the choices madein the legislative process,” commented Tony Venables, director ofthe EU-wide civil society group ECAS.
„Arutelud ja avalik osalus on hädavajalikud teaduspõhiste valikute tegemisel seadusandluses,”märkis Tony Venables, üleeuroopaliidulise kodanikurühmituse Euroopa Kodanikualgatuse Teenistus (ECAS) juht.
In today’s shrinking world,the concept of civil societyis evolving – several definitions can be drawn,butindividual citizens and their associations (such as nongovernmental organisations) are certainly its basiccomponents.As national boundaries become blurredand issues of common interest emerge – such as theenvironment and international business –, grassroots organisations are juggling with the dual demands ofanswering local concerns and engaging increasinglyin global causes.
Kodanikuühiskond on praegu Euroopas paremal järjelkui kunagi varem.Vabaühendused esindavad väga erinevaid vaateid ja huve.Kunagi olid nad vaid arglikudsoovitajad,kuid nüüd kaasatakse neid üha enam juhtimisse.
Consultation and public participation
„Arutelud ja avalik osa ädavajalikud teaduspõhist
5_ dispensable where science
5_ valikute tegemisel
The research community
Teadlaskond
Researchers in the private sector worry that publicinvolvement could reduce a firm’s competitive position.
Erasektoris tegutsevad teadlased kardavad,et avalikkusekaasamine võib vähendada firma konkurentsivõimet.
Few people take seriously the caricature of a scientist as an isolated figure with grey,unkempt hair,conducting bizarre experiments in his laboratory. Nevertheless, researchers and their work have longappeared distant and remote from society.
Neid on vähe,kelle meeles on teadlased eraklikud,hallide sassis juustega tegelased,kes teevad oma laborites veidraid katseid.Sellest hoolimata on teadlasedja nende töö tundunud pikka aega võõrad ja ühiskonnakauged.
“All European enterprises are operating in an extremely tough andopen global economy.
„Teadusel on mitu palet,” ütles Jan Staman, Rathenau Instituudi(Holland) direktor.
[Participation]should not lead to more regulationsthat will hamper European globalbusiness competitiveness,” said Emile Carbonel of the Mouvement des Entreprises de France.
„Ettekujutusedon kerged tekkima... suuresti seepärast, et teadlased on „märkamatud”.”
“Science has many faces,” said Jan Staman, director of the Rathenau Instituut (NL).
„Kõik Euroopa ettevõtted tegutsevaderakordselt karmis ja avatud majandusega maailmas.
“Participation is good for companiesso that they know what people wantand don’t want in their products,”countered Lars Klüver, director ofthe Danish Board of Technology.
Lars Klüver, Taani tehnoloogianõukogu juhataja oliteisel meelel: „Ühiskonnaosalus on firmadele kasulik, sest nadsaavad teada, mida inimesed tahavadja mis neile nende toodete juuresei meeldi.”
But like society itself,the research community is largeand diverse. Researchers’ quest for knowledge couldbe directed at the ‘hard sciences’,such as physicsand chemistry,or the ‘soft sciences’,including sociology and psychology.There are those who work in academia,public research facilities,or in private institutes, while others carry out their investigations right in the heart of society at the local communitylevel or inindustry.
Aga nagu ühiskond tervikuna,on ka teadlaskond suur ja mitmekesine.Teadlaskond jaguneb oma teadmisteotsingul kaheks vooluks:„karmid”täppisteadused nagu füüsika ja keemia ning „pehmed”humanitaarteadused,näiteks sotsioloogia ja psühholoogia.On teadlasi,kes töötavad ülikoolides,avalikes uurimisasutustes või erainstituutides,aga on ka neid,kes viivad oma uurimistööd läbi otse ühiskonnasüdames – omavalitsuse tasandil või tööstuses.
Researchers,too,have been grappling with the ideaofbridging the gap between science and society andinvolving the general public more closely in setting thescientific agenda.Although many researchers are infavour of this,others are not as certain of the benefits.
Ka teadlased on haaratud mõttest ehitada sild üle teaduseja ühiskonna vahelise lõhe ning kaasata üldsust lähemaltteaduskavade paikapanemisse.Kuigi suur osa teadlasisoosivad eelpoolnimetatut,ei ole teised nii kindlad,et sellest tõuseks mingit tulu.
“Maybe if civil society had beeninvolved, we wouldn’t have sent staman to the moon,” complained oneresearcher.
Teised kardavad,et ülemäärane muretsemine ohtude ja kulutuste pärast võib lämmatada vaba uurimis- ja katsetamisvaimu.
“Many scientists believe that by [conducting] research they arealready doing their part forsociety,” Staman continued.
„Paljud teadlased usuvad, et teadustegevust [läbi viies] täidavad nad juba oma osa ühiskonnas,” jätkas Staman.
“Involving society doesn’t meanforcing scientists to engage in badscience but [it is meant]to helpset policy priorities,” explainedone NGO representative.
„Võib-olla kui kodanikuühiskondoleks olnud arutellu kaasatud juba aastakümneid tagasi, ei oleksinimene Kuul käinudki,” kurtis üksteadlane.
Some researchers have voiced concerns about lettingcivil society into the lab.They fear that,if publicopinion were left to dictate the research agenda,itwould become too bogged down and incoherent.
„Ühiskonna kaasamine ei tähendaveel, et teadlasi sunnitaks tegelema halva teadusega; pigem [on see mõeldud] poliitiliste prioriteetide paikapanemiseks,”selgitas üks vabaühenduse esindaja.
“We have to be careful that partici- pation does not slow down research processes,” said one researcher.
„Me peame olema ettevaatlikud, et ühiskonna kaasamine ei hakkaksteadusprotsesse aeglustama,” sõnasüks teadlane.
“Science has many faces.
„Teadusel on mitu pale
GOVERNANCE
TEADUSRUUMI JUHTIMINE
SOCIETY A KEY TO THE LAB that scientists are invi
VÕTI LABORISSE on kerged tekkima...
Mandate for change
Vajadus muutuda
Some researchers argue that the general public is notequipped with the know-how to make an informeddecision.
Mõned teadlased väidavad,et üldsusel ei ole piisavaltoskusteavet asjakohaste otsuste tegemiseks.
The European Commission has been striving to translate this commitment into concrete initiatives.As it workson consolidating European research efforts,the Commission has ensured that society will be an integralcomponent of the emerging European Research Area.
Euroopa Komisjon on teinud jõupingutusi,et anda omapühendumisele väljundeid konkreetsete algatuste näol.Töötades Euroopa teaduspüüdluste konsolideerimiseheaks,tagab komisjon,et ühiskond saab tekkiva Euroopateadusruumi oluliseks osaks.
“It is wrong to speak of a knowledgegap [between science and society].We have more of a situation of asymmetric expertise, which is easier toaddress,” noted one civil society representative.
„On vale rääkida teadmiste lõhest[teaduse ja ühiskonna vahel].
The Commission’s vision for creating a better interface between researchers and the general public wasoutlined in its 2001 Science and Society Action Plan.‘Science and society’has since become an importantcomponent of the Sixth Framework Programme (FP6).
Pigem on tegu ebasümmeetriliseasjatundlikkuse olukorraga, mida on lihtsam käsitleda,” märkisüks kodanikuühenduse esindaja.
This process is described as ‘democratising expert-ise’.The notion of knowledge has undergone considerable change in meaning.The distinction betweencivil society’s knowledge and expert knowledge nolonger holds.
Euroopa Komisjoni seisukoht paremate sidemete loomiseks teadlaste ja üldsuse vahel on välja toodudkomisjoni 2001.aasta teaduse ja ühiskonna tegevuskavas.Teadus ja ühiskond on sellest alates muutunud 6.raamprogrammi (FP6) oluliseks osaks.
FP6 has set aside some 225 million for its ‘Citizensand governance in a knowledge-based society’the-matic priority as well as 80 million for structuringthe science and society component of the European Research Area.
Seda protsessi nimetatakse ka asjatundlikkuse demokratiseerimiseks.Teadmise mõiste tähendus onvarasemaga võrreldes tublisti muutunud.Enam ei eristatarangelt kodanikuühiskonna teadmisi ja ekspertteadmisi.
“We should not set benchmarks too high
„Me ei tohiks seada
“We should not set benchmarks too for high for knowledge requirements of knowledge requirements of civil society as civil society as politicians make
6.raamprogrammi raames on eraldatud 225 mln eurotprioriteetsele valdkonnale „Kodanikud ja juhtimistavateadmistepõhises ühiskonnas”ja 80 mln eurot valdkonnale teaduse ja ühiskonna osa struktureerimine Euroopa teadusruumis.
Crossroads and inroads politicians make decisions about scientif ic issues decisions about scientific issues they are not fully informed about,” they are not fully informed about,” commented commented another participant.
„Me ei tohiks seada kodanikuühiskonnale kodanikuühiskonnale teadmiste teadmiste osas liiga kõrgeid nõudmisi, sel osas liiga kõrgeid nõudmisi, sel ajal kui poliitikud otsustavad
The European Commission
aru ei saa,” kommenteeris teine osavõtja.
Despite these efforts,some believe that the Research Directorate-General is among the least open of all the Commission’s internal departments,and complainthat civil society is not sufficiently consulted duringthe planning stages of EU research programmes.
Hoolimata kirjeldatust on veel neid,kes usuvad,et teadusuuringute peadirektoraat on siiani üks kõigesuletumatest Euroopa Komisjoni valdkondadest,ning on rahulolematud,et kodanikuühiskonda ei võeta EL-i teadusprogrammide kavandamisjärgus piisavalt kuulda.
If scientists are sometimes regarded as remote,thesame can apply to European Union institutions.Despite ever-closer integration and the upcomingexpansion of the EU,to the average citizen,Brusselscan seem as if it is a million miles away from theirdaily lives.
Kui teadlasi peetakse mõnikord ühiskonnakaugeks,võib sama öelda ka Euroopa Liidu institutsioonide kohta.Hoolimata üha jätkuvast lõimumisest ja EL-i peatsest laienemisest,tundub tavakodanikule,et Brüssel on temaigapäevaelust ikkagi valgusaastate kaugusel.
“Consultation has expanded exponentially right across the Commissionin the past ten years.
„Nõuandmistegevus on viimase kümneaasta jooksul tunduvalt laienenudüle kogu komisjoni.
But this doesnot appear to have occurred as muchin the Research Directorate-General, at least not visibly,” said one NGOrepresentative.
Samas ei paistasee olevat eriti teadusuuringutepeadirektoraadini jõudnud, vähemaltmitte silmnähtavalt,” sõnas üksvabaühenduse esindaja.
“The Commission should be taking thelead in building links with civilsociety,” urged ECAS’ Tony Venables,director of the EU-wide civil societygroup ECAS.
„Euroopa Komisjon peaks olema eestvedajaks tihedamate sidemeteloomisel kodanikuühiskonnaga,” soovitas Tony Venables, üleeuroopaliidulise kodanikurühmituse Euroopa Kodanikualgatuse Teenistus (ECAS) juht.
Others argue that,although much still needs to bedone,the Research DG has made leaps and boundsalong the road to participation,citing such initiativesas its consultation website which canvasses publicopinion on issues as varied as environmental technology and the role of modern universities.
Teised väidavad,et kuigi teha on veel palju,on teadusuuringute peadirektoraat teinud edusamme ühiskonnaosaluse edendamiseks,nimetades selliseidalgatusi nagu komisjoni kodulehe arvamuskülg,kustkaudu saadakse teada avalik arvamus väga erinevateküsimuste kohta – alates keskkonnatehnoloogiast kunitänapäevaste ülikoolide rollini.
And the Union is determined to close the distancebetween Europeans and their common institutions. It embarked on this path in earnest with its 2001 White Paper on European Governance,which endeavours to promote, among other things,greater civil societyconsultation and participation.
Ent Euroopa Liit on otsustanud ületada lõhe eurooplasteja nende ühisinstitutsioonide vahel.Sellele teele asumisetõsimeelse soovi kinnituseks üllitati 2001.aastal Euroopavalitsemise valge raamat,mille eesmärgiks on muuhulgasedendada kodanikuühiskonna suuremat osalust ningnõuandmistegevust.
Some point to the 2003 EU-backed conference andreport on ‘Governance of the European Research Area: the role of civil society’as another indication ofthe Research Directorate-General’s serious long-termcommitment to civil society participation.
Mõned osutasid Euroopa Liidu korraldatud 2003.aastakonverentsile ja raportile „Euroopa teadusruumi juhtimine:kodanikuühiskonna roll”kui veel ühele märgile teadusuuringute peadirektoraadi tõsisest ja pikaajalisest pühendumisest kodanikuühiskonna osaluse edendamisele.
GOVERNANCE OF THE EUROPEAN RESEARCH AREA – GIVING
EUROOPATEADUSRUUMIJUHTIMINE– ÜHISKONNA
Chain of voices of voices
Valik arvamusi arvamusi
“How do we make Europe for its citizens and with its citizens?” – Irini Pari, member of the Economic and Social Committee (ESC).
„Kuidas me loome Euroopat selle kodanikele ja koos selle kodanikega?” – Irini Pari, majandus- ja sotsiaalkomitee (ESC) liige.
“Science needs to go to society and tell it we’re at your service and we’rehere to fulfil your needs,” – Jan Staman, director of the Rathenau Instituut (NL).
„Teadus peab minema ühiskonna juurde ja pakkuma ennast tema teenistusse,lubades täita iga tema soovi.”– Jan Staman, Rathenau Instituudi (Holland) direktor.
“If you want to get people ...to take part, you have to demonstrate to themthat their views count,” – Camilla Modeer, the Royal Swedish Academy of Engineering Sciences.
„Kui Te soovite ärgitada inimesi... osa võtma, tuleb neile näidata, et nende arvamus loeb,”– Camilla Modeer, Rootsi Kuninglik Inseneriteaduste Akadeemia.
“Consultation is different to participation.
„Nõuandmistegevus erineb osalusest.
We already have consultation[in Europe], but it’s a very limited type of participation,” – Clive Spash, the Macaulay Institute (UK).
Nõuandmistegevus meil [Euroopas]juba toimib, aga osalust on väga piiratud kujul,”– Clive Spash, Macaulay Instituut (Ühendkuningriik).
“The problem is not the quality of participation but the quantity,” – Lars Klüver, the Danish Board of Technology.
„Probleem ei ole mitte osaluse kvaliteedis, vaid kvantiteedis,”– Lars Klüver, Taani Tehnoloogianõukogu.
“May be if civil society had been involved, we wouldn’t have sent a man tothe moon,” – From conference discussions.
„Võib-olla kui kodanikuühiskond oleks olnud arutellu kaasatud juba aastakümneid tagasi, ei oleks inimene Kuul käinudki.”– arvamus konverentsiarutelult.
“Trying to read some EU documents, for the average citizen, is like tryingto read Chinese,”– From conference discussions.
„Tavakodaniku jaoks on Euroopa Liidu dokumendid nagu hiina keeles.”– arvamus konverentsiarutelult.
“It is wrong to speak of a knowledge gap [between science and society].
„On vale rääkida teadmiste lõhest [teaduse ja ühiskonna vahel].
We have more a situation of asymmetric expertise, which is easier to address,”
„Minu arvates tuleks kodanikuühiskond kaasata konfliktsituatsiooni korral, kui normaalne süsteem ei tööta.”
– From conference discussions.
– arvamus konverentsiarutelult.
Europe for its
Euroopat selle
“I think civil society should be involved when there is a conflict, when the normal system does not work,”
„Kodanikuühiskonna kaasamine ei lahenda alati probleeme, see on viis neid ennetada.” kodanikele ja koos
– From conference discussions.
–– arvamus konverentsiarutelult.
its citizens?”
selle kodanikega?
SOCIETY A KEY TO THE LAB
– ÜHISKONNAVÕTILABORISSE
The heart of
Asja tuum
Given the complex topography of the European political landscape, it is important to explore the rationalebehind why civil society should be treated as animportant stakeholder in the political process.
Et kompleksselt kaardistada Euroopa poliitilist maastikku, on tähtisuurida põhjuseid, miks kodanikuühiskonda tuleks käsitleda oluliseasjaosalisena poliitilises protsessis.
“Civil society involvement helps involvement helps to raise to raise competitiveness, acceptance competitiveness, acceptance and consensus,” and consensus,” Fabio Terragni, pres-
„Kodanikuühiskonna kaasamine aitab „Kodanikuühiskonna kaasamine aitab edendada võistluslikkust, edendada võistluslikkust, aktsepteerimist aktsepteerimist ja konsensust,” ja konsensust,” ütles Fabio Terragni, Agenzia ütles Fabio Terragni, Agenzia
At the conference on the role of civil society in the European Research Area,two lines of reasoning emerged.The first line of thought centred on democratic prin-ciples.The second view was more pragmatic, stressing the utilitarian benefits of civil society involvement.
Konverentsil kodanikuühiskonna rolli kohta Euroopa teadusruumis kerkis esile kahte tüüpi argumente.Esimene suund keskendus demokraatlikele põhimõtetele.Teine vaatenurk oli pragmaatilisem,rõhutades kodanikuühiskonna kaasamisest saadavatpraktilist kasu.
“Participation is a fundamental democratic right,” noted one participant.
„Osalemine on üks demokraatlikestpõhiõigustest,” märkis üks osavõtja.
But beyond questions of democracy and legitimacy,there are more practical reasons for promoting civilsociety involvement in the decisionmaking process.
Euroopa Komisjoni Euroopa valitsemise valges raamatuson selgitatud,et nõudmine kodanikuühiskonna suuremakaasamise järele võib tuleneda avalikust skeptitsismistpoliitilise süsteemi võime suhtes võtta vastu õigeid otsuseid.