natgillin/translations-raw huggingface dataset:
90.(c)The Commission willfollow upthefind-ings ofthe Court withthe Member States andconfirmthatsatisfactoryremedial measures aretaken.
90. c) Komisjonkäsitlebkontrollikojaleide koosliikmesriikidega ningtagab, et võe-takserahuldavad parandusmeetmed.
During its inspections, the Commission found similar deficiencies in the procedures and controls implemented in some Member States and it requested these Member States to take appropriate remedial measures.Itisfollowing up the action beingtaken bythese Member States.It willcontinuetoexaminethe frequencyand quality of post-clearance auditsinitsfutureinspections.
Komisjon leidis oma kontrollide käigus samalaadseid puudusi mõnes liikmesriigis rakendatud protseduurides ja kontrollides ning nõudis, et need liikmesriigid võtaksid asjakohased parandusmeetmed. Ta jälgib nende liikmesriikide võetavaid meetmeid.Komisjon jätkabtollivormistusejärgseteauditite sageduseja kvaliteedijälgimist omatule-vaste kontrollideraames.
The Commission will alsofollow upthe shortcomings found by the Court and verify that remedial measures are putin place.
Lisaks kontrollib komisjon kontrollikojaleitud puudus-tegategelemist ningjälgib,etvõetakse parandusmeetmed.
It willreviewthe Customs Audit Guideto considerfurther development of common standardsfor expost audits and will con-siderinthe Customs Code Committeethe issue ofstandards.
Komisjonvaatabtollikontrollijuhendi läbieesmärgigakaaludajärelauditeid käsitlevate ühtsete standardite täiustamist ning arutab standardite küsimust tolliseadustiku komitees.
90. (d) The Commission in the course of its inspectionshasconsistentlyexamined thefrequencyofex-postauditsand, whereshortcomingswerefound,has requestedthe Member States concerned to take remedial action.
90. d) Komisjononomakontrollideraames pidevaltjälginudjärelaudititesagedust ning puudusteleidmise korral nõudnud, et asjaomane liikmesriik võtaks parandusmeetmed.
It has also followed up the action taken bythe Member States.
Lisaks jälgib ta liikmesriikide võetavaid meetmeid.
A document (TAXUD C4/0006/2009) has been drafted whereseveralrecommendations are proposed such asthe mandatory use ofindi-cators by economic operators whenlodg-ingthe summary entry declaration orthe simplified customs declaration.
Tollikontrolli juhendiläbivaatamisel võetakse arvesse kontrollikoja kontrollimudelit.
91. first indent The Commission will urge Member States toimplement without delaytherecently createdframeworkonsimplified procedures.
Parandataksesellistekaupadekontrolli, mille suhtes on lihtsustatud tolliprotseduuride, nende protseduuride kasutamise ühtse loa ja tulevase tsentraalse tollivormistuse kohaselt kehtestatud kee-ludja piirangud.
The Court’scontrol model will be considered when revising the Customs Audit Guide.
Koostatud on dokument (TAXUDC4/0006/2009), millesonesita-tud mitmedsoovitused, näiteks ettevõt-jatekohustuskasutada näitajaid sisenemise ülddeklaratsiooni või lihtsustatud tollideklaratsiooni esitamisel.
Withregard tothepractice,theguidelinesalready giveinformation onthisissue and will be improvedthis year.
Teatamisvabastuse küsimust käsitletakse järelevalveküsimustikus ja jälgitakse järelevalve käigus.
To giveanexample,trainingonsimplified procedures/SASPis alreadytaking place underthe Customs 2013 Programme(see boxreplyto observation VII, 2nd and 6th indents).Some Member States take this opportunitytoinvitetradersto partici-pateinthesetraining actions.
Näiteks toimub juba praegu lihtsustatud tolliprotseduuride ja nende protseduuride kasutamise ühtseloa alane koolitus programmi „Toll2013” raames(vtvastus VII tähelepaneku teisele ja kuuendale taandele).
The notification waiverissueis addressed inthe monitoring questionnaire and will beconsideredduringthemonitoring actions.
Mõniliikmesriik kasutab võimalust kutsudaettevõtjaidnendelkoolitustel osalema.
91. fifth indent The Commission is promoting performance measurementandbenchmarking exercises between Member States in ordertoenhancecontrolpracticesfor simplified procedures.
Kuikomisjon on omakontrollidekäigus täheldanudtäiendavalihtsustamise üle-määrastkasutamist,ontapalunudneil liikmesriikidelomaprotseduuridläbi vaadataja neid muuta.
Forreliableeconomicoperators,the modernised Customs Code provides for further simplifications(self assessment — Article 116 MCC).
Usaldusväärseteleettevõtjatelepakub ajakohastatudtolliseadustiktäiendavaid lihtsustusi(iseseisev hindamine – ajako-hastatudtolliseadustiku artikkel 116).
Special Report No 1/2010Are simplied customs procedures for imports eectively controlled?
Eriaruanne nr 1/2010Kas impordi lihtsustatud tolliprotseduure kontrollitakse mõjusalt?
SIMPLIFIED CUSTOMS PROCEDURES FOR IMPORTS ARE A KEY
IMPORDI LIHTSUSTATUD TOLLIPROTSEDUURID ON ELi TOLLI NING
ELEMENT OF EU CUSTOMS AND TRADE FACILITATION POLICY.
KAUBANDUSE HÕLBUSTAMISE POLIITIKA PEAMINE ELEMENT.
THISREPORTANALYSES WHETHERTHETWO MOSTIMPORTANT
KÄESOLEVAS AUDITIARUANDES ANALÜÜSITAKSE, KAS KAHTE
SIMPLIFIED PROCEDURES, THE SIMPLIFIED DECLARATION
KÕIGE TÄHTSAMAT LIHTSUSTATUD PROTSEDUURI ¾ LIHTSUSTATUD
PROCEDURE AND THE LOCAL CLEARANCE PROCEDURE ARE
DEKLARATSIOONIDE KASUTAMISE KORDA JA KOHAPEAL TOIMUVAT
EFFECTIVELY CONTROLLED IN ORDER TO PROTECT ADEQUATELY THE
TOLLIVORMISTUST ¾ KONTROLLITAKSE MÕJUSALT, KAITSMAKS
FINANCIAL AND TRADE POLICYINTERESTS OF THE EU.
JAKAUBANDUSPOLIITILISIHUVE.
ALSOCONSIDERS WHETHER THECOMMISSION HAS DEVELOPED
AUDIT HINDAS, KAS KOMISJON ON SELLISTE PROTSEDUURIDE
A SOUND CONTROL APPROACH FOR SUCH PROCEDURES AND
JAOKS VÄLJA TÖÖTANUD USALDUSVÄÄRSE KONTROLLE KÄSITLEVA
WHETHER MEMBER STATES ACTUALLY CARRY OUT EFFECTIVE
LÄHENEMISVIISI NING KAS LIIKMESRIIGID SELLEL PÕHINEVAID
CONTROLS BASED ON SUCH AN APPROACH.
TÕHUSAID KONTROLLE KA TEGELIKULT TEOSTAVAD.
THE EFFECTIVENESS OF THE DESIGN STUDIES AND CONSTRUCTION OF NEW INFRASTRUCTURES SUPPORT SCHEMES UNDER THE SIXTH FRAMEWORK PROGRAMME FOR RESEARCH
ETTEVALMISTAVATE UURINGUTE JA UUTE INFRASTRUKTUURIDE RAJAMISE TOETUSKAVADE MÕJUSUS KUUENDA TEADUSUURINGUTERAAMPROGRAMMI RAAMES
THE EFFECTIVENESS OF THE DESIGN STUDIES AND CONSTRUCTION OF NEWINFRASTRUCTURES SUPPORT SCHEMES UNDER THE SIXTH FRAMEWORK PROGRAMME FOR RESEARCH
ETTEVALMISTAVATE UURINGUTE JA UUTE INFRASTRUKTUURIDE RAJAMISE TOETUSKAVADE MÕJUSUS KUUENDA TEADUSUURINGUTE RAAMPROGRAMMI RAAMES
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet.It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu).
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saate internetist Europa serverist (http://europa.eu).
Cataloguing data can be found at the end of this publication Luxembourg: Publications Oce of the European Union, 2010
Kataloogimisandmed on väljaande lõpus.Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2010
EU RESEARCH BUDGET COFINANCES RESEARCH INFRASTRUCTURESDESIGN STUDIESCONSTRUCTION OF NEWINFRASTRUCTURESSELECTION OF PROJECTS
ELi TEADUSTEGEVUSE EELARVEST KAASRAHASTATAKSE TEADUSTÖÖ INFRASTRUKTUUREETTEVALMISTAVAD UURINGUDUUTEINFRASTRUKTUURIDE RAJAMINEPROJEKTIDE VALIK
RESEARCH FACILITIES CAN ALSO BE COFINANCED BY THE STRUCTURAL FUNDS
UURIMISRAJATISI VÕIB KAASRAHASTADA KA STRUKTUURIFONDIDEST
SOME CHANGES IN THE COMMISSION’S APPROACH FOR FP7
MÕNED MUUDATUSED KOMISJONI LÄHENEMISVIISIS SEOSES SEITSMENDA RAAMPROGRAMMIGA
THE DESIGN STUDIES SCHEMEOBJECTIVES MAINLY ACHIEVED
ETTEVALMISTAVATE UURINGUTE TOETUSKAVAENAMIK EESMÄRKE SAAVUTATI
THE CONSTRUCTION OF NEW INFRASTRUCTURES CNI SCHEMETHE CATALYSING EFFECT AND EUROPEAN ADDED VALUELITTLE ‘CATALYSING EFFECT’……BUT CNI SUPPORT RESULTEDIN THE PURCHASE OF ADDITIONAL OR BETTER EQUIPMENT
UUTE INFRASTRUKTUURIDE RAJAMISE TOETUSKAVAEDASIVIIV TOIME JA EUROOPA LISANDVÄÄRTUSVÄHENE „KATALÜÜTILINE MÕJU”…… KUID UUTEINFRASTRUKTUURIDE RAJAMISE TOETUSE ABIL OSTETI TÄIENDAVAID VÕI PAREMAID SEADMEID
COMPLEMENTARITY OF FUNDINGTHE COMMISSION ADVOCATED COMPLEMENTARY FUNDING BUT TOOK ONLY LIMITED ACTION
RAHASTAMISE TÄIENDAVUSKOMISJON TOETAS TÄIENDAVAT RAHASTAMIST, KUID VÕTTIS MEETMEID AINULT PIIRATUD ULATUSES
WAS THE DS SCHEME A USEFUL TOOL FOR DECISIONMAKERS?
KAS ETTEVALMISTAVATE UURINGUTE TOETUSKAVA OLI OTSUSTAJATE JAOKS KASULIK VAHEND?
DID THE CNI SCHEME CATALYSE THE CONSTRUCTION OF NEW INFRASTRUCTURES?
KAS UUTE INFRASTRUKTUURIDE RAJAMISE TOETUSKAVA HOOGUSTAS UUTEINFRASTRUKTUURIDE RAJAMIST?
DID THE COMMISSION TAKE ACTION ON COMPLEMENTARY FUNDING?
KAS KOMISJON VÕTTIS TÄIENDAVA RAHASTAMISEGA SEONDUVAID MEETMEID?
Special Report No 2/2010 – The effectiveness of the Design Studies and Construction of New Infrastructures support schemes under the Sixth Framework Programme for Research
Eriaruanne nr 2/2010 – Ettevalmistavate uuringute ja uute infrastruktuuride rajamise toetuskavade mõjusus kuuenda teadusuuringute raamprogrammi raames
The Design Studies (DS) and Construction of New Infrastructures (CNI) support schemes form part of the EU policy on thedevelopmentofhigh-levelresearch infrastructures of a European dimension.
Ettevalmistavateuuringutejauuteinf-rastruktuuriderajamisetoetuskavadon osa ELi poliitikast eesmärgiga välja aren-dadakõrgetasemelisedteadustööinfra-struktuurid, millel oleks Euroopa mõõde.
Thecontributionto projects under the Sixth Framework Programme (FP6) for Research (2002–06) amounted to 140 million euro.
Kuuendateadusuuringuteraamprog-rammi(2002–2006)raamesrahastati projekte 140 miljoni eurosuurusessummas.
Theauditexaminedwhetherthetwo schemes had promotedthe development ofafabric ofresearchinfrastructures of thehighestqualityandperformancein Europe, andtheir optimum use on a European scale based onthe needs expressed bytheresearchcommunity.Theaudit analysedin particular,ifthe DSscheme had been usefulto decision-makersand if the CNI scheme had resulted in the constructionofnewinfrastructures.
Auditigakontrolliti,kaskaks mainitud toetuskava olidkaasaaidanudtipptase-melteadustööinfrastruktuuride võrgustiku arengule Euroopas ja nende optimaalsele kasutamisele Euroopa tasandil vastavaltteadlaskonnapooltosutatud vajadustele.
—the DSscheme was positivelyviewed by the representatives of the research communityinterviewed, providingin their view, critical early-stage funding forinfrastructuredevelopmentand encouragingcollaborationamongst would-be competitorsin the European researchfield;
—küsitletud teadusringkondade esindajad suhtusid ettevalmistavate uuringu-tetoetuskavasse positiivselt– nende hinnangulannabseeprojektialgus-järgus olulise tähtsusega rahalist toe-tustinfrastruktuuride rajamiseks ning soodustab koostöö tegemist Euroopa teadustöös osalejate vahel, kes muidu omavahel konkureeriksid;
The Court recommends that the Commission should reconsider whether CNI projectsshouldbefundedfromthe research budget given the findings concerning European added value. Furthermore, scheme objectivesshould be clear andrealistic.
Kontrollikoda soovitab komisjonil kaaluda, kas uute infrastruktuuride rajamise projekte on otstarbekas rahastada teadustegevuseeelarvest,arvestades Euroopalisandväärtustpuudutavaid auditileide.Lisakspeaksidtoetuskava eesmärgidolemaselgedjarealistlikud.
The Commission should consider whatisto be achievedthroughthe useofcomplementaryfundingsources andifitbelievesthatsynergiescanbe obtainedto make better use of EUfunds, itshouldtakethe necessary actions.
Komisjon peakstäpsustamatäiendavate rahastamisallikate kasutamise eesmärke, ja kui ta on seisukohal, et ELi rahaliste vahenditeparemakskasutamisekson võimalikluuasünergiat, võtma vajalikke meetmeid.
—Unionsupportfortheconstruction ofnewinfrastructureshadalimited impactontheemergenceofafabric of research facilitiesin Europe. The CNI scheme had little catalysing effect and, althoughthe payment of CNI support led to some technical upgrading of the investment projectsconcerned, most projectssupported wouldhavegone ahead with or without Union support; and
—liidutoetusuuteinfrastruktuuride rajamiseksavaldasuurimisrajatiste üleeuroopalisevõrgustikuloomisele piiratud mõju.Uuteinfrastruktuuri-derajamisetoetuskavaedasiviivtoi-meoliväike,ningehkkitoetuskava abiltäiustatiasjaomaseidinvesteeri-misprojektetehniliselt, oleksenamik toetatud projekte käikuläinud kailma liidutoetuseta;
—the Commission’sservices did not ac-tivelypromotetheuseofdifferent funding sources availablefor research infrastructures in Europe despitead-vocatingsuchuseinvariousofficial pronouncements.
—komisjonitalitusedeisoodustanud aktiivselt Euroopa teadustöö infrastruktuuride jaoks erinevate üksteist täiendavaterahastamisallikatekasu-tamist,ehkkinadtoetasidseda mitmetes ametlikesseisukohavõttudes.
Thisreport covers EU expenditure on Design Studies(DS) and Construction of New Infrastructures (CNI) support schemes un-derthe Research Infrastructures (RI) activity area ofthe Sixth Framework Programme(FP6)for Research(2002–06).
Käesolevas aruandes käsitletakse ELi kulutusi ettevalmistavate uuringuteja uuteinfrastruktuuriderajamisetoetuskavadele kuuenda teadusuuringute raamprogrammi (2002–2006) teadustöö infrastruktuuride tegevusvaldkonna raames.
1 ‘Support for Research Infrastructures in the FP6 Specic Programme on“Structuring the European Research Area” Work Programme 2002–03’, p. 1.
1 Teadustöö infrastruktuuride toetus kuuenda raamprogrammi eriprogrammi raames „Euroopa teadusruumi struktureerimine”, tööprogramm 2002–2003, lk 1.
Theterm ‘researchinfrastructures’ referstofacilitiesandre-sources providingessentialservicestotheresearchcommu-nityinacademicand/orindustrialareas.
Termin „teadustööinfrastruktuurid” hõlmab vahendeidjares-sursse, mis pakuvadteadlaskonnale olulisiteenuseid akadee-milisesja/võitööstusvaldkonnas.
Theinfrastructure maytaketheform ofasingleresourceatasinglelocation,a network of distributedresources or even be ‘virtual’, withthe service being provided electronically1.
Teadustööinfrastruktuurid võivad paikneda üheskohas(üksikressurss üheskohas), olla hajutatud(hajutatudressurssidevõrk)võikogunivirtuaalsed (elektronteenus)1.
specic programme for research, technological development and demonstration on improving the human research potential and the socioeconomic knowledge base (1998–2002) (OJ L 64, 12.3.1999, p. 105).
tehnoloogiaarenduse ja tutvustamise eriprogramm „Teadusuuringute inimpotentsiaali ja sotsiaal-majanduslike alusteadmiste tugevdamine”(1998–2002), (EÜT L 64,12.3.1999, lk 105).
EU RESEARCH BUDGET COFINANCES RESEARCH INFRASTRUCTURES
ELi TEADUSTEGEVUSE EELARVEST KAASRAHASTATAKSE TEADUSTÖÖ INFRASTRUKTUURE
Since FP2, financial support has increased considerably(see Figure 1).
Alatesteisestraamprogrammist onrahalinetoetus märkimisväärselt kasvanud(vtjoonis 1).
SPENDING ON THE RESEARCHINFRASTRUCTURES PROGRAMMES
TEADUSTÖÖINFRASTRUKTUURIDE PROGRAMMIDE RAHASTAMINE
Other schemes
Muud toetuskavad
Support for new infrastructures
Uute infrastruktuuride toetus
3 See Working document of the Commission services‘A European Research Area for Infrastructures’,
3 Vt komisjoni talituste töödokument„A European
The overall objective ofthe RI activity area of FP6 wasto promote the developmentin Europe of a ‘fabric of researchinfra-structures of the highest quality and performance’.
Kuuendaraamprogrammiteadustööinfrastruktuuridetege-vusvaldkonna üldeesmärk on soodustada „tipptasemel olevate teadustööinfrastruktuuride võrgustiku arengut Euroopas”.
This was to be based uponthe needsexpressed bytheresearchcommu-nityand with ‘European Added Value’ beingcreatedthrough the extension ofthe use ofsuchinfrastructuresthroughout Europe.
See piditoimimateadlaskonna poolt osutatud vajaduste kohaselt ninglooma „Euroopalisandväärtust” kõnealusteinfrastruktuu-ride kasutamiselaiendamisega üle kogu Euroopa.
According to a Commission analysis carried out in 2000 the development ofstate-of-the-artresearchfacilitiesin Europe was hampered by:
2000. aastaltehtud komisjoni analüüsi kohaselttakistastipp-tasemel uurimisrajatiste arendamist Euroopas:
— alackofcoordinated mechanismsfor needsassessment andsetting of priorities across countries and disciplines;
— kooskõlastatud mehhanismide puuduminevajaduste hindamiseks ningriikidejavaldkondadevaheliste prioriteetide määratlemiseks;
— alack ofacoherent,European position onthe participa-tionin world-scale undertakings;
Euroopa ühtse seisukoha puudumine ülemaailmsetes ettevõtmistes osalemise kohta;
— thedifficultytoestablish multinationalfundingagree-ments;
— raskused riikidevaheliste rahastamislepingute sõlmimisel;
— obstaclestotransnational accesstofacilities; and
— raskendatud juurdepääs teiste riikide rajatistele;
— alowlevel of coordination amonginfrastructure operators and the consequentlack of critical massin the technologi- cal developmentrelatedtoinfrastructures3
— vähenekoostööinfrastruktuuri haldajatevaheljasellest tulenevkriitilise massipuudumineinfrastruktuuridega seotud tehnoloogiaarenduses3
To helpresolve known difficultiesinthe setting up of newre-search facilities the Commission proposed for FP6 an approach centred on support forlarge-scale research facilitiesin Europe.
Uute uurimisrajatiste rajamisel ilmnenud probleemide lahendamiseks võttis komisjon kuuendasraamprogrammis kasutusele lähenemisviisi, miskeskendub mastaapseteuurimisrajatiste toetamisele Euroopas.
Fivesupportschemes were defined covering:
Määratleti viistoetuskava, misjagune-vadjärgmiselt:
Transnational Access,
— juurdepääs teiste riikide infrastruktuuridele,
Integrating Activities,
— integratsioonimeetmed,
Communication Network Development,
— sidevõrgustiku arendamine,
Design Studies,
— ettevalmistavad uuringud,
Construction of New Infrastructures.
— uute infrastruktuuride rajamine
For FP6, a budget of 140 million ofthe 715 million euro available forinfrastructure support was allocated to the DS and CNI supportschemes(seethe overviewin Figure 2).
Kuuendaraamprogrammiraameseraldati715 miljonieuro suurusestinfrastruktuuridetoetuseksettenähtudeelarvest 140°miljoniteurotettevalmistavateuuringutejauuteinfra-struktuuride rajamise toetuskavadele (vt ülevaadetjoonisel 2).
‘DESIGN STUDIES’ AND ‘CONSTRUCTION OF NEW INFRASTRUCTURES’ SCHEMESIN FP6
ETTEVALMISTAVATE UURINGUTEJA UUTEINFRASTRUKTUURIDE RAJAMISE TOETUSKAVAD KUUENDAS RAAMPROGRAMMIS
Integrating andstrengthening the ERA
Teadusuuringute Ühiskeskuse põhitegevuse väline tegevus
Structuring the European Research Area
Euroopa Teadusruumi struktureerimine
Non-nuclear activitiesof the JRC
Euroopa Teadusruumi integreerimine ja tugevdamine
Research and Innovation
Teadusuuringud ja innovatsioon
Human resourcesand mobility
Inimressursid ja mobiilsus
Sciences and Society
Teadusja ühiskond
Activity areas
Tegevusvaldkonnad
Design Studies
Toetuskavad
Integrating Activities
Sidevõrgustiku arendamine
Schemes for support
Integratsioonimeetmed
Transnational Access
Ettevalmistavad uuringud
Communication Network Development
Juurdepääs teiste riikide infrastruktuuridele
Constructionof newinfrastructures
Uute infrastruktuuride rajamine
DESIGN STUDIES
ETTEVALMISTAVAD UURINGUD
Designstudies projectsareintendedtotestthefeasibility of potential future research facilities(including the development of new equipment). The DSscheme wastosupportfeasibility studies and technical preparatory work for newinfrastructures which wereto have a clear European dimensionandinterest.
Ettevalmistavate uuringute projektid on mõeldud võimalike tulevaste uurimisrajatiste (sealhulgas uute seadmete arendamise) teostatavuseväljaselgitamiseks.Ettevalmistavateuuringute toetuskava eesmärk on toetada selgesti Euroopa mõõtmegaja huvipakkuvate uuteinfrastruktuurideteostatavusuuringuid.
Support could also be given to facilities of worldwide relevance located outside Europe butin which European organisations intendedto participate.
Toetust võiblaiendada ka ülemaailmsetähtsusegarajatistele, mis ei asu Euroopas, kuid mille töös Euroopa organisatsioonid kavatsevad osaleda.
The DS projectsaudited bythe Court(see Annex I) deal with topicssuchasfreeelectronlightsources,accelerator/collid-ers,large optical andinfrared telescopes and the construction ofaquaculturecentres.
Kontrollikoja auditeeritud ettevalmistavate uuringute projektid (vt lisa I) käsitlevad selliseid teemasid nagu vabadel elektronidel põhinevadvalgusallikad,kiirendid/põrkurid,suured optilisedjainfrapunateleskoobidningvesiviljeluskeskuste ehitamine.
Anexample ofa designstudycan be foundin Textbox 1.
Näide ühest ettevalmistavast uuringust ontoodud 1. selgituses.
TEXTBOX 1
SELGITUS
One of the objectives of the ‘Square Kilometre Array Design Study’ (SKADS) was to develop cost-effective technology for future radio astronomy.
Projekti SKADS (Square Kilometre Array Design Study) üks eesmärke oli välja töötada kulutasuv tehnoloogia tulevase raadioastronoomia jaoks.
The total amount of EU financial support was 10,4 million euro, approximately one third of the total cost of the project.
ELi toetuse kogusumma oli 10,4 miljonit eurot ehk ligikaudu üks kolmandik projekti kogukuludest.
The grant contractor, SKADS consortium, was composed of 26 participants from nine EU Member States, South Africa, Canada, Australia and Russia.
Toetusleping sõlmiti SKADSi konsortsiumiga, kuhu kuulusid 26°osalist üheksast ELi liikmesriigist, Lõuna-Aafrikast, Kanadast, Austraaliast ja Venemaalt.
This design study confirmed that the Square Kilometre Array (SKA), a giant radiotelescope distributed over several continents, could be built using simpler and cheaper structures than the hundreds of conventional dish antennae originally foreseen.
Ettevalmistava uuringu tulemused kinnitasid, et üle mitme kontinendi ulatuva hiiglasliku raadioteleskoobi Square Kilometre Array(SKA) saaks ehitada lihtsamate ja säästlikumate vahenditega kui algselt ette nähtud sajad traditsioonilised taldrikantennid.
Subsequently the SKA project was included in the ‘European Roadmap for Research Infrastructures’ (see paragraphs 16 and 17).
SKA projekt lülitati „Euroopa teekaarti uute teadustöö infrastruktuuride loomiseks” (vt punktid 16 ja 17).
Its Phase 1 construction is planned for 2012–16.
Plaanide kohaselt viiakse selle esimene etapp ellu aastatel 2012–2016.
CONSTRUCTION OF NEWINFRASTRUCTURES
UUTEINFRASTRUKTUURIDE RAJAMINE
The objective of the CNI scheme wastosupportthedevel-opmentofneworenhancedinfrastructures.
Uuteinfrastruktuuriderajamisetoetuskava eesmärk olitoeta-da uutevõitäiustatudinfrastruktuuridearendamist.
As with Design Studies,supportcouldalsobegiventofacilitiesof worldwide relevancelocated outside Europe butin which European organisationsintendedto participate.
Naguka ettevalmistavate uuringute puhul,võibtoetustanda ülemaa-ilmsetähtsusegarajatistele, mis ei asu Euroopas, kuid mille töös Euroopa organisatsioonidkavatsevad osaleda.
Eligible projectscould take the form of traditional buildings but could alsoinclude for example a system of antennaein the Atacama desertin Chile or a virtualinfrastructure, such as a distributed digitised archive toimprovelinguisticresearch(see Annex II for CNI projects audited).
Abikõlb-likud projektidvõivad hõlmatatraditsioonilisiehitisi,agaka näiteks antennide süsteemi Atacama kõrbes Tšiilis või virtuaal-setinfrastruktuuri, nagujagatud digitaalarhiiv keeleteaduslike uuringutetõhustamiseks(auditeeritud uuteinfrastruktuuride rajamise projektide kohta vt lisa II).
An example of a CNI projectis givenin Textbox 2.
Näide uuteinfrastruktuu-riderajamise projektist ontoodud 2. selgituses.
The Tjärnö Marine Biological Laboratory(TMBL)is a marine biologyfield stationin Sweden.
Tjärnö merebioloogialabor(TMBL) on Rootsis asuv merebioloogia jaam.
Together with Akademiska Hus, Sweden’s main owner of university property, the TMBL is building the Centre for Marine Chemical Ecology (CeMaCE).
TMBL ehitab koos Rootsi ülikoolide kinnisvara peamise omaniku, Akademiska Hus’iga, mere keemilise ökoloogia keskust (Centre for Marine Chemical Ecology, CeMaCE).
This multidisciplinaryfacility will provide Europeanresearchers with access to laboratories, equipment and scientific expertise.
See interdistsiplinaarne rajatis annab Euroopa teadlastele juurdepääsu laboritele, seadmetele ja teadusalastele teadmistele.
The Centre, with a direct access to the sea from the banks of Koster fjord, integrates molecular biology, ecology and evolutionary biology — a combination that should provide an innovative approach to marine ecological chemistry.
Keskus, millel on Kosteri fjordi kaldailt otsene ligipääs merele, ühendab molekulaarbioloogia, ökoloogia ja evolutsioonibioloogia – kombinatsioon, mis peaks pakkuma uudse lähenemisviisi mere keemilise ökoloogia valdkonnale.