natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Greece and Italy continued toexhibit debt ratios above 100% of GDP, withlittle change since 2001.
Kuigi see viitabviimastel aastatel täheldatud leebema eelarvepoliitika karmistumisele, ei piisanud sellesttulude vähenemise täielikuks tasakaalustamiseks.
Germany, France,Austria and Portugal posted debt ratiosmoderately above the reference value of 60% of GDP, and in all of these countries except Austria the ratio increased by comparison with2003.
Euroala võla suhe SKPsse kasvas teist aastatjärjest, kerkides 2004. aastal 71,3%le.
The continued deterioration of budgetbalances and the rising debt-to-GDP ratio isalso reflected in the amount of outstandinggovernment debt securities (see Box 8).
Sellinehalvenemine väljendab peamiselt madalat (jalangevat) esmase ülejäägi suhtarvu, valitsemissektori võlakoormuse keskmise kaudse intres-
Fiscal developments reflect the fact that, onaverage in the euro area, tax cuts and the gradualphasing-out of temporary adjustment measureswere insufficiently financed by savings inprimary expenditure.
Eelarvepoliitiline areng näitab, et keskmiselt olimaksukärbete ja ajutiste kohandusmeetmetejärkjärgulise kaotamise rahastamine esmastekulude vähendamisest tekkinud säästusteuroalal ebapiisav.
Revenue-reducing factorsincluded cuts in direct taxes and social securitycontributions as well as a fall in capitalrevenue due to the gradual disappearanceof temporary measures.
Tulusid alandavad teguridhõlmasid otseste maksude ja sotsiaalkindlus-
Against a background of rising general government deficits in the euro area, the level ofoutstanding general government debt securities has increased in recent years.
Saksamaa, Prantsusmaa, Austria ja Portugali võla suhe SKPsse oli veidi üle60%lise kontrollväärtuse ja peale Austriasuurenes see suhtarv võrreldes 2003. aastagakõigis neis riikides.
Thisdevelopment is reflected both in the increase in the debt-to-GDP ratios and in the higher annualgrowth rates of debt securities issued by general government in the euro area – 5.0%, 5.5% and5.4% at the end of 2002, 2003 and 2004 respectively (against 3.3% at the end of 2001).1
Eelarvetasakaalu jätkuvatvähenemist ja võla kasvu SKPsuhtes on nähaka valitsemissektori võlakirjade bilansilisesjäägis (vt taustinfot 8).
1Growth rates are based on financial transactions and are corrected for reclassifications, revaluations, exchange rate variations andother changes that do not arise from transactions.
simääraga võrreldes vähest majanduskasvu jamõningatel juhtudel ka suuri erinevusi puudujäägi ja võlakoormuse arengus – neidnimetatakse eelarvepositsioonivälisteks võlamuutusteks.
For details, see the Technical note for Sections 4.3 and 4.4 of the “Euro areastatistics” section in the ECB’s Monthly Bulletin.
Seitsmest riigist, mille võla suhe SKPsse ületas 60%, vähenes märkimisväärseltüksnes Belgia võla suhe SKPsse – see langesalla 100% SKPst, mis viitab tasakaalulähedaseleeelarvele.
ECB Annual Report 2004
Kreeka ja Itaalia võla suhe SKPsseületas endiselt 100% ja selles osas pole neis
Chart A Euro area outstanding governmentdebt securities by issuing country in 2004
Joonis A Euroala valitsemissektori võlakirjade jääk neid väljastanud riikide lõikes 2004. aastal
(percentages; end of period)
(protsendina; perioodi lõpu seisuga)
The share ofdebt securities issued by central government has been steadily declining since 1998, while the share of debt securities issued by othergeneral government almost doubled between 1998 and 2004.
1Kasvumäärad arvutatakse välja finantstehingute andmetealusel ja neid korrigeeritakse vastavalt ümberliigitamisele,ümberhindamisele, vahetuskursi muutustele ja teistele muutustele, mis ei tulene tehingutest.
Third, the table also indicates that the vast majority of longterm general government debtsecurities are issued at a fixed rate.
Täpsem teave on esitatud EKP kuubülletääni osa “Euroala statistika” tehnilistesmärkustes osade 4.3 ja 4.4 kohta.
Structure of amounts outstanding of debt securities issued by euro area governments
Euroala valitsuste poolt väljastatud võlakirjade bilansilise jäägi struktuur
(as a percentage of total debt securities issued by general government; end of period)
(valitsemissektori poolt väljastatud võlakirjad kokku (protsentides); perioodi lõpu seisuga)
Chart B Longterm government bond yield spreads against Germany
Joonis B Pikaajaliste riigivõlakirjade tootluse hinnavahe Saksamaaga
(basis points; monthly data)
(baaspunktides; kuised andmed)
Greece Finland
Kreeka Soome
Sources: BIS and ECB calculations.1) Longterm government bond yields refer to ten-year bonds or to the closest available bond maturity.
Allikad: BIS ja EKParvutused.1) Pikaajaliste riigivõlakirjade tootlus osutab kümneaastastele võlakirjadele või võlakirjadele, mille tähtaeg on kümnele aastale kõigelähemal.
where the share of floating-rate debt securities is 20.7%, is the only country significantly abovethe euro area average.
kui ülejäänud valitsemissektori emiteeritud võlakirjade osakaal on vahemikus 1998–2004peaaegu kahekordistunud.
The decline in risk premia has been reflected in more favourable costs of debt financing inrecent years. For example, the euro area average ten-year government bond yield declined froman average of 7% in the period 1994-98 to an average of 4.7% in the period 1999-2004.
Teiseks, kui vaadata valitsemissektori võlakirjade jaotust tähtaegade kaupa, siis ilmneb, etpikaajalised võlakirjad moodustasid 2004. aasta lõpu seisuga 91,6% võlakirjade bilansilisestjäägist.
Asshown in Chart B, however, there are differences between government bond yields across euroarea countries, which could reflect differences in liquidity and credit risk.
Tabelist on näha, et aastatel 1998–2000 pikaajaliste võlakirjade osakaal vähenes, enthakkas seejärel taas suurenema.
Chart C Changes in relative debt-to-GDPratios against Germany1) and changes inyield spreads2) between 2001 and 2004
Joonis C Muutused vastava võla suhtes SKPsse võrreldes Saksamaaga 1) ja muutused tootluse hinnavahes 2) aastatel 2001–2004
(x-axis: in percentage points; y-axis: in basis points)
(X-telg: protsendipunktides; Y-telg: baaspunktides)
German longterm bond yields have been thelowest in the euro area primarily because German government bonds are relativelyliquid.
Saksa pikaajaliste võlakirjade tootlus on olnudeuroala väikseim, seda peamiselt tänu Saksariigivõlakirjade suhteliselt suurele likviidsusele.
The financing advantage of the German government over all other euro areagovernments in terms of basis points was inthe double-digit range until early 2001.
Baaspunktide osas võis Saksamaa valitsuse finantseerimiseelist teiste euroala valitsuste ees kuni 2001. aasta alguseni väljendadalausa kahekohalise numbriga.
Fromthat time the spreads between ten-yeargovernment bond yields of other euro areacountries and comparable German bondyields declined constantly, reaching a low atthe end of 2003.
Pärast 2001.aasta algust on aga euroala riikide kümneaastase tähtajaga riigivõlakirjade tootluse ja võrreldavate Saksamaa võlakirjade tootluste vahepidevalt vähenenud, saavutades madalaimataseme 2003. aasta lõpus.
The most significantdecreases in yield spreads have beenexperienced in Belgium, Greece, Italy,Portugal and Spain.
Tootluste vahevähenemine on olnud suurim Belgias, Kreekas,Itaalias, Portugalis ja Hispaanias.
One of the factorsunderlying this convergence may have beenthe fiscal developments in Germany, where,between 2001 and 2004, the debt-to-GDPratio worsened relative to that of all other euroarea countries except France.
Selle lähenemise üks põhjuseid võib peituda Saksamaaeelarves, sest aastatel 2001–2004 halvenes sellevõla suhe SKPsse võrreldes kõikide teisteeuroala riikide (v.a Prantsusmaa) vastava näitajaga.
Sources: Eurostat and ECB.1) X-axis: decrease in the relative debt-to GDP ratio against Germany, i.e. in the difference between the debt-to-GDP ratioof Germany and that of other euro area countries, between2001 and 2004.2) Y-axis: decrease in yield spreads against German ten-yeargovernment bonds between January 2001 and December2004.Note: The chart should be read as follows, using Belgium as anexample.
Allikad: Eurostati ja EKP.1) X-telg: muutus Saksamaa ja ülejäänud euroala riikide vahelises erinevuses võla suhtes SKTsse aastatel 2001–2004 (2004.aasta andmed põhinevad Euroopa Komisjoni 2004. aasta oktoobri prognoosidel).2) Y-telg: tootluse hinnavahe vähenemine võrreldes Saksamaakümneaastase tähtajaga riigivõlakirjadega jaanuarist 2001 kuninovembrini 2004.Märkus: Joonist tuleks Belgiat näitena kasutades lugedajärgnevalt.
The debt-to-GDP ratio in Belgium was 108.0% in2001 and 95.6% in 2004, while in Germany it was 59.4% in2001 and 66.0% in 2004.
Võla suhe SKPsse oli Belgias 2001. aastal 108% ja2004. aastal 95,6%, samas kui Saksamaa vastav näitaja oli 2001.aastal 59,4% ja 2004. aastal 66%.
Thus, the difference between thedebt-to-GDP ratio of Germany and that of Belgium – a relativedebt-to-GDP ratio of Belgium against Germany – was48.6% in 2001 and 29.6% in 2004.
Seega oli erinevus Saksamaa ja Belgia võla suhte vahel SKPsse – ehk suhteline Belgia võla suhe SKPsse Saksamaaga võrreldes – 2001. aastal 48,6% ja 2004.aastal 29,6%.
This difference decreasedbetween 2001 and 2004 by 19.0 percentage points – animprovement in the relative debt-to-GDP ratio against Germany – as shown on the x-axis.
Aastail 2001–2004 vähenes see erinevus 19 protsendipunkti – toimus suhtelise võla suhte SKPsse paranemine Saksamaaga võrreldes, nagu näidatud x-teljel.
Over the same period, thespread between Belgian and German government bond yieldsdecreased by 28 basis points, as shown on the y-axis. Thestraight solid line represents the fitted regression line.
Sama ajavahemiku jooksul vähenes 28 baaspunkti võrra ka vahe Belgia ja Saksa riigivõlakirjade tootluse vahel, nagu näidatud y-teljel.Sirge jäme joon on regressioonisirge.
For 2005 theaverage deficit for the euro area as a whole isexpected to decline by about half a percentagepoint of GDP. Both a marginal decline in interest expenditure and a moderateimprovement of the primary balance shouldcontribute to this development.
Olemasolevad andmed näitavad, et riikides, kusaastatel 2001–2004 võla suhe SKPsse on Saksamaaga võrreldes paranenud, on vähenenudpikaajaliste võlakirjade tootluste vahe võrreldes Saksa riigivõlakirjadega, nagu nähtub kajoonisel C esitatud selgelt positiivsest suhtest.
close-to-balance or in-surplus position.
Kõige tuntavam kasu avalikkuse jaoks seisneb selles, et palju väiksem osariigieelarvest kulub intressimakseteks.
Thedebt-to-GDP ratio is expected to decline byabout half a percentage point of GDP.
oluliseks märgiks riigi rahanduse usaldusväärsusest.
The fact that the euro area average deficit isnear the 3% reference value and that a numberof countries have deficits close to or abovethis value underlines the urgent need tostrengthen the position of public finances.
EELARVEKAVAD AASTAKS 2005Stabiilsusprogrammide viimaste uuenduste põhjal võib öelda, et hoolimata teatavatest edusammudest ei ole kavandatud piisavaid meetmeideelarvepuudujäägiga seotud probleemi lahendamiseks ja vastu on võtmata ulatuslike struktuurireformide kavad.
Theimproved economic environment offers a goodopportunity to accelerate the process of fiscalconsolidation.
2005. aastal peakseuroala keskmine eelarvepuudujääk vähenemaligi 0,5 protsendipunkti SKPst.
Growth dividends in the formof higher than expected tax revenues shouldbe assigned to reducing budget imbalances.Countries with excessive deficits shouldcorrect this situation as soon as possible andfulfil their commitments.
Sellisele muutusele peaksid kaasa aitama nii intressikuludeväike langus kui ka esmase tasakaalu mõõdukasparanemine.
Moreover, therecurrence of excessive deficits needs to beavoided.
Majanduskasv peaks jäämapotentsiaalilähedaseks.
It is also desirable that those euro areacountries which do not have a budgetaryposition close to balance or in surplus, but arenot in an excessive deficit situation either,progress with budgetary consolidation in linewith the Eurogroup agreement of October2002, according to which underlying deficitratios should be cut by at least 0.5 percentagepoint of GDP per year.
Samuti tulebvältida ülemäärase puudujäägi taastekkimist.Lisaks oleks soovitatav, et need euroala liikmesriigid, kelle eelarve ei ole tasakaalulähedane egaülejäägis, aga mitte ka ülemäärases puudujäägis, juhinduksid eelarve konsolideerimiseleurosüsteemi riikide poolt 2002. aasta oktoobriskokku lepitud eelarvestrateegiast, millekohaselt tuleb aastas esmase puudujäägisuhtarve vähendada vähemalt 0,5 protsendipunkti SKPsuhtes.
CONSOLIDATION IN LINE WITH PRIORCOMMITMENTS NEEDEDPublic finances face three major challengesin the euro area.
KONSOLIDEERIMINE VASTAVALT VARASEMATELEKOHUSTUSTELESeoses euroala riikide rahandusega tuleb lahendada kolm peamist probleemi.
First, there is a needfor substantial fiscal consolidation:macroeconomic stability hinges significantlyon the sustainability of public finances, whichis the ability of a government to meetits outstanding obligations (see Box 9).Compliance with the EU fiscal framework andthe strict application of the rules are criticalbecause this contributes to the sustainabilityof public finances in EMU.
Esiteks on vajaeelarved konsolideerida: makromajanduslikstabiilsus sõltub suurel määral riigi rahandusejätkusuutlikkusest, s.t valitsuse suutlikkusesttäita oma rahalisi kohustusi (vt taustinfot 9).Vastavus Euroopa fiskaalraamistikule ja reegliterange järgimine on väga olulised, sest nii tõhustub riigi rahanduse jätkusuutlikkus majandusja rahaliidus.
In particular,the deficit limit of 3% of GDP – if crediblyimplemented – provides an anchor forexpectations of fiscal discipline and future debtdevelopments.
Kui eelarvepuudujäägi 3%list piiri SKP suhtes õigesti rakendada, annab seepidepunkti ootustele eelarvedistsipliini jatulevase võla suhtes.
It is therefore an importantsignal of fiscal soundness for financial marketsand the public.
Kulude ümberkujundamine on väga tähtis, kuigi ka tulude poolt onvõimalik tõhustada.
Box 9
Taustinfo 9
FISCAL POLICY AND MACROECONOMIC STABILITY
EELARVEPOLIITIKA JA MAKROMAJANDUSLIK STABIILSUS
This box discusses the main influences of fiscal policy on macroeconomic stability and pricedevelopments, as well as the way in which the EU fiscal framework reflects these influences.
Käesolevas taustinfos käsitletakse eelarvepoliitika mõju makromajanduslikule stabiilsusele jahindadele ning vaadeldakse, kuidas Euroopa fiskaalraamistik seda mõju peegeldab.
Fiscal policies can have an impact on the short-run macroeconomic environment viadiscretionary measures and automatic stabilisers.
Eelarvepoliitika võib lühiajalises plaanis mõjutada makromajanduslikku keskkonda suvakohastemeetmete ja automaatsete tasakaalustusmehhanismide tõttu.
Discretionary measures, i.e. active changesto government revenue or expenditure, can affect economic growth and prices, via their effecton both aggregate demand and aggregate supply.
Suvakohased meetmed, s.t aktiivsedmuudatused valitsemissektori tuludes ja kuludes võivad avaldada kogunõudluse ja kogupakkumise kaudu mõju majanduskasvule ja hindadele.
Experience over the last few decades hasshown, however, that discretionary fiscal fine-tuning, aimed at stabilising the economy, oftenproves to be pro-cyclical.
Viimaste kümnendite kogemused on aga näidanud, et majanduse stabiliseerimiseks mõeldud suvakohased eelarve peenhäälestustehingud onsageli osutunud tsüklilisust toetavaks.
Moreover, the asymmetrical use of fine-tuning measures (mainlyduring downturns and to a much lesser extent during upswings) has led to higher fiscal deficitsover time.
Peenhäälestusmeetmete asümmeetriline kasutamine(peamiselt majanduslanguse ja harvemini majanduskasvu tingimustes) on eelarvepuudujääkesuurendanud.
The free operation of automatic stabilisers, on the other hand, can help to smootheconomic fluctuations, via the stabilising impact of taxes and unemployment benefits on thedisposable income of households.
Automaatsete tasakaalustusmehhanismide vaba kasutamine võib aga siluda majanduslikke kõikumisi maksude ja töötushüvitiste stabiliseeriva mõju kaudu kodumajapidamistekasutatavale tulule.
Their automatic nature makes them timely and morepredictable, while their symmetrical operation leaves the government debt level unaffectedover a business cycle.
Tänu oma automaatsusele on nad õigeaegsed ja etteaimatavamad, ent nendesümmeetriline kasutamine ei mõjuta valitsemissektori võlga majandustsükli vältel.
As regards mediumterm fiscal effects, the setting of fiscal policies is particularly importantfor the sustainability of public finances and potential economic growth.
Eelarvele avalduva keskpika mõju osas on riigi rahanduse jätkusuutlikkuse ja võimaliku majanduskasvu seisukohast eriti oluline eelarvepoliitika rakendamine.
Fiscal sustainabilitycan be described as the ability of a government to meet its outstanding obligations. The ratio of
Seda võimet näitab valitsemissektori võlasuhe SKPsse, kuigi arvesse tuleb võtta ka muid elemente, näiteks valitsemissektori tingimuslikke ja kaudseid kohustusi.
government debt to GDP gives an indication of this, although other elements, such ascontingent and implicit government liabilities, also need to be taken into consideration.Sustainabilty of public finances has a positive impact on the macroeconomic environment, asconsumers and households do not expect major tax increases or difficulties experienced bygovernments in servicing their obligations.
Riigi rahanduse jätkusuutlikkusel on positiivne mõju makromajanduslikule keskkonnale, sest tarbijad ja kodumajapidamised ei oota suurt maksutõusu egaseda, et valitsus ei suuda oma kohustusi täita.
Economic confidence is thus enhanced, long-termdecision-making (e.g. for private investment) is facilitated and financial conditions are morefavourable.
See suurendab majanduslikku kindlustunnet, hõlbustab pikaajaliste otsuste langetamist (nt seoses erainvesteeringutega) ja muudabfinantstingimused soodsamaks.
As regards potential economic growth, fiscal measures that improve the “quality”of public finances can have a beneficial effect on the economic growth rate compatible withprice stability.
Võimaliku majanduskasvu osas võivad riigi rahanduse kvaliteeti parandavad meetmed avaldada soodsat mõju hinnastabiilsusele vastavale majandusekasvumäärale.
For example, government expenditure on physical and human capital mayimprove the quality of production factors.
Näiteks valitsemissektori kulutused füüsilisele ja inimkapitalile võivad parandada tootmistegurite kvaliteeti.
Furthermore, tax rates have an impact on incentivesto work, save, invest and innovate.
Lisaks on maksumäärade abil võimalik mõjutada inimesi töötama, säästma, investeerima ja uuendustega tegelema.
Higher growth, in turn, supports sustainability, as existingdebt is serviced by a larger economic base.
Kiirem kasv tõhustab omakorda jätkusuutlikkust, sest olemasolevat võlga on võimalik teenindada suurema majandusbaasi arvelt.
For instance, a larger deficit bias may ariseas, with a single currency and more integrated financial markets, the impact of a country’shigher debt level on interest rates is smaller than before.
Eelarvepoliitika kooskõlastamine kehtivate eeskirjadega on üldiselt parem kui juhtumipõhinelähenemine.
Fiscal rules in a monetary union needto be applicable in a straightforward manner, given that they need to apply to all membercountries in a uniform way in order to ensure equal treatment. A transparent fiscal frameworkalso raises awareness in the financial markets and the public at large, and can help to enforcecompliance with the rules.
Eeskirjade abil on võimalik takistada lühinägelikku käitumist, mis võib põhjustada liigset keskendumist lühiajalisele kasule ja seda, et unustatakse ära pikemaajalised kulud.Lisaks on eeskirjade abil võimalik panna paika ootused, mis annavad majandusšokkide puhulmajandusagentidele suuniseid edaspidise eelarvepoliitika kohta ning võimaldavad erasektoriloma tegevust pikemaajaliselt planeerida.
The medium-term, rule-based framework adopted in EMU takes into account both short-termstabilisation and longterm sustainability considerations.
Et eeskirjadest kasu oleks, tuleb neist loomulikult kakinni pidada.
The reference values for the budgetdeficit and government debt are ways of promoting responsible fiscal behaviour.
Eeskirjade täitmisest tulenevad eelised on veelgi suuremad rahaliidus, näiteksmajandus- ja rahaliidus, kus eelarvepoliitiliste stiimulite moonutused võivad veelgi teravamadolla.
A mediumterm budgetary position close to balance or in surplus contributes to shortterm economicstabilisation via the free operation of automatic stabilisers, while preventing excessive deficitsin the future and ensuring improvements in the sustainability of public finances by inducinglower government debt ratios.
Näiteks suurem eelarvepuudujäägi nihe võib tänapäeva ühisraha ja lõimunumatefinantsturgude tingimustes tekkida siis, kui riigi suurema võlakoorma mõju intressimääradeleon varasemast väiksem.
From the perspective of a central bank whose primary objective is to maintain price stability,the focus of fiscal policy analysis is on the impact of fiscal policies on inflation andmacroeconomic stability because these policies form part of the environment in whichmonetary policy has to operate.
Arvestades, et rahaliidu eelarve-eeskirju tuleb rakendada kõigi liikmesriikide suhtes ühtemoodi, et tagada võrdne kohtlemine, peavad need olema lihtsalt rakendatavad.Läbipaistev fiskaalraamistik suurendab ka finantsturgude ja avalikkuse teadlikkust ning võibhõlbustada eeskirjade järgimist.
2.6EXCHANGE RATES AND BALANCE OFPAYMENTS DEVELOPMENTS
Eelarvepuudujäägi ja valitsemissektori võla kontrollväärtuste abil on võimalik edendada vastutustundlikkueelarvekäitumist.
STRUCTURAL REFORMS REMAIN VITALA second challenge for public finances in theeuro area is to integrate fiscal consolidationplans into a structural reform agenda that favoursgrowth, competitiveness and employment.
Et keskpanga peamiseks eesmärgiks on tagada hinnastabiilsus, lasub eelarvepoliitika analüüsiraskuskese eelarvepoliitika mõjul inflatsioonile ja makromajanduslikule stabiilsusele, sest needtegurid moodustavad osa sellest keskkonnast, milles rahapoliitikat rakendatakse.
Thiswould also help to put budgetary developmentson a more sustainable footing, particularlyagainst the background of the increasingfiscal burden related to ageing populations.Expenditure reforms are crucial in thisregard, although there might also be some roomfor efficiency gains on the revenue side.Expenditure reforms allow fiscal consolidation,pave the way for further tax cuts and may alsorender tax/benefit systems more growthfriendly.
Mõistlikeelarvepoliitika võimaldab kujundada õige rahapoliitika, luues keskkonna, mida iseloomustavad nii lühi- kui ka pikaajalises perspektiivis stabiilsed majandustingimused.
Within given expenditure budgets,productive investments in infrastructure andhuman capital should be prioritised.
VAHETUSKURSI JA MAKSEBILANSI ARENG edasiste maksukärbete tegemiseks ningvõimaldab muuta maksu- ja toetussüsteemidmajanduskasvu soodustavaks.
EURO CONTINUED TO STRENGTHEN AMID BROAD-BASED WEAKENING OF THE US DOLLARIn the foreign exchange markets, movements inthe main bilateral euro exchange rates wererelatively moderate in the first nine months of2004, particularly if compared with the markedappreciation of the euro in the precedingtwo years.
EURO TUGEVNEMINE JÄTKUS USA DOLLARILAIAPÕHJALISE NÕRGENEMISE TAUSTALValuutaturgudel olid euro peamiste kahepoolsete vahetuskursside liikumised 2004. aasta esimese üheksa kuu jooksul suhteliselt tagasihoidlikud, eriti kui võrrelda euro märkimisväärsetkallinemist kahel eelneval aastal.
Thereafter, the euro appreciatedstrongly, particularly against the US dollar. Atthe end of 2004 the euro stood in effectiveterms moderately above its level at thebeginning of the year, reflecting a significantappreciation against the US dollar, the Asiancurrencies pegged to the US currency and, to asmaller extent, the Japanese yen.
Seejäreltugevnes euro kiiresti, eriti USAdollari suhtes.2004. aasta lõpus oli euro efektiivne vahetuskurss aasta alguses täheldatud kursist pisut kõrgem, kajastades euro olulist kallinemist USAdollari suhtes, USAdollariga seotud Aasia vääringute suhtes ja vähemal määral ka Jaapanijeeni suhtes.