natgillin/translations-raw huggingface dataset:
— Providing business support services to enable enterprises, and in particular SMEs, to increase competitiveness and to internationalise, in particular by seizing the opportunities created by the internal market.
— ettevõtluse tugiteenuste pakkumine, et võimaldada ettevõtetel, eelkõige VKEdel, suurendada oma konkurentsivõimet ja osaleda rahvusvahelisel turul, eelkõige kasutades ära siseturu loodud võimalusi.
— Ensuring full exploitation of European strengths in the area of eco-innovations.
— Euroopa Liidu tugevate külgede täielik ärakasutamine ökoinnovatsiooni valdkonnas.
— Promoting entrepreneurship and facilitating the creation and development of new firms.
— ettevõtluse soodustamine ning uute ettevõtete arendamise ja loomise edendamine.
The efficient and effective delivery of public services — in particular e-government and e-health — has a significant potential for economic growth and for enabling new services.
Tõhusad ja tulemuslikud avalikud teenused – eelkõige evalitsus ja e-tervishoiuteenused – suurendavad märkimisväärselt majanduskasvu ja uute teenuste võimaldamise potentsiaali.
As a general rule, investment in ICT infrastructure should take into account rapid technological development, respect for the principles of technological neutrality and open access.
Üldjuhul tuleks side- ja infotehnoloogia infrastruktuuri investeerimisel arvesse võtta tehnoloogia kiiret arengut ning järgida tehnoloogia neutraalsuse ja vaba juurdepääsu põhimõtteid.
The identification of regional needs should take into account existing Community initiatives in favour of ICTs, in particular the i2010 — a European Information Society for growth and employment (1).
Piirkondlike vajaduste väljaselgitamisel tuleks võtta arvesse ühenduse praegusi side- ja infotehnoloogiat edendavaid algatusi, eelkõige “i2010 – Euroopa infoühiskond majanduskasvuks ja tööhõiveks”. (1)
The guidelines for action areas follow:
Tegevussuunised on järgmised:
— Ensuring uptake of ICTs by firms and households and promoting development through balanced support for the supply and demand of ICT products and both public and private services, as well as through increased investment in human capital.
— tagada, et ettevõtted ja majapidamised võtavad kasutusele side- ja infotehnoloogia, ning soodustada arengut tasakaalustatud toetuse kaudu side- ja infotehnoloogia toodete ja nii avaliku kui ka erasektori teenuste pakkumisele ja nõudlusele ning samuti suurema inimkapitali investeerimise kaudu.
— Ensuring availability of ICT infrastructure and related services where the market fails to provide it at an affordable cost and to an adequate level to support the required services, especially in remote and rural areas and in new Member States.
— tagada side- ja infotehnoloogia infrastruktuuri ning sellega seotud teenuste kättesaadavus, kui turg ei suuda pakkuda seda mõistliku hinna eest ja küllaldasel tasemel, et toetada vajalikke teenuseid, eriti kaugemates ja maapiirkondades ning uutes liikmesriikides.
For the purpose of fostering growth and job creation, it must be sufficiently rewarding for entrepreneurs and enterprises to invest in the development and production of goods and services rather than to focus efforts, for example, on rentseeking activities.
Majanduskasvu ja töökohtade loomise soodustamiseks peab ettevõtjatel ja ettevõtetel olema piisavalt tasuv investeerida kaupade ja teenuste arendamisesse ja tootmisse, selle asemel et tegelda näiteks rentimisega.
— Supporting non-grant instruments such as loans, secured debt financing for subordinate debt, convertible instruments (mezzanine debt) and risk capital (e.g. seed capital and venture capital).
— soodustada vahendeid, mis ei ole toetused, nagu näiteks laenud, allutatud laenude finantseerimine tagatud laenuvahendite varal, konverteeritavad vahendid (vahefinantseerimislaen) ja riskikapital (nt stardikapital ja riskikapital).
— Developing an integrated approach that simultaneously supports innovation, its transfer into new commercial activity and the availability of risk capital.
— arendada integreeritud lähenemisviisi, mis toetab ühtaegu innovatsiooni, selle ülekannet uude äritegevusse ja riskikapitali olemasolu;
— Outreaching to certain specific groups, for example, young or female entrepreneurs or disadvantaged groups.
— võtta ühendust teatavate konkreetsete rühmadega, nagu näiteks noored või naissoost ettevõtjad või ebasoodsas olukorras olevad rühmad.
In relaunching the Lisbon strategy, the European Council endorsed a single set of Guidelines bringing together the Broad Economic Policy Guidelines (1) and the Guidelines of the European Employment Strategy, thereby integrating macro-economic, micro-economic and employment policies for growth and jobs.
Lissaboni strateegiat taaskäivitades kiitis Euroopa Ülemkogu heaks ühtsed suunised, mis ühendavad endas majanduspoliitika üldsuunised ja Euroopa tööhõive strateegia suunised, (1) lõimides majanduskasvu ja töökohtade loomise huvides nii makro- kui ka mikromajandusliku ja tööhõivepoliitika.
In accordance with the Fund regulations (2), in the sphere of employment and human resources the priorities of the Community strategic
Kooskõlas fondide määrustega (2) ühtivad ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste prioriteedid tööhõive ja inimressursside sfääris
3 ) supplemented by the EU Employment guidelines on cohesion are those of the European Employment Strategy ( Recommendations which provide country-specific priorities.
Euroopa tööhõivestrateegiaga, ( 3
The drive for full employment and higher productivity depends on a wide variety of actions, including those already discussed above.
Täieliku tööhõive ja suurema tootlikkuse saavutamine sõltub paljudest erinevatest meetmetest, kaasa arvatud need, millest eespool juba juttu oli.
— attract and retain more people in employment and modernise social protection systems,
— tööhõive suurendamine ja säilitamine ning sotsiaalkaitsesüsteemide moderniseerimine;
— improve adaptability of workers and enterprises and the flexibility of the labour markets,
— töötajate ja ettevõtete kohanemisvõime ning tööturu paindlikkuse suurendamine;
— increase investment in human capital through better education and skills.
— inimkapitali investeerimise suurendamine hariduse edendamise ja oskuste täiendamise teel.
Article 2 of Regulation (EC) No 1081/2006 of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the European Social Fund and repealing Regulation (EC) No 1784/1999. OJ L 210, 31.7.2006, p. 12. ) COM(2005) 141, 12.4.2005.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1081/2006 (Euroopa Sotsiaalfondi kohta, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1784/1999) artikkel 2. ELT L 210, 31.7.2006, lk 12. ) KOM(2005) 141, 12.4.2005.
— Implement employment policies aimed at achieving full employment, improving quality and productivity at work, and strengthening social and territorial cohesion.
— rakendada tööhõivepoliitikat, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive, parandada töö kvaliteeti ja tootlikkust ning suurendada sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust;
— Promote a life-cycle approach to work.
— soodustada töö osas elutsüklile orienteeritud lähenemist;
— Ensure inclusive labour markets, enhance work attractiveness, and make work pay for job-seekers, including disadvantaged people, and the inactive.
— tagada osalust soodustavaid tööturge, suurendada töö atraktiivsust ning teha töö tasuvaks tööotsijate jaoks, kaasa arvatud ebasoodsas olukorras olevate ja mitteaktiivsete inimeste jaoks;
— Improve matching of labour market needs.
— reageerida paremini tööturu vajadustele.
Actions should be based on prior identification of needs by, for instance, using relevant national and/or regional indicators such as unemployment and participation rates, longterm unemployment rates, population at risk of poverty rates and level of income.
Meetmete aluseks peaks olema vajaduste eelnev väljaselgitamine, kasutades näiteks asjakohaseid riiklikke ja/või piirkondlikke indikaatoreid, nagu tööpuudus ja osaluse määr, pikaajalise tööpuuduse määr, vaesuspiiril elava rahvastiku määr ja sissetulekute tase.
Easy access to, and transparency of, the services on offer are crucial.
Äärmiselt oluline on pakutavate teenuste juurdepääsetavus ja läbipaistvus.
The EURES network is central to increasing occupational and geographic mobility, both at European level and nationally (1).
EURESe võrgustikul on keskne roll tööalase ja geograafilise liikuvuse suurendamises, nii üleeuroopalisel kui ka riiklikul tasandil. (1)
An important priority should be to strengthen active and preventive labour market measures to overcome obstacles to entering, or remaining in, the labour market and to promote mobility for job seekers, the unemployed and inactive, older workers as well as those at risk of becoming unemployed, with particular attention to lowskilled workers.
Aktiivsete ja ennetavate tööturumeetmete tugevdamine peaks olema oluline prioriteet, et ületada tööturule sisenemise ja seal püsimisega seotud takistused ning soodustada tööotsijate, töötute ja mitteaktiivsete inimeste, vanemaealiste töötajate ja ka töötuks jäämise ohus olevate inimeste liikuvust, pöörates eritähelepanu lihttöölistele.
) Set up in 1993, EURES is a cooperation network between the European Commission and the Public Employment Services of the EEA Member States (EU Member States plus Norway, Iceland and Liechtenstein) and other partner organisations.
) EURES loodi 1993. aastal. Tegemist on koostöövõrguga, milles osalevad Euroopa Komisjon ning EMP liikmesriikide (ELi liikmesriigid pluss Norra, Island ja Liechtenstein) tööhõiveteenistused ning muud partnerorganisatsioonid.
— implementing the European Youth Pact, by facilitating access to employment for young people, by easing the transition from education to work, including through career guidance, assistance in completing education, access to appropriate training and apprenticeships,
— Euroopa noortepakti rakendamisele, võimaldades noortele inimestele juurdepääsu tööhõivele, lihtsustades üleminekut koolist tööle, pakkudes neile karjäärinõustamisvõimalusi, toetades õpingute lõpuleviimist ning võimaldades juurdepääsu asjakohasele väljaõppele ja praktikavõimalustele;
— implementing the European Pact for gender equality by mainstreaming and by specific actions to increase women's participation in employment, to reduce occupational segregation and address gender pay gaps and gender stereotyping and to promote more family-friendly working environments, and the reconciliation of professional and private life.
— Euroopa meeste ja naiste võrdõiguslikkuse pakti rakendamisele ühtlustamise ja erimeetmete kaudu naiste osaluse suurendamiseks tööhõives, tööalase segregatsiooni vähendamiseks ning sugudevahelise palgatasemete erinevuse ja sugude stereotüpiseerimise käsitlemiseks, peresõbralikuma töökeskkonna edendamiseks ning töö- ja eraelu kokkusobitamiseks.
— specific action to strengthen access of migrants to the labour market and facilitate their social integration, through training and validation of competences acquired abroad, personalised guidance, language training, appropriate support for entrepreneurship and raising awareness among employers and migrant workers of their rights and obligations, and strengthening the enforcement of anti-discrimination rules.
— erimeetmetele, millega parandatakse võõrtöötajate juurdepääsu tööturule ja edendatakse nende sotsiaalset integratsiooni väljaõppe võimaldamise ja välismaal omandatud pädevuse kehtivuse kinnitamise kaudu, isikupärastatud nõustamise kaudu, keeleõppe kaudu, ettevõtluseks asjakohase toetuse võimaldamise kaudu, tööandjate ja võõrtöötajate teadlikkuse parandamise kaudu nende õiguste ja kohustuste osas ning diskrimineerimisvastaste määruste täitmise edendamise kaudu.
Another important priority should be to ensure inclusive labour markets for people at a disadvantage or at risk of social exclusion, such as early school-leavers, the longterm unemployed, minorities and people with disabilities.
Oluline prioriteet peaks olema ka kaasavate tööturgude tagamine ebasoodsas olukorras või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele inimestele, nagu koolist väljalangejad, pikaajalised töötud, vähemused ja puuetega inimesed.
— improve their employability by enhancing participation in vocational education and training, rehabilitation and appropriate incentives and working arrangements, as well as the necessary social support and care services, including through the development of the social economy,
— parandada nende tööalast konkurentsivõimet kutsehariduse omandamises ja väljaõppes osalemise soodustamise, rehabiliteerimise, stimuleerivate meetmete ja sobiva töökorralduse, vajaliku sotsiaalse toetuse ja hooldamisteenuste osutamise ning sotsiaalmajanduse arendamise kaudu;
— combat discrimination and promote the acceptance of diversity in the workplace through diversity training and awareness-raising campaigns, in which local communities and enterprises would be fully involved.
— võidelda diskrimineerimisega ja soodustada sallivust erinevuste suhtes töökohtades erinevusi puudutava koolituse ja teadlikkuse parandamise kampaaniate kaudu, kuhu on täielikult kaasatud kohalikud kogukonnad ja ettevõtted.
— Promote flexibility combined with employment security, and reduce labour market segmentation, having due regard to the role of the social partners.
— soodustada paindlikkust ja kindlustunnet töökoha säilimise suhtes ning vähendada tööturu segmentimist, võttes arvesse sotsiaalpartnerite rolli;
— Ensure employment-friendly labour cost developments and wage-setting mechanisms.
— tagada, et tööjõukulud ja palga reguleerimise mehhanismid ei takistaks tööhõive suurendamist.
The main focus should be on actions to promote investment in human resources by enterprises, especially SMEs, and workers through the provision of lifelong learning strategies and systems which equips employees, in particular lowskilled and older workers, with the necessary skills to adapt to the knowledge economy and to prolong their working life.
Keskenduda tuleks peamiselt meetmetele, mille eesmärk on soodustada ettevõtete, eriti VKEde, ja töötajate investeerimist inimressurssidesse, luues elukestva õppimise strateegiaid ja süsteeme, mis võimaldavad töötajatel, eelkõige lihttöölistel ja vanemaealistel töötajatel, omandada vajalikke oskusi teadmistepõhise majandusega kohanemiseks ja oma tööelu pikendamiseks.
— the development of lifelong learning strategies and systems including mechanisms such as regional and sector funds, with the aim of increasing investment by enterprises and participation of workers in training,
— elukestva õppe strateegiate ja süsteemide arendamisele, kaasa arvatud selliste mehhanismide abil nagu piirkonna ja sektorifondid, eesmärgiga suurendada ettevõtetepoolseid investeeringuid ja töötajate osalemist väljaõppes;
— implementation of such strategies by contributing to the funding of schemes and training activities.
— selliste strateegiate rakendamisele, osaledes süsteemide ja väljaõppe rahastamises.
Priority should be given to entrepreneurship and SMEs, including facilitating their access to external sources of competence, financial engineering, such as the JEREMIE instrument and training solutions — with emphasis being placed on ICT and management skills.
Prioriteetseks tuleks pidada ettevõtjaid ja VKEsid, soodustades nende juurdepääsu ettevõttevälistele konsulteerimis- ja finantskorraldusvõi- malustele, nagu JEREMIE algatus, ning koolitusele – kusjuures rõhk asetatakse side- ja infotehnoloogiaalastele oskustele ning juhtimisoskustele.
Particular attention should be paid to increasing the participation of the lowskilled and older workers in training and re-training.
Eritähelepanu tuleks pöörata lihttööliste ja eakate töötajate osaluse suurendamisele koolituses ja ümberõppes.
There is also a role for specific employment, training and support services for workers in the context of company and sector restructuring, such as rapid response schemes in the case of collective lay-offs.
Oma roll on ka töötajatele mõeldud spetsiaalsetel tööhõive, väljaõppe- ja tugiteenustel, mis on seotud ettevõtete ja sektorite restruktureerimisega, muu hulgas näiteks kiirreageerimisskeemid kollektiivsete vallandamiste puhuks.
— Expand and improve investment in human capital.
— suurendada ja tõhustada investeeringuid inimkapitali;
— Adapt education and training systems in response to new competence requirements.
— sobitada haridus- ja koolitussüsteeme uute pädevusalaste nõudmistega.
— expanding and improving investment in human capital including the development of appropriate incentives and cost-sharing mechanisms for enterprises, public authorities and individuals,
— suurendada ja tõhustada investeeringuid inimkapitali, arendades seejuures ettevõtete, riigiasutuste ja üksikisikute jaoks sobivaid ergutus- ja kaasrahastamismehhanisme;
— supporting coherent and comprehensive lifelong learning strategies, with particular attention given to addressing the skill needs of the knowledge economy, including support to cooperation and the establishment of partnerships between Member States, regions and cities in terms of education and training to facilitate the exchange of experience and good practice, including innovative projects.
— toetada ühtseid ja terviklikke elukestva õppe strateegiaid, pöörates seejuures erilist tähelepanu teadmistepõhise majanduse kvalifikatsiooninõuetele, toetades liikmesriikide piirkondade- ja linnadevahelist koostööd ja partnerluse rajamist hariduse ja koolituse vallas, et lihtsustada kogemuste ja heade tavade jagamist, sh innovatiivseid projekte.
— supporting the design and introduction of reforms in education and training systems using, where relevant, common European references and principles, in particular to raise the labour-market relevance of education and training,
— toetada reformide arendamist ja juurutamist haridus- ja koolitussüsteemis, kasutades vajaduse korral ühtset Euroopa raamistikku ja põhimõtteid, eelkõige selleks, et suurendada koolituses tähelepanu tööturu vajadustele;
— strengthening the links between universities, research and technological centres and enterprises, in particular through networking activities and joint actions.
— tugevdada sidemeid ülikoolide, teadus- ja tehnoloogiakeskuste ning ettevõtete vahel, eriti võrkude loomise ja ühistegevuse kaudu.
— ensuring an adequate supply of attractive, accessible and high quality education and training provision at all levels, including the improvement of staff competences and qualification, promoting flexible learning pathways and new options starting as early as the school and preschool stage, actions to achieve a significant decline in early school-leaving and higher completion rates of upper secondary education and improved access to preschool and school education,
— piisava atraktiivse, kättesaadava ja kvaliteetse hariduse ja väljaõppe tagamine kõigil tasanditel, kaasa arvatud töötajate pädevuse ja kvalifikatsiooni tõstmine, paindlike õppeviiside ja uute võimaluste edendamine alates juba eelkooliastmest, meetmed koolist väljalangemise märgatavaks vähendamiseks ja teise taseme ülemise astme hariduse kõrgema lõpetamisprotsendi saavutamiseks ning parem juurdepääs eelkooli- ja kooliharidusele;
— supporting the modernisation of tertiary education and the development of human potential in research and innovation, through post-graduate studies, further training of researchers, and attracting more young people into scientific and technical studies,
— kolmanda taseme hariduse moderniseerimine ning inimpotentsiaali arendamine teaduses ja uuendustegevuses kraadiõppe, teadlaste täiendõppe ning noorte teaduse ja tehnikahariduse juurde meelitamise kaudu;
— promoting the quality and attractiveness of vocational education and training, including apprenticeships and entrepreneurship education,
— kutsehariduse ja koolituse kvaliteedi ja atraktiivsuse parandamine, ka praktikavõimaluste ja ettevõtlusalase koolituse pakkumise abil;
— ensuring, where appropriate, greater mobility at regional, national or transnational level, and promoting frameworks and systems to support the transparency and recognition of qualifications and the validation of non-formal and informal learning,
— suurema liikuvuse tagamine olenevalt vajadusest kas piirkondlikul, riiklikul või riikidevahelisel tasandil ning läbipaistvust, kvalifikatsioonide tunnustamist ning mitteformaalse ja vabahariduse valideerimist toetavate raamistike ja süsteemide edendamine;
— investment in education and training infrastructure including ICTs, where such investments are necessary for the implementation of reform and/or where they can significantly contribute to increasing the quality and effectiveness of the education and training system.
— investeerimine hariduse ja väljaõppe infrastruktuuridesse, ka side- ja infotehnoloogiasse, kui need investeeringud on vajalikud reformide elluviimiseks ja/või kui need saavad oluliselt aidata parandada haridus- ja koolitussüsteemi kvaliteeti ja efektiivsust.
— Support good policy and programme design, monitoring, evaluation and impact assessment, through studies, statistics, expertise, and foresight, support for interdepartmental coordination and dialogue between relevant public and private bodies;
— toetus poliitika ja programmide kavandamisele, seirele, hindamisele ja mõju analüüsimisele uuringute, statistika, eksperditeadmiste ja ettenägelikkuse abil; toetus ametkondadevahelisele töö koordineerimisele ning asjaomaste avalike ja eraasutuste vahelisele dialoogile;
— Enhance capacity building in the delivery of policies and programmes, including with regard to the crime proofing and enforcement of legislation, especially through mapping of training needs, career development review, evaluation, social audit procedures, implementation of open government principles, managerial and staff training and specific support to key services, inspectorates and socio-economic actors.
— suutlikkuse suurendamine poliitika ja programmide elluviimisel, sealhulgas kuritegevuse takistamise ja õigusaktide jõustamise osas, eriti koolitusvajaduste kindlakstegemise, karjääriarengu läbivaatamise, evalveerimise, sotsiaalse auditi, avatud valitsuse põhimõtete rakendamise, juhtkonna ja personali väljaõppe ning eritoetuse kaudu põhiteenustele, inspektsioonidele ja sotsiaal-majanduslikele partneritele.
There are major differences in health status and access to healthcare between European regions.
Tervisliku seisundi ja tervishoiuteenustele juurdepääsu osas on Euroopa piirkondade vahel suured erinevused.
It is therefore important for cohesion policy to contribute to healthcare facilities, thereby helping to increase the number of healthy years of work in particular in the less prosperous Member States and regions.
Seega on oluline, et ühtekuuluvuspoliitika edendaks tervishoidu, aidates nii pikendada tervena töötatud aega eelkõige vähem jõukates liikmesriikides ja piirkondades.
Good healthcare translates into greater participation in the labour market, longer working life, higher productivity and lower healthcare and social costs.
Hea tervishoid tähendab suuremat tööturul osalemise määra, pikemat tööiga, suuremat tootlikkust ja väiksemaid tervishoiu- ja sotsiaalkulutusi.
It is important for cohesion policy, especially in regions lagging behind, to contribute to the improvement of longterm care facilities and invest in the improvement of health infrastructure, in particular when their absence or insufficient development represents a major barrier to economic development.
Ühtekuuluvuspoliitika jaoks on oluline aidata ennekõike mahajäänud piirkondades kaasa hooldusravivõimaluste parandamisele ja investeerida tervishoiu infrastruktuuri, eriti kui nende puudumine või ebapiisav tase kujutab endast olulist takistust majanduslikule arengule.
Member States should ensure that the need to increase efficiency in healthcare systems is addressed through investment in ICT, knowledge and innovation.
Liikmesriigid peavad tagama, et tervishoiusüsteemi efektiivsuse kasv saavutatakse investeeringutega side- ja infotehnoloogiasse, teadmistesse ja innovatsiooni.