natgillin/translations-raw huggingface dataset:
During the 2007-2013 period, the ERDF, the ESF and the Cohesion Fund will contribute to three objectives: Convergence (ERDF; ESF and Cohesion Fund), Regional Competitiveness and Employment (ERDF; ESF) and European Territorial Cooperation (ERDF).
Ajavahemikul 2007–2013 toetavad ERF, ESF ja Ühtekuuluvusfond kolme eesmärki: lähenemine (ERDF, ESF ja Ühtekuuluvusfond), piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive (ERF, ESF) ning Euroopa territoriaalne koostöö (ERF).
Based on a regional GDP below 75% of the EU average, regions are eligible for the Convergence objective while all and regional initiatives, transnational cooperation aiming at integrated territorial development, and interregional cooperation and exchange of experience.
Lähenemiseesmärgi raames on abikõlblikud piirkonnad, mille piirkondlik SKT on väiksem kui 75% EL-i keskmisest, piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi raames on abikõlblikud kõik ülejäänud riigid.
The population living in cross-border areas amounts to 181.7 million (37.5% of the total EU population), whereas all EU regions and citizens are covered by one of the existing 13 transnational cooperation areas.
Piiriülestel aladel elab181,7 miljonit inimest (37,5% EL-i rahvastikust), kusjuures kõik EL-i piirkonnad ja kodanikud kuuluvad mõne olemasoleva rahvusvahelise koostöö piirkonna alla (mida on 13).
EUR 7.75 billion (2.5% of the total) available for this objective is split as follows:
Käesoleva eesmärgi jaoks ette nähtud 7,75 miljardit eurot (2,5% kogusummast) on jaotatud järgmiselt: 5,57 miljardit eurot
EUR 5.57 billion for cross-border, EUR 1.58 billion for transnational and EUR 392 million for interregional co-operation.
piiriülesele, 1,58 miljardit eurot rahvusvahelisele ning 392 miljonit eurot piirkondadevahelisele koostööle.
Concentrating cohesion instruments on priority themes
Ühtekuuluvusevahendite suunamine prioriteetsetele teemadele
The General Regulation provides for a new concentration of cohesion expenditure on common issues. The so-called
Üldmäärus näeb ette ühtekuuluvuskulutuste suunamist ühistele probleemidele.
“earmarking” exercise asks Member States to focus the funding on categories stemming from the renewed Growth and Jobs (Lisbon) Strategy.
Vahendite sihtotstarbeline eraldami- ne nõuab, et liikmesriigid keskenduksid uuendatud majanduskasvu ja tööhõive (Lissaboni) strateegial põhinevate kategooriate rahastamisele.
These categories concern priority themes such as research and technological development, innovation and entrepreneurship, the information society, transport (for Convergence regions), energy, including renewable energy sources, environmental protection and human resources and labour market policy related issues.
Selliste kategooriate alla kuuluvad prioriteetsed valdkonnad nagu teadustöö ja tehniline areng, innovatsioon ja ettevõtlus, infoühiskond ja transport (ühtluspiirkonnad), energia, seahulgas taastuvad energiaallikad, keskkonnakaitse ja inimressursid ning tööturupoliitikaga seotud probleemid. Nendel eesmärkidel eraldatavad summad
COHESION POLICY 20072013: INDICATIVE FINANCIAL ALLOCATIONS MILLION EUR, 2004 PRICES
ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA 20072013: SOOVITUSLIKUD RAHALISED ERALDISED MILLIONITES EURODES, 2004. a HINNAD
CONVERGENCE OBJECTIVE
LÄHENEMISE EESMÄRK
REGIONAL COMPETITIVENESS AND EMPLOYMENT OBJECTIVE
PIIRKONDLIKU KONKURENTSIVÕIME JA TÖÖHÕIVE EESMÄRK
EUROPEAN TERRITORIAL COOPERATION OBJECTIVE
EUROOPA TERRITORIAALSE KOOSTÖÖ EESMÄRK
Statistical Phasing out
Piirkondlik konkurentsivõimeja tööhõive
Not allocated
Mitteeraldatud
for Reconstruction and Development in order to pool expertise and to assist Member States and regions in the preparation of major projects;
EL-25: Lähenemine ning piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive Piirkonnad 2007-2013
The provisions only apply to the EU-15 and not to the new Member States.
Järkjärgulise kohaldamise piirkonnad
• JEREMIE (Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises) is an initiative of the European Commission,
Konkurentsivõime ja tööhõive piirkonnad
New regional policy instruments and financial engineering together with the EIB and the European Investment Fund, in order to increase access to finance for the development of micro, small and medium-sized enterprises in the regions of the EU;
Põhineb Eurostati SKT/el. andmetel aprillis 2005 ning finantsperspektiivide kokkuleppel detsembris 2005 ühendada erialaseid teadmisi ja aidata liikmesriike ja piirkondi suuremate projektide ettevalmistamisel;
Three new regional policy instruments for 2007-2013 will help Member States and regions to establish sound and efficient management of the funds and to make better use of financial engineering instruments.
Uued regionaalpoliitika vahendid ja f i n a nt s k o r r a l du s terprises, Euroopa ühisressursid mikro-, väike- ja keskmistele ettevõtetele) on Euroopa Komisjoni, EIP ja Euroopa Investeerimisfondi ühisalgatus, et suurendada Euroopa Liidu piirkondades väikestele ja keskmise suurusega ettevõtete arendamiseks ette nähtud finantside kättesaadavust;
A closer cooperation between the European Commission, the European Investment Bank (EIB) and other financial institutions will strengthen capacitybuilding at the level of national and regional institutions.
• JESSICA (Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas, Euroopa ühine toetus linnapiirkondade jätkusuutlikele investeeringutele) on Euroopa Komisjoni, EIP ning Euroopa Nõukogu Arengupanga ühisalgatus, et edendada jätkusuutlikku investeerimist linnapiirkondades.
JESSICA (Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas) is an initiative of the European Commission in cooperation with the EIB and the Council of Europe Development Bank to promote sustainable investment in urban areas.
Tihedam koostöö Euroopa Komisjoni, Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja teiste finantsasutuste vahel aitab tugevdada riikliku ja piirkondliku tasandi asutuste suutlikkust.
JASPERS (Joint Assistance in Supporting Projects in European Regions) seeks to develop cooperation between the European Commission, the EIB and the European Bank
JASPERS-i (Joint Assistance in Supporting Projects in European Regions, ühine projektiabi Euroopa piirkondadele) eesmärk on arendada koostööd Euroopa Komisjoni, EIP ning Euroopa Rekonstruktsiooni ja Arengupanga vahel, et
More information: http://ec.europa.eu/regional_policy n u l l
Lisateavet saab aadressil: http://ec.europa.eu/regional_policy
1) Why does Europe need a new Cohesion Policy?
Euroopa Liit Regionaalpoliitika
Bridge on new Bilbao to Santander motorway, near Las Arenas, Basque Country (Spain) on the same basis. The strategic guidelines set the political priorities for the investments to be made.
Sild üle uue Bilbao ja Santanderi vahelise kiirtee, Las Arenase lähedal, Baskimaal (Hispaania) paika pandud tehtavate investeeringute poliitilised prioriteedid.
They are different documents, but you cannot have one without the other.
Tegemist on eri dokumentidega, kuid nad täiendavad teineteist.
and non-governmental organisations. And it ensures that projects are selected which match the priorities and objectives agreed with the Commission at the start.
tagatakse, et väljavalitud projektid vastavad alguses komisjoniga kokkulepitud prioriteetidele ja eesmärkidele.
For the next period (2007-2013) these priorities and objectives give considerable emphasis to the Union’s Growth and Jobs Agenda.
Järgmise perioodi (2007–2013) prioriteetides ja eesmärkides on olulisel kohal Euroopa Liidu majanduskasvu ja töökohtade loomise kava.
4) Who benefits?
4) Kellele on see kasulik?
The new strategic guidelines are important because they focus even more on growth and jobs.
Uued strateegilised suunised on olulised, sest neis on veelgi enam keskendutud majanduskasvule ja töökohtadele.
They show that the emphasis in future development should be on knowledge and the information society, entrepreneurship, the environment and employment.
Neist nähtub, et edaspidi tuleks tähelepanu pöörata peamiselt teadmus- ja infoühiskonnale, ettevõtlusele, keskkonnale ja tööhõivele.
3) What makes Cohesion Policy special?
3) Miks on ühtekuuluvuspoliitika nii eriline?
The unique modalities and method of EU’s Cohesion Policy have helped it work better and more efficiently than any other such policy elsewhere in the world.
Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitika toimib tänu ainulaadsetele vahenditele ja meetoditele paremini ja on tõhusam kui ükski muu sarnane lähenemine maailmas.
It has helped the poorer regions of Europe catch up significantly and it has encouraged large-scale job creation in areas of high unemployment.
Ühtekuuluvuspoliitika on aidanud Euroopa vaesematel piirkondadel teistele järele jõuda ning suure tööpuudusega piirkondades ulatuslikku töökohtade loomist toetada.
That is because it has resources which are uniquely stable (over seven years) and foster long-term planning and development.
Selle põhjuseks on vahendite erakordne stabiilsus (vahendid nähakse ette seitsmeks aastaks), mis soodustab pikaajaliste plaanide koostamist ja arendamist.
And it is because we have developed a special method of working which is the envy of many countries.
Lisaks sellele oleme me välja töötanud eraldi töökorra, mida kadestavad paljud riigid.
The Union has given Cohesion Policy a clear focus on the poorest regions and countries.
Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitika on selgelt suunatud vaeseimatele piirkondadele ja riikidele.
Over 80% of the cash will go to what we call “Convergence” regions, basically those which have less than 75% of Europe’s average income (measured as Gross Domestic Product per head).
Rohkem kui 80% rahast läheb nn ühtluspiirkondadesse, st piirkondadesse, kus sissetulek on vähem kui 75% Euroopa keskmisest (mõõdetuna sisemajanduse kogutoodanguna elaniku kohta).
About half the population of Europe will be covered, and most of the new Member States.
See hõlmab enam kui poolt Euroopa rahvastikust ning enamikku uusi liikmesriike.
15.7% of the money will be set aside for ‘Regional Competitiveness’in the whole of the rest of Europe, that is, anywhere which is not a “Convergence” region.
15,7% vahenditest on ette nähtud piirkondliku konkurentsivõime jaoks mujal Euroopas, st piirkondades, mis ei ole ühtluspiirkonnad.
This money will be used for Growth and Jobs projects to face up modernisation processes in all other regions.
Seda raha kasutatakse majanduskasvu ja töökohtade loomise projektide jaoks, et ka kõik muud piirkonnad suudaksid ajaga sammu pidada.
The rest is for “Territorial Co-operation”between border regions in Europe, and for networking activities.
Ülejäänud vahendid on ette nähtud Euroopa Liidu piirialade territoriaalse koostöö ja koostöövõrkudega seotud meetmete jaoks.
This special method gives the regions responsibility for project selection and management.
Sellise erikorra kohaselt vastutavad projektide valimise ja juhtimise eest piirkonnad.
It brings together in an efficient partnership national, regional and local authorities, enterprises
Sedasi koondatakse riigi piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused, ettevõtjad ja valitsusvälised organisatsioonid tulemuslikku koostööd tegema ning
So the money is available to a wide range of people across Europe.
Seega jagub raha paljudele erinevatele inimestele kogu Euroopas.
Thanks to the EU’s internal market, people and companies from all regions can have access to and bid for
Tänu Euroopa siseturule on kõigi piirkondade elanikel ja äriühingutel juurdepääs ühtekuuluvuspoliitika raames
the business opportunities created through Cohesion Policy.
loodud ettevõtlusvõimalustele ja nad kõik saavad neid kasutada.
Therefore, the billions invested provide a unique stimulus for the economy across Europe, and the effects are not limited within the target regions.
Seega loovad investeeritud miljardid ainulaadse stiimuli kogu Euroopa majanduse jaoks ning nende mõju ulatub ka sihtpiirkondadest kaugemale.
Equally important is that the choice is made locally depending on how well the proposed projects meet the overall criteria and the programmes which have been selected for that region.
Samavõrd oluline on, et valikud tehakse kohapeal lähtuvalt sellest, kuivõrd vastavad kavandatavad projektid üldistele kriteeriumidele ja asjaomase piirkonna jaoks valitud programmidele.
amount of money being handled.
paremaks muuta või raha tagasi nõuda.
Where errors do occur they are often pointed out by the Member State itself and the Commission and the Member States take steps to correct the situation or recover the money.
Heade tulemuste üks põhjus on see, et komisjoni talitused kontrollivad koos riikide ametivõimudega kulude tingimustele vastavust ja haldamist piirkondlikul tasandil.
Another is that, increasingly, local managing authorities and monitoring committees include a wide range of members from enterprise and the NGO sector, which seems to keep everyone on their toes.
Lisaks kuulub projektide kohalike juhtide ja järelevalvekomiteede liikmete hulka üha enam ettevõtlussektori ja valitsusväliste organisatsioonide esindajaid ning tundub, et see on üldist valvsust veelgi suurendanud.
7) How do these activities relate to everyday life?
7) Kuidas mõjutab selline tegevus meie igapäevelu?
Cohesion Policy projects relate to the citizen in two very important ways: First, through the participation of all active citizens – the so-called civil society – at the stage of preparation, programming and implementation of a project, and second through the actual benefits an efficiently planned and implemented project brings to the local community.
Ühtekuuluvuspoliitika projektid mõjutavad kodanikke kahel olulisel moel. Kõigepealt puutuvad kodanikud projektidega kokku kõigi aktiivsete kodanike osaluse (nn kodanikuühiskonna) kaudu projekti ettevalmistamise, kavandamise ja rakendamise etappides ning seejärel näevad nad tegelikku positiivset mõju, mida tulemuslikult kavandatud ja elluviidud projektid kohalikule kogukonnale avaldavad.
In many ways, the results of Cohesion Policy are just around the corner for most European citizens.
Nii mõneski mõttes on ühtekuuluvuspoliitika tulemused enamiku Euroopa kodanike jaoks käeulatuses.
Year by year, several thousands of projects in all Member States receive funding through the European Cohesion Policy and contribute to the catching-up of poor regions, to increased regional competitiveness and the creation of jobs.
Igal aastal toetatakse Euroopa Liidu liikmesriikide ühtekuuluvuspoliitika raames kõigis liikmesriikides tuhandeid projekte, mis aitavad vaesematel piirkondadel teistele järele jõuda, piirkondlikku konkurentsivõimet suurendada ja uusi töökohti luua.
The selection of these projects is based on the analysis of the needs and development perspectives of regional economies, and it is carried out by regional and national authorities in the framework of an EU-wide strategic approach.
Projektid valitakse välja piirkondade majanduse vajaduste ja arenguväljavaadete analüüsi põhjal ning sellega tegelevad üleeuroopalise strateegilise lähenemise raames piirkondlikud ja riiklikud ametivõimud.
The outcome of the funds’ interventions is measured by both Member States and the European Commission.
Fondi sekkumiste tulemusi hindavad nii liikmesriigid kui ka Euroopa Komisjon.
Evaluations show that between 1988 and 2001 the gap between the poorest regions and the EU average was reduced by one-sixth.
Hinnangute kohaselt vähenes aastatel 1988–2001 lõhe vaeseimate piirkondade ja Euroopa keskmise vahel kuuendiku võrra.
For example, the increase in the level of GDP due to Cohesion Policy was 10% in Greece and 8.5% in Portugal between 1989 and 1999. The projected increase for both countries in the current period 2000-2006 is about 6%.
Ühtekuuluvuspoliitika toel suurenes SKT aastatel 1989–1999 näiteks Kreekas 10% ja Portugalis 8,5% ning praegusel perioodil (2000–2006) on eeldatav kasv mõlemas riigis ligikaudu 6%.
Concerning the 2007-2013 period, recent research suggests that additional GDP growth in the new Member States will be in the order of about 7-12% and that 2.5 million new jobs could be created.
Hiljutiste uurimuste kohaselt peaks ajavahemikul 2007–2013 suurenema SKT uutes liikmesriikides veel ligikaudu 7–12% võrra ning juurde luuakse 2,5 miljonit uut töökohta.
The Commission has always taken the view that this policy only works properly if it takes account of local experience, if problems are identified at the regional level, and if solutions are designed and carried out by the communities which will gain the ultimate benefit.
Komisjon on alati olnud seisukohal, et selline poliitika on mõjus vaid siis, kui võetakse arvesse kohalikke kogemusi, kui probleemid määratakse kindlaks kohalikul tasandil ning lahendused töötatakse välja ja viiakse ellu samades kohtades, mis peaksid projektidest tulu saama.
Making such diverse groups work successfully together is not straightforward and some, especially the new, Member States are nervous of taking the plunge.
Nii erinevate rühmade kooslusel ei ole lihtne jõuda tulemusliku koostööni ja mõned, eriti uued liikmesriigid on sageli äraootaval seisukohal.
But the benefits go further than an improvement in local democracy and the involvement of civil society.
Koostööst saadav kasu ei piirdu siiski ainult kohaliku demokraatia paranemise ja kodanikuühiskonna kaasamisega.
They include a higher level of locally relevant project proposals and a big improvement in local communication and publicity about the projects which are funded.
Positiivsetest aspektidest võiks välja tuua veel asjaomase koha jaoks oluliste projektiettepanekute suurema arvu, märkimisväärselt tõhusama teabevahetuse kohalikul tasandil ja rahastatavate projektide suurema tuntuse.
You do not need to look at the work which has been done for long to realise that a lot of projects have been successfully completed and that they have indeed made a big difference.
Piisab vaid põgusast pilgust tehtud tööle, et mõista, et edukalt on ellu viidud mitmed projektid ning nende mõju on olnud märkimisväärne.
Look at the transport system in Spain which has been utterly transformed over 20 years with motorways opening up the regions, high-speed trains, trams and metros in the cities.
Vaadakem või Hispaania transpordisüsteemi, mis on viimase 20 aasta jooksul täielikult muutunud tänu piirkondi ühendavate kiirteede rajamisele, kiirrongide kasutuselvõtule ning linnades sõitvatele trammidele ja metroodele.
Look at Athens where a Community-funded suburban railway has made the brand new airport accessible and where trams, extended metros and a ring road have helped make the city’s sky bluer by reducing pollution.
Ateenas rahastas ühendus linnalähirongide süsteemi tänu millele on nüüd olemas mugav juurdepääs uuele lennujaamale ning trammid, laienenud metroovõrk ja ringteed on aidanud muuta taeva linna kohal sinisemaks vähendades sealse õhu saastatust.
Look at the new water distribution and treatment systems which are going into Polish, Lithuanian and Estonian cities.
Poola, Leedu ja Eesti linnades on rajatud uusi veevõrke ja veepuhastussüsteeme.
Look at the business and high-tech clusters which have been encouraged in Sweden, Finland, Germany, France and Ireland.
Rootsis, Soomes, Saksamaal, Prantsusmaal ja Iirimaal on toetatud ettevõtluse ja kõrgtehnoloogia keskusi.
8) What else can the Commission do to help regions achieve its priorities?
8) Mida saab komisjon veel teha, et aidata piirkondi esmatähtsate eesmärkide saavutamisel?
6) How is spending controlled?
6) Kuidas raha kulutamist kontrollitakse?
How great is the danger of mismanagement?
Kui suur on oht, et raha hallatakse kehvasti?
In fact, the Member States are responsible for most management and control and the Commission requires the very best systems and personnel to carry out this function.
Juhtimise ja haldamise eest vastutavad valdavalt liikmesriigid ning komisjon nõuab, et selleks kasutataks kõige paremaid süsteeme ja et sellega tegeleksid kõige pädevamad inimesed.
There have been isolated problems but few given the
Ette on tulnud üksikuid probleeme, kuid arvestades kogu raha hulka, on neid olnud vähe.
The Commission is considering ways to encourage new ideas and stimulate innovative actions and more co-operation to help regions tackle their problems.
Komisjon otsib võimalusi, kuidas toetada uusi ideid ning soodustada uuenduslikke meetmeid ja tihedamat koostööd, et aidata piirkondadel oma probleemidega toime tulla.
One way forward would be to build on our existing exchange of experience activities by bringing together groups of like-minded regions at an
Üks võimalik lahendus on toetuda seniste kogemuste vahetamisele ja viia seeläbi juba programmide kavandamise varases järgus kokku sarnaste huvidega piirkonnad, et nad saaksid keskenduda konkreetsetele küsimustele ja koondada edusammude tegemiseks kõik asjaomased ideed.
early stage in the development of their programmes to focus on particular issues and make progress by pooling all the relevant ideas.
aktiivset rolli näiteks seeläbi, et kutsuks neid omavahel kohtuma Brüsselis ja annaks konkreetset nõu.
The Commission could play an active part in these groupings, perhaps by inviting them to meet in Brussels and by providing specific advice.
ajakohastada oma majandust. Samas ei saa ainult ühtekuuluvuspoliitika abil võidelda globaalsete otsustega, mis toetuvad tavaliselt karmidele majanduslikele faktidele.
provided considerable support to help affected regions modernise their economy, and will continue to do so in the next period.
Küll aga saab ühtekuuluvuspoliitika abil muuta piirkondi välisinvestorite jaoks ahvatlevamaks. See ongi strateegiliste suuniste esimene põhimõte.
However, Cohesion Policy alone cannot prevent decisions which are usually taken at a global stage and are based on hard economics.
Lisaks sellele oleme koondanud teadmisi, mida saame kasutada majanduslike muudatuste negatiivse mõju käes kannatavate piirkondade abistamiseks ja mille kasulikkus on silmaga näha.
What Cohesion Policy can do is to strive to make regions more attractive for outside investors in the first place.
Sellisel moel saadud kogemusi võiks jagada ning anda seeläbi panuse riiklike reformiprogrammide edenemisse, millega liikmesriigid kiirendaksid Lissaboni protsessi.
In fact, this is the first element of the Strategic Guidelines.
Piirkondade rühmad võiksid keskenduda sellistele küsimustele nagu energiatõhusus ja teadustöö tulemuste viimine väikeste ja keskmise suurusega ettevõteteni.
At the same time, we have developed a fund of knowledge which we can use to help regions which are affected by adverse economic changes and which has proved its worth over and over again.
Kindlasti ei oleks nende teemade ring, millega piirkondlikud rühmad võiksid tegeleda, piiratud.
10) How is transparency ensured?
10) Kuidas tagatakse läbipaistvus?
9) How is Cohesion Policy affected by globalisation and delocalisation?
9) Kuidas mõjutavad ühtekuuluvuspoliitikat üleilmastumine ja ettevõtete ümberpaigutumine?
The effects on communities and regions of decisions taken outside them, or outside Europe, can be devastating.
Väljaspool kogukondi ja piirkondi või väljaspool Euroopat tehtud otsused võivad piirkondlikul tasandil mõjuda laastavalt.
Cohesion Policy itself has been the EU’s response to possible side effects brought about initially by European integration and later by globalisation in terms of a worldwide free market economy.
Kogu ühtekuuluvuspoliitika on olnud Euroopa Liidu reaktsioon võimalikele kõrvalmõjudele, mis kaasnesid Euroopa lõimumise ja üleilmastumise ning nendega kaasneva ülemaailmse vaba turumajandusega.
As a policy of proven and tangible solidarity among Member States, Cohesion Policy has
Ühtekuuluvuspoliitika on rajatud liikmesriikidevahelisele tegelikule ja käegakatsutavale solidaarsusele ning on sellisena aidanud ja aitab ka edaspidi negatiivsete mõjude all kannatanud piirkondadel
The most important players in this respect are the Member States themselves.
Kõige olulisem roll on siin liikmesriikidel endil.
They are the ones which have primary responsibility for informing their citizens about the activities which are co-financed with Community Structural Funds.
Just nemad vastutavad selle eest, et kodanikke teavitataks ühenduse struktuurifondide kaasrahastatavatest toimingutest.