natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some changes/additions have been made to the list, as suggested by the Accompanying Working Group for this project.
Nimekirjale on tehtud mõned muudatused/lisad, vastavalt abitöörühma soovitustele kõnealuse projekti kohta.
The European Funds that have been analysed to produce this Handbook each operate in accordance with the systems and requirements set out in their specic Regulations.
Euroopa fondid, mida on Käsiraamatu koostamiseks läbi analüüsitud, toimivad kõik nende kindlates erimäärustes sätestatud süsteemide ja nõudmiste järgi.
The analysis of opportunities that is presented in the tables that follow in Section 5 is based on the text of the EU Regulations (draft, or final where available) for each individual Fund.
Järgnevas viies jaos toodud tabelites esitatud võimaluste analüüs põhineb iga fondi puhul ELi määruste tekstidel (määruse eelnõu või võimalusel lõplik variant).
For the Funds that operate according to a programming process, it is important to note that the availability of funds for a particular activity ‘on the ground’ will depend on the contents of several strategic and operational documents, including:
Riikliku programmeerimise järgi toimivate fondide puhul on vajalik märkida, et fondide kättesaadavus konkreetse tegevuse jaoks kohapeal sõltub mitme strateegilise ja praktilise dokumendi sisust, sealhulgas:
Users of the Handbook should note that the Articles listed in the tables do not lead to identical opportunities for the activity in question in all Member States.
Käsiraamatu kasutajad peaksid tähele panema, et tabelites toodud artiklid ei vii igas liikmesriigis valitud tegevuse rahastamise jaoks identsete võimalusteni.
The funding possibilities are always subject to the broader context and objectives of the Regulation (eg regional development) and in some cases the Article itself can be limited to a certain context (eg risk prevention, renewable energies).
Rahastamisvõimalused kuuluvad alati laiemasse konteksti ja määruse mõjuvaldkonda (näit. piirkondlik areng) ja mõnel juhul võib artikkel ise olla piiratud teatud kontekstiga (näit riskiennetus, taastuvenergia).
The management of Natura 2000 sites is likely to consist of a set of measures that, depending on the site in question, may be funded through dierent European Funds, and dierent Articles.
Natura 2000 alade juhtimine koosneb tõenäoliselt hulgast meetmetest, mida olenevalt kõnealusest alast võidakse rahastada läbi erinevate ELi fondide määruste.
In fact, managers will need strong skills in assessing funds and programmes in order to match funding needs for Natura 2000 with all existing EU and non-EU funding resources.
Reaalselt nõuab fondide ja programmide hindamine juhtidelt suuri oskusi, et viia kokku Natura 2000 rahastamisvajadused kõikide olemasolevate ELi-siseste ja ELi-väliste rahastamisvõimalustega.
At the end of the tables are sheets describing each of the main Community funds.
Tabelite lõpus on lehed koos iga peamise ühenduse fondi kirjeldusega.
These sheets give a brief description of the aims of the fund, the programming process, and list the Articles that are relevant to Natura 2000 (those included in the tables).
Need lehed annavad lühikese ülevaate fondi eesmärkidest, kavandamise protsessist ja loetleb Natura 2000 seonduvad artiklid (need, mis on tabelitesse lisatud).
• Text in the Regulation, as published in the Ocial Journal.•Thecontentsof‘strategic’programmesandplans(eg national strategic plans for EFF, national strategy plans for EAFRD, national strategic reference frameworks for the ERDF, ESF and the Cohesion Fund).
• Määruse tekst vastavalt Euroopa Liidu Teatajas (ELT) avaldatud sisule.• Strateegiliste programmide ja kavade sisu (näit. riiklikud strateegilised kavad EKFi jaoks, riiklikud maaelu strateegiad EAFRDi jaoks, riiklikud strateegiad ERFi, ESFi ja ühtekuuluvusfondi jaoks), mis koostatakse liikmesriikide poolt.• Riiklike või piirkondlike rakenduskavade sisu (näit.
These are drawn up by the Member States.•Thecontentsof‘operational’nationalorre-gional programmes (eg rural development programmes under EAFRD, national operational programmes under EFF, operational programmes under the Structural Funds and the Cohesion Fund, national annual priorities under LIFE+).
EAFRDi all toimuvad maaelu arengukavad, riiklikud rakenduskavad EKFi all, struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi all toimuvad rakenduskavad, riiklikud prioriteedid LIFE+ all).
NB: this Handbook is not intended to be a replacement for carrying out local research on funding opportunities – many Member States operate funding programmes that are independent of Community funds, but applicable to Natura 2000 sites.
NB: käesolev Käsiraamat ei ole mõeldud asendama kohalikke rahastusvõimalusi uurivat eeltööd – mitmed liikmesriigid pakuvad rahastamisprogramme, mis on ühenduse fondidest eraldiseisvad, kuid kohaldatavad Natura 2000 aladele.
This Handbook contains information only on the main Community funds.
Käesolev Käsiraamat sisaldab infot ainult peamiste ühenduse fondide kohta.
These ‘levels’ of programming detail allow each Member State and/or region to identify the issues that are of most concern locally, and prioritise funds in order to address these issues.
Need programmeerimise erinevad tasemed võimaldavad igal liikmesriigil ja/või piirkonnal määrata enda jaoks kindlaks küsimused, mis on kõige suurema kohaliku tähtsusega, ja seada lähtuvalt sellest paika fondide prioriteedid nende küsimustega tegelemiseks.
The amount of detail included at each level varies for each Fund.
Igal tasemel toodud detailsuse aste erineb iga fondi puhul.
For example, the rural development programmes to be developed under EAFRD will contain very detailed descriptions of individual measures that can be funded.
Näiteks EAFRDi all arendatavad maaelu arengukavad sisaldavad iga rahastamisele kuuluva meetme väga detailset kirjeldust.
By contrast, the plans and programmes required under ERDF, ESF and the Cohesion Fund are more strategic and will not contain detailed descriptions of measures.
ERFi, ESFi ja ühtekuuluvusfondi all nõutud plaanid ja programmid on rohkem strateegilised ja ei sisalda detailseid meetmekirjeldusi.
At the national and regional level, the Commission does not have primary responsibility for determining the contents of the programmes, but it may have a role in checking that programmes are in line with Community priorities as set out in the Regulations or in Strategic Guidelines.
Riiklikul ja piirkondlikul tasemel ei ole komisjonil esmast vastutust programmide sisulise külje määramise ees, kuid tema roll võib olla kontrollida, kas programmid on kooskõlas ühenduse prioriteetidega nagu määrustes või strateegilistes põhisuundades sätestatud.
In the past, Ministries of Finance, Environment, Agriculture and Development (amongst others) have been involved in drafting programmes for use of Community Funds.
Ühenduse fondide kasutamise eelnõude ettevalmistamisega on teiste hulgas enamasti seotud liikmesriikide rahandus-, keskkonna, põllumajandus- ja majandusministeeriumid.
DESCRIPTIONS OF FUNDS
FONDIDE KIRJELDUSED
European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD)
Euroopa Põllumajandusfond Maaelu Arendamiseks (EAFRD)
Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD). OJ L 277/2 21.10.2005.
Nõukogu määrus (EÜ) nr. 1698/2005 (20. september 2005) maaeluarengu toetamise kohta Euroopa Põllumajandusfondist Maaelu Arendamiseks (EAFRD). EÜT L.277/2 21.10.2005.
Also see: Community Strategic Guidelines for Rural Development. OJ L.55/20 25.02.2006.
Vaata ka: Ühenduse Strateegilised Põhisuunad Maaelu Arendamiseks. EÜT L.55/20 25.02.2006.
The implementing Regulations for EAFRD provide more details on how the measures in Regulation No 1698/2005 should be applied by Member States.
EAFRDi rakendamismäärused annavad täpsemat informatsiooni selle kohta, kuidas määruses nr 1698/2005 kirjeldatud meetmed peaksid olema liikmesriikide poolt kohaldatud.
These Regulations include: Commission Regulation (EC) No 1974/2006 of 15 December 2006 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EC) No 1698/2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD)4 and Commission Regulation (EC) No 1975/2006 of 7 December 2006 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 1698/2005, as regards the implementation of control procedures as well as crosscompliance in respect of rural development support measures5.
Määruste hulgas on komisjoni määrus (EÜ) nr 1974/2006, 15. detsember 2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD)4anta-vate maaelu arengu toetuste kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1975/2006, 7. detsember 2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad kontrollimenetluse rakendamise ja maaelu arengu toetusmeetmete nõuetele vastavuse kohta5.
The objectives of the EAFRD are set out in Article 4. ‘Support for rural development shall contribute to achieving the following objectives:
EAFRDi eesmärgid on sätestatud artiklis 4: “Maaelu arengu toetamine aitab kaasa järgnevate eesmärkide saavutamisele:
EAFRD is structured according to four ‘axes’ of rural development, and the minimum expenditure on each axis varies as follows:
EAFRD on struktureeritud vastavalt maaelu arengu neljale „teljele“ ja iga telje miinimumkulud on ühenduse poolt ette antud nagu näidatud tabelis 4.
•improvingthecompetitivenessofagricul-ture and forestry by supporting restructuring, development and innovation;•improvingtheenvironmentandthecoun-tryside by supporting land management;•improvingthequalityoflifeinruralareasanden-couraging diversication of economic activity.’
• põllumajanduse ja metsanduse konkurentsivõime suurendamine läbi ümberstruktureerimise, arengu ja innovatsiooni toetamise;• keskkonna ja maapiirkondade olukorra parandamine läbi maahaldustoetuste;• maapiirkondade elukvaliteedi parandamine ja majandusliku tegevuse mitmekesistamise edendamine.“
The EAFRD will operate according to a programming approach for the 2007–13 funding period.
Liikmesriikidel on õigus jagada kulud nelja telje peale kuni peetakse kinni miinimumkünnistest.
Member State authorities are required to develop National Strategy Plans (NSPs) and Rural Development Programmes (RDPs), which will translate the Community priorities contained in the Regulation and Strategic Guidelines into the national/regional context.
Neljas telg arendatakse välja kategooriateülese lähenemise käigus, mis toob kaasa integreeritud maaelu arengu, kontsentreerudes teiste kolme teljega seotud aspektidele eraldi või kõikidele koos (vt Tabel 4 lisa: LEADER).
Member States have flexibility to split expenditure across the four axes so long as the minimum thresholds are respected.
On vajalik märkida, et tulenevalt ELi perioodi 2007–13 üldeelarve suurusest võib tõenäoliselt oodata riigisisest konkurentsi meetmete rahastamise osas.
Axis 4 on Leader is developed as a crosscutting approach that can deliver integrated rural development by targeting aspects in each of or all of the other three axes (see box).
Natura 2000 toetavaid meetmeid tuleb sidusrühmade poolt tugevalt edendada jättes tahaplaanile teised konkureerivad meetmed, see vajab aga tugevat sisulist ja paindlikku mõtlemist.
It should be noted that there is likely to be some competition for funding between measures nationally, due to the size of the overall EU budget for 2007–13, and measures supporting Natura will have to be keenly promoted by stakeholders ahead of other competing measures.
Liikmesriigid peaksid püüdma kasutada EAFRDi raames saadaval olevaid võimalusi, et saavutada integreeritud maaelu areng, see tähendab meetmegruppide valimist, mis toovad edu mitte ainult keskkonnale ja Natura 2000-le, aga samal ajal ka kohalikule majandusele ja ühiskonnale.
The need for dynamic thinking is therefore paramount.
EAFRD toimib 2007–13 rahastusperioodiks vastuvõetud kavandamispõhimõtete järgi.
Stakeholders and national administrations alike should seek to use the options available within EAFRD to deliver integrated rural development.
Liikmesriikide ametiasutustelt nõutakse riiklike maaelu strateegiate (MAS) ja maaeluarengukavade (MAK) koostamist, mis tõlgendavad ühenduse määruses ja strateegilistes põhisuundades fikseeritud prioriteedid ümber riikliku/piirkondliku konteksti jaoks.
This means selecting groups of measures that lead to wins not only for the environment and Natura, but also for local economy and society.
Mitmetel juhtudel on teatud eriprobleemide jaoks ette nähtud riiklikud ja piirkondlikud prioriteedid.
The EAFRD Regulation sets out the required process for developing and adopting NSPs and RDPs, and their required contents/structure (see Titles II and III).
EAFRDi määrus sätestab MASde ja MAKde arendamise ja vastuvõtmise korra ja nendelt nõutud sisu/struktuuri.
Activities that are not included in the Rural Development programmes cannot be funded under the EAFRD.
Tegevused, mis ei sisaldu maaelu arengukavades, ei kuulu EAFRDi alt rahastamisele.
It is therefore important that the needs and objectives related to management of Natura 2000 sites are integrated into the National Strategy Plans and that subsequently the related actions/measures are included in the RDPs, if authorities intend to use EAFRD for co--nancing of such activities.
Seega on tähtis, et Natura 2000 alade haldamisega seotud vajadused ja eesmärgid oleksid integreeritud riiklikusse strateegiasse ja hilisemad asjakohased tegevused/meetmed oleksid lisatud maaeluarengukavade hulka juhul, kui liikmesriik plaanib kasutada EAFRDi kõnealuste tegevuste kaasfinantseerimiseks.
NB: The above table oers approximate dates only, given that the only concrete date is the 1 January 2007 for NSPs and RDPs to begin.
NB! Ülaltoodud tabel pakub vaid ligilähedased tähtajad võttes arvesse, et ainuke konkreetne kuupäev on 1. jaanuar 2007, mil rakenduvad maaelu strateegiad ja maaelu arengukavad.
Further delay in finalising the Financial Perspectives could lead to Member States postponing the finalisation of NSPs and RDPs until they are certain of a clear budgetary framework under which their Programmes can operate.
Viivitus nantspers-pektiivide viimistlemisel võib kaasa tuua maaelu strateegiate ja maaelu arengukavade viimistlemise edasilükkamise ka liikmesriikides, kuni nad saavad kindla eelarvelise raamistiku, mille all nende programmid saavad toimida.
TABLE 6: LIST OF KEY ARTICLES IN THE EAFRD
TABEL 6: EAFRDI MÄÄRUSES SISALDUVATE VÕTME-
REGULATION IN RELATION TO NATURA 2000
ARTIKLITE NIMEKIRI SEONDUVALT NATURA 2000GA6
20(b)(ii) 20(b)(vi) restoring agricultural production potential damaged by natural disasters and introducing appropriate prevention actions
Põllumajandus-, toidu- ja metsandussektoris hõivatud isikutele mõeldud kutseõppe- ja teavitamismeetmed, sealhulgas teaduslike teadmiste ja uudsete tavade levitamine
36(a)(i) natural handicap payments to Farmers. in mountain areas
Metsade majandusliku väärtuse parandamine
36(a)(ii) payments to Farmers. in areas with handicaps other than mountain areas
Loodusõnnetuste poolt kahjustatud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamine ja asjakohaste ennetusmeetmete kasutuselevõtmine
Leader constitutes the fourth Axis of the new EAFRD and will be used to contribute to the priorities of the first three Axes (ie improving competitiveness, the environment and countryside, and the quality of rural life and diversifying the rural economy) as well as encouraging bottom-up rural development and improved governance.
LEADER moodustab uue EAFRDi neljanda telje ja seda kasutatakse eelneva kolme telje prioriteetide saavutamiseks (s.t. konkurentsi-võime-, keskkonna- ja maapiirkondade olukorra ning elukvaliteedi parandamiseks ning maapiirkondade majandustegevuse mitmekesistamiseks) ning samuti ka alt-üles suunalise maaelu arengu ja parema juhtimise soodustamiseks.
Some 5% of total EAFRD funds will be allocated to the Leader axis (2.5% for the new Member States).
Umbes 5% kogu EAFRD vahenditest jagatakse LEADER telje jaoks (2.5% uutele liikmesriikidele).
Leader local strategies are areabased to make the best use of existing resources and capitalise on a common identity.
LEADER telje kohalikud strateegiad on kohalike ressurusside parimaks kasutamiseks ja ühtse identiteedi toetamiseks piirkonnapõhised.
Public-private partnerships, called local action groups (LAGs), identify development needs within their own rural communities. These are then set out in a development plan.
Avalikerasektori partnerlusrühmad, mida kutsutakse kohalikeks algatus-rühmadeks, määravad kindlaks oma maapiirkonna arenguvajadused ning need sätestatakse kohalikus arengukavas.
Leader funding assists these local action groups to encourage and support the development of small-scale, innovative projects that meet local development needs in a sustainable way.
Rahastamine LEADER telje alt aitab neid kohalikke töörühmasid väikesemahuliste ja innovatiivsete projektide arengu julgustamisel ja toetamisel, mis hoolitsevad säästlikul teel kohalike arenguvajaduste eest.
Leader promotes cooperation between LAGs in dierent European countries to jointly develop projects and build networks at regional, national and European Union level.
LEADER edendab erinevates Euroopa riikides kõnealuste töörühmade vahelist koostööd, et ühiselt arendada projekte ja ehitada võrgustikke piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa Liidu tasandil.
In past programming periods, many Leader projects have had clear benets for Natura 2000.
Viimastel programmeerimisperioodidel on LEADER projektid toonud Natura 2000 jaoks väga hinnatud tulemusi.
The key benet of Leader is not in a large funding source for single Natura 2000 measures, but rather in the approach, which promotes cooperation of local actors and the development of integrated projects.
LEADER-i põhiliseks plussiks ei ole laialdane rahastamisallikas üksikute Natura 2000 meetmete jaoks, vaid rohkem just lähenemine, mis edendab koostööd kohalike asjaosaliste vahel ja arendab integreeritud projekte.
Therefore it is very suitable for areas with strategies that combine nature conservation and land use in a sustainable way such as enhancing the value of Natura 2000 sites eg by ecotourism or marketing of sustainable regional products.
Seega on see väga sobilik selliste strateegiatega alade jaoks, mis kombineerivad looduskaitset ja säästlikku maakasutust, näiteks nagu Natura 2000 alade väärtuse suurendamine läbi ökoturismi või säästlike kohalike toodete turustamise.
Examples of past Leader projects and programmes, and more information is available at: http://europa.eu.int/comm/agriculture/rur/leaderplus/index_en.htm agri-environment payments
Näited eelmistest LEADER projektidest ja programmidest ja täiendav informatsioon on saadaval: http://europa.eu.int/comm/agriculture/rur/leaderplus/index_en.htm
36(a)(iv) 36(a)(vi) support for non-productive investments [Agricultural land.]
Ebasoodsate looduslike tingimuste toetus mägipiirkondade põllumajandustootjatele
TABLE 4: PRIORITY AXES OF THE EAFRD first aorestation of Agricultural land.
Ebasoodsate looduslike tingimuste toetus muude kui mägipiirkondade põllumajandustootjatele
Minimum Expenditure first establishment of agro-forestry systems on Agricultural land.
Natura 2000 toetus ja direktiiviga 2000/60/EÜ seotud toetus
Improving the competitiveness of the agricultural and forestry sector.
Põllumajandus- ja metsandussektori konkurentsivõime suurendamine.
Improving the environment and the countryside.
Keskkonna ja maapiirkondade olukorra parandamine.
The quality of life in rural areas and diversica-tion of the rural economy.
Maapiirkondade elukvaliteet ja sealse majanduse mitmekesistamine.
TABLE 5: KEY DATES IN THE support for non-productive investments [Forests.]diversication into non-agricultural activitiesencouragement of tourism activitiesconservation and upgrading of the rural heritage
Muu maa metsastamine Natura 2000 toetus Metsanduse keskkonnatoetus Metsapotentsiaali taastamine ja ennetustegevus Vähetootlike investeeringute toetus (metsad)
36(b)(vii) 52(a)(i) 52(a)(iii) 52(b)(iii) 52(c) a training and information measure for economic actors operating in the fields covered by axis 3
Maapiirkondade kultuuripärandi säilitamine ja selle kvaliteedi parandamine
Date February 2006 a skills-acquisition and animation measure with a view to preparing and implementing a local development strategy
Jaanuar– märts 2006Aprill – juuni 2006
Implementing Regulations to be adopted by Commission
Liikmesriigid esitavad riiklikud maaelu strateegiad (MAS)
March–May 2006 i.e. max 3 months after adoption of Community Strategic Guidelines, but pending on adoption of general Regulation on Structural Funds.
Märts – mai 2006 ehk kuni 3 kuud peale ühenduse strateegiliste põhisuundade vastuvõtmist, kuid veel struktuurfondide üldmääruse vastuvõtmisprotsessi ajal.
6 NB: this Guidance Handbook should not be used to replace reference to the actual published Regulations, which contain the final legal text governing the operation of the Funds.
6 NB: käesolevat Käsiraamatut ei tohiks kasutada asendusena määrustele, mis sisaldavad lõplikku teksti, mis sätestab fondide rakendamistingimused.
TABLE 7: KEY DATES
TABEL 7: EKFI RAKENDAMISPROTSESSI
IN THE IMPLEMENTATION PROCESS FOR THE EFF
VÕTMETÄHTAJAD
Date
Tegevus
Council Regulation (EC) No 1198/2006 of 27 July 2006 on the European Fisheries Fund
Nõukogude määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27.juuli 2006 Euroopa Kalandusfondi kohta
Action Member States submit NSPs
Tähtaeg Hiljemalt RRK esitamise ajaks
By 31 December 2006
31. detsembriks 2006
Commission may request Member States to amend NOPs
Liikmesriigid esitavad riiklikud rakenduskavad (RRK)
Within two months of NOP submission
Kahe kuu jooksul peale RRKde esitamist
The objectives of the European Fisheries Fund (EFF) are set out in Article 4.
Euroopa Kalandusfondi (EKF) eesmärgid on sätestatud artiklis 4.
They include (amongst others):
Need sisaldavad (muuhulgas) järgmist:
Commission approve NOPs
Komisjon kinnitab RRKd
Up to four months after submission of agreed NOP
Kuni neli kuud peale kooskõlastatud RRK esitamist
NOPs begin
RRKd algavad
1 January 200721 December 2011
1. jaanuar 200721. detsember 2011
Debate on NSP implementation lessons, organised by Commission and based on Member State written submissions
Debatt RSK rakendamisest õpitu üle, mida organiseerib komisjon ja mis põhineb liikmesriikide kirjalikel ettepanekutel
• supporting the Common Fisheries Policy (CFP); • fostering the protection and the enhancement of the environment and nature resources where related to the fisheries sector; and•encouragingsustainabledevelopmentandthe improvement of the quality of life in areas with activities in the fisheries sector.
• ühise kalanduspoliitika toetamine;• keskkonna ja loodusressursside kaitse ja parandamise edendamisele, kui see on seotud kalandussektoriga; ja• elukvaliteedi parandamise ja säästva arengu toetamisele kalandussektori tegevustega seotud piirkondades
TABLE 8: LIST OF KEY ARTICLES IN THE
TABEL 8: EKFI MÄÄRUSES SISALDUVAD
EFF REGULATION IN RELATION TO NATURA 2000
VÕTMEARTIKLID SEONDUVALT NATURA 2000GA7
The Fund may contribute to the nancing of socioeconomic measures proposed by the Member States for fishers aected by developments in fishing and which involve: 1(a) the diversication of activities with a view to promoting multiple jobs for fishers;
Liikmesriigid peavad koostama riiklikud strateegilised kavad (RSK), mis sätestavad kalandussektori prioriteedid vastavalt ühisele kalanduspoliitikale ning koostama riiklikud rakenduskavad (RRK), mis sätestavad korra, kuidas Euroopa Kalandusfondi raha peaks kasutama.
The EFF will operate according to a programming approach for the 2007–13 funding period. Member State authorities will be required to develop and adopt National Strategic Plans (NSPs), setting out a strategy for their fishing sectors in relation to the CFP, and National Operational Programmes (NOPs) detailing how EFF money is to be spent in line with the NSPs.
EKF võib osaleda sotsiaalmajanduslike meetmete rahastamisel, mida liikmesriigid soovitavad kalapüügi arengust mõjutatud kaluritele ja mis hõlmavad järgmist: a) tegevuste mitmekesistamist, et luua rohkem töökohti kaluritele