natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The GJU was set up by EC regulation in May 200212 13, its Foundation Act was signed in June 2003 and it became operationalin September 2003.
Selle põhjuseks olid ESA-sse kuulu-vateliikmesriikidevahelisedpikaajalisedarutelud, mispuudutasid nenderiikidetööstuse kaasamist programmi. GJU asutati EÜ määru-
‘The Community may set up joint undertakings or any other structure necessary for the efficient execution of Community research, technological development and demonstration programmes.’
13EÜ asutamislepingu artikkel 171: „Ühendus võib asutada ühisettevõtteid või luua muid struktuure, mis on vajalikud ühenduse uurimisprogrammide, sega 2002. aasta mais1213, tema asutamisotsus allkirjastati juunis 2003 ningta käivitatiseptembris 2003.
Regulation (EC) No 876/2002;
Määrus (EÜ) nr 876/2002;
The main reason for setting up the GJU was the need for a coordination platform between the ESA and the Commission.There wereseveral otherreasons14,suchastheneedtoruntheprogrammethrougha
Kõige tähtsam põhjus GJU asutamiseks oli Euroopa vajadusluua ESA jakomisjonivahelinekooskõlastusfoorum. Ühisettevõtteasutami-seks oli ka muid põhjusi14, nt vajadusjuhtida programmi ühe üksuse
European Council conclusions of March 2001; COM(2001) 336 of 20 June 2001 — Proposal for a Council Regulation on the establishment of the Galileo Joint Undertaking.
Euroopa Nõukogu 2001. aasta märtsis tehtud järeldused; KOM(2001) 336, 20. juuni 2001 – ühisettevõte Galileo loomist käsitleva nõukogu määruse ettepanek.
singleentityandthecapacitytoattractprivatefundsfordevelop-ment and validation.
kaudu ja suutlikkus kaasata erasektori rahalisi vahendeid arendus- ja valideerimistegevusse.
However, although the private sector indicated its readiness to contribute up to 200 million euro to the development and validation phase15 by signing a memorandum of understanding, thisintention never materialised.
Kuigi erasektor andis vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamisega märku oma valmidusest kuni 200 mil-jonieuroeraldamiseksarendus-javalideerimisetapile15,eisaanud see kavatsusteoks.
Whereas 13 of Regulation (EC)
Määruse (EÜ) nr 876/2002 artikkel 13.
(b)makeanynecessaryadjustmentsinthelightofdevelopments occurring duringthe development and validation phase;
Vastavalt GJU põhikirjale olidtema volitusedjärgmised: a) järelevalve Galileo kõikide arendus- ja valideerimisetapiks kavandatud programmitegevuste üle; b) kõikide vajalike kohanduste tegemine, pidades silmas arendus- ja valideerimisetapijooksultoimunud arenguid; c) ettevalmistuste tegemine väljaehitamise ning kasutuselevõtmise ja kasutusetappideks.
The GJU’s maintasks, as established byitsstatutes, were:
Vastavalt GJU põhikirjale olidtema põhiülesandedjärgmised:
(a)management of a tendering procedure resulting in the conclusion of a concession agreement;
Nõukogu 18. septembri a) pakkumismenetlusejuhtimine,milletulemuselsõlmitakse kontsessioonilepingud; b) järelevalve teostamine ESA tehnoloogia arendamise tegevuste üle; c) teadusuuringute käivitaminejajuhtimine; d) süsteemi EGNOSintegreerimine programmiga Galileo.
At the start, the GJU consisted only of its two founding members, the ESA andthe Commission.The National Remote Sensing Centreof China (NRSCC) joined the GJU in October 2004, to be followed in September 2005 by the Israeli company Matimop(see also Annex III).
Algselt koosnes GJU ainult kahest asutajaliikmest, kelleks olid ESA ja komisjon. Hiina riiklik kaugseirekeskus (NRSCC) liitus GJUga oktoobris 2004 ja Iisraeli ettevõte Matimop septembris 2005 (vt ka lisa III).
The GJU’s governancestructureis presentedin Figure 2.
GJU juhtimisstruktuur on esitatudjoonisel 2.
Communication from the Commission to the European Parliament and the Council — Moving to the deployment and operational phases of the European satellite radio-navigation programme.
RAHASTAMINE komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule – Euroopa satelliitraadionavigatsioonisüsteemi väljaehitus- ja kasutuselevõtu etappi siirdumine.
During the development and validation phase, EU funds (from TEN-T16and FP6) were channeled through the GJU while the ESA co-financed
Arendus- ja valideerimisetapis suunati (üleeuroopalisest transpordivõrgust16 ja kuuendast raamprogrammist eraldatud) ELi rahalisi vahendeid
Galileo through its GalileoSat and ARTES programmes (Figure 1).
GJU kaudu ja ESA kaasrahastas Galileod oma programmide GalileoSat ja ARTES kaudu(joonis 1).
From 1999 to 2007, the funds allocated to Galileo came to 1,94 billion euro.
Programmile Galileo perioodil 1999–2007 eraldatudrahaliste vahenditesumma ulatus 1,94 miljardi euroni.
PROGRESS
EDENEMINE
In October 2004,the Commissionsent a communication onthe programme’s progress to the Parliament and the Council 17.
Komisjon saatis 2004. aasta oktoobris Euroopa Parlamendile ja nõukogule programmi edenemist puudutava teatise17.
GALILEO DEVELOPMENT AND VALIDATION PHASE
JA VALIDEERIMISETAPP
ESA Member States902 million
ESA liikmesriigid902 miljonit
European Commission946 million
Euroopa Komisjon946 miljonit
Other92 million
Muud92 miljonit
Galileo Joint Undertaking892 million
Galileo ühisettevõte892 miljonit
European Space Agency1 716 million
Euroopa Komoseagentuur1716 miljonit
Infrastructure development1 716 million
Infrastruktuuri arendamine1716 miljonit
GJU operations andactivies 114 million
Ühisettevõttetegevused 114 miljonit
* The Chinese and Israeli contributions consisted of a contribution to the GJU’s base capital (5 million and 4 million euro respectively) and a contribution to be used to finance the activities of their own national industries (through contracts with the ESA).
* Hiina ja Iisraeli rahastamisosalus (Hiinal 5 miljonit ja Iisraelil 4 miljonit eurot) koosnes GJU põhikapitali tehtud maksetest ja nende riikide tööstussektori tegevuste rahastamiseks (ESAga sõlmitud lepingute kaudu) ettenähtud osast.
The latter was not mobilised in full.
Viimati mainitud osa ei kasutatud täiel määral ära.
A third pre-selected consortium led by Eutelsat withdrew from the selection phase in summer 2004.
Kolmas eelvaliku läbinud, ettevõtte Eutelsat juhitud konsortsium loobus osalemisest valikuetapis 2004. aasta suvel.
The communication stated that the GJU had ‘successfully completed the procedurefor selectingthefuture concession holder’.
Teatises märgiti, et GJU oli „edukalt lõpule viinud tulevase kontsessiooni valdaja valimismenetluse”.
However,the concessionselection phase hadjust been extended untilthe end of January 2005. In February 2005, moreover,the GJU didnotselecta preferredbidderbetweentwocandidateconsortia18.Instead,the tenderers proposedtojoinintoa mergedconsortium,to whichthe GJU agreed in June 2005, and made ajoint bid.
Tegelikkuses oli nimetatud valimismenet-lustjustedasilükatud2005.aastajaanuarilõppu.Lisaksselleleei suutnud GJU2005.aastaveebruarisvalidakahekonsortsiumikan-didaadiseasteelistatavatpakkujat18.Selleasemeltegidpakkujad ettepaneku moodustada ühendatud konsortsium, millega GJU nõustus 2005. aastajuunis, ningtegid ühise pakkumise.
Between July and December 2005, both the concession negotiations and technological development activities were blocked owing to intervention by some Member States.
Nii kontsessiooniläbirääkimised kui tehnoloogia arengu tegevused pea-tatiteatudliikmesriikidesekkumisetõttujuulistkunidetsembrini 2005.
Disagreement between Member States focusedonthecompositionofthe mergedconsortium which was tobidfortheconcessioncontractandthelocationofthesystem’s activitycentres,groundinfrastructureandheadquarters.Through mediation19, an agreement wasreachedin December 2005.
Liikmesriikidevahelised erimeelsused puudutasid kontsessioonilepingu pakkumise esitanud ühendatud konsortsiumi koosseisuja süsteemitoimimiskeskuste, maapealseinfrastruktuurijapeakorteri asukohta.
Negotiations withthe merged consortium actually started in January 2006.
Detsembris 2005 jõuti kokkuleppele vahendaja abil19.
Communication from the Commission to the European Parliament and the Council — Taking stock of the Galileo programme.
Läbirääkimisi ühendatud konsortsiumiga alustatijaanuaris 2006.
The first time the Commission
Komisjon avaldas nimetatud
released this schedule was in the ‘note to editors’ of press release IP/05/1345 dd. 25 October 2005.
ajakava esimest korda 25. oktoobril 2005 väljastatud pressiteates IP/05/1345 dd toimetajatele suunatud märkuses.
On 28 December 2005, the first experimental satellite, called GIOVE-A, wassuccessfullylaunched,thussecuringaccesstothe Galileofre-quencies allocated by the International Telecommunications Union.
Esimese eksperimentaalsatelliidi, Giove-A, õnnestunud orbiidile saatmine 28. detsembril 2005tagasjuurdepääsu Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu poolt Galileole eraldatudsagedustele.
In November 2006, the negotiators from the GJU and the merged con-sortiuminitialledthe Galileo PPP heads of terms (HoT) v.1, the first draftofanon-contractuallybindingstatement.Thisdocument was the GJU’s nearest approachto a concession agreement.
GJU ja ühendatud konsortsiumi läbirääkijad leppisid 2006. aasta novembris kokku programmiga Galileo seotud avaliku ja erasektori partnerluse põhitingimustes, mis puudutasidlepinguliselt mittesiduva avalduse esimest kavandit. Nimetatud dokument oli GJU dokumentidest enim sarnane kontsessioonilepingule.
DEVELOPMENT AND VALIDATION POSTGJU SINCE 2006
ARENDUS JA VALIDEERIMISETAPP PÄRAST ÜHISETTEVÕTET GALILEOALATES 2006. AASTAST
At the end of 2006, the GJU considered thatit had‘successfully con- cluded the main tasks’22.
GJU oli 2006. aasta lõpus arvamusel, et ta oli oma põhiülesanded edukalt
The concession negotiations with the merged consortium stalled in early 2007.Inacommunication of May 200725 , the European Commission acknowledgedthat EGNOS and Galileo had accumulated substantial delays (five years with regard to theinitial timetable) and cost overruns.
Kontsessiooniläbirääkimisedühendatudkonsortsiumigaseiskusid 2007. aasta alguses. Euroopa Komisjon tunnistas mais 2007 väljastatud teatises25, et EGNOSeja Galileo puhul on esinenud märkimisväärselt suuri viivitusi (viis aastat võrreldes esialgse ajakavaga) ja ülekulusid.
In 2007, the Council of the European Union26 decided to redirect
Euroopa Liidu Nõukogu26 otsustas 2007. aastal programmi ümber suu-
theprogramme:thesystem wouldnowbedeployedby2013 with fullfundingfrom the Community budget(see Table 2), and with the ESAintheroleofdelegatedprocurementagent.
Nõukogu 12. juuli nata:süsteemrakendataksjavõetakskasutusele 2013.aastaks ning sedarahastatakstäiel määral ühenduse eelarvest(vttabel 2),lisaks sellele tegutseks ESA volitatud hankijana.
Onthisbasis,the European Parliament and the Council adopted a regulation on the furtherimplementationofthe GNSSprogrammes27.
Sellest lähtuvalt võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu määruse GNSS programmide rakendamisejätkamisekohta27.
On1July2008 the Commission published a call for expressions of interest for the purchase of infrastructure for the Galileo system, under six headings (system support, ground mission segment, ground control segment, space segment (satellites), launch services and operations).
Komisjonavaldas 1.juulil 2008 osalemiskutse Galileo süsteemile infrastruktuuri ostmiseks; osalemiskutses oli kuus peatükki (süsteemitoetus, maapealne lähetamissegment, maapealne kontrollisegment, kosmosesegment (satelliidid), orbiidile saatmise teenused ja kasutamine).
After preselection of suitable candidates, preliminary proposals were received atthe end of 2008.
Pärast sobivate kandidaatide eelvalikut saadi 2008. aasta lõpus esialgsed pakkumised.
The competitive dialogue processis expectedto befinalisedinthe course of 2009.
Võistleva dialoogi menetlus peakslõpulejõudma 2009. aastajooksul.
Commission to the European Parliament and the Council — Galileo at a cross-road: The implementation of the European GNSS programmes, SEC(2007) 624, 16 May 2007.
25Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule – Galileo teelahkmel: Euroopa ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi programmide rakendamine, SEK(2007) 624, 16. mai 2007.
Council resolutions and conclusions of 6–8 June, 1–2 October and 29–30 November 2007.
Nõukogu resolutsioonid ja järeldused 6.–8. juuni, 1.–2. oktoober ja 29.–30. november 2007.
In its communication of May 2007 the Commission analysed the failure of the concession negotiations in considerable detail.
Komisjon analüüsis oma 2007. aasta mai teatises suure üksikasjalikkusega kontsessiooniläbirääkimisteebaõnnestumist.
Itaddressesthefactthatthe Commission’sassumptions ontiming, budgetandtransferof marketriskanddesignrisk‘mayhavebeen optimistic’.
Teatises tunnistatakse, et komisjoni eeldused seoses ajakava, eelarve ning tururiski ja kavandamisriski siirdamisega võisid olla liiga optimistlikud.
The communication also addressesissues such as public governance,privatesectorgovernanceandthefactthat Member States’ nationalinterests had prevailed overthe programme’slong-term strategic aims.
Teatises käsitletakse ka avalikku haldust, erasek-torijuhtimistningseda,etliikmesriikideriiklikkehuvisideelistati programmi pikaajalisestrateegia eesmärkidele.
However,it does not addressissues such asthe preparation of the PPP (including time and expertise) and reporting, factorsthat are elaboratedfutherinthisreport.
Teatises ei käsitleta siiski selliseid teemasid nagu avaliku ja erasektori partnerlus (sh aeg ja ekspertteadmised) ning aruandlus – tegurid, mida arutatakse üksikasjalikumalt käesolevas aruandes.
Original cost estimate in million euro (COM(2000) 750)
Esialgne kuluprognoos, miljonit eurot (KOM(2000) 750)
Updated cost estimate in million euro (COM(2007) 261 and ESA documents)
Ajakohastatud kuluprognoos, miljonit eurot (KOM(2007) 261 ja ESA dokumendid)
5 580(all to be borne by the public sector)**
3330(millest 1800 miljonit avaliku sektori vahendeid)*
3 330(of which 1 800 million to be borne by the public sector)*
5580(täiel määral avaliku sektori vahendeist)**
* Annual operating costs, including constellation replacement, were estimated at 220 million euro.** Availability payments (fixed part) for operating cost, maintenance and replenishment debt interest until 2030 are estimated at 5 300 million euro.
* Iga-aastased tegevuskulud, sh põhisüsteemi väljavahetamine, on hinnanguliselt 220 miljonit eurot.** Tegevuskulude (fikseeritud osa) infrastruktuuri olemasolu maksete, hooldus- ja täienduskulude võlaintressid kuni 2030. aastani on hinnanguliselt 5300 miljonit eurot.
(a)whichfactorsaccountedforthefailureoftheconcession process;
Kontrollikoda viis läbi programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi auditi, uuridesjärgmist: a) millised tegurid põhjustasid kontsessiooniprotsessi ebaõnnestumise?
(b)which factors accounted for the reported delays and cost overruns oftechnological development;
b) millised tegurid põhjustasid tehnoloogiaarenduses esinenud vii-vitusija ülekulusid?
(c)to what extent spending on research and development activities has benefitedthe Galileo programme;
c) kui suurt kasu on Galileo programm saanud teadusuuringuteleja arendustegevuselesuunatudrahalistest vahenditest?
(d)how wellthe GJU hadintegrated EGNOSinto Galileo;
d) kui edukalt suutis ühisettevõtte Galileo liita EGNOSe Galileo programmiga?
(e)whetherthe Galileo programme was adequately governed.
e) kas Galileo programmi hallati asjakohaselt?
The audit addressed the period during which the GJU managed the devel-opmentandvalidationphase(September2003to December2006), focusinginparticularonits mandate,theprocessofsettingitup andthe management ofitstasks.
Auditis käsitleti perioodi, mil GJU juhtis arendus- ja valideerimisetappi (september 2003–detsember 2006),keskendudeseelkõige GJUvoli-tustele,asutamiseleja ülesannetetäitmisele. Auditviidiläbiaasta-tel 2007ja 2008.
The Court gathered audit evidence through file reviews and interviews at the GJU, the Commission and the ESA, and through interviews withother Galileostakeholderssuchasrepresentativesof Member States, the GSA (GNSS Supervisory Authority), beneficiaries of research projects, European space industry representatives, companies bidding forthe concession, and consultants contracted bythe GJU.
Kontrollikoda kogus auditi tõendusmaterjali, uurides dokumente ja kor-raldadesintervjuusidühisettevõttes Galileo, komisjonis ja Euroopa Kosmoseagentuuris ning vesteldes ka teiste Galileo sidusrühmadega, nagu liikmesriikide esindajad, GSA, teadusuuringute projektide toetusesaajad,Euroopakosmosetööstuseesindajad,kontsessiooni valdajatekspürgivadettevõttedning GJUgalepinguliselttöötavad konsultandid.
In order to assess the quality of the GJU’s management of research and development activities, the Court conducted a survey of 482 beneficiaries of one or more research projects funded under the‘Aeronautics andspace’thematic priority of FP6.
Kontrollikoda tegi 482 toetusesaaja seas küsitluse Galileo programmi arendusja valideerimistegevuste juhtimise kvaliteedi kohta. Nimeta-tudtoetusesaajad kuulusid vastavalt kuuendaraamprogrammi prio-riteetseteemavaldkonna„Lennundusjakosmoseuuringud”raames rahastatud ühe või mitmeteadusuuringute projekti alla.
Practice for the Audit of Public/Private Finance and Concessions (revised) — November 2007.
Intosai suunised avaliku/ erasektori rahastamise ja kontsessioonide auditi parimate tavade kohta (kontrollitud) – november 2007.
The following audit findings cover the different tasks of the GJU during the development and validation phase(paragraphs 35to 65) as well asissuesrelatedto public-sector governance(paragraphs 66to 74).
Järgmised auditileiud hõlmavad GJU erinevaid ülesandeid arendus- ja valideerimisetapi ajal (punktid 35–65) ning samuti avaliku sektori haldamisega seotud teemasid (punktid 66–74).
Whererelevant, experienceofexistingprogrammes,projectsororganisationshas been used as a benchmark.
Vajadusel kasu-tativõrdlusnäitajanaolemasolevatestprogrammidest,projektidest või organisatsioonidestsaadud kogemusi.
In other cases generally accepted project management principles were used.
Muudeljuhtudel kasutati üldtunnustatud projektijuhtimise põhimõtteid.
In particular for paragraphs 35 to 42,the Court hasalso usedaset ofauditcriteria derivedfrom best practicein establishing PPPs28(see Annex IV for a detailed overview ofthis analysis).
Eriti punktide 35–42 puhul kasutas kontrollikoda veel ka avaliku ja erasektori partnerlusega seoses rakendatud parimatest tavadest kogutud auditikriteeriumeid28(selle analüüsi üksikasjalik ülevaade on esitatud lisas IV).
The GJU’s most important task was to negotiate a PPP under which the privatesector wouldinvest,in partnership withthe European Com-mission,inthe creation and use ofthe Galileoinfrastructure.It was initiallyforeseenthataconcessionholder(theprivatecompanies concerned) wouldbedesignatedbeforetheendof2004,thatthe GJU would conclude the negotiations in 2005 and that the GSA would award a concession contract bythe end of 2005.
GJU kõige tähtsam ülesanne oli sõlmida avaliku ja erasektori partnerlus, mille kohaselt erasektorinvesteeriks koos Euroopa Komisjoniga Galileoinfrastruktuuriloomisessejakasutamisesse. Algneeesmärk oli,etkontsessioonivaldaja(vastavaderaettevõtted)nimetatakse enne 2004. aastalõppu, et GJU-l oleks võimalikläbirääkimisedlõpe-tada 2005. aastal ja et GSA sõlmiks kontsessioonilepingu 2005. aasta lõpuks.
As planned, the GJU launched the concession process in steps (pre-selec-tion,selection,negotiation).Itissuedaninitialsetoftender docu-mentsin April 2004, after whichit organised a competitive dialogue procedure and provided bidders with a draft concession contract and evaluation criteria.
GJUkäivitasplaanidekohaseltjärkjärgulisekontsessiooniprotsessi (eelvalik,valik,läbirääkimised). GJUväljastasesimesedpakkumis-kutse dokumendid 2004. aasta aprillisja korraldas seejärel võistleva dialooginingesitaspakkujatelekontsessioonilepingukavandija hindamiskriteeriumid.
The GJU was unable to select a preferred bidder, either in October 2004, or after the selection phase was extended, in February 2005. Negotiations did notstart until January 2006, afterthe bidders had merged into one consortium.
GJU-l ei olnud võimalik valida eelistatud pakkujat ei oktoobris 2004 egakapärastvalikuetapipikendamistveebruaris2005.Läbirääki-misedalgasidallesjaanuaris2006,kuipakkujadolid moodustanud konsortsiumi.
PPP/PFI practices in the UK.
Avaliku ja erasektori
The deadline for awarding the concession contract was postponed twice, from December 2005 to December 2006, and then to December 2007.
Kontsessioonilepingu sõlmimise tähtaega lükati kaks korda edasi, esmalt detsembrist 2005 detsembrisse 2006 ja siis detsembrisse 2007.
Early in 2007, the Commission and the GSA decided to cancel the negotiations.
Komisjonja GSA otsustasidläbirääkimisedlõpetada 2007. aasta alguses.
REASONS FOR FAILURE
EBAÕNNESTUMISE PÕHJUSED
The PPP was inadequately prepared and conceived. As a result, the GJU wasrequiredto negotiate a PPP which was unrealistic.
Avaliku ja erasektori partnerlus oli ebapiisavalt ette valmistatud ja koos-tatud.Sellesttulenevalteiolnudavalikujaerasektoripartnerluse kokkuleppiminerealistlik.
(a)Proper preparation: the public sector should clearly define project requirements, assess private-sector capabilities, evaluate potential benefits, examine alternative ways of meeting its needs, inves-tigatethe appropriaterisk allocation, consider affordability and likelyvaluefor money,andoutlineabusinesscase.Thechoice of a particular type of PPP should be preceded by an appropriate risk assessment.
Liikmesriikidel ja kolmandatel riikidel on märkimisväärselt palju kogemusi avalikujaerasektoripartnerlusprojektidevallas.Kogemustepõhjal võibtõdeda, et parimtavasisaldabjärgmisi elemente: a) nõuetekohane ettevalmistus: avalik sektor peakstäpselt määrat-lemaprojektinõuded,hindamaerasektorisuutlikkust,hindama potentsiaalseideeliseid,uurimaalternatiivseidvõimalusioma vajaduste täitmiseks, uurima riskide asjakohast jaotamist, kaaluma kulude taskukohasust ja kulutustele vastavat tõenäolist tulu ning koostamategevuskava.Ennekindlattüüpiavalikujaerasektori partnerluse valikuttuleksteha asjakohaneriskihindamine; b) piisavaeg:teisteorganisatsioonide29kogemusepõhjalvõib tõdeda,ettäieulatuslikuavalikujaerasektoripartnerluselähe-nemisviisijaavalikusektoripositsioonide määratleminekestab üle aastaisegi vähemkeerukate projektide puhul kui Galileo; c) asjakohased haldusressursid: avaliku ja erasektori partnerluspro-jektijuhtimiseksvajataksesobivateoskusteganingõigeaegselt kokku pandud pühendunud meeskonda; d) mõjusa konkurentsisäilitamineja e) käimasoleva partnerlusprojekti korrapärane kontroll, millega tagatakse, et projekttoodabjätkuvalt kulutustele vastavattulu.
A detailed overview of the
Komisjon ei järginud Galileo avaliku ja erasektori partnerluse ettevalmistusetapis kõiki nimetatud parimaidtavasid30: a)
A number of these best practices were not observed by the Commission duringthe preparatory phase ofthe Galileo PPP30: criteria used for auditing the public sector’s management of the Galileo concession process, together with a summary of the assessment for each criterion is given in Annex IV.
30Lisas IV esitatakse üksikasjalikult programmi Galileo kontsessiooniprotsessi ajal avaliku sektori juhtimise kontrollimisel kasutatud kriteeriumid ja kokkuvõte iga kriteeriumi nõuetekohaneettevalmistus: mitmetestläbiviiduduuringutest hoolimata ei uurinud komisjon võimalust korraldada tavapäraseid riigihankeid ega kehtestanud avaliku sektori võrdlusmenetlust31.
A public sector comparator is an estimate of what the project would cost if traditional procurement methods were used.
Avaliku sektori võrdlusmenetlus on hinnang selle kohta, millised oleksid projekti kulud siis, kui kasutataks tavapäraseid hankemenetlusi.
This is used to help determine whether private finance offers better value for money than traditional procurement.
Seda kasutatakse, et selgitada, kas erasektori rahastamine pakub suuremat väärtust raha eest kui tavapärane hankemenetlus.
Only the joint venture model and the concession model were investigated.
Uuriti ainult ühisettevõtte mudelit ja kontsessioonimudelit.