natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since not all immigrants become economically active, a net gain of some 100 million people would eventually be needed to fill the gap.
Kuna kõik sisserändajad ei hakka majanduses aktiivselt osalema, oleks lõppkokkuvõttes tarvis umbes 100 miljonit inimest, et seda tühikut täita.
Realistically such a large net intake over the next 40 years is neither likely nor necessarily desirable.
Reaalselt ei ole sellise suure hulga inimeste sisseränne 40 aasta jooksul tõenäoline ega tingimata soovitav.
Nevertheless, migrant labour will be part of the solution to Europe’s future labour and skills shortages and the EU will need to develop a pro-active approach to immigration.
Siiski on sisserändajate arvelt kujunev tööjõud üheks osaks lahenduses probleemile, et tulevikus on Euroopas puudu tööjõust ja kvalifikatsioonist, ning EL peab välja töötama proaktiivse lähenemisviisi sisserände suhtes.
In general there is a need in Europe for a shift in attitudes.
Pensionile jäämine peaks olema pigem võimalus kui kohustus.
Too often, immigration is perceived as a burden to be shouldered rather than an opportunity to be seized.
Tööelu tuleks pikendada tegeliku ja samuti seadusega ette nähtud pensioniea tõstmise kaudu.
Europe has much to learn in this regard from Australia, Canada and the United States, with which it is in direct competition for talented and skilled immi-
Täiskasvanute haridus- ja koolitusprogramme, palgasüsteeme, töötingimusi ja pensionisüsteeme tuleks kohandada, et luua tööturg 50–70 aastaste vanuserühmale, muutes eakamate töötajate töölevõtmise ja töötamise atraktiivsemaks.
Last but not least a major shift is required in our approach to retirement.
Sisserändepoliitikad: suund proaktiivsele lähenemisviisile
Current early retirement practices should be discouraged.
Üldiselt öeldes peab Euroopas muutuma suhtumine.
Retirement should become an option for individuals rather than an obligation.
Liiga sageli peetakse sisserännet koormaks, mis tuleb maha raputada, mitte võimaluseks, millest kinni haarata.
Working life should be prolonged through an increase in the actual as well as the statutory pension age.
Selles osas on Euroopal palju õppida Austraalialt, Kanadalt ja Ameerika Ühendriikidelt, kellega ta võistleb otseselt andekate ja kvalifitseeritud sisserändajate pärast.
Adult education and training programmes, salary schemes, working conditions and pension systems should be adapted to create a labour market for 50–70 year-olds by making recruitment and employment of older workers more attractive.
Nende riikide kogemusi arvestades peab EL välja töötama ühise sisserändepoliitika, mille eesmärk on tõmmata ligi kõige kvalifitseeritumaid, andekamaid ja motiveeritumaid sisserändajaid, võttes samal ajal meetmeid, et hoida ära inimkapitali kaotus lähteriikides.
Wide-ranging integration initiatives are needed at EU and Member State levels, but particularly at the local level, which is often best-placed to identify and meet the needs of immigrant and non-immigrant populations.
on sageli parim positsioon selleks, et teha kindlaks ja rahuldada sisserändajate ja mitte sisserännanute vajadused.
grants. Drawing on the experience of these countries, the EU needs to develop a common immigration policy with the aim of attracting the most qualified, talented and motivated immigrants while taking measures to prevent the loss of human capital in sending countries A common immigration policy for the EU should set out a specific medium- to longterm strategy for targeting skilled immigrants.
ELi ühine immigratsioonipoliitika peaks kehtestama konkreetse keskmise ja pika perspektiiviga strateegia, võttes sihikule kvalifitseeritud sisserändajad.
Clear information promoting the advantages of setting up in Europe should be readily accessible.
Kättesaadav peaks olema selge teave, milles tutvustatakse Euroopasse asumise eeliseid.
There is also a need for an agreed approach around common criteria for the acceptance of immigrants (a points-based or assessment system), while taking account of particular needs in Member States.
Samuti on vaja saavutada üldine lähenemisviis sisserändajate vastuvõtu ühiste kriteeriumide suhtes (punktide põhine või hindamissüsteem), võttes samal ajal arvesse liikmesriikide konkreetseid vajadusi.
Yet Europe will only become an attractive destination for skilled immigrants if the latter feel accepted, have
Kõrvaldada tuleks igasugune võõrtöötajate ja nende perekondade vastu suunatud diskrimineerimine.
The potential within existing immigrant populations to boost labour force participation should be tapped through investment in language, vocational training and general education, combined with determined anti-discrimination strategies.
Euroopa saab muutuda atraktiivseks sihtkohaks kvalifitseeritud sisserändajatele üksnes juhul, kui need inimesed tunnevad end teretulnuna, neil on täielik juurdepääs tööjõuturule ja võimalus luua oma ettevõtteid.
All forms of discrimination against immigrant workers and their families should be removed.
ELi ja liikmesriikide tasandil on vaja ulatuslikke integratsioonialaseid algatusi, kuid neid on eelkõige vaja kohalikul tasandil, mis
Language training together with the mothers.
Emadega keelt õppimas.
that political refugees enjoy the right to seek asylum and have their claims processed fairly within the EU27.
Liikuvad inimesed: kontroll ja vastutustunne
People on the move: exercising control and responsibility
Selleks peavad päritoluriigid ja EL pidama alalist dialoogi, mis oleks järjepidev ja täiendaks ELi arengupoliitikat.
As it applies to a space largely without internal frontiers, the proper functioning of a common European immigration policy needs a credible system of managing the EU’s external borders, including a coordinated system of issuing visas to third-country nationals – also addressed further below in the context of the EU’s external and internal security.
Kuna territoorium on ilma sisepiirideta, on ühise Euroopa sisserändepoliitika nõuetekohaseks toimimiseks vaja usaldusväärset süsteemi ELi välispiiride haldamiseks, sealhulgas kooskõlastatud süsteemi viisade andmiseks kolmandate riikide kodanikele (seda küsimust on samuti käsitletud allpool ELi välis- ja sisejulgeoleku kontekstis).
Efforts to stem illegal immigration and people trafficking must also include measures to protect vulnerable individuals and communities from exploitation through unacceptable labour practices or other forms of abuse, including human trafficking.
Peale selle peab EL tunnistama sisserände ja arengu vahelisi seoseid ning kindlaks määrama poliitilised lahendused, mis kasutavad täielikult ära nendevahelisi sünergiaid.
This calls for a permanent dialogue between countries of origin and the EU which is consistent in its application and which complements the EU's development policy.
Eduka värbamispoliitika tulemuseks on paratamatult ajude äravool, mis võib kahjustada lähteriikide arengut.
As tens of millions of third-country nationals lawfully cross the EU’s external borders every year, it is also essential to enhance control and verification mechanisms inside the EU.
EL peaks selle ärahoidmiseks andma endast parima, aidates neil riikidel luua oma arenguks vajalik inimkapital.
Furthermore, the EU needs to acknowledge the linkages between migration and development and formulate policy responses that take full advantage of the synergies which exist between them.
Kuna kümned miljonid kolmandate riikide kodanikud ületavad igal aastal seaduslikult ELi välispiiri, on samuti oluline parandada ELi sees toimivaid kontrolli- ja ehtsuse kontrollimise mehhanisme.
The EU should do its utmost to avoid this, helping them to build up the human capital needed for their development.
See tagaks selle, et rändekontrolli teostamise koormus ei lange ELi välispiiri suunas ja neid kaitsvatele riikidele.
There is also a need for a common approach to irregular immigrants.
Samuti on vaja ühist lähenemisviisi ebaseaduslike sisserändajate suhtes.
The EU needs to iron out inconsistencies between Member State policies and behaviour towards persons without legal access to the labour market.
EL peab kõrvaldama erinevused liikmesriikide poliitikates ja käitumises isikute suhtes kellel puudub seaduslik juurdepääs tööjõuturule.
This should include harmonising the rights of irregular immigrants across the EU to avoid specific “call effects” in one Member State that may affect another.
Selle käigus tuleks ka ühtlustada ebaseaduslike sisserändajate õigused kogu ELis, et ära hoida ühe liikmesriigi konkreetsete nn sisserände üleskutsete võimalikku mõju teisele liikmesriigile.
Bilateral development agreements should include efforts to promote orderly immigration through mobility partnerships as well as recruitment and readmission agreements.
Kahepoolsetes arengualastes kokkulepetes peaks käsitlema jõupingutusi seadusliku sisserände edendamiseks mobiilsuspartnerluste kaudu ning samuti töölevõtmist ja tagasivõtmist käsitlevate lepingutega.
The elaboration of such policies should take account of the potential benefits for development of return migration and two-way mobility between sending and receiving countries.
Sellise poliitika väljatöötamisel tuleks arvesse võtta tagasirändest ja kahesuunalisest liikuvusest (väljasaatva ja vastuvõtva riigi vahel) tulenevat võimalikku kasu arengule.
Permanent residence status in the EU, for instance by way of a “blue card”, could encourage the circular migration of those who want to return to their countries of origin for an extended period of time.
ELi alalise elaniku staatus, mida võidakse näiteks omistada „sinise kaardi” kaudu, võiks hoogustada nende isikute korduvrännet, kes soovivad pikemaks ajaks tagasi pöörduda oma päritoluriiki.
Addressing irregular migration should also include combating the culture of employing irregular immigrants, in particular in the building and agriculture sectors as well as in private households, still evident in several Member States.
Ebaseadusliku sisserände käsitlemisel peaks samuti käsitlema endiselt mitmetes liikmesriikides esinevat ebaseaduslike sisserändajate töölevõtmise kultuuri, eelkõige ehitus- ja põllumajandussektoris ning kodumajapidamistes.
This will require, among other measures, enhancing internal controls on work and residency permits in those countries with high numbers of irregular immigrants.
See nõuab lisaks muude meetmete võtmisele töö- ja elamislubade kontrollimise tõhustamist nendes riikides, kus on palju ebaseaduslikke sisserändajaid.
Finally, the EU should invest in the higher education systems of sending countries in order to build up skills which can later be shared.
Peale selle peaks EL investeerima lähteriikide kõrgharidussüsteemidesse, et luua kvalifikatsioon, mida saab hiljem jagada.
In a nutshell, the aim should be training, not draining.
Lühidalt, eesmärk peaks olema inimeste koolitamine, mitte ajude äravool.
Maintaining credible external and internal controls should not, however, undermine the EU’s determination to remain a place of safety for refugees, in line with its core values.
Välispiiridel ja liidu sees teostatava kontrolli usaldusväärsuse säilitamine ei peaks siiski nõrgendama ELi tahet olla kooskõlas oma põhiväärtustega jätkuvalt turvaliseks kohaks põgenikele.
European asylum policies need to ensure
Euroopa varjupaigapoliitikad peaksid tagama, et poliitilistel põgenikel on õigus taotleda varjupaika ja võimalik veenduda, et nende taotlust menetletakse 27-liik-melises ELis õiglaselt.
ENERGY SECURITY AND CLIMATE CHANGE: A NEW INDUSTRIAL REVOLUTION to take adequate measures could result in a significant rise in the planet’s temperature by the end of the century, leading to the disappearance of whole regions, huge flows of climate refugees and to billions being left without water.
ENERGIAJULGEOLEK JA KLIIMAMUUTUSED: UUS TÖÖSTUSREVOLUTSIOON guse finants- ja majanduskriisi mõju. Piisavate meetmete võtmata jätmise tulemusena võib planeedi temperatuur sajandi lõpuks tõusta märkimisväärselt, mis põhjustaks tervete piirkondade kadumise, ülisuured kliimapõgenike rändevood ja miljardite inimeste veeta jäämise.
At best, we would face changing patterns of desertification, rising sea levels, severe drought and higher temperatures – with all their respective consequences.
Parimal juhul oleme vastamisi muutliku kõrbestumise, tõusva mereveetaseme, tõsise põua ja kõrgete temperatuuridega, millel kõigel on omad tagajärjed.
If left unaddressed, by 2030 the energy situation in Europe will be one of increasing need and declining supply.
Kui meetmeid ei võeta, toimub aastaks 2030 Euroopa energiasektoris energiavajaduse suurenemine ja energiavarustuse vähenemine.
Dependency on high priced imports of oil, gas and coal from third countries will increase from its current 50 per cent to about 60 per cent while fossil fuels could represent up to 80 per cent of Europe’s energy mix.
Sõltuvus kolmandatest riikidest imporditavast kallihinnalisest naftast, gaasist ja söest suureneb praeguselt 50 %-lt umbes 60 %-le, kusjuures fossiilkütused võivad moodustada kuni 80 % Euroopas kasutatavatest energialiikidest.
On top of this, supplies will be drawn from some of the world’s most politically volatile areas.
Lisaks sellele lähtuvad tarned mõnest maailma poliitiliselt kõige ebastabiilsemast piirkonnast.
Given the sheer energy intensity of our economies, the scope for vulnerability and turbulence is immense.
Arvestades meie majanduste kalduvust kulutada suurel hulgal energiat, on haavatavus ja häirete tekkimise võimalus tohutusuur.
As if this were not enough, the impact of climate change on the global economy could dwarf the impact of the current financial and economic crisis. Failure
Ja nagu sellest veel ei piisaks, kliimamuutuste mõju võib olla maailmamajandusele tunduvalt suurem kui prae-
The challenges we face are enormous and call for an urgent response along with a huge mobilisation of resources.
Meie ees seisvad väljakutsed on tohutusuured ning nõuavad kiiret reageerimist koos ressursside ulatusliku mobiliseerimisega.
For instance, carbon productivity (how much GDP we get for every tonne of carbon we emit) will need to increase ten-fold to meet existing carbon
Näiteks peab süsinikutõhusus (kui palju SKPd me saame iga tonni süsiniku heitkoguse eest) suurenema kümme korda, et saavutada kehtivad süsiniku heitko-
Long term energy-demand growth will rebound after the downturn passes
Energianõudluse kasv pikas perspektiivis taastub pärast majanduslanguse lõppu
Energy demand by country, 2006-20 QBTU
Summaarne aastane juurdekasv (2006–2020)
Compound annual growth rate, 2006-20 %
Energianõudlus riikide lõikes, 2006–2020QBTU
Russia India China Middle East Japan Europe
Lähis-Ida Jaapan Euroopa
SOURCE: McKinsey Global Institute Global Energy Demand Model 2009
Allikas: McKinsey Global Institute’i maailma energianõudluse mudel 2009
emission targets; and we need to achieve this in “only” 40 years.
guste alased eesmärgid; ning me peame selle saavutama „üksnes” 40 aastaga.
The potential for social, economic and political destabilisation is therefore real.
Sotsiaalse, majandusliku ja poliitilise ebastabiilsuse oht on seetõttu reaalne.
Yet to tackle these Herculean tasks, we cannot simply rely on the market.
Nende Heraklese ülesannete lahendamiseks ei saa me toetuda üksnes turule.
Instead, wide ranging public interventions and support are needed to initiate a “new industrial revolution”.
Selle asemel on vaja ulatuslikku riiklikku sekkumist ja toetust, et käivitada „uus tööstusrevolutsioon”.
The EU must transform this challenge into a real opportunity.
EL peab muutma selle väljakutse tõeliseks võimaluseks.
The societal and commercial benefits of a new industrial revolution
EL peab oma liikmesriikidele appi tulema, töötades välja tõeliselt ühise ja integreeritud energiapoliitika, keskendudes energiatõhususele, mitmekesistamisele, sõltuvusele ja kliimamuutuste vastasele võitlusele.
The main winners from these changes would be European consumers.
Alustades alumistest okstest: revolutsioon energiatõhususe vallas
High energy prices remain a significant burden on individual households, making up 15 percent of their total expenditure.
Uue tööstusrevolutsiooni sotsiaalsed ja ärilised võimalused
Similarly, in certain energy dependent sectors, high energy prices undermine the fundamental competitiveness of European industry.
Energiasäästu saavutamine tööstuses, transpordis ja ehituses, samuti kodumasinate kasutamisel, on kõige tõhusam viis nii süsiniku heitkoguste kui ka välissõltuvuse vähendamiseks.
The EU cannot remain complacent in the face of these challenges.
Ilmselgelt on odavaim ja puhtaim energia, mida ei tarbita.
It must come to the assistance of its Member States by developing a truly common and integrated energy policy, targeting energy efficiency, diversification, dependency and the fight against climate change.
Kuigi energiatõhususe suurendamises ei ole midagi uut, tuleb seda siiski laiendada ja seada peamiseks eesmärgiks kõikides liikmesriikides.
The industrial and behavioural change needed to bring this about will not be easy.
Selle saavutamiseks vajalikud muudatused tööstuses ja käitumises ei ole kerged.
But the rationale is clear.
Kuid loogika on selge.
The annual cost of reducing greenhouse gas emissions is estimated at about 2 per cent of world GDP while failure to act is estimated to cost at least 5 per cent of the GDP each year.
Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele kulub igal aastal hinnanguliselt 2 % ülemaailmsest SKPst, seejuures tegevusetus läheb aga hinnanguliselt igal aastal maksma vähemalt 5 % maailma SKPst.
At the same time, the development of a sustainable green economy provides wide-ranging technological, business and commercial opportunities which need to be grasped.
Samal ajal pakub jätkusuutliku keskkonnahoidliku majanduse arendamine ulatuslikke tehnoloogilisi, ärilisi ja kaubandusvõimalusi, millest tuleb kinni haarata.
There is a real opportunity for the EU to exercise moral and political leadership in this debate without losing sight of the tangible economic and industrial benefits.
See on ELile reaalne võimalus olla selles debatis moraalseks ja poliitiliseks juhiks, kaotamata silmist reaalset majanduslikku ja tööstusalast kasu.
But it must do so swiftly, before others race ahead.
Aga seda tuleb teha kiiresti, enne kui teised ette jõuavad.
Achieving energy savings in industry, transport and construction as well as in domestic appliances is the most effective way to reduce carbon emissions and external dependency.
Selleks tuleks tõsta energiatõhususele seatud eesmärki, mis peaks olema 50 % aastaks 2030 praeguse 20 % aastaks 2020 asemel.
It is also the quickest way that the EU can achieve tangible results. Obviously, the cheapest and cleanest form of energy is energy that is not consumed.
EL saab selle eesmärgi suunas liikuda, kehtestades rangemad tõhususe alased standardid kodumasinatele ja uutele hoonetele ning ambitsioonikamad sõidukite heitkoguste alased eesmärgid.
Whilst there is nothing new about enhancing energy efficiency, it nonetheless needs to be expanded and solidified as a key objective for all Member States.
Liit peaks samuti innustama innovatiivsete avaliku ja erasektori vaheliste partnerluste loomist energiatõhusate investeeringute tegemiseks, kehtestades seejuures tõhususe alased eesmärgid ja jälgides nende järgimist liikmesriikide poolt.
Likewise, there are important gains to be made from the implementation of a coherent European Energy policy, including: the completion of a genuine, liberalised Single Market in the energy sector, a strong European investment policy in new technologies and in major common energy infrastructures, a common external position, and a common fiscal approach contributing to fund this investment policy.
Samamoodi on võimalik saada olulist kasu Euroopa ühise energiapoliitika elluviimisest, sealhulgas: tõelise ja liberaliseeritud ühtse turu lõpuleviimine energiasektoris, tugev Euroopa investeerimispoliitika uute tehnoloogiate ja suurte ühiste energiainfrastruktuuride valdkonnas, ühtne välispoliitiline seisukoht ning ühine fiskaalpoliitiline lähenemisviis, mille abil seda investeerimispoliitikat rahastatakse.
This would end the practice of defending national champions, paving the way for the emergence of European champions and the separation of transmission networks of companies which generate and/or distribute electricity or gas (“unbundling”).
See lõpetaks riiklike hiidude kaitsmise tava ja looks võimaluse tekkida Euroopa hiidudel ning eraldada edastusvõrgud elektrit ja/või gaasi tootvatest ettevõtetest („eraldamine”).
To this end, the headline target for energy efficiency should be raised to 50 per cent by 2030, from the currently agreed 20 per cent by 2020.
Peamised kasusaajad nendest muutustest oleks Euroopa tarbijad. Kõrged energiahinnad on jätkuvalt oluliseks koormaks majapidamistele, moodustades 15 % nende kogukuludest.
The EU can advance this objective by applying stricter efficiency standards for domestic appliances and new buildings, along with more ambitious vehicle emission targets.
Kiirendada tuleb elujõuliste taastuvate energiaallikate otsimist. Valida on rida paljulubavaid võimalusi, sealhulgas tuuleenergia, päikeseenergia ja biomassist saadav energia.
It should also encourage innovative public-private partnerships for energy-efficient investments while setting and monitoring Member State compliance with efficiency targets.
Euroopa peaks kasutama vähem naftat esmase kütuseallikana transpordis, soodustades biokütuste standardite vastuvõtmist ning elektri- ja hübriidsõidukite kasutusele-
Wind power is one option to use renewable energies.
Tuuleenergia on üks võimalus taastuvenergia kasutamiseks.
Photo: German WindEnergy Association esses for capturing and storing COst
Foto: Saksa tuuleenergia assotsiatsioon on selles kontekstis kiiresti vaja mõningaid suurprojekte, nagu päikeseenergiakeskuste rajamine Põhja-Aafrikas ja tuuleelektrijaamade võrgustiku loomine Põhjameres.
2 safely underground.
võtmist.
The quest for more sustainable power generation
ELi sõltuvuse vähendamine välistest energiatarnetest
Europe cannot afford to relinquish this important source of power, but unlocking investments in nuclear energy requires a greater level of regulatory certainty, as well as the further development of safety standards.
Toetada on vaja süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise (CCS) süsteeme kindlate otsustega teatavas hulgas küsimustes, millega ei saa enam viivitada.
Finally, significant R & D efforts and innovative public-private partnerships are needed to develop next generation energy technologies.
Nende hulka kuuluvad sobiv toetuste tase, õigusraamistik ning teekaart CCS-süsteemide arendamiseks ka pärast tehnoloogia demonstreerimise etappi.
The EU urgently needs a few headline projects in this context, such as the installation of solar power centres in Northern Africa and the creation of wind power farms in the North Sea.
Katsetamisetapist tööetappi edasiliikumiseks peab EL tegema teadustööd, töötama välja ja katsetama uusi tehnoloogiaid ja protsesse süsinikdioksiidi kogumiseks ja turvaliseks säilitamiseks maa all.
The search for viable renewable energy sources has to be stepped up.
Odava nafta aeg paistab olevat möödas, sest uued varud asuvad üha kaugemal, juurdepääs neile on keeruline ning nende ärakasutamine on kulukam.
There are a range of promising options available, including wind power, solar power and biomass.
Samal ajal sõltub EL energiavarustuse osas märkimisväärse aja jooksul jätkuvalt välisallikatest.
Europe should also move away from oil as the primary source of fuel for transport by encouraging bio-fuel standards and electric and hybrid vehicles.
Praegu 90 % ulatuses nafta puhul, 80 % ulatuses gaasi puhul ja 50 % ulatuses söe puhul. Imporditud gaasist on 42 % pärit Venemaalt.
Yet for all this to happen, the EU needs vast investments to upgrade its energy grid and to develop intelligent energy networks (smart grids) which can handle future power sources and minimise power losses, finally leading to a fully integrated system of energy supplies.
Energia osas sõltumatuks saada ei ole mingit võimalust, kuid EL peab püüdma suurendada oma energiajulgeolekut kõigi võimalike vahenditega.