natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This waspartially counterbalanced by the depreciationof the euro against the currencies of somesmaller trading partners of the euro area (the Swiss franc, the Norwegian krone and the Korean won) as well as the currencies ofseveral of the new EU Member States.
Seda tasakaalustas euro odavnemine mõningate euroala väiksemate kaubanduspartnerite vääringute (Šveitsi frank, Rootsikroon ja Korea vonn) ning mitme uue ELi liikmesriigi vääringu suhtes.
RELIABLE STATISTICS UNDERPIN THECREDIBILITY OF THE FISCAL FRAMEWORKThird, the integrity of government financestatistics is a precondition for the credibility ofthe EU fiscal framework.
USALDUSVÄÄRNE STATISTIKA ON KINDLAFISKAALRAAMISTIKU ALUSEKSAus valitsemissektori finantseerimise statistikaon ELi fiskaalraamistiku usaldusväärsuse eelduseks.
Large revisions ofpast deficit figures – as witnessed, for example,in the case of Greece in 2004 – are clearlydamaging to public confidence and thecredibility of the entire framework.
Varasemate puudujääginäitajate ümberhindamine, nagu seda 2004. aastal tehti näiteks Kreeka puhul, vähendab avalikkuse kindlustunnet ja kogu raamistiku usutavust.
Theyundermine the accurate and timelyidentification of imbalances and adjustmentneeds, which can cause serious delays in theimplementation of policy measures.
Hilisemadümberhindamised takistavad tasakaalustamataeelarvete täpset ja õigeaegset avastamist, misvõib põhjustada tõsiseid viivitusi poliitilistemeetmete rakendamisel.
By addinguncertainty to fiscal monitoring, they reducethe value of multilateral surveillanceprocedures and, thus, weaken the effectivenessof peer pressure.
Õõnestades eelarvejärelevalvet kahandavad ümberhindamised mitmepoolsete järelevalveprotseduuride väärtust janõrgendavad seega tõhusat survet, midaliikmesriigid üksteisele avaldavad.
It is therefore of vitalimportance that action be taken to ensure thereliable compilation and timely reporting ofgovernment finance statistics.
Seepärast ontähtis, et astutaks samme valitsemissektorifinantsstatistika usaldusväärse ja õigeaegsekoostamise tagamiseks.
All Member States should respect the European accountingrules when reporting expenditure and revenues.As stated by the ECOFIN Council on 2 June2004, budgetary statistics must not bevulnerable to political and electoral cycles.
Kõik liikmesriigidpeaksid tulude ja kulude arvestuses järgima Euroopa raamatupidamiseeskirju. Vastavalt ECOFINi nõukogu 2. juuni 2004. aasta otsuseleei tohi eelarvestatistikat mõjutada poliitilisedega valimistsüklid.
In more detail, after the appreciation of the eurolevelled off in January and February 2004, theeuro reversed some of its earlier gains amid animprovement in the global economic outlookand shifting market perceptions about thefundamental forces affecting exchange rates.At that time, there were increasing signs thatthe recovery was taking hold in the United States and Japan, while the outlook for the euroarea continued to be more subdued.
Pärast seda, kui euro kallinemine 2004. aastajaanuaris ja veebruaris peatus, kaotas euro osaoma väärtusest.
This servedto switch the market’s attention from the largeand persistent US current account deficittowards expectations of higher returns in the United States, thereby providing support to the US currency.
Selle põhjuseks oli üleilmsetemajandusväljavaadete paranemine ja nihkedturul valitsevates ootustes seoses vahetuskurssemõjutavate teguritega.
Between May and mid-October2004 the euro strengthened slightly, amid agradually improving outlook for the euro areaeconomy as tentative signs emerged ofeconomic expansion spreading from the exportsector to domestic demand.
Sellal ilmnes üha rohkemmärke sellest, et USAja Jaapani majandus ontaastumas, samas kui euroala väljavaated jäidtagasihoidlikeks.
At the same time,market concerns about the outlook for globalgrowth – fuelled mainly by geopoliticaluncertainty and soaring oil prices – appearedto be putting some renewed downward pressure
See pööras turu tähelepanusuurelt ja püsivalt jooksevkonto puudujäägiltsuurema tootluse ootustele USAs, mõjutades selviisil positiivselt USAdollarit. 2004. aastamaist oktoobri keskpaigani euro pisut tugevnes,
on the US dollar and the Japanese yen.Decisions by the FOMC to raise interest rateshad already been priced in by the financialmarkets and did not affect exchange ratedevelopments.
sest ilmnesid märgid selle kohta, et majandusareng kandub ekspordisektorist sisenõudlusse.Samal ajal võis täheldada, et geopoliitilise ebakindluse ja naftahinna kiire tõusu tõttu on turudmures üleilmsete kasvuväljavaadete pärast, missurusid USAdollari ja Jaapani jeeni väärtusttaas allapoole.
As of mid-October, however,the euro strengthened significantly against the US currency, as well as against several Asiancurrencies, given their formal or informal pegto the dollar.
Alates oktoobri keskpaigast tugevnes euro oluliselt USAdol-lari ja mitme sellega ametlikult või mitteametlikult seotud Aasia vääringu suhtes.
This occurred in the context of abroad-based weakening of the US currency inthe last quarter of 2004.
See leidisaset USAdollari laiapõhjalise nõrgenemise tõttu2004. aasta viimases kvartalis.
During this quarter the US dollar reached multi-year lows against theeuro, the pound sterling and the Japanese yen.
Selles kvartalislanges USAdollar euro, naelsterlingi ja Jaapanijeeni suhtes mitme aasta madalaimale tasemele.
US dollar, depreciated vis-à-vis the euro.
sellest ajast saadik on latiga kaubeldud sellelelähedasel tasemel.
The Maltese lira remainedrelatively stable against the euro in 2004,reflecting the dominant weight of the euro inthe currency basket underlying its peg.
Malta liir jäi euro suhtes üsnastabiilseks, peegeldades euro mõjukust seotusealuseks olevas valuutakorvis.
In ERM II the Danish krone traded close to itscentral parity, while the currencies that entered ERM II on 28 June 2004 (the Estonian kroon,the Lithuanian litas and the Slovenian tolar)either moved in a very narrow range or wereunchanged relative to their central parityagainst the euro.
ERM2s kaubeldi Taani krooniga keskkursi tasemel, samas kui ERM2ga 28. juunil 2004 liitunud vääringud (Eesti kroon, Leedu litt ja Sloveenia tolar) liikusid kas väga kitsas vahemikusvõi jäid euro keskkursi suhtes muutumatuks.
At the end of 2004 the euro stood in nominaleffective terms – as measured against thecurrencies of 23 important trading partnersof the euro area – 2.3% above the levelobserved at the beginning of the year.
2004. aasta lõpus oli euro võrreldes 23 euroalaolulise kaubanduspartneri vääringutega omanominaalse efektiivse vahetuskursi poolestveidi (2,3%) kõrgemal tasemel kui aasta alguses.
Thisoverall appreciation in 2004 concealscounterbalancing movements of the euroagainst a number of partner currencies includedin the effective exchange rate index. Morespecifically, the euro appreciated markedlyagainst the US dollar, as well as against the Chinese renminbi and the Hong Kong dollar,which are both linked to the US currency.
Euro üldise kallinemise taustal 2004. aastal toimusid ka euro vahetuskursi tasakaalustavad liikumised mõnede efektiivse vahetuskursiindeksisse lisatud partnervääringute suhtes.Nimelt kallines euro oluliselt USAdollari ningka Hiina jüaani ja Hongkongi dollari suhtes, mison mõlemad USAdollariga seotud.
On31 December 2004 the euro stood at USD 1.36,roughly 8.2% stronger than at the beginning ofthe year.
31. detsembril 2004 oli euro kurss USAdollari suhtes 1,36ehk 8,2% kõrgem kui aasta alguses.
During the same period the euro alsostrengthened against the Japanese yen (by3.7%) and was quoted by the end of the yearat JPY 139.7, implying an appreciation ofthe Japanese yen against the US dollar bymore than 4%.
Sama perioodi jooksul tugevnes euro ka Jaapani jeeni suhtes (3,7%) ja aasta lõpul maksis üks euro 139,7 Jaapani jeeni, mis näitab viimase enamkui 4%list kallinemist USAdollari suhtes.
Against the pound sterling,the euro was at GBP 0.71 at the end of theyear, unchanged compared with its level on2 January 2004.
Võrreldes 2. jaanuariga 2004 ei muutunud eurokurss naelsterlingi suhtes aasta lõpus, jäädestasemele 0,71 naelsterlingit euro kohta.
At the same time, the euro moderatelydepreciated against the Swiss franc, the Norwegian krone and, to a larger extent, the Korean won (by 6.3%).
2005. aasta esimese kahe kuu jooksul odavneseuro kõigi peamiste vääringute, eriti USAdol-lari suhtes.
It also depreciatedagainst the currencies of several of the new EU Member States: the Czech koruna, the Hungarian forint, the Polish zloty and the Slovak koruna (see also Section 3).
Euroala vahetuskursside arengutmõjutas sel perioodil USAmajandusaktiivsusekiirenemine, samas kui turgude mure USAjook-sevkonto puudujäägi pärast näib olevat pisutvähenenud.
The Cypruspound also appreciated slightly, while the Latvian lats, which was partially linked to the
24. veebruaril 2005 oli euro nominaalne efektiivne vahetuskurss ligikaudu 1,4%väiksem kui aasta alguses.
In the first two months of 2005 the euroretreated against most major currencies,notably against the US dollar.
Samal ajal langes euro väärtus veidi Šveitsifrangi, Norra krooni ning tuntavalt rohkem(6,3%) Korea vonni suhtes.
Thedevelopments in euro exchange rates over thisperiod were affected by signs of robusteconomic activity in the United States, whilemarket concerns about the US current accountdeficit seem to have subsided somewhat.
Samuti langes euroväärtus mitme uue liikmesriigi vääringu –Tšehhi krooni, Ungari forinti, Poola zloti ja Slovakkia krooni – suhtes (vt ka osa 3).
On24 February 2005 the euro stood in nominaleffective terms about 1.4% below its level atthe beginning of the year.
Lisaks kallines euro suhtes Küprose nael, samas kui osaliselt USAdollariga seotud Läti latt euro suhtesodavnes.
The depreciationreflected a weakening against the US dollar,
Euro reaalne efektiivne vahetuskurss, mille aluseks on erinevad kulu- ja hinnaindeksid, kerkis2004. aastal vastavalt nominaalse efektiivse
This increase was largely theresult of a decline in the income and
Joonis 29 Euro nominaalsed ja reaalsed
Chart 30 Current account balance and itscomponents
Joonis 30 Jooksevkonto bilanss ja selle komponendid efektiivsed vahetuskursid
(monthly/quarterly data; index: 1999 Q1 = 100)
(kuised/kvartaalsed andmed; indeks: 1999 I kv = 100)
(EUR billions; seasonally-adjusted data)
(mld EUR; sesoonselt kohandatud andmed)
2004 2003 2002 nominalreal, CPIreal, PPIreal, ULCM
2004 2003 2002 nominaalnereaalne tarbijahinnaindeksreaalne tootjahinnaindeksreaalne töötleva tööstuse tööjõu erikulu
-80 goods services income current account current transfers
2004 jooksevülekanded jooksevkonto
Source: ECB.1) An upward movement of the EER indices represents anappreciation of the euro.
Allikas: EKP.1) EER indeksite liikumine ülespoole näitab euro kallinemist.Kuiste andmete viimased vaatlused pärinevad 2004. aasta detsembrist.
The latest observations for monthlydata are for December 2004. In the case of the ULCM-basedreal EER, the latest observation is for the third quarter of 2004and is partly based on estimates.
Reaalsele töötleva tööstuse tööjõu erikulule tugineva EERi viimane vaatlus pärineb 2004. aasta III kvartalist ja onosaliselt hinnanguline.
investment reflecting the strong growth ofthe global economy, which more than offsetthe negative impact of the higher euro (asan appreciation of the euro reduces the eurovalue of income credits received in foreigncurrencies).
AASTAL JOOKSEVKONTO ÜLEJÄÄK VEIDISUURENESEuroala jooksevkonto ülejääk kasvas 2004. aastal 40,2 miljardi euroni (s.t ligikaudu 0,5%ni SKPst), võrrelduna 22,2 miljardi euroga 2003.aastal (s.t 0,3% SKPst).
NET INFLOWS IN COMBINED DIRECT ANDPORTFOLIO INVESTMENT IN 2004In the financial account, combined direct andportfolio investment experienced net inflowsof 18.3 billion in 2004, compared with netinflows of 38.3 billion in 2003.
Kasvu põhjuseks olipeamiselt tulude ja ülekannete kontode puudujäägi kahanemine ning teenuste ülejäägi vähenesuurenemine (vt joonist 30).
This lowerlevel of net financial flows into the euro areawas mainly a result of increased net outflows indirect investment (see Chart 31).
Kaupade konto ülejääk jäi peaaegu samaks, sest nii kaupade ekspordi kui ka impordi väärtus kasvas sarnase suurusjärgu võrra.
Thisdecline was larger than the decline in euro areadirect investment abroad in the form of equitycapital and may partly reflect a stronger growthoutlook for the global economy in 2004 relativeto the euro area.
12 kuu sesoonselt kohandatud kaupade kontoülejäägis toimus 2004. aastal aga kaks olulistmuutust. Aasta esimesel poolel see suurenes
The rise in net inflows in portfolio investmentemanated mainly from an increase in netpurchases of euro area equity securities by nonresidents.
Kaupade ekspordi ja impordi arengut on võimalik paremini mõista, kui jaotada väärtus Eurostati väliskaubandusstatistika alusel hindadeksja mahtudeks (olemasolev statistika hõlmabperioodi kuni oktoobrini 2004). See jaotus näi-
Market survey data indicated a
EKP Aastaaruanne 2004
Chart 31 Financial account balance and itscomponents
Joonis 31 Euroala finantskonto bilanss ja selle komponendid
Such a breakdown shows thatthe strong rise in export values that took placein the first half of the year was mostlyaccounted for by robust growth in exportvolumes, while export prices remainedsubdued.
tab, et esimesel poolaastal aset leidnud eksportväärtuste kasv tulenes peamiselt ekspordimahukiirest kasvust, samas kui ekspordihindade kasvjäi tagasihoidlikuks.
It seems, therefore, that the negativeeffect of the appreciation of the euro on euroarea export volumes was more thancompensated for by the strong growth offoreign demand during the first half of 2004.
Seepärast näib, et euro kallinemise negatiivset mõju euroala ekspordimahtudele tasakaalustas välisnõudluse kiire kasv2004. aasta esimesel poolel.
Interms of geographical destination, the volumeof exports to Asia and the new EU Member States grew particularly rapidly over thisperiod.
Geograafiliste sihtkohtade põhjal kasvas eriti kiiresti eksport Aasiasse ja ELi uutesse liikmesriikidesse.
Although export prices experiencedsome upward pressure from rising costs owingto higher oil prices, this may have been partlycounterbalanced by some reductions in profitmargins as exporters attempted to partly offsetthe loss in price competitiveness resulting fromthe appreciation of the euro.
Kuigi ekspordihindadele avaldus naftahinna tõusustpõhjustatud kulude tõttu teatav suurenemissurve, tasakaalustas seda kasumimarginaalidelangetamine, sest eksportijad püüdsid korvataeuro kallinemisest tulenevat konkurentsivõimekadu hindade osas.
The decelerationof euro area exports in the second half of theyear seems to stem mostly from weaker exportsto Asia and the new EU Member States,although exports to the United States alsoslowed substantially.
Euroala ekspordi aeglustumine aasta teisel poolel näib tulenevat peamiselt Aasiasse ja ELi uutesse liikmesriikidessetoimuva ekspordi langusest, kuigi oluliselt aeglustus ka eksport USAsse.
As regards the increase inthe value of imports of goods that took place inthe second and third quarters of 2004, thisreflected rises in both prices and volumes.Most of the rise in import prices was a resultof the higher price of oil.
Mis puutub 2004.aasta teises ja kolmandas kvartalis aset leidnudimporditavate kaupade väärtuse kasvu, siiskajastas see nii hindade kui ka mahtude tõusu.Enamiku importkaupade hinnatõus tulenes naftahinna tõusust.
Part of the increasein import volumes can be attributed to therecovery in euro area domestic demand,particularly the high import-intensity categoriesof expenditure.
Osa impordimahtude tõusustvõib kanda euroala nõudluse taastumise arvele,eriti impordimahukate kulukategooriate osas.
net portfolionet portfolioinvestmentinvestmentin equitiesin debtinstruments combined net directinvestment and portfolioinvestment
Sellele aitas kaasa euroala väärtpaberite hindade suhteline atraktiivsus ningeuro kallinemise ootused 2004. aasta jooksul.
Source: ECB.
KOMBINEERITUD OTSE- JA PORTFELLIINVESTEERINGUTENETOSISSEVOOL 2004.
renewed interest in euro area equity securitiesamong foreign investors.
oodatavalt kõrgemate USApikaajaliste intressimääradega.
The fact that euroarea equities were seen, in relative terms,as being attractively priced, together withexpectations of an appreciation of the euro inthe course of 2004, also contributed to thisdevelopment.
Euroala võlavoog USAsse vähenes 2003. aasta 75 miljardist eurost 2004. aastaesimeses kolmes kvartalis 29 miljardi euroni.
Based on cumulated flows over the first threequarters of 2004, the euro area recorded netoutflows in foreign direct investment vis-à-vismost of its main partner countries, apart fromthe United States and Switzerland.
Tuginedes kumuleerunud voole 2004. aasta esimeses kolmes kvartalis, toimus euroalast vällismaiste otseinvesteeringute netoväljavool enamiku peamiste partnerriikide suhtes, välja arvatud USAja Šveits.
The United Kingdom and the United States were both themain recipients of euro area direct investmentand the main investors in the euro area.
Ühendkuningriik ja USAolidnii euroala otseinvesteeringute peamiseks sihtpunktiks kui ka põhilisteks euroala investoriteks.
The geographical breakdown of portfolioinvestment shows that euro area portfolioinvestment abroad in the first three quarters of2004 was directed primarily towards the United Kingdom and the United States, which aretraditionally the main recipients of thatcategory of investment.
Geograafiline jaotus näitab, et euroala portfelliinvesteeringud välismaale olid 2004. aasta esimeses kolmes kvartalis suunatud Ühendkuningriiki ja USAsse, kes on sedasorti investeeringute peamiseks sihtpunktiks.
Euro area investorswere also large net purchasers of Japaneseequity securities.
Euroala investorid olid ka Jaapani omandiväärtpaberitesuured netosoetajad.
The improvement of theeconomic outlook in Japan, particularly at thebeginning of 2004, appears to have influencedthe portfolio investment decisions of euro areainvestors.
Investorite portfelliinvesteerimisotsuseid mõjutas eelkõige 2004. aastaalguses Jaapani majanduse väljavaadete paranemine.
3ECONOMIC AND MONETARYDEVELOPMENTSINNON-EURO AREAEU MEMBERSTATES
Mõnedes riikidesjäi eelarvepositsioon suhteliselt nõrgaks.
ECONOMIC ACTIVITYReal GDP growth in the noneuro area EUMember States was relatively strong in 2004and generally exceeded the euro area average(see Table 6).
MAJANDUSAKTIIVSUSEsialgsete näitajate kohaselt oli euroalaväliste ELi liikmesriikide SKPreaalkasv 2004. aastalüsna tempokas ja euroala keskmisest enamjaoltkõrgem (vt tabelit 6).
Output growth was highest in the Baltic States and Poland, the countries with thelowest level of GDP per capita in the EU.
Toodangu kasv oli kiireim Balti riikides ja Poolas, kus SKPelaniku kohtaon ELi madalaim.
At theother end of the scale, it was lowest in Denmarkand Malta, although real GDP growth started torecover in these countries from the subduedrates that prevailed in 2003.
Skaala teises otsas asuvad aga Taani ja Malta, kus toodangu kasv oli aeglaseim, kuigi SKPreaalkasv hakkas neis riikides2003. aastal täheldatud madalatelt tasemetel tasapisi ülespoole liikuma.
private consumption growth was sustained bythe strong performance of the labour marketand growth in housing wealth.
Välisnõudluse puhul ilmnesid euroalavälistesliikmesriikides suured erinevused netoekspordimõju osas SKPreaalkasvule.
In a number ofnon-euro area EU Member States, especially inthe Baltic States and Hungary, householdspending was also backed by high and, insome cases, increasing credit growth to theprivate sector.
Kuigi välisnõudlus mõjutas oluliselt määral toodangu suurenemist Poolas ja Rootsis, pärssis see SKPreaalkasvu enamikus uutes liikmesriikides ja Ühendkuningriigis.
In addition, in most of thenew Member States, price rise expectationsstemming from changes in taxation andregulated prices related to EU accessionstimulated consumption spending in the firsthalf of 2004.
Sellest hoolimata vääribmärkimist, et ekspordi ja impordi kasv jäi 2004.aastal üsna kiireks, eriti uutes liikmesriikides.Kaupade ja teenuste mahtu suurendas ELi liikmelisusega kaasnev kaubandustõkete kadumine,kaubanduspartnerite suurem nõudlus ja tootlikkuse kasv.
Finally, in some countries, thefiscal stance remained relatively loose.
Tänu majandustegevuse taastumisele, välismaiste otseinvesteeringute kasvule viimastel
Domestic demand was the main contributor toreal GDP growth in 2004 in many noneuro area EU Member States.
Paljudes euroalavälistes liikmesriikides oli2004. aastal SKPreaalkasvu peamiseks tegurikssisenõudlus.
In particular, gross fixedcapital formation was the key driver of outputgrowth.
Toodangu kasvu peamisekspõhjuseks oli eelkõige kapitali kogumahutuspõhivarasse.
Growing industrial confidence, a highdegree of capital utilisation and an improveddemand outlook contributed to the recovery ininvestment in many of the new Member States,Denmark and Sweden.
Investeeringute taastumiseleaitasid paljudes uutes liikmesriikides, Taanis ja Rootsis kaasa tööstussektori kindlustunde kasv,kapitali ulatuslik kasutamine ja paremad nõudlusväljavaated.
Turning to external demand, the contribution ofnet exports to real GDP growth variedsignificantly across the noneuro area EUMember States.
Paljudes uutes liikmesriikides(eriti Balti riikides) kajastas kiire sisenõudlusekasv eratarbimise suurenemist.
While external demandsignificantly supported output growth in Poland and Sweden, it acted as a drag ongrowth in most of the new Member States andthe United Kingdom.
Seda toetasreaalse kasutatava tulu kasv, mis oli seotudpalkade kiire kasvu ja tööturutingimuste paranemisega.
Despite this, it isimportant to note that export and import growthremained relatively strong in 2004, especiallyin the new Member States.
Ühendkuningriigis jätkus eratarbimisekasv tänu tööturu headele tulemustele ja kodumajapidamiste suurenevale jõukusele. Kodu-
Table 6 Real GDP growth in the noneuro area EU Member States and the euro area
Tabel 6 SKP reaalkasv euroalavälistes ELi liikmesriikides ja euroalal
(annual percentage changes)
(aastased muutused protsentides)
Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom EU10 1)EU13 2)
Tšehhi Vabariik Taani Eesti Küpros Läti Leedu Ungari Malta Poola Sloveenia Slovakkia Rootsi Ühendkuningriik EL 10 1) EL 13 2)
Source: Eurostat.Note: Quarterly figures are seasonally adjusted for the Czech Republic and seasonally and working day-adjusted for the United Kingdom.1) The EU10 aggregate comprises the 10 new EU Member States.2) The EU13 aggregate comprises the 13 noneuro area EU Member States.
Allikad: Eurostat.Märkus: Kvartaalseid arve on Tšehhi Vabariigi puhul kohandatud sesoonselt ning Ühendkuningriigi puhul sesoonselt ja tööpäevade arvu suhtes.1) EL10 agregaat hõlmab 10 uut liikmesriiki.2) EL13 agregaat hõlmab 13 väljaspool euroala asuvat ELi riiki.
by higher demand in trading partner countriesand by further gains in productivity.
Mitmetes riikides,eriti Poolas ja Slovakkias, jäi tööpuudus vägakõrgele tasemele.
Hungary and Slovakia, annual HICP inflationrates were almost three times higher than theeuro area average.
enam. Mõnedes teistes euroalavälistes liikmesriikides keskmine inflatsioonimäär 2004. aastalaga langes.
Employmentgrowth, however, tended to be rather subduedin most of the new Member States, due toearlier increases in wage costs in somecountries and a structural skill mismatchbetween labour supply and demand.
Paljudes riikideskiirenes inflatsioon märkimisväärselt 2004.aasta esimesel poolel ja jäi seejärel kas kõrgeletasemele pidama või vähenes järk-järgult aastateisel poolel.
In severalcountries, especially Poland and Slovakia,unemployment rates remained very high.
Mõnedes liikmesriikides jäi aga ÜTHI inflatsioonimäär enamjaolt stabiilsekskogu aasta vältel.
Most of the new Member States recordedhigher HICP inflation rates in 2004 comparedwith 2003 (see Table 7).
Euroalaväliste liikmesriikide inflatsiooniarengut mõjutasid osaliselt mõningad üldisedtegurid, eelkõige naftahinna kiire tõus 2004.aastal.
The strongest increasein inflation was observed in the Czech Republic, Latvia, Lithuania, Hungary and Poland.
Selle konkreetne mõju inflatsioonile oliaga riigiti erinev, kajastades tarbimismudelite,turustruktuuride ja tootmise energiamahukuseerinevusi.