natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There was therefore a need to agree between countries about how much should be taken and by whom.
Seega osutus vajalikuks sõlmida rahvusvahelised kokkulepped selle kohta, kellel ja millises koguses on õigus teatud varusid püüda.
At the same time, the demand for greater protection of the marine environment has focused attention on the complex interactions between fishing and the wider ecosystem of which fish are just one part.
laiematele struktuursetele ebakohtadele, mis takistavad isegi meie kõige edumeelsematel poliitilistel algatustel saavutada kõiki neis potentsiaalselt peituvaid võimalusi.
Without ecological sustainability, the social and economic objectives of the CFP can only ever be a pipe dream.
Aja jooksul muutusid ühise kalanduspoliitika ees seisvad ülesanded üha keerulisemaks.
We need to ensure that our decision-making procedures are aligned with that priority. And we need to create a framework in which the industry can take greater responsibility – and in which it is held more fully accountable.
Viimaste aastakümnete jooksul võib täheldada järjest suuremat muret surve pärast, mida tänapäevane tööstuslik kalapüük avaldab küll taastuvale, kuid siiski piiratud loodusressursile.
Consultations on what shape such a Reform might take will begin in the first half of 2009, when the Commission plans to publish a major discussion document. We look forward to a comprehensive and frank debate, and would encourage all stakeholders to contribute to it in full.
Samaaegselt tõmbab vajadus merekeskkonna tõhusama kaitse järele tähelepanu järjest enam keerulistele koosmõjudele kalapüügi ja laiemate ökosüsteemide vahel, millest kalad moodustavad vaid ühe osa.
These issues were addressed by the 2002 Reform of the Common Fisheries Policy, which introduced the principles of long-term planning, and a precautionary, ecosystem-based approach to fisheries management. In the six years which have passed since then, a number of concrete steps have been taken to achieve these goals.
Eeskätt peame me uurima institutsionaalseid ja struktuurseid tegureid, mis panevad poliitilisi otsustajaid ja kalanduse huvirühmi tegema pigem lühiajalise mõjuga otsuseid, mis toimivad paraku takistustena kalanduse reaalselt pikaajalisel haldusel põhineva lähenemise konkreetsel elluviimisel.
Many key commercial fish stocks are now harvested under long-term plans, and the commitment made at the Johannesburg World Summit on Sustainable Development in 2002 to manage fisheries for maximum sustainable yield is increasingly being put into practice.
Viimaste aastate kogemus näitab veenvalt, millises ulatuses on lühiajalistest majandushuvidest lähtuvad otsused kahjulikud mitte üksnes ökosüsteemidele, vaid kuivõrd need avaldavad negatiivset mõju ka Euroopa püügilaevastiku tegevusele.
We have cases where a recovery plan has effectively restored a depleted fish stock.
Ilma ökoloogilise jätkusuutlikkuseta jäävad ühise kalanduspoliitika majanduslikud ja sotsiaalsed eesmärgid pelgalt kunstlikuks projektiks.
New policies to eradicate pirate fishing and eliminate discarding are now in place and will contribute further to the health of our oceans.
Oluline on jälgida, et otsustusmenetluste puhul peetaks seda prioriteeti silmas.
And, perhaps most importantly, the creation of the seven Regional Advisory Councils (RACs) has vastly improved understanding and dialogue between stakeholders, scientists and fisheries managers throughout the EU.
Seetõttu tuleb luua raamistik, mille abil kogu kalandussektor saaks võtta ulatuslikuma vastutuse ja mis võimaldaks ka mainitud sektorit ennast käsitleda oma tegevuse eest täiel määral vastutavana.
However, much more still needs to be done.
Loodame, et tekib laialdane ja avameelne mõttevahetus ning julgustame kõiki huvirühmi selles aktiivselt osalema.
Most European fish stocks remain overfished, and the EU fleet still suffers from substantial overcapacity.
Sellest ajast möödunud kuue aasta jooksul on mainitud eesmärkide saavutamiseks võetud mitmeid konkreetseid meetmeid.
Catch limits continue to be set significantly higher than scientific advice would recommend, and the industry is economically inefficient, as the recent crisis sparked by rising fuel prices has amply demonstrated.
Mitmete kaubanduslikult oluliste liikide püük toimub nüüd pikaajaliste kavade alusel ning ülemaailmsel Johannesburgis toimunud jätkusuutliku arengu tippkohtumisel 2002. aastal võetud kohustusi maksimaalsel jätkusuutlikul saagikusel põhineva kalanduse halduse puhul on järjest enam ellu viidud.
European fisheries are still locked in a vicious downward cycle, in which shrinking resources mean that more and more effort is required to catch the same number, or less, of smaller, less valuable fish.
Välja on töötatud uued strateegiad, mille eesmärk on juurida välja röövpüük ja panna piir tagasilaskmisele ning mis toetavad meie ookeanide hea seisukorra püsimist.
As a result, the shortterm interests of the industry are no longer aligned with the pre-requirements for the long-term sustainability of the sector.
Ja lõpuks tuleb võibolla kõige olulisema asjaoluna märkida seitsme piirkondliku nõuandekomitee (RAC) rajamist, mis on märkimisväärselt parandanud erinevate huvirühmade, teadlaskonna ja kalanduse haldusega tegelevate isikute vastastikust mõistmist ja nendevahelist dialoogi kogu Euroopa Liidu ulatuses.
The conservation and fleet policies of the CFP are subject to mandatory review by 2012 at the latest.
Enamik Euroopa meredes asuvatest varudest kannatab jätkuvalt ülepüügi all ja Euroopa püügilaevastiku võimsus on endiselt liiga suur.
In view of this obligation, and given the persistent problems which affect the European fishing industry, the Commission believes it is necessary to start the process of review now.
Euroopa kalandus on endiselt takerdunud nõiaringi, kus kalavarude vähenemine nõuab sama või isegi väiksema koguse püüdmiseks üha suurema töö tegemist, tulemuseks on aga väiksematest ja odavama müügihinnaga kaladest koosnev saak.
Even as we continue to implement the 2002 Reform, we need to be thinking about the larger, structural weaknesses which prevent even our best policy initiatives from realising their full potential.
Selle tulemusena ei vasta lühiajalised eesmärgid selles valdkonnas enam kalavarude pikaajalise jätkusuutliku haldamise nõutavatele eeltingimustele.
Ministers encourage new reform of CFP
Roheline tuli Vahemere RACi rajamiseks
The Regional Advisory Council (RAC) for the Mediterranean became operational on 15 September 2008, thus completing the list of seven RACs that share the waters and resources exploited by European Union fishermen.
Vahemere piirkondlik nõuandekomitee (RAC, inglise keeles Regional Advisory Council) alustas tegevust käesoleva aasta 15. septembril, täiendades seega senise seitsme RACi ridu, mis jagunevad Euroopa Liidu erinevate merepiirkondade ja kalurite poolt püütavate kalavarude vahel.
The RACs were set up to facilitate the sector’s cooperation on resource management with the Commission and scientists.
Meenutame, et RACide loomise eesmärk oli lihtsustada kalandussektori koostööd komisjoni ja teadlastega kalavarude haldamise küsimustes.
Mediterranean fishermen now have a forum in which to make their views known to the Commission and Member States, and to issue opinions and recommendations on anything related to fisheries management.
Vahemere kaluritel oli siiani võimalus kasutada vastavat foorumit oma seisukohtade esitamiseks komisjonile ja liikmesriikidele ning esitada oma arvamusi ja soovitusi kõikide kalavarude haldamist puudutavate küsimuste kohta.
Like the other RACs, it includes representatives of fishermen, fish farmers, the processing industry, traders, sport fishermen, environmental organisations and consumers.
Samalaadselt teiste RACidega hõlmab ka Vahemere RAC püügisektori, vesiviljeluse, töötlejate, kaubandusvahendajate, sportliku ja harrastuspüügi, keskkonnaorganisatsioonide ja tarbijateühingute esindajaid.
In the context of the future reform of the Common Fisheries Policy, the Fisheries Ministers, meeting in Council on 29 and 30 September, encouraged the Commission to continue the work begun with its adoption of a preparatory note (see article p. 5).
Ühise kalanduspoliitika tulevase reformi raames avaldasid 29. ja 30. septembril Euroopa Liidu Nõukogu istungile kogunenud kalanduse eest vastutavad ministrid toetust komisjoni kavale jätkata tööd, mis käivitati komisjoni ettevalmistava teatisega (vt artiklit lk 5).
This document announces the future reform due to take place no later than 2012 and reviews the achievements of the 2002 reform and the policy aspects that still have to be addressed.
Mainitud dokumendis kuulutatakse välja ühise kalanduspoliitika tulevane reform, mis peab toimuma hiljemalt 2012. aastal ja mille käigus tuuakse välja 2002. aasta edusammud ning laiendatakse neid valdkondadele, milles tegevus alles algab.
On the positive side: greater transparency in the CFP’s scientific basis, improved dialogue with stakeholders, a large number of long-term management plans, better control over illegal fishing and a strategy to tackle the problem of discards.
Positiivsete külgedena tuleb välja tuua ühise kalanduspoliitika teadusliku aluse suurem läbipaistvus, tõhusam dialoog erinevate huvirühmadega, mitmed pikaajalised halduskavad, tulemuslik võitlus ebaseadusliku püügiga ja strateegia võitlemiseks püütud isendite tagasiviskamisega.
On the negative side: the remaining obstacles prevent genuinely sustainable fishing in EU waters.
Negatiivsete külgedena tuleb seevastu välja tuua asjaolu, et endiselt püsivad teatavad takistused, mis ei võimalda rakendada Euroopa Liidu vetes tegelikult jätkusuutlikku kalandust.
These include overcapacity of the EU fleet, operators’lack of responsibility in terms of the sustainable use of a public resource, and the complexity of EU regulations.
Eeskätt on tegemist ühenduse püügilaevastiku ülemäärase võimsusega, kalurite vähese vastutustundega seoses avaliku loodusressursi jätkusuutliku kasutamisega ja Euroopa Liidu tasandi õigusaktide ülemäärase keerukusega.
Maritime Affairs and Fisheries Commissioner Joe Borg stressed his determination to encourage a fishing industry that is economically, socially and environmentally sound, ‘which depends on healthy stocks and a fleet that corresponds to fishing possibilities’. The debate will continue in 2009 on the basis of a Commission green paper and with the participation of the Member States, the sector, stakeholders and the general public.
Merenduse ja kalanduse eest vastutav volinik Joe Borg rõhutas oma soovi toetada majanduse, sotsiaalsfääri ja keskkonna seisukohalt tervet kalandustööstust, „mis tähendab elujõulisi kalavarusid ja püügivõimalustega tasakaalus olevat püügilaevastikku.“ Komisjoni rohelise raamatu alusel toimuv arutelu jätkub 2009. aastal ning sellesse tuleb kaasata liikmesriigid, kalandussektor, erinevad huvirühmad ja lai avalikkus.
No 43 April 2009
nr 43 aprill 2009
A strategy for sustainable and prosperous aquaculture
Jätkusuutliku ja viljaka vesiviljeluse strateegia
Auctions: switching to telematics
Sadamaturud – suund kaugostudele
Calendar Editorial Fact File
Kalender Juhtkiri Artikkel
World Ocean Conference, Manado (Indonesia), 11-15 May 2009The international community will come together at this world conference to discuss maritime issues related to climate change. > For more information:Tel: +62 21 351 90 70 – ext.1773E-mail: info@woc2009.org Website: www.woc2009.org Aquaculture: growth opportunities Aquaculture competes for space
World Ocean Conference, Manado (Indoneesia), 11.–15. mai 2009Sellel rahvusvahelisel konverentsil käsitlevad osavõtjad kogu maailmast kliimamuutustega seotud merendusküsimusi. > Lisateave:Tel: +62 21 351 90 70 – ext.1773E-post: info@woc2009.org Kodulehekülg: www.woc2009.org Vesiviljelus kasvandusruumi otsinguil o m m air S
Fish auctions group together
Sadamaturud ühinevad
European Maritime Day, Rome (Italy), 19-20 May 2009In celebration of this European day, the European Commission will host a conference with workshops in Rome, in partnership with the Italian government. > For more information:Website: http://ec.europa.eu/maritimeday Maritime clusters: drivers of economic development and innovation in Europe
Mereklastrid – Euroopa majandusarengu ja innovatsiooni liikumapanev jõud
Upcoming Councils of the Fisheries Ministers of the 27 European Union Member States:• 23 and 24 April 2009 in Luxembourg,• 25 and 26 May 2009 in Brussels,• 22 and 23 June 2009 in Luxembourg.
Järgmised nõukogu istungid, kus osalevad Euroopa Liidu 27 liikmesriigi kalanduse eest vastutavad ministrid, toimuvad:• 23. ja 24. aprillil 2009 Luxembourgis,• 25. ja 26. mail 2009 Brüsselis,• 22. ja 23. juunil 2009 Luxembourgis.
The Commission has not, save where otherwise stated, adopted or in any way approved any view appearing in this publication and statements should not be relied upon as statements of the Commission’s or the Maritime Affairs and Fisheries DG’s views.The Commission does not guarantee the accuracy of the data included in this publication, nor does the Commission or any person acting on its behalf accept responsibility for any use made thereof.© European Communities, 2009.Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.Cover photo: © Lionel Flageul
Ajakirjas avaldatud arvamusi ei saa tõlgendada Euroopa Komisjoni merendus- ja kalandusasjade PD ametliku seisukohana.Komisjon ei vastuta väljaandes avaldatud andmete õigsuse eest.Komisjon ega tema nimel tegutsevad isikud ei vastuta ajakirja kasutusviisi eest.© Euroopa Ühendus, 2009.Väljaannet võib kopeerida vaid juhul, kui esitatakse viide allikmaterjalile.Kaanefoto: © Lionel Flageul
For sustainable and prosperous European aquaculture
Jätkusuutliku ja tulusa Euroopa vesiviljeluse nimel
European aquaculture has many strengths: high domestic demand, a wide variety of fish and shellfish farms, dynamic and high-level research, competitive technology, skilled and experienced operators and businessmen, climate conditions and sites suited to a large number of species, rules and practices that respect the environment, and wholesome and high quality products.
Euroopa vesiviljelusega on seotud mitu positiivset asjaolu: arvestatav nõudlus siseturul, kala- ja molluskikasvanduste mitmekesisus, paindlikud ja kõrgetasemelised teadusuuringud, konkurentsivõimeline tehnoloogia, kvalifitseeritud ja kogenud majandijuhid ja ettevõtjad, paljude erinevate liikide kasvatamist võimaldavad kliimaolud ja kasvandused, keskkonnasõbralikud eeskirjad ja tootmistavad ning tervishoiunõuetele vastavad ja kõrgekvaliteedilised tooted.
Aquaculture plays an important economic and social role in the Union.
Seejuures on vesiviljelus Euroopa Liidus oluline nii majanduslikke kui ka sotsiaalseid kaalutlusi silmas pidades.
However, the different branches of European aquaculture are also faced with challenges that have an impact on production and the further development of this activity.
Samas on mitme Euroopa vesiviljeluse haru ette kerkinud väljakutsed, mis mõjutavad nii toodangut kui ka kogu selle tegevuse arengut.
Growing difficulties obtaining space (especially in coastal areas), fish farms’ strong dependence on a high quality environment and water, the obligation to respect strict environmental standards, competition with third-country imports (particularly from Asia and South America) and the lack of familiarity with the sector on the part of financial institutions, insurance companies, public authorities and even consumers, all represent bottlenecks that prevent European aquaculture from contributing to the sector’s growth at global level. Despite its many strengths, for the past decade or so European aquaculture has stagnated, with production of just over 1.3 million tonnes of fish, molluscs and shellfish.
Järjest suuremad probleemid ruumi leidmisega (eeskätt rannikupiirkondades), kasvanduste märkimisväärne sõltuvus kvaliteetsest keskkonnast ja veest, kohustus järgida rangeid keskkonnanõudeid, konkurents kolmandatest riikidest (eeskätt Aasiast ja Lõuna-Ameerikast) imporditava toodanguga ning teatav umbusk, mida selle valdkonna suhtes näitavad üles teised otsesed partnerid (finantsasutused, kindlustusettevõtted, ametiasutused ja isegi… tarbijad), on tekitanud mitmeid kitsaskohti, mis takistavad Euroopa vesiviljelusel osaleda seda sektorit üldiselt iseloomustavas ülemaailmses tõusutrendis.
The Commission explored the reasons for this stagnation and sought to identify its causes by means of a wide consultation of stakeholders.
Nüüd juba kümmekond aastat on Euroopa vesiviljeluses valitsenud stagnatsioon, mistõttu kalade, molluskite ja koorikloomade kogutoodang ei ületa 1,3 miljonit tonni.
This reflection has resulted in a new strategy meant to give fresh impetus to the sector.
Ja seda vaatamata kõigile olemasolevatele eelistele.
The European aquaculture sector has real prospects for the future.
Selline mõttevahetus viis välja uue strateegia väljatöötamiseni, mille eesmärk on anda mainitud valdkonnale uus arenguhoog.
It is up to the public authorities and political leaders to make the choices that will enable it to participate fully in the global expansion occurring in this sector and to respond to consumers’demands. demands.
Nii kohalikel, piirkondlikel, riiklikel kui ka üleeuroopalistel ametiasutustel on ülioluline roll selle uue arenguhoo toetamisel, et tõsta vesiviljeluse konkurentsivõimet, suurendada selle valdkonna keskkonnaalast, sotsiaalset ja majanduslikku jätkusuutlikust ning tõhustada vesiviljeluse korralduse haldamist.
I April 2009 I
I aprill 2009 I nr43
Aquaculture: growth opportunities la g eu l
Vesiviljelus: arenguväljakutsed la g eu l
Aquaculture production in the EU-27 amounted to around 1.3 million tonnes of fish, molluscs and shellfish, a turnover of around EUR 3.5 billion.
2005. aastal ulatus 27-liikmelise Euroopa Liidu vesiviljelussektori kala, molluskite ja koorikloomade toodang 1,3 miljoni tonnini ning sellega seotud käive oli ligikaudu 3,5 miljardit eurot.
The sector provides jobs for some 65 000 people.
Sektoris on praegu umbes 65 000 töökohta.
Although aquaculture is growing in leaps and bounds globally, European aquaculture is stagnating.
Samaaegselt ülemaailmse vesiviljelussektori kiire arenguga valitseb Euroopa vesiviljeluses stagnatsioon.
Based on an analysis of the challenges, opportunities and difficulties encountered, the Commission proposes, in a Communication to the European Parliament and the Council of Ministers, to give fresh impetus to a strategy designed to enable European aquaculture to take an active part in today’s‘blue revolution’.
Korraldatud SWOT-analüüsi tulemuste põhjal teeb komisjon Euroopa Parlamendile ja ministrite nõukogule esitatud teatises ettepaneku anda uus hoog strateegiale, mis peab võimaldama Euroopa vesiviljelusel osaleda täies ulatuses käimasolevas„sinises revolutsioonis”.
I April 2009 I
I aprill 2009 I nr 43
These prospects suggest that European aquaculture has a bright future, which is true.
Selline perspektiiv annab alust arvata, et Euroopa vesiviljelusel seisab ees märkimisväärne areng ja selline arvamus on igati põhjendatud.
It is already an important economic sector today: in 2005, production by the EU-27 aquaculture sector amounted to around 1.3 million tonnes of fish, molluscs and shellfish, representing a turnover of about EUR 3.5 billion.
Seejuures on juba praegu tegemist olulise majandusvaldkonnaga – 2005. aastal ulatus 27-liikmelise Euroopa Liidu vesiviljelussektori kala, molluskite ja koorikloomade toodang 1,3 miljoni tonnini ning sellega seotud käive oli ligikaudu 3,5 miljardit eurot.
of one third since the start of the millennium – in only six years!
2006. aasta ülemaailmne toodang ulatus peaaegu 52 miljoni tonnini (1), seega on aastatuhande algusega võrreldes ligi kolmandiku võrra juurdekasvu. Ja seda vaid kuue aastaga!
Spectacular growth in Asia and South America in particular has contributed to this phenomenon.
Sellise arengu põhjuseks on eeskätt märkimisväärne majanduskasv Aasias ja Lõuna-Ameerikas.
At global level, aquaculture already provides nearly half the fish, shellfish and molluscs for human consumption.
Ülemaailmses ulatuses pärineb kasvandustest juba peaaegu pool inimtarbimiseks ettenähtud kaladest, koorikloomadest ja molluskitest.
A strategy to bolster European aquaculture
ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) prognoosi kohaselt jätkub ülemaailmse kalade ja mereandide tarbimise kasv ka tulevikus.
For now, though, European aquaculture is not participating fully in this global expansion.
Paraku ei osale Euroopa vesiviljelus praegu täieulatuslikult mainitud ülemaailmses arengus.
Between 1995 and 2004, total aquaculture production in the EU-27 rose by only 3 to 4 % until 1999, or less than half the global growth rate.
Ajavahemikul 1995–2004 suurenes 27-liikmelise Euroopa Liidu vesiviljelustoodang kuni 1999. aastani vaid 3–4% võrra, mis on enam kui poole vähem, kui ülemaailmsed kasvuprotsendid.
From 2000 to 2004, EU production stagnated.
Ajavahemikul 2000–2004 valitses Euroopa Liidu toodangus aga täielik paigalseis.
With demand from European consumers rising constantly, imports account for more than 60% of European consumption.
Ja kuivõrd Euroopa tarbijate nõudlus tõusis pidevalt, on Euroopas tarbitava imporditud toodangu osakaal jõudnud praeguseks enam kui 60 protsendini.
(1) These figures do not include aquaculture plant products (aquatic plants and seaweed).
(1) Toodud arvud ei kajasta taimse päritoluga vesiviljelustooteid (veetaimed ja vetikad).
Promoting competitiveness a major contribution to ensuring the continuity, safety and quality of European fish farming production.
Seetõttu käivitas komisjon alates 2002. aastast esimese Euroopa vesiviljeluse jätkusuutliku arengu strateegia (2), mis aitas oluliselt kaasa Euroopa vesiviljelustoodangu kestvuse, ohutuse ja kvaliteedi parandamisele.
Most of the measures set out in the 2002 strategy that come within the remit of the European public authorities have now been implemented.
Praeguseks on enamik 2002. aasta strateegias kindlaksmääratud Euroopa ametiasutuste võetavaid meetmeid ellu rakendatud.
It will be necessary to go even further to meet the challenges still ahead for European aquaculture.
Seega tuleb minna edasi ning astuda vastu Euroopa vesiviljeluse ees seisvatele väljakutsetele.
That is the subject of a Communication adopted on 8 April 2009 by the Commission, entitled‘Fresh impetus for the strategy for the sustainable development of European aquaculture’.
Sel eesmärgil võttis komisjon 8. aprillil 2009. aastal vastu teatise, mille eesmärk on„anda uus hoog Euroopa vesiviljeluse jätkusuutliku arengu strateegiale”.
In addition to the sharp rise in demand, European aquaculture benefits from a number of strengths and opportunities for its expansion.
Lisaks kiiresti suurenevale nõudlusele on Euroopa vesiviljelusel veel teatavaid teisigi arengutegureid ja -võimalusi.
The sector has advanced research and technology, sophisticated equipment, qualified entrepreneurs and innovative small and medium-sized companies.
Vesiviljelussektorit iseloomustavad tipptasemel teadusuuringud ja tehnilised vahendid, kvalifitseeritud ettevõtjad ja innovaatilised väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted.
A solid legal framework for the protection of health and the environment is another of its assets.
Euroopa trumbiks on samuti tõhus keskkonna- ja sanitaaralane õiguslik raamistik.
With consumer demand increasingly focused on quality products that are environmentally acceptable, safe and completely traceable, European aquaculture is prepared to meet their expectations.
Kuivõrd tarbijate huvi on eeskätt suunatud kõrgekvaliteedilisele toodangule, mis vastab rangetele sanitaarnõuetele ja mida iseloomustab toodete päritolu läbipaistvus, on Euroopa vesiviljelus valmis järjest paremini neile ootustele vastama.
The first focus of this strategy is to promote the sector’s competitiveness and diversity.
Strateegia esimene suund on edendada vesiviljeluse konkurentsivõimet ja mitmekülgsust.
Competitiveness will be guaranteed first and foremost by advanced research and technologies.
Konkurentsivõime tagatiseks on eeskätt tipptasemel teadusuuringud ja tehnoloogia.