natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Arcor AG & Co KG, (‘Arcor’) is a beneficiary within the meaning of Article 2(b) of the regulation. According to that provision, ‘beneficiary’ means ‘a third party duly authorised … or entitled to provide communications services under national legislation, and which is eligible for unbundled access to a local loop’. The concept of ‘local loop’ is defined by Article 2(c) of the regulation as ‘the physical twisted metallic pair circuit connecting the network termination point at the subscriber’s premises to the main distribution frame or equivalent facility in the fixed public telephone network.’ 2.
Arcor AG & Co. KG (edaspidi „Arcor”) on kasutusõiguse saanu määruse artikli 2 punkti b tähenduses. Selle õigusnormi kohaselt on kasutusõiguse saanuks „kolmas isik, kes […] on nõuetekohaselt volitatud või kellel vastavalt siseriiklikele õigusaktidele on õigus pakkuda sideteenuseid ja kes on õigustatud saama eraldatud kliendiliinijuurdepääsu”. Mõiste „kliendiliin” on defineeritud määruse artikli 2 punktis c kui „füüsiline metalljuhtmete keerdpaar, mis ühendab sidevõrgu lõpppunkti abonendi ruumides peajaotla või samaväärse seadmega üldkasutatavas tavatelefonivõrgus”. 2.
This Regulation shall apply to unbundled access to the local loops and related facilities of notified operators as defined in Article 2(a).
Käesolevat määrust kohaldatakse artikli 2 punktis a määratletud teavitatud operaatorite eraldatud kliendiliinijuurdepääsu ja sellega seotud vahendite suhtes.
Arcor provides ISDN telephone connections to final customers, but these can only be used if it has access to the relevant local loop on the Deutsche Telekom telecommunications network.
Arcor tagab lõpptarbijatele ISDN-tele-foniühendused, mida saab siiski kasutada ainult siis, kui tal on Deutsche Telekomi telekommunikatsioonivõrgus juurdepääs vastavale kliendiliinile.
This Regulation shall apply without prejudice to the obligations for notified operators to comply with the principle of nondiscrimination, when using the fixed public telephone network in order to provide high speed access and transmission services to third parties in the same manner as they provide for their own services or to their associated companies, in accordance with Community provisions.
Käesoleva määruse kohaldamine ei piira teavitatud operaatorite kohustust järgida ühenduse sätete kohaselt mittediskrimineerimise põhimõtet üldkasutatava tavatelefonivõrgu kasutamisel kolmandatele isikutele kiire juurdepääsu ja edastusteenuste pakkumiseks samal viisil, nagu nad pakuvad oma teenistustele või sidusettevõtjatele.
Article 1 of the regulation, entitled ‘Aim and scope’, is worded as follows:
Määruse artikkel 1, mille pealkiri on „Eesmärgid ja reguleerimisala”, on sõnastatud järgmiselt:
This Regulation aims at intensifying competition and stimulating technologi- cal innovation on the local access market, through the setting of harmonised condi-
Käesoleva määruse eesmärk on tõhustada konkurentsi ja stimuleerida tehnoloogilisi uuendusi kliendiliinijuurdepääsu turul,
This Regulation is without prejudice to the rights of Member States to maintain or introduce measures in conformity with Community law which contain more detailed provisions than those set out in this Regulation and/or are outside the scope of this Regulation inter alia with respect to other types of access to local infrastructures.’
Käesolev määrus ei piira liikmesriikide õigust säilitada või kasutusele võtta ühenduse õigusele vastavaid meetmeid, mis sisaldavad üksikasjalikumaid sätteid kui käesolevas määruses ettenähtud ja/või käesoleva määruse reguleerimisalast väljaspool olevad sätted, mis muu hulgas käsitlevad juurdepääsuinfrastruktuuride teisi tüüpe.”
According to Article 3 of the regulation, entitled ‘Provision of unbundled access’: access to the local loop and related facilities set on the basis of cost-orientation.’
Määruse artikkel 3, mille pealkiri on „Eraldatud juurdepääsu pakkumine”, näeb ette:
According to German law and in particu- lar Paragraph 24(1) and (2) of the Tele- communications Law (Telekommunikationsgesetz) of 25 July 1996, 3 rates are to be
Saksa õiguse kohaselt, eelkõige 25. juuli 1996. aasta Telekommunikationsgesetz’i 3
Notified operators shall publish from 31 December 2000, and keep updated, a reference offer for unbundled access to their local loops and related facilities, which shall include at least the items listed in the Annex.
Teavitatud operaatorid avaldavad alates 31. detsembrist 2000 oma kliendiliinidele ja seotud vahenditele eraldatud juurdepääsu käsitleva standardpakkumise, mis hõlmab vähemalt lisas loetletud teenuseid ja mida nimetatud operaatorid ajakohastavad.
The offer shall be sufficiently unbundled so that the beneficiary does not have to pay for network elements or facilities which are not necessary for the supply of its services, and shall contain a description of the components of the offer, associated terms and conditions, including charges.
Pakkumine on piisavalt komplektist eraldatud, nii et kasutusõiguse saanu ei pea maksma teenuste osutamiseks mittevajalike võrguelementide või -vahendite eest, ning kirjeldab pakkumise osi ja asjakohaseid tingimusi, sealhulgas tariife.
based on the costs of efficient service provision and are to accommodate the requirements under Paragraph 24(2).
(telekommunikatsiooniseadus) § 24 lõigete 1 ja 2 kohaselt peavad tariifid põhinema teenuste tõhusa osutamise kuludel ja vastama lõikes 2 kehtestatud nõuetele.
According to that paragraph, rates must not: (1) contain surcharges which prevail solely as a result of the provider’s dominant position according to Paragraph 19 of the Law against Restraints of Competition in the relevant telecommunications market; (2) contain reductions which restrict the competitive potential of other undertakings on a telecommunications market or (3) confer advantages on certain operators compared with other operators using equivalent or similar telecommunications services on the telecommunications market in question, unless there is evidence of an objectively justifiable reason therefor.
Kui ei tõendata, et esineb objektiivne põhjus, ei tohi tariifid selle lõike kohaselt 1) sisaldada konkurentsipiirangute vastase seaduse § 19 kohaselt hinnalisa, mida on võimalik kehtestada üksnes seetõttu, et teenuse pakkujal on asjaomasel telekommunikatsiooniturul turgu valitsev seisund; 2) sisaldada hinnaalandust, mis kahjustab teiste ettevõtjate võimalust konkureerida telekommunikatsiooniturul, ega 3) anda teatavatele teenusesaajatele eeliseid võrreldes teiste teenusesaajatega, kes tellivad kõnealusel telekommunikatsiooniturul võrdväärseid või sarnaseid telekommunikatsiooniteenuseid.
Where access is refused, the aggrieved party may submit the case to the dispute resolution procedure referred to in Article 4(5).
30. septembril 1998 sõlmis Arcor Deutsche Telekomiga lepingu juurdepääsu kohta viimase kliendiliinidele ning seda pikendati
On 30 September 1998, Arcor signed a contract with Deutsche Telekom — which was subsequently renewed with effect from
Teavitatud operaatorid täidavad alates 31. detsembrist 2000 kasutusõiguse saanute mõistlikud taotlused eraldatud juurdepääsu saamiseks kliendiliinidele ja seotud vahenditele läbipaistvatel, õiglastel ja mittediskrimineerivatel tingimustel.
Without prejudice to Article 4(4), notified operators shall charge prices for unbundled
Teavitatud operaatorid pakuvad kasutusõiguse saanutele nende enda teenistustele või sidusettevõtjatele pakutavatega samaväärseid vahendeid samadel tingimustel ja sama aja jooksul.
1 April 2001 — on access to the latter’s local loops.
ARCOR alates 1. aprillist 2001.
Under that contract, the rates approved by the regulatory authority applied as agreed.
Leping nägi ette, et reguleeriva asutuse lubatud tariifid loetakse kehtestatuks vastastikusel kokkuleppel.
The national regulatory authority may, where justified, intervene on its own initiative in order to ensure nondiscrimination, fair competition, economic efficiency and maximum benefit for users.
Vajaduse korral võib riigi reguleeriv asutus omal algatusel sekkuda, et tagada mittediskrimineerimine, aus konkurents, majanduslik tasuvus ja lõppkasutajate maksimaalne kasu.
Under Article 4 of the regulation, which is concerned with ‘[s]upervision by the national regulatory authority’:
Määruse artikkel 4, mis käsitleb „[r]iigi reguleeriva asutuse järelevalvet”, sätestab:
When the national regulatory authority determines that the local access market is sufficiently competitive, it shall relieve the notified operators of the obligation laid down in Article 3(3) for prices to be set on the basis of costorientation.
Kui riigi reguleeriv asutus teeb kindlaks, et juurdepääsuturg on piisavalt konkurentsivõimeline, vabastab ta teavitatud operaatorid artikli 3 lõikes 3 sätestatud kulupõhiste hindade kehtestamise kohustusest.
The national regulatory authority shall ensure that charging for unbundled access to the local loop fosters fair and sustainable competition.
Riigi reguleeriv asutus tagab, et eraldatud kliendiliinijuurdepääsu hinna määramisel peetakse silmas ausat ja püsivat konkurentsi.
(a) impose changes on the reference offer for unbundled access to the local loop and related facilities, including prices, where such changes are justified, and
Riigi reguleerival asutusel on volitused: a) kehtestada muudatusi eraldatud kliendiliinijuurdepääsu ja sellega seotud vahendite standardpakkumises, sealhulgas hindades, kui sellised muudatused on õigustatud, ja
With regard to German national law, according to Paragraph 27(1) of the TKG 1996, the regulatory authority is to approve rates either on the basis of the cost of providing an efficient service for each type of service or on the basis of the average price, set by that authority, for a basket of ser -vices.
Mis puudutab Saksamaa õigust, siis annab reguleeriv asutus 1996. aasta TKG § 27 lõike 1 kohaselt tariifidele loa kas teenuste tõhusa osutamise kulude põhjal iga teenuse lõikes või taseme alusel, mille kõnealune asutus on kehtestanud teenuste portfelli eest tasumisele kuuluvate tariifide keskmistele muutumismääradele.
Paragraph 27(4) empowers the Federal Government to issue regulations setting out the rules applying to different types of approvals and defining the terms and conditions under which the regulatory authority is required to decide which of the procedures listed in paragraph 1 is to apply.
Sama paragrahvi lõikega 4 on liitvabariigi valitsusele antud õigus täpsustada määrustega loa tüüpide süsteemi ja kehtestada tingimused, mille alusel peab reguleeriv asutus otsustama, missugust kõnealuse paragrahvi lõikes 1 kirjeldatud korda kohaldatakse.
(b) require notified operators to supply information relevant for the implementation of this Regulation.
b) nõuda teavitatud operaatoritelt asjakohast teavet käesoleva määruse rakendamise kohta.
According to Paragraph 2(1) of the Telecommunications Rates Regulation
1. oktoobri 1996. aasta Telekommuni-kations-Entgeltregulierungsverordnung’i 4 seostada otseselt teenusega (otsesed kulud), ja kulusid, mis ei ole otseselt teenusega seotud (üldkulud).
Statements relating to common costs shall set forth how the common costs are allocated to the given service.
Mis puudutab üldkulusid, siis tuleb märkida ja selgitada, kuidas need jaotatakse erinevate teenuste vahel.
In such allocation, the filing company shall take account of the criteria of the Council directives issued under Article 6 of Council Directive 90/387/EEC of 28 June 1990 on the establishment of the internal market for telecommunications services through the implementation of open network provision (OJ 1990 L 192, p. 1).
Niisugusel jaotamisel peab taotluse esitanud ettevõtja võtma arvesse kriteeriume, mis on kehtestatud nõukogu 28. juuni 1990. aasta direktiivi 90/387/EMÜ telekommunikatsiooniteenuste siseturu loomise kohta avatud võrgu pakkumise kaudu (EÜT L 192, lk 1) artikli 6 alusel vastu võetud nõukogu direktiividega.
Also to be included in the cost statements according to sentence 1 above is an account of: (1) the method used to determine the costs; (2) the level of payroll costs, depreciation, cost of capital, costs in relation to materials; (3) target and actual capacity utilisation in the documentation period; and (4) the cost, on which cost accounting is based, of the individual factors employed to provide the service, including the relevant prices, and in particular the elements of the public telecommunications network … and the cost of using those elements.’
Kuludokumentides peavad olema täpsustatud ka järgmised andmed: 1) kuluarvestusmeetod, 2) tööjõukulude, kulumi, investeeritud kapitaliga seotud finantskulude ja materjalikulude suurus, 3) eeldatava ja realiseeritud võimsuse kasutamine võrdlusperioodil ja 4) teenuse kulude arvestamisel aluseks olnud kogused, kaasa arvatud vastavad hinnad, eelkõige avaliku telekommunikatsioonivõrgu osad […] ja nende osade kasutamise kulud.”
According to Paragraph 2(3) of the TEntgV, ‘the regulatory authority may reject an application for rates approval where the company fails to produce the documents referred to in Paragraphs 1 and 2 in full.’
TEntgV § 2 lõike 3 kohaselt võib reguleeriv asutus „[t]ariifiloa andmisest keelduda, kui ettevõtja ei esita kõiki lõigetes 1 ja 2 nimetatud dokumente”.
According to Paragraph 2(2) of the TEntgV, ‘cost statements according to the fourth point of subparagraph 1 above shall comprise costs that can be directly allo-
Sama TEntgV § 2 lõike 2 kohaselt „hõlmavad lõike 1 punktis 4 nimetatud kuludokumendid kulusid, mida võib
Lastly, Paragraph 3(1) of the TEntgV states that the regulatory authority is to examine the documentation submitted by the filing company with a view to establishing whether and to what extent the rates proposed are based on the cost of efficient service provision.
Lõpuks on TEntgV § 3 lõikes 1 ette nähtud, et reguleeriv asutus peab taotluse esitanud ettevõtja esitatud tõendavad dokumendid läbi vaatama, et teha kindlaks, kas ja mil määral põhinevad taotletavad hinnad teenuste tõhusa osutamise kuludel.
According to Para-
Sama paragrahvi lõike 2 kohaselt tulenevad need
ARCOR rest, the approval expired on 31 March 2002 at the latest.
ARCOR otsusetaotluse esitanud kohtu sõnul lõppes loa kehtivus igakuise abonemenditasu osas 31. märtsil 2003 ja muus osas hiljemalt 31. märtsil 2002.
graph 3(2), these costs are derived from the longterm additional costs of providing the service plus an appropriate amount for volume-neutral common costs, both inclusive of an appropriate return on capital employed, to the extent that these costs are required to provide the offering.
kulud teenuse pikaajalistest lisakuludest ja mõistlikust hinnalisast, mis on mõeldud teenuse mahust sõltumatute üldkulude – sealhulgas igal juhtumil investeeritud kapitali mõistliku tootluse – hüvitamiseks, kui need kulud on selle teenuse osutamiseks vajalikud.
According to Paragraph 3(3), when examining the documentation supplied, the regulatory authority should, for the purposes of comparison, refer additionally to, in particular, the prices and costs of companies offering corresponding services on comparable markets.
Sama paragrahvi lõike 3 kohaselt peab reguleeriv asutus tõendavate dokumentide läbivaatamisel kasutama lisaks võrdlusena selliste ettevõtjate hindu ja kulusid, kes pakuvad samalaadseid teenuseid sarnastel turgudel.
In doing this, the particular features of the reference markets must be taken into account.
Seejuures tuleb arvesse võtta võrdlusturgude iseärasusi.
Lastly, Paragraph 3(4) states that where costs stated in Paragraph 2(2) exceed the cost of efficient service provision, they are to be deemed expenditure surplus to efficient provision.
Lõpuks näeb sama paragrahvi lõige 4 ette, et kui kulud, mille kohta on esitatud § 2 lõike 2 kohased tõendavad dokumendid, ületavad teenuste tõhusa osutamise kulusid, loetakse need teenuste tõhusa osutamise seisukohast ebavajalikeks kulutusteks.
Paragraph 2(2) also states that this expenditure and other neutral expenditure will only be taken into account in the rates approval procedure if, and for such duration as, it derives from a legal requirement or the filing company evidences other proper justification therefor.
Samas lõikes nähakse ka ette, et neid kulutusi, samuti muid neutraalseid kulutusi võetakse tariifiloa andmisel arvesse ainult siis – ja nii kaua –, kui selleks on seaduslik kohustus või kui taotluse esitanud ettevõtja esitab muu objektiivse põhjenduse.
On 30 April 2001, Arcor brought an action seeking, inter alia, judicial annulment of the approval decision referred to above.
30. aprillil 2001 esitas Arcor kaebuse, milles ta palus kohtul tühistada eespool nimetatud loa andmise otsus.
Its argument in substance is that the approved rates are too high because, according to Arcor, the investment value of the local loop — on which they were based — was incorrectly determined.
Ta väitis sisuliselt, et lubatud tariifid on liiga kõrged. Arcori arvates kehtestati need kliendiliini tehtud investeeringu väärtuse eksliku hindamise alusel.
The capital costs and the depreciation life were calculated exclusively on the basis of the current cost entailed in setting up a modern efficient local network, with the result that, in its view, the rates exceed Deutsche Telekom’s true capital costs.
Finantseerimiskulud ja amortisatsiooniperiood arvutati ainult kaasaegse ja tõhusa kohtvõrgu rajamiseks vajaliku jooksva maksumuse alusel, nii et tariifid ületavad Deutsche Telecomi tegelikud finantseerimiskulud.
Basically, the rates are in breach of the principle of costorientation contained in Article 3(3) of the regulation.
Kokkuvõttes rikutakse tariifidega määruse artikli 3 lõikes 3 sätestatud kulupõhisuse põhimõtet.
By a decision dated 30 March 2001, and subsequently amended on 17 April 2001, the German regulatory authority partially approved Deutsche Telekom’s rates for access to the local loop (monthly licence fee for use of the line and a one-off provision and cancellation fee) from 1 April 2001 for numerous types of access charged at varying amounts.
Selles olukorras otsustas Verwaltungsgericht Köln menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule terve rea eelotsuse küsimusi, mis võiks ümber sõnastada, et tagada Euroopa Kohtu vastuste lihtsus.
According to the referring court, the approval for the monthly licence fee expired on 31 March 2003, and, as for the
Need küsimused hõlmavad väga ammendavalt ja laiaulatuslikult probleemiringi, mis kerkis esile käesoleva kohtuasja konkreetses kontekstis ja käsitleb tariifide kulupõhisuse mõistet ning sellega seonduvat.
In those circumstances, the Verwaltungsgericht Köln decided to stay proceedings and refer to the Court for a preliminary ruling a lengthy series of questions which could usefully be reformulated to enable the Court to reply to them in a straightforward manner. Within the specific context of the present case, these questions take an extremely exhaustive and wide-ranging approach to a whole range of problems relating to and surrounding the concept of charges set on the basis of costorientation.
Saksamaa reguleeriv asutus andis 30. märtsi 2001. aasta otsusega, mida parandati sama aasta 17. aprillil, osalise loa Deutsche Telekomi tariifidele, mis puudutavad kliendiliinijuurdepääsu (igakuine abonemenditasu liini kasutamise eest, ühekordne liitumistasu ja ühekordne tasu ülesütlemise eest), alates 1. aprillist 2001 paljude erineva hinnaga juurdepääsuvariantide puhul. Eel-
OPINION OF MR MADURO — CASE C-55/06 costorientation and the boundaries of the judicial review to which such decisions must be subjected.
KOHTUJURIST POIARES MADURO ETTEPANEK — KOHTUASI C-55/06
The first basically asks to what extent Article 1(4) of the regulation permits Member States, when adopting national legislation defining the concept of costorientation, to deviate from the concept of costorientation as laid down in Article 3(3) of the regulation, to the detriment of beneficiaries.
Esimeses tahetakse sisuliselt teada, mil määral lubab määruse artikli 1 lõige 4 liikmesriikidel kulupõhisuse mõistet täpsustavaid siseriiklikke õigusakte vastu võttes kalduda kasutusõiguse saanute kahjuks kõrvale kulupõhisuse mõistest, mis on ette nähtud määruse artikli 3 lõikes 3.
By its sixth question, the referring court is basically asking whether, even though a rates approval decision adopted by a national regulatory authority is not addressed to them, competitors as beneficiaries of access to the notified operator’s local loop must have the right to bring an action against such a decision, where they consider that the rates have not been set on the basis of costorientation.
Kuuendas küsimuses soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas konkurentidel, kes on saanud juurdepääsu teavitatud operaatori kohtvõrgule, peab vaatamata sellele, et riigi reguleeriva asutuse tariifiloa otsus ei ole küll neile adresseeritud, olema niisuguse otsuse edasikaebamise õigus, kui nad arvavad, et tariifid ei ole kulupõhised.
The second question concerns whether, under Article 3(3) of the regulation, the requirement that the rates charged for local loop access should be set on the basis of costorientation also includes imputed interest and costaccounting depreciation.
Teises küsitakse, kas määruse artikli 3 lõike 3 kohaselt hõlmab kliendiliinijuurdepääsu eest küsitud tariifide kulupõhisuse nõue ka arvestuslikke intresse ja arvestuslikku kulumit.
The referring court is asking about the basis used to calculate this depreciation and interest.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus küsib seejärel, mis on kulumi ja intresside arvutamise aluseks.
Should it be exclusively the current replacement value, expressed in terms of current daily prices at the date of valuation, or should depreciation made prior to the date of valuation be deducted from the replacement value of the assets?
Kas selle puhul tuleb aluseks võtta ainult asendamise hetkeväärtust, mis on väärtuse hindamise ajal väljendatud jooksvates hindades, või tuleb vara asendamise väärtusest maha arvata juba enne hindamise kuupäeva arvesse võetud kulum?
The last question is, basically, asking where the burden of proof that rates have been set on the basis of costorientation should lie, both during the administrative procedure preceding the rates approval decision and during an action brought against the national regulatory authority’s decision by a competitor who has been affected by that decision.
Viimases küsimuses tahetakse sisuliselt teada, kellel lasub tariifide kulupõhisuse tõendamise koormus nii tariifiloa otsusele eelnenud haldusmenetluses kui ka kahjustatud konkurendi poolt riigi reguleeriva asutuse vastava otsuse peale esitatud kaebuse alusel algatatud menetluse raames.
II — Analysis
Õiguslik analüüs
ARCOR regulation remained in force after 25 July 2003.
ARCOR endisesse reguleerivasse raamistikku, jäi see kehtima pärast 25. juulit 2003.
8 the adoption of the regulation within the context of the former Community regulatory framework for telecommunications, the essential features and aims of the regulation and the context within which it introduces the concept of costorientation.
8 kaalutlused käsitlevad määruse vastuvõtmist ühenduse telekommunikatsiooni valdkonna endise reguleeriva raamistiku kontekstis, määruse põhijooni ja -eesmärke ning konteksti, milles on kulupõhisuse mõistet kasutatud.
I shall then go on to analyse the referring court’s questions.
Seejärel analüüsin eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimusi.
A — Preliminary regulation.
A. Esialgsed määrust käsitlevad kaalutlused
The rates approval decision at issue in the main proceedings is dated 30 March 2001.
Põhikohtuasjas vaidlustatud tariifiloa otsus tehti 30. märtsil 2001.
That decision approved Deutsche Telekom’s rates for access to its local loop for the period between 1 April 2001 and 31 March 2003 in the case of the monthly licence fee, and 31 March 2002 at the latest for the rest.
Sellega anti luba Deutsche Telekomi tariifidele, mis puudutavad juurdepääsu tema kliendiliinile, igakuise abonemenditasu osas ajavahemikuks 1. aprillist 2001 kuni 31. märtsini 2003 ja ülejäänu osas kuni hiljemalt 31. märtsini 2002.
However, according to Article 28(1) of the framework directive, the provisions of the new regulatory framework did not become applicable until 25 July 2003.
Uut reguleerivat raamistikku hakati aga raamdirektiivi artikli 28 lõike 1 kohaselt kohaldama alles 25. juulist 2003.