natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This was supplemented by similar amounts of funding from both national public and private sources, increasing overall structural expenditure in these areas to around EUR 7 billion a year.
Sellele lisandusid samasse suurusjärku jäävad rahaeraldised riiklikust ja erasektorist, tõstes nendes piirkondades tehtavaid strukturaalseid kogukulutusi ligikaudu 7 miljardi euroni aastas.
Spending was concentrated, in particular, on the reconversion of old industrial sites and business support services (together accounting for aroundhalf the total), while some 20%went on human resource development and 10% on support for R & D and ICT.
Kulutusi tehti peamiselt endiste tööstuspindade ümberehitamiseks ja ettevõtluse toetamiseks (kokku umbes pool kulutuste mahust), samal ajal kui inimressursi arendamiseks läks umbes 20% ning uurimis- ja arendustegevuse ning infokommunikatsioonitehnoloogiate toetamiseks 10%.
Interventions under Objective 5b amounted to around EUR 1.2 billion a year and were implemented in areas housing some 9% of the EU population.
Eesmärk 5b alla kuuluvate sekkumiste kogusumma tõusis umbes 1,2 miljardi euroni aastas ning seda rakendati piirkondades, kus elab umbes 9% EL-i rahvastikust.
They seem to have led to some diversification of agricultural production and a growth of activities, such as agri-tourism and environmental services, while helping to renovate villages and develop public services.
Tundub, et see on kaasa toonud põllumajandustoodangu teatava mitmekesistumise ning teatud tegevusalade, mille hulka kuuluvad näiteks maaturism ja keskkonnateenused elavnemise, aidates uuendada külasid ja arendada avalikke teenuseid.
Evaluation studies suggest that overall, structural intervention in these areas led to the creation of some 700 thousand jobs over the period and just under 500 thousand in net terms, while around 300 thousand SMEs received assistance to improve their production methods and to seek out new markets.
Analüüsid osutavad, et strukturaalne sekkumine nendes piirkondades tõi sel perioodil kaasa umbes 700 000 uue töökoha loomise, mis netoarvudes väljendatult on napilt vähem kui 500 000 töökohta, kusjuures umbes 300 000 VKE-d abistati tootmismeetodite täiustamisel ning uute turgude otsimisel.
At the same time, some 115 million square metres of industrial waste land were cleaned up and reconverted, enabling new economic activities to be developed, including leisure and cultural ones.
Samal ajal puhastati ja kujundati ümber ligikaudu 115 miljonit ruutmeetrit tööstuslikku jäätmaad, võimaldades seal arendada uut majandustegevust, sh vaba aja veetmisega seotud või kultuuritegevust.
Partly as a result of these measures, unemployment declined by slightlymore in these areas than in the restoftheEU,thoughGDPperheadrosebyalittleless.
Osaliselt nende meetmete tulemusena kahanes nendes piirkondades töötute arv pisut rohkem kui ülejäänud EL-is, ehkki SKP tõus ühe inimese kohta oli veidi väiksem.
The fishing sector is concentrated in a limited number of regions in peripheral parts of the EU, which have been hit by the measures taken to preserve fish stocks and where, accordingly, interventions under the Common Fisheries Programme can contribute significantly to the development of other economic activities
Käesoleval programmeerimisperioodil on maapiirkondade arengu toetused integreeritud ühte üldisesse strateegiasse, olles siiski jagatud kahe programmi vahel, millest ühele kehtivad struktuurifondi ja teisele EAGGF-i tagatisfondi määrused.
By contrast, endowment of infrastructure and human capital seems comparable to levels elsewhere.
Viimased keskenduvad põllumajandusturu poliitikatele ning neid on raske kohaldada mitmeaastastele tegevuskavadele.
During the 1994–1999 period, the European Social Fund (ESF) provided support for the development of
Kalandussektor on koondunud väikesesse arvu regioonidesse EL-i äärealadel, mis kalavarude kaitseks rakendatud meetmete tõttu said valusa löögi, ning kus ühise kalandusprogrammi toetused
Although the interventions have had positive effects, these might have been greater if both the areas
Üksikasjalikum analüüs näitab, et teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni ja tehnoloogiasiirde toetamine oli eriti tõhus uute töökohtade loomisel või olemasolevate säilitamisel, ehkki üldjoontes jääb Eesmärk 2 piirkondade innovaatilise suutlik-
75 human resources amounting to a third of overall Structural Fund interventions, aroundhalf going to Objective 1 regions.
Koostöö ja võrkude loomise edendamine võivad aidata olulisel määral kaasa muude majandusharude arendamisele nendes piirkondades.
0 0 cooperation over regional and spatial planning (Strand C).
Perioodil 1994–1999 toetas INTERREG II kolme laiemat programmi: piiriülene koostöö (haru A), energiavõrgud (haru B) ja piirkondliku ning ruumi-planeerimis-alane koostöö (haru C).
Most funding went to Strand A programmes for improving the environment, supporting cultural activities, tourism and services for SMEs and assisting the development of transport links, especially crossborder routes.
Suurem osa rahastamisest läks haru A programmidele, mille eesmärgiks oli keskkonna parandamine, kultuuritegevuse, turismi ja VKE-dele mõeldud teenuste toetamine, transpordisidemete (eriti aga piiriüleste teede) arendamine.
Significant improvements were made, in particular, to border crossings in Objective 1 regions in Greece, Germany and Finland.
Märkimisväärseid parandusi tehti peaasjalikult Eesmärk 1 sihtpiirkondade piiriületuspunktides Kreekas, Saksamaal ja Soomes.
The main benefits, however, have come from increased contact and better understanding between public authorities and private and semi-public organisations on either side of the border.
Peamiseks tulemuseks on aga kontakti tekkimine ja parem teineteisemõistmine võimuorganite ning era- ja poolavalike organisatsioonide vahel mõlemal pool piiri.
Interventions under Objective 3 were aimed at integrating young people, the longterm unemployed, and those at risk of exclusion into employment and at promoting equal opportunities.
Eesmärk 3 alla kuuluvate sekkumiste eesmärgiks on noorte, pikaajaliselt töötute ja potentsiaalselt tõrjutute tööhõivesse integreerimine ja võrdsete võimaluste edendamine.
Interventions under Objective 4 were focussed on helping workers adapt to industrial change.
Eesmärk 4 alla kuuluvad sekkumised olid suunatud töötajate abistamisele kohaneda tööstuslike muudatustega.
Evidence suggests that the most successful measures were those offering a combination of support, such as guidance, training and job search, tailored to individual needs.
Praktika on näidanud, et kõige edukamateks meetmeteks on osutunud need, mis pakuvad kombineeritud toetust nagu juhendamine, väljaõpe ja abi tööotsingul, mida on kohandatud vastavalt isiklikele vajadustele.
During the period 2000–2006, INTERREG III — endowed with around EUR 5 billion — reinforced the crossborder component (Strand A), promoted strategic cooperation at transnational level on spatial planning themes (Strand B), and favoured cooperation and exchange of experiences between regions (Strand C).
Perioodil 2000–2006 tugevdas INTERREG III, mille eelarve on 5 miljardit eurot, piiriülest komponenti (haru A), edendas riikidevahelisel tasandil ruumiplaneerimise alast strateegilist koostööd (haru B) ning arendas regioonidevahelist koostööd ja kogemuste vahetamist (haru C).
In addition, the ESF provides finance for employment, education and training systems at both national and regional level.
Lisaks sellele rahastab ESF tööhõive, haridus- ja väljaõppesüsteeme nii riiklikul kui regionaalsel tasandil.
In Objective 1 regions, the ESF helped to increase levels of public investment in education and training.
Eesmärk 1 sihtpiirkondades aitas ESF tõsta avaliku sektori investeeringud haridusse ja väljaõppesse.
Although the European Employment Strategy (EES) was launched when theprogrammingperiod was already underway, the ESFprovided significant support, from 1997 on, for policies included in the National Action Plans for employment (NAPs), especially in the southern Member States
Ehkki Euroopa Tööhõive Strateegia (ETS) käivitati hetkel, kui programmeerimisperiood juba käis, andis ESF alates 1997. aastast märkimisväärseid toetusi riiklike tööhõive tegevuskavade (NAPs) plaanide elluviimiseks ning seda eriti lõunapoolsetes liikmesriikides.
In the future, INTERREG will need to take account of the new context in which border areas representa larger part of the EU in terms of both population and land area.
Tulevikus peab INTERREG võtma arvesse uut konteksti, kus piiriäärsed alad moodustavad EL-ist suurema osa nii rahvastiku kui territooriumi poolest.
In the 2000–2006 period, the link between the ESF and the EES has been strengthened considerably.
Aastatel 2000–2006 on ESF-i ja ETS-i suhe muutunud märgatavalt tugevamaks.
With a budget of around EUR 60 billion overall, the ESF has become the main Community financial instrument underpinning theEES, and theEES, in turn, provides a stronger policy framework for ESF interventions and employment creation.
Eelarvega, mis küündib 60 miljardi euroni, on ESF muutunud ühenduse peamiseks ETS-i toetavaks finantsinstrumendiks ning ETS omakorda kujutab endast tugevat poliitilist raami ESF-i sekkumiste ja tööhõive loomise jaoks.
The URBAN Initiative covers the 44% of the EU population living in cities of over 50,000 people.
URBAN-i algatus katab 44% EL-i rahvastikust, kes elab rohkem kui 50 000 elanikuga linnades.
In the 1994–1999 period, support amounted to just EUR148 million a year and was divided between 118 cities.
Perioodil 1994–1999 moodustas toetus 148 miljonit eurot aastas ning seda jagati 118 linnale.
In the present period, this was reduced to EUR 104 million a year divided between projects in 70 cities.
Käesoleval perioodil vähendati seda summat 104 miljoni euroni aastas ning see jagatakse projektide vahel 70 linnas.
The main focus is on small urban neighbourhoods and on encouraging local involvement in schemes which directly affect people’s lives.
Põhitähelepanu on väikestel äärelinnadel ning kohalike inimeste kaasamisel projektidesse, mis otseselt mõjutavad nende elu.
This has helped to raise the visibility of EU structural policy as awhole.
See on aidanud tõsta EL-i struktuuripoliitika nähtavust tervikuna.
It has also helped to attract private investment.
Samuti on see aidanud
Executive summary
Kokkuvõte ligi tõmmata erasektori investeeringuid.
Union have applied for funding for programmes relating to one of these three themes.
Praeguseks on oma taotluse nende kolme teemaga haakuvate programmide rahastamiseks esitanud kolm neljandikku liidu regioonidest.
Improving the effectiveness of Structural Fund management labourmarket integration and job creation at local level.
1994–1999. aastatel teostasid EMPLOYMENT- ja ADAPT-initsiatiivid umbes 9 300 projekti, kaasates tööturu integratsiooni programmidesse ja kohalikul tasandil töökohtade loomisse ligikaudu 1,6 miljonit inimest.
Projects funded included measures for facilitating access to work and training, support for new sources of employment, help for SMEs to anticipate change and childcare support for women to make it easier for them to pursue a working career.
Rahastatud projektideks olid tööle ja väljaõppele ligipääsu lihtsustavad meetmed, toetused uute töökohtade loomiseks, VKE-de abistamine muutuste prognoosimisel ning lapsehooldustugi naistele, mis muudavad nende jaoks karjääri edendamise lihtsamaks.
0 0 In the 2000–2006 period, EQUAL is focussed on new innovative approaches to combating inequalities and discrimination on the labour market, giving strong emphasis to transnational cooperation, partnership and the exchange of experience and good practice.
Ajavahemikul 2000–2006 keskenduvad EQUAL-i algatused innovaatilistele lähenemisviisidele tööjõuturul valitseva ebavõrdsuse ja diskrimineerimise vastu võitlemiseks, rõhutades eriti riikidevahelist koostööd, partnerlust ja kogemuste ning heade tavade vahetamist.
In the last review of the Structural Fund regulations in 1999, therewas an attempt both to simplify the system and decentralise day-to-day management to Member States.
Viimases struktuurifondi määruste ülevaates 1999. aastal oli ära toodud plaan süsteemi lihtsustamiseks ja igapäevase juhtimise delegeerimiseks liikmesriikidele.
Though Member States are increasingly responsible for how the Funds are spent, the Commission remains ultimately accountable to the budgetary authority for expenditure.
Kuigi liikmesriikide vastutus fondide kasutamise eest on pidevalt kasvanud, on vahendite kasutamise eest lõplikult vastutav ikkagi Komisjon.
The need before the new funding period is to review the regulations with a view to increasing the effectiveness of the system and further reducing its complexity.
Enne uue rahastamisperioodi algust on vaja määrused üle vaadata eesmärgiga tõsta süsteemi efektiivsust ning püüda jätkuvalt kahandada selle komplekssust.
The core principles
Põhiprintsiibid
LEADER II provided support in rural areas to around 900 local action groups over the period 1994–1999 from a budget of EUR300million a year which was increased to EUR 700million through co-financing.
LEADER II, aastaeelarvega 300 miljonit eurot, toetas perioodil 1994–1999 maapiirkondades umbes 900 kohalikku tegevusgruppi. Tänu kaasfinantseerimisele tõusis summa 700 miljoni euroni.
The main activity funded was tourism, though assistance was also given to SMEs and the development of local products.
Enam eraldati raha turismile, kuid toetati ka väike- ja keskmisi ettevõtteid ja kohalike toodete arendamist.
With LEADER+ (2000–2006), which has the same annual budget as LEADER II, more emphasis has been put on the pilot nature of projects and cooperation has beenmade easier.
LEADER+ (2000–2006), millel on sama suur aastaeelarve kui LEADER II, paneb enam rõhku pilootprojektidele ning on hõlbustanud koostööd.
Pilot innovative actions
Innovaatilised pilootprojektid
Programming, partnership, concentration and additionality have remained the central principles of the Structural Funds since the 1988 reform.
Alates 1988. aasta reformist on struktuurifondide põhiprintsiipideks jäänud kavandamine, partnerlus, keskendumine ja täiendavus.
Programming, in the sense of planning expenditure over a number of years to achieve strategic objectives, has resulted in greater certainty and more stability and coherence in the policy followed and the projects funded.
Programmeerimine, mille all mõistetakse kulude planeerimist mitmeteks aastateks ette strateegiliste eesmärkide saavutamise nimel, on andnud rohkem kindlustunnet, stabiilsust ja sidusust poliitika ning rahastatavate projektide osas.
While theprogrammingperiod has lengthened as planning capabilities have increased and while objectives have becomemore quantified, concerns have grown over the complexity and time involved in approving programming documents and over the need to ensure that programmes are flexible enough to adapt to change.
Samal ajal kui programmeerimisperiood on kavandamisoskuste suurenedes pikenenud, ja eesmärgid on muutunud kvantifitseeritumaks, teeb muret keerulisus ja programmi dokumentatsiooni heakskiitmisele kuluv aeg, samuti vajadus tagada, et programmid oleksid muutustega kohanemiseks piisavalt paindlikud.
Nearly one in three regional authorities across the EU15 has formulated a Regional Innovation Strategy (RIS) or a Regional Information Society Initiative (RISI).
Ligikaudu üks kolmandik EL15 regionaalsetest võimuorganitest on sõnastanud regionaalse innovatsiooni strateegia (RIS) või regionaalse infoühiskonna algatuse (RISI).
Partnership in the design and implementation of programmes has become stronger and more inclusive, involving a range of private sector entities, including the social partners, aswell as regional and local authorities.
Kummagi algatuse kõige silmapaistvamaks tulemuseks on avaliku ja erasektori partnerlussuhted ja VKE-de toetamine, aidates neil juurde pääseda uutele tehnoloogiatele.
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
Kord, mis pandi käesoleva perioodi ajal paika N+2 reegliga, on kaasa aidanud struktuurirahade paremale kasutamisele.
0 0 meaningful information . Moreover, the focus on financial issues rather than strategic ones tends to lead to funds being spent where they are most easily absorbed instead of where theymight be most effective.
Partnerlus on programmide kavandamisel ja elluviimisel muutunud tugevamaks ja kõikehõlmavamaks, haarates mitmeid erasektori üksusi, sotsiaalpartnereid ning piirkondlikke ja kohalikke võime.
Although improvements have beenmade in the present period by identifying indicators and targets, the former are often notwell defined and the latter too broad.
Selle tulemuseks on selgemini eesmärgistatud ja innovaatilisemad projektid, paranenud järelvalve tulemuste üle ja projektide hindamine ning info parem levitamine projektide tulemuste kohta, kuid mõnedel juhtudel on selle hinnaks olnud programmi keerulisem juhtimine.
Concentration, in the sense of focusing funds on the areas most in need, has increased over time, though evaluations suggest that resources are still sometimes spread too widely and thinly.
Keskendumine, s.t. vahendite suunamine piirkondadesse, mis seda kõige rohkem vajavad, on aja jooksul kasvanud, ehkki hinnangute kohaselt jaotatakse ressursse mõnikord endiselt liiga laialt ja liiga hõredalt.
In the present programming period, 41% of the EU15 population live in either Objective 1 or Objective 2 regions, though the complicated process of defining the latter led to some fragmentation of regions and excessive dispersion of resources.
Käesoleval programmeerimisperioodil elab 41% EL15 elanikkonnast kas Eesmärk 1 või Eesmärk 2 regioonis, kuigi viimase keeruline määratlemine on toonud kaasa regioonide teatava killustumise ja ressursside ulatusliku hajumise.
Additionality has been largely respected in Objective 1 regions, in the sense that the Structural Funds have supplemented rather than replaced existing public expenditure.
Järelvalve on süsteemi oluline osa, kuid hinnangute kohaselt ei ole see olnud nii efektiivne, nagu eeldati, ning seda osalt tingituna raskustest koguda asjakohast infot.
However, verifying that this has also been the case as regards Objective 2 and 3 programmes, especially the latter, has provedmore difficult.
Ehkki käesoleval perioodil on astutud samme paremuse suunas, määratledes indikaatorid ja sihid, on esimesed sageli puudulikult defineeritud ja viimased liiga laialivalguvad.
Evaluations are now required to be undertaken ex ante by Member States, atmid-term in cooperationwith the Commission — in time for the results to affect decisions on the remainder of the programme — and ex post by the Commission, though only twoyears after the programme ends.
Eesmärk 1 sihtpiirkondades on täiendatavuse põhimõttest suures osas kinni peetud, mis tähendab, et struktuurifondid ei ole olemasolevaid kulutusi mitte asendanud, vaid on neid täiendanud.
More involvement of regions and Member States in the process might make it more useful and relevant.
Kuid Eesmärk 2 ja 3 programmide puhul, eriti viimase puhul, on selle põhimõtte järgimist keerulisem tõestada.
The search for greater effectiveness
Püüd saavutada suuremat efektiivsust
The control procedures required are often regarded by Member States as unwarranted given the costs involved and as duplicating national systems.
Ka hindamine on aja jooksul paranenud, kuid selle rakendamises on üksikute liikmesriikide vahel siiski erinevusi.
A particular criticism is that present requirements were decided so late that they have led to delays in programme implementation, creating pressure for funds to be spent quickly at the expense of quality.
Nüüd kehtib nõue, et liikmesriigid peavad andma hinnangu ex ante, seejärel protsessi käigus koostöös Komisjoniga (õigel ajal selleks, et tulemused saaksid mõjutada programmi veel ellu viimata osa), ning Komisjon annab oma hinnangu ex post, kuid ainult kaks aastat pärast programmi lõppemist.
Costs of financial management seem especially high for Objective 2 programmes.
Regioonide ja liikmesriikide suurem kaasamine sellesse protsessi võiks selle kasulikumaks ja asjakohasemaks muuta.
Management systems have in many cases becomemore decentralised over time which, according to evaluations, has tended to increase their effectiveness bymaking them more responsive to regional needs.
Juhtimise parandamiseks on käesoleval perioodil võetud kasutusele finantsstiimul tulemusreservi kujul, mis moodustab 4% struktuurifondi ressurssidest, ning mida hakatakse kasutama 2004. aastal algselt püstitatud programmi eesmärkide saavutamise alusel.
While the management of public funds has improved, it was still the case, in the last programming period, that only a third of Objective 1 projects evaluatedwere completed on time, while a third were over a year late.
Ehkki ressursside juhtimise oskuslikkus on ajapikku kasvanud, on programmide efektiivsuse parandamine jäänud kõige tähtsamaks väljakutseks.
The discipline imposed by the `n+2´ rule during the current period has contributed to improving significantly the use of structural monies.
Eriti kritiseeritakse asjaolu, et olemasolevad nõudmised kehtestati nii hilja, et nad pidurdavad programmide elluviimist ja tekitavad survet kulutada ressursid kiiresti ära, pööramata tähelepanu kvaliteedile.
In 2003, the financial execution of the Structural Funds was close to 100%.
Eriti kõrged tunduvad olevat Eesmärk 2 programmide finantsjuhtimise kulud.
Monitoring is an essential part of the system, but evaluations suggest that it has not been as effective as expected, partly because of the difficulty of collecting
Paljudel juhtudel on juhtimissüsteemid ajapikku üha enam detsentraliseerituks muutunud, mis hinnangute kohaselt on nende efektiivsust üldiselt suurendanud, muutes nad regionaalsete vajadustega paremini kooskõlas olevaks.
The Structural Funds are of key importance to the newMemberStates in helping them strengthen their competitiveness.
Samal ajal kui riiklike vahendite haldamine on paranenud, lõpetati viimasel programmeerimisperioodil ainult üks kolmandik Eesmärk 1 raames hin-
The challenge ahead for structural policy in the newMemberStates is :
Laienemise väljakutse kult suurele sidususele, keskkonnaküsimustele ning võrdsetele võimalustele.
0 0 to identify the structural deficiencies in each region which have the most damaging effect on competitiveness and growth potential and to give priority to tackling these first;
Samal ajal ei tohi vaatamata arengule, mis on toimunud nii riigi valitsuse kui regioonide tasandil, unustada ka haldussuutlikkuse küsimust, ehkki programmide elluviimine aitab suutlikkust tõsta.
• to formulate a longterm development strategy for each region in linewith its comparative strengths and weaknesses, which recognises that all needs cannot be tackled simultaneously and which orders investment projects in the light of the interaction between them and the growth path it is intended to follow over the long-run;
Sellest ja teistest vaatenurkadest lähtuvalt saab aastaid 2004–2006 käsitleda üleminekuperioodina, mis võimaldab asjaomastel uutel liikmesriikidel valmistuda järgmiseks, palju pikemaks programmeerimisperioodiks.
• to give due weight to environmental considerations in investment decisions in order to ensure that the growth path chosen is sustainable;
Struktuurifondidel on uute liikmesriikide jaoks keskne tähtsus, aidates neil suurendada konkurentsivõimet.
The newMemberStates will be eligible for support from the Structural Funds over the period 2004 to 2006.
Ajavahemikul 2000–2006 saavad liituvad riigid aastas umbes 3 miljardit eurot ISPA-lt (transpordi- ja keskkonnaprojektide jaoks), SAPARD-ilt (põllumajanduse ja maaelu arenguks) ja PHARE-lt (suurendamaks majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning institutsionaalset- ja haldussuutlikkust).
Support, amounting to someEUR 21.8 billion in total over the three years, will be concentrated on a limited number of priority areas to maximise impact andminimise problems of programme implementation.
Pärast nende 10 riigi ühinemist EL-iga saavad nad koos Bulgaaria ja Rumeeniaga PHARE toetust veel kolme aasta vältel (kogusummas 1,6 miljardit eurot aastas).