natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is to be pointed out that, contrary to what the Commission appears to think, the German NAP provides for the application of expost adjustments in respect not only of new entrants but also of certain operators of installations who are already present on the market and covered by the German NAP.
Peab meelde tuletama, et vastupidi sellele, mida näib arvavat komisjon, näeb Saksamaa jaotuskava tagantjärele korrigeerimiste kohaldamise ette mitte üksnes uutele sisenejatele, vaid ka osale juba turul tegutsevatest käitajatest, kes on hõlmatud Saksamaa jaotuskavaga.
First, the German NAP allows expost adjustments to be applied in respect of all operators in the case of a substantial reduction in production or ‘de facto closure’
Esiteks lubab Saksamaa jaotuskava tagantjärele korrigeerimiste kohaldamist kõigile käitajatele tootmise märkimisväärse vähenemise või „de facto sulgemise” korral (vt
(see the first indent of paragraph 31 and paragraph 89 above).
KOMISJON eespool punkt 31 esimene taane ja punkt 89).
In this regard therefore, the Commission cannot, without having examined whether those various operators, who are also subject to the expost adjustment rules, are in an analogous or separate situation, properly submit in such a general manner that the German NAP provides for unequal treatment of other operators compared with new entrants.
Komisjon ei saa seetõttu põhjendatult väita niivõrd üldiselt, et Saksamaa jaotuskava näeb ette ülejäänud käitajate ebavõrdse kohtlemise võrreldes uute sisenejatega, kui ta ei ole hinnanud, kas need erinevad käitajad, kellele samuti kohaldatakse tagantjärele korrigeerimise norme, on erinevas või sarnases olukorras.
Second, the German NAP provides for the application of expost adjustments similar to those which are applicable to new entrants in the specific case of installations whose operation began in 2003 or 2004 (see the third indent of paragraph 31 and paragraph 88 above).
Teiseks näeb Saksamaa jaotuskava ette uutele sisenejatele kohaldatavate tagantjärele korrigeerimisi meenutavate korrigeerimiste kohaldamise ka käitiste suhtes, mille kasutamine algas aastal 2003 või 2004 (vt eespool punkt 31 kolmas taane ja punkt 88).
That is confirmed by the Zuteilungsgesetz which establishes identical revocation mechanisms for new entrants and operators who have commenced production after 2002 (see, first, Paragraph 8(4) of the Zuteilungsgesetz and, second, Paragraph 11(5), read in conjunction with Paragraph 8(4), of that Law).
Seda kinnitab saastekvootide eraldamise seadus, mis kehtestab uutele sisenejatele ja pärast 2002. aastat tegutsemist alustanud käitajatele ühesugused tühistamismehhanismid (vt esiteks saastekvootide eraldamise seaduse artikli 8 lõige 4, ja teiseks selle seaduse artikli 11 lõige 5 koosmõjus artikli 8 lõikega 4).
It is to be noted that, like the explanation given for the expost adjustments applicable to new entrants, the reason proffered by the applicant for the application of the adjustments concerning installations whose operation began in 2003 or 2004 is essentially a risk of ‘over-allocation’ resulting from the fact that the operators concerned could be prompted to provide overestimated production forecasts in the course of the allocation procedure based on the method of calculation known as ‘benchmarking’.
Tuleb esile tuua, et sarnaselt uutele sisenejatele kohaldatavate tagantjärele korrigeerimiste kohta antud selgitustega, põhjendab hageja korrigeerimiste kohaldamist aastal 2003 või 2004 tegutsemist alustanud käitistele peamiselt selle „üleeraldamise” ohuga, mis tuleneb tõsiasjast, et asjaomased käitajad võivad „benchmarking” meetodil põhineva eraldamismenetluse puhul esitada liiga suuri tootmisprognoose.
According to the applicant, no such risk exists in the case of installations in operation since at least 2002, in respect of which the method of calculation known as ‘grandfathering’ is applied, since this method enables relatively reliable data concerning past production volumes to be generated.
Hageja hinnangul ei ole sellist ohtu nende käitiste puhul, kes tegutsevad juba vähemalt aastast 2002 ning kellele kohaldatakse arvutusmeetodit „grandfathering”, mis võimaldab mineviku tootmismahtude kohta saada suhteliselt usaldusväärseid andmeid.
Having regard to the foregoing, the arguments put forward by the Commission in support of its general conclusion, in recital 4 of the contested decision, that the expost adjustments applicable to new entrants are contrary to criterion 5 in that they are liable to favour new entrants compared to other operators, who are not subject to the expost adjustment rules, are neither factually substantiated nor legally well founded.
Komisjoni argumendid, mis ta esitas oma üldise järelduse põhjenduseks vaidlustatud otsuse neljandas põhjenduses, mille kohaselt uutele sisenejatele kohaldatavad tagantjärele korrigeerimised on vastuolus 5. kriteeriumiga, kuna need annavad põhjendamatu eelise mainitud uutele sisenejatele võrreldes teiste käitajatega, kellele tagantjärele kohaldamisi ei kohaldata, ei ole eelnevat arvesse võttes ei faktiliselt ega ka õiguslikult põhjendatud.
First of all, neither the contested decision nor the Commission communications disclose why and to what extent new entrants would be in an analogous or a different situation compared with other operators as regards application of the expost adjustments.
Esiteks ei nähtu ei vaidlustatud otsusest ega ka komisjoni teatistest mis alustel ja millises ulatuses asuvad uued sisenejad teiste käitajatega võrreldes tagantjärele korrigeerimiste seisukohast sarnases või erinevas olukorras.
On the contrary, the contested decision clearly fails to take account of the fact that similar, or even identical, adjustments to those concerning new entrants are applicable in the case of operators of installations which commenced production after 2002.
Vastupidi, vaidlustatud otsuses on ilmselgelt eiratud asjaolu, et uutele sisenejatele kohaldatavaid sarnaseid või samasuguseid korrigeerimisi kohaldatakse ettevõtjaile, kes alustasid tootmist pärast 2002. aastat.
In addition, as the applicant states in its third plea, the argument put forward by the Commission in the course of the present proceedings that it is advantageous for new entrants to have a possibility of subsequent correction of the amount of allowances allocated, because that allows them to overestimate production volume when submitting the application for an allocation and gives rise to laxer checks on the part of the German authorities, is manifestly contradictory and erroneous in a number of respects.
Teiseks, nagu märgib hageja oma kolmandas väites, on ilmselgelt vastuoluline ja mitmes punktis ekslik komisjoni menetluse käigus esitatud argument, mille kohaselt on eraldatud saastekvootide koguse hilisema korrigeerimise võimalus uutele sisenejatele kasulik, kuna see võimaldab neil eraldamistaotluse esitamisel tootmismahtu ülehinnata ja põhjustab Saksamaa ametiasutuste nõrgemat kontrolli.
First, the argument that a subsequent downward correction of the allowances granted to an operator — that is to say a measure withdrawing allowances, to the detriment of the operator concerned because it deprives him of ‘property’ having commercial value — is liable to constitute an ‘advantage’ for him compared with other operators who are not subject to such a correction mechanism is contradictory.
Esiteks argument, mille kohaselt võib käitajale eraldatud saastekvootide hilisem vähendamine – ehk asjaomase käitaja kahjuks rakendatav meede, kuna sellega võetakse temalt kaubandusliku väärtusega „vara” – kujutada endast „eelist” võrreldes teiste ettevõtjatega, kellele sellist korrektsioonimehhanismi ei rakendata, on vastuoluline.
Second, that argument implies that other operators — on the assumption that they are in an analogous situation — do not have the same ‘advantage’, which, in any event, is not true of operators who entered the market after 2002, who are subject to the same correction mechanism.
Teiseks eeldab see argument, et ülejäänud käitajad, oletades, et nad asuvad sarnases olukorras, ei oma sama „eelist”, mis ei ole aga igal juhul tõsi käitajate puhul, kes sisenesid turule pärast 2002. aastat ja kelle suhtes kohaldatakse seda sama korrektsioonimehhanismi.
Also, the contention that the incentive for new entrants to overestimate is greater where there is a possibility of expost adjustment than in the absence of such a
Väide, et tagantjärele korrigeerimise võimaluse korral kalduvad uued sisenejad rohkem oma vajadusi üle hindama kui sellise võimaluse puudumise korral, on samuti
Indeed, the contrary conclusion is called for, given the fact that every operator who is aware, when submitting his application, of the risk of an expost adjustment is, rather, inclined to seek to guard against it .
See väide viib pigem vastupidise järelduseni, arvestades asjaolu, et iga käitaja, kes on taotluse esitamisel teadlik tagantjärele korrigeerimise ohust, soovib end pigem selle vastu kaitsta.
Finally, the argument that the competent authorities are less diligent when they have a possibility of expost correction is not convincing either, since it is in the interest of every effective administration to avoid at the outset any subsequent complication and in particular measures of withdrawal that are timeconsuming and involve the investment of significant administrative resources.
Veenev ei ole ka argument, et kui ametiasutustel on tagantjärele korrigeerimise võimalus, siis on nad hooletumad, kuna iga tõhusa ametiasutuse huvides on ennetada hilisemaid komplikatsioone ja eriti tagasinõudmise meetmeid, mis nõuavad palju aega ja oluliste haldusressursside kulutamist.
In light of the foregoing, recital 4 of the contested decision is manifestly contradictory and erroneous and fails manifestly to apply the conditions governing the application of the principle of equal treatment.
Vaidlustatud otsuse neljas põhjendus on eelnevat arvestades ilmselgelt vastuoluline ja ekslik ning eirab ilmselgelt võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise tingimusi.
It should be added that when the Commission reviews, under Article 9 of Directive 2003/87, the Member State’s observance of criterion 5, it cannot merely assert that there is unequal treatment without having first considered, with all necessary diligence, the factors relevant in this regard, as specified by the caselaw cited in paragraph 153 above, and without having taken due account of them in justifying its conclusion.
Tuleb lisada, et kui komisjon teostab direktiivi 2003/87 artikli 9 alusel kontrolli selle üle, kas liikmesriik on järginud 5. kriteeriumi, ei või ta piirduda üksnes ebavõrdse kohtlemise tõdemisega, olemata eelnevalt nõutava hoolsusega hinnanud tähtsust omavaid asjaolusid, mida on täpsustatud eespool punktis 153 viidatud kohtupraktikas, ning nendega oma järelduse põhjendamisel arvestanud.
It follows that the Commission committed an error of law in the application of criterion 5 of Annex III to Directive 2003/87 and that the second part of the first plea must also be upheld.
Sellest järeldub, et komisjon rikkus direktiivi 2003/87 III lisa 5. kriteeriumi kohaldamisel õigusnorme ja et esimese väite teise osaga tuleb samuti nõustuda.
It is nevertheless appropriate to examine the third plea given that it is closely connected with the first plea.
Esimese Astme Kohus leiab siiski, et kuna kolmas väide on tihedalt seotud esimesega, siis tuleb käsitleda ka seda.
III — The third plea: breach of the obligation under Article 253 EC to state reasons
III – Kolmas väide, mis põhineb EÜ artiklist 253 tuleneva põhjendamiskohustuse rikkumisel
The applicant states that Articles 1(a) and 2(a) of the contested decision are founded on a breach of the obligation under Article 253 EC to state reasons inasmuch as in recital 4 of that decision it is found, manifestly erroneously, on the basis of criterion 5 of Annex III to Directive 2003/87 that the expost adjustments unduly favour new entrants compared to the operators of other installations.
Hageja märgib, et vaidlustatud otsuse punkti 1 alapunkti a ja punkti 2 alapunkti a puhul on rikutud EÜ artiklist 253 tulenevat põhjendamiskohustust, kuna selle otsuse neljas põhjendus tõdeb direktiivi 2003/87 III lisa 5. kriteeriumile tuginedes ilmselgelt ekslikult, et tagantjärele korrigeerimised annavad uutele sisenejatele võrreldes teiste käitistega võrreldes õigustamatu eelise.
In the applicant’s submission, the Commission fails to have regard to the fact that, first, the NAP does not provide that new entrants may obtain additional allowances, but only that they are subject to downward expost adjustments, and second, the revocation of the allowances following such an adjustment constitutes a burden and not an advantage.
Hageja arvates on komisjon siinkohal eiranud tõsiasja, et esiteks ei näe jaotuskava ette, et uued sisenejad võiksid saada täiendavaid saastekvoote, vaid sätestab üksnes, et nende puhul kohaldatakse tagantjärele vähendamist, ja teiseks, et saastekvootide tagasivõtmine selle tulemusena ei ole mitte eelis vaid on koormis.
Nor does the applicant see any advantage in the fact that, contrary to the case of existing installations, the allocation for new entrants is made on the basis of production forecasts, since that is specifically balanced by the possibility of downward expost adjustments.
Samuti ei näe hageja mingit eelist ka asjaolus, et vastupidiselt olemasolevatele käitistele toimub saastekvootide eraldamine uutele sisenejatele tootmisprognooside alusel, kuna just seda kompenseeritakse tagantjärele vähendamise võimalusega.
Accordingly, Articles 1(a) and 2(a) of the contested decision must be annulled for this reason too.
Järelikult tuleb vaidlustatud otsuse punkti 1 alapunkt a ja punkti 2 alapunkt a tühistada ka sel põhjusel.
The Commission refers to its submissions that the complaint alleging infringement of criterion 5 of Annex III to Directive 2003/87 is unfounded, and concludes that the contested decision does not infringe Article 253 EC.
Komisjon viitab märkustele, mis ta esitas selle väite põhjendamatuse kohta, mis tugineb direktiivi 2003/87 III lisa 5. kriteeriumi rikkumisele, ja järeldab, et vaidlustatud otsus ei riku EÜ artiklit 253.
It should be observed at the outset that compliance with the obligation under Article 253 EC to state reasons, as reaffirmed in the final sentence of Article 9(3) of Directive 2003/87, which concerns decisions adopted by the Commission rejecting the whole or part of an NAP, is of particularly fundamental importance because here exercise of the Commission’s power of review under Article 9(3) of the directive entails complex economic and ecological assessments and review by the Community judicature of the legality and merits of those assessments is restricted (see, to this effect, Case C-269/90 Technische Universität München [1991] ECR I-5469, paragraph 14).
Esiti tuleb meelde tuletada, et EÜ artiklist 253 tuleneval põhjendamiskohustusel, mida on seoses komisjoni otsustega lükata jaotuskava täies ulatuses või osaliselt tagasi rõhutatud ka direktiivi 2003/87 artikli 9 lõike 3 viimases lauses, on veelgi olulisem tähendus, kui komisjoni järelevalvepädevuse teostamine tulenevalt selle direktiivi artikli 9 lõikest 3 eeldab keerulisi majanduslikke ja ökoloogilisi hinnanguid ja kui nende hinnangute põhjendatuse kontrollimine ühenduse kohtus on piiratud (vt selle kohta Euroopa Kohtu 21. novembri 1991. aasta otsus kohtuasjas C-269/90: Technische Universität München, EKL 1991, lk I-5469, punkt 14).
The arguments put forward by the applicant in support of this plea concern, rather, the substantive legality of the contested decision as regards the application of criterion 5 of Annex III to Directive 2003/87.
Tuleb märkida, et argumendid, mis hageja esitas selle väite põhjendamiseks, puudutavad pigem vaidlustatud otsuse sisulist õiguspärasust seoses direktiivi 2003/87 III lisa 5. kriteeriumi kohaldamisega.
However, given that a plea alleging breach of the obligation to state reasons may, in any event, be raised by the Community judicature of its own motion (Case C-166/95 P Commission v Daffix [1997] ECR I-983, paragraph 24, and Case C-457/00 Belgium v Commission [2003] ECR I-6931, paragraph 102), the plea’s merits should be determined .
Kuid arvestades, et põhjendamiskohustuse rikkumisest tuleneva väitele võib ühenduse kohus igal juhul tugineda ka omal algatusel (Euroopa Kohtu 20. veebruari 1997. aasta otsus kohtuasjas C-166/95 P: komisjon vs. Daffix, EKL 1997, lk I-983, punkt 24 ja 3. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas C-457/00: Belgia vs. komisjon, EKL 2003, lk I-6931, punkt 102), tuleb selle põhjendatust siiski hinnata.
In light of the findings set out in paragraphs 158 to 164 above, the Court holds that the Commission breached its duty under Article 253 EC to state reasons by failing to provide the slightest explanation regarding the application of the principle of equal treatment in the contested decision, in the Commission Communication of 7 July 2004 or in the context of the adoption of those measures .
Esimese Astme Kohus leiab eespool punktides 158-164 esitatud kaalutlusi arvestades, et komisjon on rikkunud EÜ artiklist 253 tulenevat põhjendamiskohustust, kuna ta ei ole esitanud vähimatki selgitust võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta ei vaidlustatud otsuses ja komisjoni 7. juuli 2004. aasta teatises ega ka nende aktide vastuvõtmise kontekstis.
This failure to state reasons concerns in particular the ground of the contested decision according to which new entrants are in a favourable position distinct from that of the other operators as regards application of the expost adjustments, the lack of a comparison in the contested decision of the situation of new entrants with that of operators
See põhjenduste puudumine puudutab eelkõige vaidlustatud otsuse punkti, mille kohaselt asuvad uued sisenejad seoses tagantjärele korrigeerimistega teiste käitajatega võrreldes soodsamas olukorras, vaidlustatud otsuses uute sisenejate ja nende käitajate olukorra võrdluse puudumist, kellele kohaldatakse
Consequently, the present plea must be upheld and Articles 1(a) and 2(a) of the contested decision must also be annulled on this basis .
Järelikult tuleb käesoleva väitega nõustuda ja vaidlustatud otsuse punkti 1 alapunkt a ja punkti 2 alapunkt a tuleb tühistada ka sel põhjusel.
IV — Conclusion
IV – Järeldus
Given that the first and third pleas are well founded and suffice for the applicant’s claims for annulment to be upheld, there is no need to rule on the second plea alleging infringement of Article 176 EC.
Kuna esimene ja kolmas väide on põhjendatud ja see on piisav hageja tühistamisnõuete rahuldamiseks, siis ei ole vaja otsust teha teise väite kohta, mis põhineb EÜ artikli 176 rikkumisel.
Under Article 87(2) of the Rules of Procedure, the unsuccessful party is to be ordered to pay the costs if they have been applied for in the successful party’s pleadings.
Kodukorra artikli 87 lõike 2 alusel on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud.
Since the Commission has been unsuccessful, it must be ordered to pay the costs, as applied for by the applicant .
Kuna hageja on kohtukulude hüvitamist nõudnud ja komisjon on kohtuvaidluse kaotanud, tuleb kohtukulud välja mõista komisjonilt.
THE COURT OF FIRST INSTANCE (Third Chamber, Extended Composition) hereby:
ESIMESE ASTME KOHUS (kolmas koda laiendatud koosseisus) otsustab:
Annuls Article 1 of Commission Decision C(2004) 2515/2 final of 7 July 2004 concerning the national allocation plan for the allocation of greenhouse gas emission allowances notified by the Federal Republic of Germany in accordance with Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council of 13 October 2003 establishing a scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community and amending Council Directive 96/61/EC;
Tühistada komisjoni 7. juuli 2004. aasta otsuse K (2004) 2515/2 (lõplik) siseriikliku kasvuhoonegaaside saastekvootide eraldamise kava kohta, millest Saksamaa on teavitanud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiviga 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, punkt 1.
Annuls Article 2(a) to (c) of that decision insofar as it directs the Federal Republic of Germany, first, to omit the measures for expost adjustment which are referred to therein and, second, to notify the Commission of their omission;
Tühistada kõnesoleva otsuse punkti 2 alapunktid a–c osas, milles need nõuavad, et Saksamaa Liitvabariik kaotaks nendes nimetatud tagantjärele korrigeerimised ja teavitaks sellest komisjoni.
Orders the Commission to pay the costs.
Mõista kohtukulud välja komisjonilt.
Delivered in open court in Luxembourg on 7 November 2007 .
Kuulutatud avalikul kohtuistungil 7. novembril 2007 Luxembourgis.
E. Coulon
kohtusekretär president
Legal context . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Õiguslik raamistik ..................................................................
Facts, procedure and forms of order sought. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Asjaolud, menetlus ja poolte nõuded .................................................
Law. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Õiguslik käsitlus ...................................................................
I — Preliminary observation . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
I – Sissejuhatav märkus ....................................................
II — The first plea: infringement of Article 9(3) of Directive 2003/87, read in conjunction with Annex III thereto. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
II – Esimene väide, mis põhineb direktiivi 2003/87 artikli 9 lõike 3 rikkumisel koosmõjus selle direktiivi III lisaga ...........................................
Arguments of the parties. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
A – Poolte argumendid ...............................................
(a) Preliminary observation . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Hageja argumendid ...........................................
(b) Observance of criterion 10 of Annex III to Directive 2003/87
II - 4463 b) Direktiivi 2003/87 III lisa 10. kriteeriumi järgimine ............
(c) Observance of criterion 5 of Annex III to Directive 2003/87. .
II - 4464 c) Direktiivi 2003/87 III lisa 5. kriteeriumi järgimine .............
(d) The extent of the Commission’s power of review under Article 9(3) of Directive 2003/87, read in conjunction with Annex III thereto, and the freedom of action left to the Member States by the directive . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
II - 4466 d) Komisjoni kontrollipädevuse ulatus direktiivi 2003/87 artikli 9 lõike 3 kohaselt koosmõjus selle III lisaga ja direktiiviga liikmesriikidele jäetud tegutsemisruum .............................
Arguments of the Commission . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Komisjoni argumendid ........................................
(a) Decisiveness of the effect of the criteria in Annex III to Directive 2003/87 in the review carried out by the Commission under Article 9(3) of the directive . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
II - 4471 a) Direktiivi 2003/87 III lisa kriteeriumide ulatuse määrav tähtsus kontrolli puhul, mida komisjon teostab selle direktiivi artikli 9 lõike 3 alusel ..............................................
(b) Consistency of the German NAP with criterion 10 of Annex III to Directive 2003/87. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
KOHTUOTSUS 7.11.7 – KOHTUASI T-374/04 b) Saksamaa jaotuskava kooskõla direktiivi 2003/87 III lisa 10. kriteeriumiga ..........................................