natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Special Report No 8/2009‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives?
Eriaruanne nr 8/2009Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täidetud?
THESIXTHFRAMEWORK PROGRAMME WASSET UP BY THEEU TO
ELi KUUENDA RAAMPROGRAMMI EESMÄRK OLI EDENDADA EUROOPA
PROMOTE EUROPEAN RESEARCH AND TECHNOLOGICAL DEVELOPMENT
TEADUSUURINGUIDJA TEHNOLOOGIAARENDUST AJAVAHEMIKUL
THE EXTENT TO WHICH THE TWO MAININSTRUMENTS, ‘NETWORKS
KONTROLLIKODA ANALÜÜSIS KAHE PEAMISE VAHENDI
OF EXCELLENCE’ AND ‘INTEGRATED PROJECTS’, HAD EFFECTIVELY
PÄDEVUSVÕRGUSTIKE JA INTEGREERITUD PROJEKTIDE MÕJUSUST
RESEARCH COLLABORATION BUT THEIR SPECIFIC OBJECTIVES WERE
TEADUSKOOSTÖÖ EDENDAMISE ÜLDEESMÄRGI SAAVUTAMISELE, KUID
THE SUSTAINABILITY AND THE COMMISSION’S MANAGEMENTOF THE LIFENATURE PROJECTS
LIFELOODUSE PROJEKTIDEJÄTKUSUUTLIKKUS JAKOMISJONIPOOLNE JUHTIMINE
THE SUSTAINABILITY AND THE COMMISSION’S MANAGEMENT OF THE LIFENATURE PROJECTS
LIFELOODUSE PROJEKTIDE JÄTKUSUUTLIKKUS JA KOMISJONIPOOLNE JUHTIMINE
Luxembourg : Publications Office of the European Union, 2009
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2009
' European Communities, 2009 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
' Euroopa ühendused, 2009Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
LIFE ACHIEVEMENTS AND IMPROVEMENT OPPORTUNITES
LIFE'I SAAVUTUSED JA ARENGUVÕIMALUSED
SELECTION PROCEDURE INSUFFICIENT VISIBILITY OF SUSTAINABILITYIN THE SELECTION PROCEDURES LONG SELECTION PROCESS
VALIKUMENETLUSJÄTKUSUUTLIKKUSE EBAPIISAV NÄHTAVUS VALIKUMENETLUSE ETAPISPIKK VALIKUPROTSESS
IMPLEMENTATION OF PROJECTSWEAKNESSESIN MONITORING PROJECT OUTPUTS AND LONGTERM RESULTSOUTCOMEINDICATORS TO BE DEVELOPED
PROJEKTIDE ELLUVIIMINEPUUDUSED PROJEKTI VÄLJUNDITE JA PIKAAJALISTE TULEMUSTE ÜLE TEHTAVAS JÄRELEVALVESTULEB VÄLJA TÖÖTADA NÄITAJAD, MILLEGA TULEMEID MÕÕTA
DISSEMINATION OF RESULTSDISSEMINATION ACTIVITIES REQUIREIMPROVEMENTKNOWLEDGE TRANSFER REQUIRES REVISED COMMUNICATION STANDARDS
TULEMUSTE LEVITAMINELEVITAMISTEGEVUST TULEB TÕHUSTADATEADMISTE EDASIANDMISEKS TULEB TEABEEDASTUSSTANDARDID ÜLE VAADATA
LONGTERM MANAGEMENT OF PROJECT RESULTSAFTERLIFE FOLLOWUP WOULD CONTRIBUTE TO SUSTAINABILITYCONSERVATION MEASURES NOT SAFEGUARDED BEYOND PROJECT END
PROJEKTITULEMUSTE PIKAAJALINE HALDAMINEPROJEKTIDE JÄRELKONTROLL PÄRAST LIFERAHASTAMISE LÕPPEMIST AITAKS TAGADA JÄTKUSUUTLIKKUSTKAITSEMEETMETE JÄTKUMIST PÄRAST PROJEKTI LÕPPU EI KINDLUSTATA
ANNEX I PROJECTS AUDITED ONTHESPOT ANNEX II CALENDAR OF THE LIFE+ EVALUATION AND SELECTION PROCEDURE ANNEX III MANAGEMENT PLANS
LISA I KOHAPEAL AUDITEERITUD PROJEKTID LISA II LIFE+ HINDAMIS JA VALIKUMENETLUSE AJAKAVA LISA III KAITSEKORRALDUSKAVAD
Birds Directive: Council Directive 79/409/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds
EAFRD: Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond
EAFRD: European Agricultural Fund for Rural Development
Vahet tuleb teha üld-, vahe-, koheste ja tegevuseesmärkide vahel:
EC: European Community/Communities
- tegevuseesmärgid täpsustavad toodetavaid väljundeid.
EEC: European Economic Community
EIONET: Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrk
ERDF: European Regional Development Fund
ELT: Euroopa Liidu Teataja
Eionet: European Environment Information and Observation Network
Elupaikade direktiiv: Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ, 21. mai 1992,looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta
ETC: European Topic Centre on Biological Diversity
EMÜ: Euroopa Majandusühendus
EU: European Union
ERDF: Euroopa Regionaalarengufond
EUNIS: European Nature Information System
EUNIS: Euroopa loodusteabe süsteem
Habitats Directive: Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 onthe conservation of natural habitats and of wild fauna and flora.
EÜ: Euroopa Ühendus/ühendused
Input: Financial, human and material resources that are mobilised for the implementation of an intervention.
EÜT: Euroopa Ühenduste Teataja
LIFE: Financial instrument for the environment (from the French L’Instrument Financier pour l’Environnement)
LIFE: Keskkonna rahastamisvahend (L’Instrument Financier pour l’Environnement)
LIFE III: LIFE for the 2000–2006 period
LIFE III: LIFE perioodiks 2000–2006
LIFE+: LIFE for the 2007–2013 period
LIFE+: LIFE perioodiks 2007–2013
LIFE-Nature: A component of LIFE which shall contribute to maintaining or restoring natural habitats and/or species populations to a favourable conservation status.
LIFE-Loodus: LIFE'i osa, mis aitab säilitada või taastada looduslike elupaikade ja/või liikide populatsioonide soodsa kaitsestaatuse
Measure: Within the framework of policy, the basic unit of programme management, consisting of a set of similar projects and having a precisely defined budget.
Linnustiku direktiiv: Nõukogu direktiiv 79/409/EMÜ, 2. aprill 1979,looduslikulinnustiku kaitse kohta
Natura 2000: The European ecological network of special protected areas of conservation.
Natura 2000: Erikaitsealade Euroopa ökoloogiline võrgustik
OJ: Official Journal of the European Union
Projekt: Piiritletud ajakavaja eelarvegajagamatutegevus, mille eest vastutab projekti
Special Report No 11/2009 - The sustainability and the Commission's management of the LIFE-Nature projects
Eriaruanne nr 11/2009 - LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine
A distinction should be made between global,intermediate,immediate and operational objectives:
teostamiskohale kõigelähemal asuv organisatsioon, kes rakendab sekkumisele eraldatud ressursse
- immediate objectives concern the results of an intervention on direct addressees and are normally defined by Member States within theimplementation of programmes financed;
Sekkumine: Riiklike ametiasutuste või teiste organisatsioonide pooltläbiviidav mistahes meede või tegevus, sõltumata selle iseloomust (poliitika, programm, meede või projekt)
- operational objectives specify the outputs to be produced.
Sisend: Sekkumise rakendamiseks mobiliseeritud rahalised, inim- ja materiaalsed ressursid
Outcome: Change that arisesfrom theimplementation of anintervention and which normally relates to the objectives of this intervention.
Tulem: Sekkumise rakendamisest tulenev muutus, mis on tavaliselt seotud nimetatud sekkumise eesmärkidega.
Outcomes include results and impacts.
Tulem sisaldab tulemusi ja mõjusid.
Outcomes may be expected or unexpected, positive or negative.
Tulem võib olla oodatud või ootamatu, positiivne või negatiivne
Result: Immediate changes that arise for direct addressees at the end of their participation in an intervention.
Tulemus: Kohesed muutused otseste adressaatidejaoks, mistekivad nende sekkumises osalemise lõppedes
SCI: Site of community importance
VVO: valitsusväline organisatsioon
SEBI: Streamlining European Biodiversity Indicators
Väljund:See, mis toodetakse või saavutatakse sekkumisele eraldatud vahenditega (nt Y elupaiga X hektarit taastatud)
The audit assessed the effectiveness of the Commission’s management ofthe grants paid to LIFE-Nature projects in terms of thesustainability oftheirresults.Inthis context, the beneficiaries’ management of thevisited projects as regards their sustainability was also examined (paragraphs 12to 16).
Auditishinnati,kui mõjusalt haldab komisjon LIFE-Looduse projektidele makstavaid toetusi projektitulemuste jätkusuutlikkuse seisukohast. Samuti analüüsiti külastatud projektidejuhtimist abisaajate poolt, võttes arvesse projektide jätkusuut-likkust(punktid 12–16).
LIFE-Natureco-financesprojectsinthe Member States, mainlyinrelationto Natura 2000sites,infavour oftheconserva-tion of species and habitats.
LIFE-Loodusega kaasrahastatakse liikmesriikides peamiselt seoses Natura 2000 aladega läbiviidavaid projekte, et soodustada liikideja elupaikade kaitset.
Such projects shouldhave demonstrativeaddedvalue andcontributetothedisseminationof best practiceconservation methodsand approaches.LIFEearmarksatleast78 % ofits budget of 300 million euro per year toactiongrants,of whichatleast50 % isallocatedtoprojectssupportingthe conservation of natureand biodiversity.
78 % rahastamisvahendi LIFE 300 miljoni euro suurusest aastaeelarvest eraldatakse meetmetoetusteks, millest vähemalt 50 % eraldatakselooduse kaitsetja bioloogilise mitmekesisuse säilitamist toetavatele pro-jektidele.Rahalises mõttesontegemist kõige olulisema ELi rahastamisvahendiga, mis on suunatud spetsiaalselt keskkonnale ja midajuhib komisjon otse.
In financial termsitis the mostimportant Europeanfundingthatisspecially dedicated to the environment andis managed directly bythe Commission, beingan es-sentialtool withregardtothe objectives oftheenvironmental policy of the European Union.
LIFE-Loodus on keskne vahend Euroopa Liidu keskkonnapoliitika eesmärkidesaavutamiseks.
Work was performedat DGEnvironment at the Commission and on-the-spot audit visits were carried out to examine 35 projectsinthefollowingsix Member States: Belgium, Germany,Italy, Slovenia, Spainandthe United Kingdom.
Audititöö viidi läbi komisjoni keskkonna peadirektoraadis ning 35 projekti läbivaatamiseks tehti kohapealseid auditikäike järgmissekuudeliikmesriiki: Belgia, Saksamaa, Itaalia, Sloveenia, Hispaania ja Ühendkuningriik.
The outsourced monitoringandcommunication teams,theprojectevaluators,andthe Topic Centre on Biological Diversity(act-ing under contract with the European Environment Agency (EEA)) were also visited, beingclosepartnersofthe Commission forthe management and development of environmentalissues(paragraph 17).
Külastati ka alltöövõtjatest järelevalve- ja teabeedastusrühmi, projektihindajaidja Euroopa bioloogilise mitmekesisuse teemakeskust (tegutseb Euroopa Keskkonnaagentuuriga sõlmitud lepingualusel),kuivõrdtegemist onko-misjonilähedaste partneritega keskkonnavaldkonna juhtimise ja arendamise alal (punkt 17).
The supervision and management of LIFE-Natureiscomplex,as projects deal with different situations from one site to another across the Union, are run by a great variety of beneficiariesandshould have asustainedimpactontheconservation ofindividualspeciesand habitats, while addingvaluethroughdisseminationof theresults achieved(paragraphs 1to 8).
LIFE-Looduse järelevalve ja juhtimine on keeruline,kuna projekteviiakseläbi üle kogu liidu väga erinevates tingimustes, neid juhivad mitmesugused abisaajad ja nad peaksid avaldama üksikliikide ja -elupaikade kaitsele püsivat mõju, tootes lisaväärtust saavutatud tulemuste levitamisega (punktid 1–8).
Since the first LIFEinstrument,introduced in 1992, the Commission has progressively developed andimprovedits management and control systems,inter alia takinginto account the results of the Court’s previous audits1. Further changes wereintroduced with the start of LIFE+ applying to the 2007–2013 period(paragraphs 9to 11).
Alates esimese rahastamisvahendi LIFE kasutuselevõtust 1992. aastal on komisjon selle juhtimis- ja kontrollisüsteeme edasiarendanud,võttes muu hulgas arvesse kontrollikoja varasemate auditite tulemusi1.Täiendavaid muudatusitehti LIFE+ käivitamisega perioodiks 2007–2013 (punktid 9–11).
Overall, the projects audited have contributed to the conservation of the targeted species and habitats, namely in the Natura 2000 sites, contributing to the Member States’ effortsandsupport-ing the EU citizens and their associations’ volunteer work and commitmentin favour of biodiversity conservation.
Üldiseltonauditeeritud projektidkaasa aidanud sihtliikideja -elupaikade kaitsele eelkõige Natura 2000 aladel, toetades liikmesriikide jõupingutusi ning ELi kodanike ja nende ühenduste vabatahtlikku tööd ja pühendumustseoses bioloogilise mit-mekesisusesäilitamisega.
The Commission must ensurethat onlyappropriately designed project proposals are approved, areexecutedasforeseenandinsiston theestablishment of organisationaland financial structures sufficientfor sustaining theimpact of the EU financed projects (paragraphs 18to 20).
Komisjon peab siiski tagama, et heaks kiidetakse ainult nõuetekohaselt kavandatud projektid ja et need viiakse ellu ettenähtud viisil;samu-ti peab komisjon nõudma korralduslikuja finantsstruktuuriloomist, mis oleks piisav ELirahastatavate projektide mõju säilita-miseks(punktid 18–20).
Special Report No 11/2003 concerning the Financial
Eriaruanne nr 11/2003 keskkonna rahastamisvahendi
Instrument for the Environment (LIFE) (OJ C 292, 2.12.2003) and the followup in the Annual Report concerning the financial year 2004, paragraphs 6.48–6.50 (OJ C 301, 30.11.2005).
(LIFE) kohta (ELT C 292, 2.12.2003) ja selle järelkäsitlus 2004. eelarveaasta aastaaruandes, punktid 6.48–6.50 (ELT C 301, 30.11.2005).
(d)Long-term management of the project results: sincein most cases the results (outcomes)oftheprojectsfinanced can only be perceived afterfinal payment onthe projectsandthereis no ex-post followup procedure established for assessing the effectiveness oftheactionsfinanced,the Commission haslittleinformationinthisre-spect.
Projektitulemuste pikaajaline juhtimine: kuna enamikul juhtudel ilmnevad rahastatud projektidetulemused(tu-lemid) alles pärast projektilõppmakse tegemistja rahastatud meetmete mõjususe hindamiseks ei ole kehtestatud järelkontrolli menetlust, on komisjonil selle kohta vähe teavet.
Accordingly,thereisa needto establishaset ofappropriateindica-tors for evaluating the results achieved (paragraphs 54to 67).
Seetõttu tuleb saavutatud tulemuste hindamiseks kehtestadaasjakohaste näitajateko-gum(punktid 54–67).
Althoughsignificantprogresshasbeen made since the introduction of LIFE in 1992, there is still room for improvement in the Commission’s management and control systems to obtain an assurance that the conservation measuresfi-nanced by the EU better meet their objec-tivesandaresustainedafterthe project EUfinancing.
Ehkki alates LIFE'i kasutuselevõtust 1992. aastal ontehtud olulisi edusamme,tuleb komisjoni juhtimis- ja kontrollisüsteeme parandada, võimaldamaks saada kinnitust, et ELi rahastatavad kaitsemeetmed täidavad senisest paremini oma eesmärke ja nende mõju säilib ka pärast seda, kui EL projekti enam eirahasta.
Thefollowing shortcomings were highlighted in relation to the different phases ofthe management ofthe projects:
Seoses erinevate projektijuhtimise etappidegailmnesid järgmised puudused: a)
(a) Selection Procedure: imprecise and reduced weight giventotherelevant sustainability factors in project scoring for LIFE+ and a lengthy award granting decision-making process(paragraphs 21to 28).
Valikumenetlus: LIFE+ projektide hindamise punktisüsteem oli ebaselge, olulistele jätkusuutlikkuse teguritele omistatiliialt vähetähtsust ningtoe-tuste andmise üle otsustamisele kulus kaua aega(punktid 21–28).
Itisrecommendedthatthe Commission should givefurtherconsiderationtothe various factors relevant to the sustainability of the project results,improve the dissemination of the acquired knowledge andset upasystematicfollow-up ofthe projects after thefinal payment has been made(paragraphs 68to 77).
Komisjonil tuleks suuremat tähelepanu pöörata erinevatele projektitulemuste jätkusuutlikkuse seisukohalt olulistele teguritele, parandadasaadudteadmiste levitamistjaluua projektide süstemaatilise järelkontrolli süsteem, mida rakendatakse pärastlõppmakse tegemist (punktid 68–77).
(b)Implementationandmonitoringof projects:insufficientfocusonthe projects’ results(outcomes), management contracts and plans, hindering the expected sustainability of project results(paragraphs 29to 40).
Projektide elluviimine ja järelevalve: projektide tulemustele (tulemitele) ning halduslepinguteleja-kavadele pöörati ebapiisavalttähelepanu, mistakistab kavandatudjätkusuutlike projektitulemuste saavutamist (punktid 29–40).
(c)Dissemination of results: the potential added value of theindividual LIFE-Na-ture projectsis not fully realised since thelessonslearnt,the best practices identified andthe detailed technical/scientific information acquired are not systematically madeavailabletoan interested public outside the immediate project neighbourhood(region or country)(paragraphs 41to 53).
Tulemuste levitamine: LIFE-Looduse üksikprojektide potentsiaalset lisaväärtust ei realiseerita täiel määral,kuna saadud teadmisi, määratletud parimaid tavasid ja üksikasjalikku tehnilist või teadusalast teavet ei tehta süstemaatiliselt kättesaadavaks huvilisteleväl-jaspool projekti vahetut naabrust (piirkond võiriik)(punktid 41–53).
Council Regulation (EEC)
Nõukogu määrus (EMÜ)
LIFEis an acronym which stands for L’Instrument Financier pour l ’ Environ- nement, i.e. Financial Instrument for the Environment.
LIFE on lühend sõnadest L’Instrument Financier pour l’Environnement ehk „keskkonna rahastamisvahend“.
Thefirst projectsfinanced by LIFE started in 19922andcontinued under the subsequent specific LIFE instruments through to the third
Esimesed LIFE'i abil rahastatud projektid käivitati 1992. aastal2 ja projektiderahastamistjätkati nr 1973/92, 21. mai 1992, millega kehtestatakse keskkonna rahastamisvahend (LIFE) (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 1).
No 1973/92 of 21 May 1992 establishing a financial instrument for the environment (LIFE) (OJ L 206, 22.7.1992, p. 1).
järgmiste LIFE'i erivahenditega kuni aastateks 2000–2006 ette nähtud kolmanda etapini (LIFE III) 3.
Regulation (EC) No 1655/2000 of
Euroopa Parlamendi ja nõukogu
'LIFE-Nature';
LIFE – Loodus;
'LIFE-Environment'; and
LIFE – Keskkond;
'LIFE-Third Countries'.
LIFE – Kolmandadriigid.
the European Parliament and of the Council of 17 July 2000 concerning the Financial Instrument for the Environment (LIFE) (OJ L 192, 28.7.2000, p. 1), as amended by Regulation (EC) No 1682/2004 (OJ L 308, 5.10.2004, p.1).
määrus (EÜ) nr 1655/2000, 17. juuli 2000, keskkonna rahastamisvahendi (LIFE) kohta (EÜT L 192, 28.7.2000, lk 1), mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1682/2004 (ELT L 308, 5.10.2004, lk 1).
Regulation (EC) No 614/2007 of
Euroopa Parlamendi ja nõukogu
Atleast 78 % ofthis amount must be usedfor projectaction grants.
Projektidevalimisekskasutatiiga osa puhulerimenetlusi.
Thethreecom- ponents have become: the European Parliament and of the Council of 23 May 2007 concerning the Financial Instrument for the Environment (LIFE+) (OJ L 149, 9.6.2007, p. 1).
Uues etapis(LIFE+) eraldatakse 2 143 miljonit eurot4aastateks 2007– määrus (EÜ) nr 614/2007, 23. mai 2007, keskkonna rahastamisvahendi (LIFE+) kohta (ELT L 149, 9.6.2007, lk 1).
'Nature and Biodiversity';
Loodusja bioloogiline mitmekesisus;
'Environment and Governance'; and
Keskkonnapoliitika ja juhtimistava;
'Information and Communication'.
Teave ja teabevahetus.
Contrar y to LIFE III, projects are now selected under a single procedurefor allthree components.
Erinevalt LIFEIII-st kasutatakse projektide valimiseks kõige osade puhulsama menetlust.
Duringthe 2000-2006 period LIFE-Nature financed 434 projects which wereimplementedin 26 Member States and amountedto 436 million euro(see Figure 1).
Ajavahemiku l 2000–2006 rahastati LIFE-Loodusega 434 projekti, misviidi ellu 26liikmesriigiskogusummas 436 miljonit eurot (vt Joonis 1).
With an average EU contribution of 1 millioneuro, projects involved substantial financial EUre-sourcesinadditionto nationalco-financing. LIFE+,'Natureand Biodiversity', willremainthe mostimportant LIFE component as anannualallocationofatleast50 %ofthebudgetdedicated foraction grants(850 million euro)is earmarkedforthe period 2007–2013.
Lisaksriiklikule kaasrahastamisele eraldati projektidele märkimisväärsel hulgal ELirahalisi vahendeid – ELi osalus olikeskmiselt miljon eurot projektikohta.LIFE+ „loodusja bioloogiline mitmekesisus“ on LIFE'i olulisim osa, kuna sellele on ajavahemikuks 2007–2013 määratud iga-aastase rahaeraldusena vähemalt 50 % eelarvest(850 miljonit eurot).
Special Report No 11/2009 - The sustainability and the Commission’s management of the LIFE-Nature projects
Eriaruanne nr 11/2009 - LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine
Council Directive 79/409/EEC of
Nõukogu direktiiv 79/409/EMÜ,
Both LIFEIII and LIFE+ regulations provide support to nature conservation projects that contribute to the implementation ofthe
Nii LIFE III kui LIFE+ määrusega toetatakse looduskaitseprojekte, mis aitavad kaasalinnustiku direktiivija elupaikade direktiivi rakendamisele5.
LIFE-Nature providessupport6
LIFE-Looduseraames6.
.Implementation ofthe Directives
Asjakohaste ühenduse õigusaktide alusel võivad
istheresponsibilityoftherespective Member State.
LIFE+ määruse artiklis 4 alad saada aga ka ELi rahalist toetust7.
However, thesites are eligiblefor EUfinancialsupport undertherelevant Communityinstruments7.
Sellele vastavalt püütakse LIFE-Looduse projektidega eelkõige säilitada või taastada nimetatud direktiivides loetletud looduslikke elupaikuja/või ohustatud liike.
Accordingly,LIFE Nature projects predominantly aimto contributetothe maintainance orrestoration of natural habitats and/or endangered specieslistedin one of the two directives.
LIFE+ bioloogilise mitmekesisuse suunaga kaasrahastatakse uuenduslikkeja näidisprojekte, misaitavad peatada bioloogilise mitmekesisuse hävimist 2010.aastaksja pärastseda8.Samuti võimaldatakse LIFE+ bioloogilise mitmekesisuse suunaga toetuse eraldamist aladele, mis ei kuulu Natura 2000 võrgustikku.
The LIFE+ strand on biodiversityco-financesin-novative or demonstration projects that contribute towards halt-ingtheloss of biodiversity by 2010 and beyond8 and allows LIFE funding outside Natura 2000sites.
määratletakse LIFE+ Looduse eesmärgid: Natura 2000 võrgustiku arendamine ja rakendamine; teadmistebaasi tugevdamine; looduse ja bioloogilise mitmekesisuse seire ja hindamine; juhtimistava.
8 COM(2006) 216 final of 22.5.2006: Communication from the Commission – Halting the loss of biodiversity by 2010 – and beyond – Sustaining ecosystem services for human well-being.
KOM(2006) 216 lõplik, 22.05.06: komisjoni teatis„Bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamine 2010. aastaks ja pärast seda. Säästvad ökosüsteemi teenused inimeste hüvanguks“.
LIFENATURE CONTRIBUTION PER MEMBER STATE 20002006 436 MILLION EURO
LIFELOODUSE TOETUSSUMMAD LIIKMESRIIKIDE KAUPA 20002006 436 MILJONIT EUROT
European Community programme
Euroopa Ühenduse keskkonna-
All the relevant EUlegislation emphasises theimportance of sustainable development of the environment.
Kõigis asjassepuutuvates ELi õigusaktides rõhutatakse keskkonna säästva arengu tähtsust.
The Fifth European Community Environmental Action Programmeis entitled'Towards Sustainability'9.
Euroopa Ühenduse viies keskkonnaalane tegevusprogrammkannab nime „Säästvusesuunas“9.
Thisconceptis developed bythe ongoing Sixth of policy and action in relation to the environment and sustainable development 'Towards Sustainability', Council resolution of 1 February 1993 (OJ C 138, 17.5.1993, p. 1).
Põhimõtet arendatakse edasi käimasolevas kuuendas keskkonnaalases tege- ja säästva arengu alane tegevusprogramm „Säästvuse suunas“, nõukogu 1. veebruari 1993. aasta resolutsioon (EÜT C 138, 17.5.1993, lk 1).
Environment Action Programme10 andis particularlyimportant for nature conservation projects since the restoration and protection of habitats andspeciesis, by definition, along-term process.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu vusprogrammis10 ning see on eriti olulinelooduskaitseprojektide seisukohalt, kuna elupaikade ja liikide taastamine ja kaitse on juba loomu poolest pikaajaline protsess.
As financingis only grantedtoa part of the applications, sustainability should be a major projectselectioncriterioni.e. projects selectedshould bethosefor whichthe benefits willlastlonger afterthe EUfunding.
Arvestades, et rahastatakse ainult osataotlustest,tulebväljavalida projektid, mille jätkusuutlikkusetõenäosus onkõigesuurem,st mille positiivne mõjujätkub ka pärast ELirahastamiselõppemist.
of the European Parliament and of the Council of 22 July 2002 laying down the Sixth Community Environment Action Programme (JO L 242, 10.9.2002, p.1).
otsus nr 1600/2002/EÜ, 22. juuli 2002, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm (EÜT 242, 10.9.2002, lk 1).
The Commission’s management of LIFE-Nature grantsis a complex process.
LIFE-Looduse toetuste komisjonipoolne haldamine onkeerukas protsess.
Applicantsfromall Member States introduce proposals forinvestmentsinfavour of multiple species and habitats.
Kõigist liikmesriikidest esitatakse rahastamistaotlusi paljude erinevateliikideja elupaikade toetamiseks.