natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fusion power offers the potential of an almost unlimited source of energy for future generations but it also presents some formidable scientific and engineering challenges.
Sektsiooni koosolekul toimus elav arutelu teaduskeskuse kõrgelt motiveeritud noorte teadlastega teemadel, nagu kvalifikatsiooninõudmised, töökohavõimalused, liikuvuse väljakutsed ja rahulolu töökohaga.
It is called ‘fusion’ because it is based on fusing light nuclei such as hydrogen isotopes to release energy.
Huvitav külastus tehnoloogiakeskusesse lõppes põhjaliku ekskursiooniga teaduskeskuse hoonetes.
The process is similar to that which powers the sun and other stars.
Paljude teadlaste arvates saab kõnealusest tehnoloogiast tulevikus väga paljutõotav energiaallikas.
The TEN section also held a lively exchange of views with some young and highly motivated scientists from the centre on qualification needs, job perspectives, mobility challenges and job satisfaction.
Euroopa Ühistoroidkamber on tegelikult ELi termotuumasüntee- siprogrammi, milles osaleb üle 300 teadlasega meeskond, lipulaev.Termotuumaenergia on tulevastele põlvedele peaaegu piiramatu potentsiaalne energiaallikas, aga samas on sellega seotud tohutud teaduslikud ja tehnilised väljakutsed.
A tour into the heart of the research facilities completed this very interesting visit of a technological site believed by many scientists to be a highly promising source of energy for the future.
Termotuumaenergia tekib kergete tuumade, nt vesiniku isotoopide ühinemisel, mille käigus vabaneb energia.
Finally, the visit reflected practical aspects of the EESC’s work, which in this case has
Sarnase protsessi abil saavad energiat Päike ja teised tähed.
Nuclear fusion: an energy source for the future?
Hiljutine otsus ehitada rahvusvaheline katsetermotuumareaktor
State aid: the case for innovation populations, getting Europe back on the right economic track is to be considered as our top priority.
Riigiabi – uuendustegevus elanikkonna vananemist silmas pidades on esmatähtsusega see, et Euroopa suudaks taas saavutada oma majanduse dünaamilisuse.
State aid is not a miracle cure but if it is used appropriately and with caution, State aid can help provide the boost needed to get markets delivering again,’ she continued.
Riigiabi ei kujuta endast imevahendit. Riigiabi mõistlikult ja ettevaatlikult kasutades võib see kaasa aidata turgude dünaamilisemaks muutmisele.”
On 14 December, European Commissioner for competition, Neelie Kroes, came before the December plenary session of the Committee to speak on ‘State aid reform for the Lisbon Strategy: the case for innovation’.
Konkurentsivolinik Neelie Kroes esines kõnega 14. detsembril 2005 toimunud komitee täiskogu istungil, mille teemaks oli “Riigiabi reform Lissaboni strateegia perspektiivis – uuenduslikkuse näide”.
Her statement was followed by a debate on the EESC’s opinion on State aid reform (rapporteur: Mr Antonello Pezzini, Group I, Italy).
N. Kroesi kõnele järgnes arutelu EMSK arvamuse kohta, mis oli pühendatud riigiabireformile ning mille rapotöör oli Antonello Pezzini.
Neelie Kroes thanks the Committee for its support and for its proposals.
Neelie Kroes tänab komiteed toetuse eest tema ettepanekutele.
Welcoming the EESC’s opinion, Ms Kroes declared that ‘The Lisbon agenda has never been so pressing.
N. Kroes toetas EMSK arvamust ning lisas: “Lissaboni strateegia pole kunagi olnud nii aktuaalne.
Faced with slow growth, lasting budget deficits, high unemployment, poor productivity and ageing
Nõrka majanduskasvu, pidevat eelarvepuudujääki, kõrget tööpuudusetaset, vähest tootlikkust ja
She called upon the members of the EESC to generate and disseminate ideas and to collect responses, and to build a true partnership with stakeholders, in order to tailor the State aid framework to the Lisbon context.
Ta kutsus EMSK liikmeid üles välja töötama ja levitama ideid, koguma vastuseid ning looma tõelist partnerlust EMSK ja asjaomaste osapoolte vahel, et kohandada riigiabi raamistik Lissaboni strateegiale.
A year before accession — the results of work with Romania and Bulgaria
Üks aasta enne liitumist – kokkuvõte Rumeenia ja Bulgaariaga tehtavast ettevalmistustööst
Interview with Mr Varfalvi, Co-President of the EU–Romania JCC
Intervjuu Euroopa Liidu ja Rumeenia ühise nõuandekomitee kaasesimehe Stefan Varfalviga organisatsioonide tegevust ja õhutas uutele algatustele.
How was the participation of organised civil society in the negotiations for joining the EU and, more generally, in your country’s political processes?
Milline oli organiseerunud kodanikuühiskonna osalus ELiga ühinemise läbirääkimistes ja teie riigi poliitilistes protsessides üldisemalt?
Cooperation with the EESC has enabled us to see the EU from the inside and even led us to change the way we do things.
Koostöö Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega on avanud meile ukse Euroopa Liitu ning ajendanud meid tegema muudatusi oma tegevuses.
The discussions within the Joint Consultative Committee have made us evaluate more easily and practically the stage we have reached in our development and, why not say it, have given us the sense that Europe wants us.
Arutelud ühises nõuandekomitees on võimaldanud meil paremini ja konkreetsemalt hinnata arengustaadiume, kuhu me oleme jõudnud, ning võib isegi öelda, et need on pannud meid uskuma, et Euroopa ootab meid.
Participation as observers in the EESC’s work over the coming period will probably help us improve our activity.
Osalemine vaatlejatena Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees järgneval perioodil aitab meil loodetavasti oma tegevust parandada.
Your participation in the Joint Consultative Committee makes you an expert on Europe.
Tänu osalemisele ühises nõuandekomitees olete Euroopa ekspert.
How do you see your role after EU accession?
Millisena näete oma rolli pärast ELiga ühinemist?
The process of joining the EU is leading to many changes in your country.
Euroopa Liiduga ühinemise protsess toob teie riigis kaasa palju muudatusi.
In your opinion, what are the biggest changes for organised civil society?
Millised on teie meelest suurimad muutused organiseerunud kodanikuühiskonna jaoks?
Civil society organisations have been represented in various structures, such as: working groups for different negotiation chapters, ad hoc groups, a European Communication Council, monitoring committees of the Phare programme and Sapard programme, as well as in structures for the working of the national development plan, of the sectoral strategies and in the consultative councils with the councils for regional development of the six regions for planning.
Kodanikuühiskonna organisatsioonid on olnud esindatud erinevates struktuurides, nagu näiteks läbirääkimiste erinevate peatükkide töörühmad, sihttöörühmad, Euroopa Kommunikatsiooninõukogu, programmide PHARE ja SAPARD järelevalvekomiteed, samuti riikliku arengukava ja valdkondlike tegevuskavade väljatöötamiseks mõeldud struktuurides ning kuue piirkonna arengut kavandava nõukogu nõuandekomiteedes.
However, in general their opinion is listened to but rarely taken into consideration.
Kõnealuste organisatsioonide arvamust võetakse küll kuulda, ent sellega arvestatakse harva.
To my mind, accession to the EU can only be successfully achieved if the government has the active support of civil society.
Minu meelest on ELiga ühinemine edukas vaid siis, kui valitsusel on kodanikuühiskonna aktiivne toetus.
What are the challenges you are still facing?
Millised väljakutsed seisavad veel teie ees?
As a representative of the Romanian ESC, I believe it is very important to be able after accession to participate, using our experience, in supporting the position of European civil society and also to draw on the positive experience of the members.
Rumeenia Majandus- ja Sotsiaalnõukogu esindajana usun, et pärast ühinemist ELiga on väga tähtis aidata oma kogemustega toetada Euroopa kodanikuühiskonna positsiooni ning vahendada liikmesriikide positiivseid kogemusi.
The EESC is the platform from which civil society expresses its opinions and tries to influence EU policies.
EMSK on foorum, kus kodanikuühiskond avaldab oma seisukohti ja püüab ELi poliitikat mõjutada.
Thus, I believe it is extremely important, taking into account the implications, for the future EESC Romanian members to express their points of view in a professional manner.
Seega ma usun, et tulevikumõjusid arvesse võttes on erakordselt tähtis, et EMSK Rumeenia liikmed professionaalsel moel oma arvamust avaldaksid.
Personally, I do not consider myself an expert in European issues, but the participation in EESC work itself offers me the possibility to acquire knowledge in the field and try to use this both in the country and in the EESC.
Mina isiklikult ei pea ennast Euroopa küsimuste eksperdiks, kuid EMSK töös osalemine pakub mulle võimaluse saada kõnealusest valdkonnast teadmisi ja kasutada neid nii oma riigi kui ka EMSK heaks.
While we can say that unions and employers’ associations are organised at present, with the observation that this organisation could still be improved, other interest groups are not yet sufficiently organised in Romania, which even generates problems as regards finding partners to replace the government representatives on the Economic and Social Council.
Kuigi võime öelda, et ametiühingud ja tööandjate liidud on praegu organiseerunud, on seda organiseerumise astet võimalik parandada. “Kolmas osapool” ei ole Rumeenias veel piisaval määral organiseerunud, mis tekitab probleeme isegi partnerite leidmisel, kes asendaksid valitsuse esindajaid majandus- ja sotsiaalnõukogu struktuurides.
A great problem Romania has had to face over these 15 years is legal instability.
Viimase 15 aasta jooksul on Rumeenias suureks probleemiks olnud õiguskindluse puudumine.
Through the negotiation of the accession chapters, this situation has significantly improved.
Tänu ühinemisläbirääkimiste peatükkidele on see olukord märgatavalt paranenud.
On the other hand, the importance granted in the European Union to civil society has also had a positive effect on social dialogue.
Teisest küljest on Euroopa Liidus kodanikuühiskonnale omistatud tähtsus avaldanud samuti positiivset mõju sotsiaaldialoogile.
The accession process has also had the effect of much better information.
Ühinemisprotsess on samuti parandanud teavitustegevust.
We can therefore definitely say that the effects have been positive.
Kokkuvõttes võime kindlasti öelda, et mõjud on olnud positiivsed.
Interview with Mr Jeliazko Hristov, Co-President of the EU–Bulgaria JCC
Milline oli organiseerunud kodanikuühiskonna osalus ELiga ühinemise läbirääkimistes ja teie riigi poliitilistes protsessides üldisemalt?
How was the participation of organised civil society in the negotiations for joining the EU and, more generally, in your country’s political processes?
Intervjuu Euroopa Liidu ja Bulgaaria ühise nõuandekomitee kaasesimehe Jeliazko Hristoviga
If Bulgarian society is questioned, then it is areas such as corruption, the struggle against organised crime, reforms in the legal system, improvement of ecological standards and completing work in the field of the joint agricultural policy with the EU.
Mis puutub Bulgaaria ühiskonda, siis puudutab see selliseid valdkondi nagu korruptsioon, võitlus organiseeritud kuritegevusega, õigussüsteemi reformid, ökoloogiliste standardite parandamine ja töö lõpuleviimine ELiga ühise põllumajanduspoliitika valdkonnas.
There are impending challenges for workers, employees and the trade unions, and these will become stronger after EU accession.
Töötajate, töövõtjate ja ametiühingute ees seisavad mitmed väljakutsed, mis suurenevad pärast ELiga ühinemist.
Unfortunately, there will be a reduction in employment in some sectors, particularly where compliance with EU standards requires additional investment, and this will lead to a new restructuring of employment.
Kahjuks väheneb mõnedes sektorites tööhõive, eriti seal, kus kooskõla ELi standarditega nõuab lisainvesteeringuid, ning see toob kaasa tööhõive uue ümberkorraldamise.
The activities of the trade unions will be mainly focused on the implementation of the Lisbon strategy and the introduction of systems for information and consultation at the workplace, as well as integration into the European social dialogue and the dialogue with European civil society.
Ametiühingute tegevusele avaldavad peamist mõju Lissaboni strateegia ellurakendamine ja töökohal rakendatavad teabevahetuse- ja konsultatsioonisüsteemid, samuti lõimumine Euroopa sotsiaaldialoogi ja Euroopa kodanikuühiskonnaga toimuva dialoogiga.
What have been the effects of your cooperation with the EESC?
Millist mõju avaldas koostöö Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega?
Unfortunately, we can say that civil society has hardly been involved at all in the accession negotiations.
Kahjuks võime öelda, et kodanikuühiskond pole ühinemisläbirääkimistes peaaegu üldse osalenud.
The only thing we could do was to express our full support for this process and try to present a genuine image of Romania, so that the EU members could be persuaded that we want and we are capable of making the necessary efforts for accession.
Ainus, mida võisime teha, oli avaldada oma täielikku toetust sellele protsessile ja püüda edastada õiget pilti Rumeeniast, et veenda ELi liikmeid meie valmisolekus ja suutlikkuses teha ühinemise jaoks vajalikke jõupingutusi.
As a result, all the parties that received enough votes to enter Parliament have supported EU accession.
Kõnealuse suhtumise tulemusena toetavad kõik parteid, kes pääsesid valimiste tulemusena parlamenti, ühinemist ELiga.
Romania has 50 years of dictatorship behind it, which have affected our mentality and knowledge.
Minu meelest oli kõnealusel koostööl erakordselt soodne mõju.
Getting used to freedom and democracy and developing a correct perception of the market economy have been much more difficult than we had expected.
Bulgaaria kodanikuühiskonna esindajad tutvusid Euroopa Liidu ja Bulgaaria ühise nõuandekomitee töö kaudu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tööga.
For a significant part of the population, these concepts are not yet part of everyday life.
Kõnealuses ühises nõuandekomitees töötati välja ja avalikustati seisukohad mitmetes küsimustes seoses Bulgaaria ühinemisega ELiga.
Moreover, the notion of governance is not yet perceived as a service to the people, and those who govern still believe that when coming to power one becomes the owner of an absolute truth.
Mõnede ühise nõuandekomitee seisukohtade tulemusena võime täheldada märkimisväärset edu, sealhulgas valitsuse suhtumises kodanikuühiskonda.
Consequently, I believe that the biggest challenge the civil society has to face is to change mentalities.
Pean mainima, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee II rühm on kutsunud alates 2003. aastast CITUB ja CL “Podkrepa” esindajaid külla ja pärast Bulgaaria Majandus- ja Sotsiaalnõukogu loomist on EMSK meid tugevalt toetanud.
To my mind, this collaboration had an exceptionally beneficial influence.
Rumeenial on seljataga 50 aasta pikkune diktatuur, mis on mõjutanud meie mentaliteeti ja teadmisi.
Through the work of the EU–Bulgaria Joint Consultative Committee the representatives of Bulgarian civil society got acquainted with the work of the EESC.
Harjumine vabaduse ja demokraatia ning õige ettekujutusega turumajandusest on asjad, millega kaasneb palju rohkem probleeme, kui me ootasime.
Also, the Joint Committee itself developed and took positions on a number of issues in connection with our accession to the EU.
Paljude inimeste jaoks pole need veel saanud igapäevaseks reaalsuseks.
As a result of some of the positions the Joint Consultative Committee took, we can observe significant progress, including the attitude of the government towards civil society.
Teisest küljest ei mõisteta valitsemise all ikka veel rahva teenistuses olemist ja juhid usuvad ikka veel, et võimule tulles saadakse absoluutse tõe kandjaks.
I have to mention that Group II of the EESC has been inviting representatives of CITUB and CL ‘Podkrepa’ since 2003 and, after the creation of the Bulgarian Economic and Social Council, we received strong support from the EESC.
Seetõttu usun, et kodanikuühiskonna suurim väljakutse on muuta inimeste mentaliteeti.
What have been the effects of your cooperation with the EESC?
Kõigepealt hakati riigis suuremat tähelepanu pöörama organiseerunud kodanikuühiskonnale.
Firstly, the State has started to pay greater attention to organised civil society.
Esimeseks sammuks oli ühise nõuandekomitee loomine 1998. aastal.
The formation of the Joint Consultative Committee in 1998 was a first indication.
Me olime juba mitu aastat püüdnud moodustada Bulgaaria Majandus- ja Sotsiaalnõukogu, ent kõnealune organ alustas tööd alles 2003. aastal.
For many years we had been striving for the creation of a Bulgarian Economic and Social Council, but it was not until 2003 that it started functioning.
Minu arvates pole organiseerunud kodanikuühiskonna roll sellest hoolimata täit tunnustust leidnud.
In spite of this, I think that the full role of organised civil society has not yet been recognised.
Mitmed eelnevad valitsused viisid valitsusväliste organisatsioonidega läbi üpris piiratud konsultatsioone ja kahjuks kõnealune piiratud lähenemisviis jätkub.
Several previous governments did lead rather limited consultations with nongovernmental organisations and unfortunately this limited approach continues.
Siiski elavdas Euroopa Liiduga ühinemise ettevalmistusprotsess kodanikuühiskonna
EESC Info can be obtained free of charge and in electronic format from the European Economic and Social Committee’s press service.
Elektroonilisel kujul EMSK Infot saab tasuta Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee pressiüksusest.
Address • European Economic and Social Committee, Rue Belliard 99, B-1040 Brussels Tel. (32-2) 546 93 96 or 546 95 86 Fax (32-2) 546 97 64 E-mail: press@esc.eu.int Internet: http://www.esc.eu.int
Aadress • Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Rue Belliard 99, B-1040 Brüssel, Belgia Tel: (32-2) 546 93 96 või 546 95 86 Faks: (32-2) 546 97 64 E-post: press@esc.eu.int
A PDF version of this newsletter is available on the EESC’s website: http://www.esc.eu.int/press/eescinfo/index_en.asp
Käesoleva väljaande PDF-versioon on kättesaadav EMSK koduleheküljel aadressil: http://www.esc.eu.int/press/eescinfo/index_et.asp
Next issue: February 2006.
Järgmine number ilmub 2006. aasta veebruaris.
It may sound immodest, but as President of the biggest trade union and the largest civil society organisation in Bulgaria I feel I have contributed to Bulgaria’s reintegration into Europe, because for me it is indeed a homecoming.
See võib tunduda ehk häbematuna, ent ma tunnen, et olen Bulgaaria suurima ametiühingu ja suurima kodanikuühiskonna organisatsiooni esimehena andnud oma panuse Bulgaaria taaslõimumisse Euroopaga, kuna mulle tähendab see tõepoolest koju tagasipöördumist.
After we have joined the EU the role of the trade unions will increase, because we have already built up a bridge with the EU, both nationally — representative trade unions have been members of the ETUC since 1995 — and because our representatives have already participated (albeit inadequately) in European social dialogue.
Pärast meie ühinemist Euroopa Liiduga suureneb ametiühingute roll, kuna me oleme juba ehitanud silla ELiga, seda nii riiklikul tasandil – ametiühingute esindajad on olnud ETUCi (Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon) liikmed alates 1995. aastast – ning seetõttu, et meie esindajad on juba osa võtnud (ehkki mitte piisavalt) Euroopa sotsiaalsest dialoogist.
We also participate in different EU structures in which nongovernmental organisations are present as observers.
Me osaleme samuti erinevates ELi struktuurides, kus valitsusvälised organisatsioonid on esindatud vaatlejatena.
The next link goes through the EESC, in which the trade unions will have four representatives.
Järgmine ühenduslüli on EMSKga, kus ametiühingutel on neli esindajat.
In addition, we maintain very good working relations with a number of trade unions in the Member States.
Lisaks on meil jätkuvalt väga head tööalased suhted mitmete liikmesriikide ametiühingutega.
February 2006 / 2
Veebruar 2006 / 
The EESC finalises its contribution to the Lisbon strategy
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee panus Lissaboni strateegiasse lõpusirgel
In March 2005 the European Council urged the EESC to set up, together with national economic and social councils from the EU Member States and other partner organisations, an interactive network of civil society initiatives aimed at promoting the implementation of the Lisbon strategy and to present the results of the cooperation during the European Spring Council 2006.
Strateegia kolme sammast (sotsiaalvaldkond, majandus ja keskkond) ei tohi käsitleda üksteisest eraldi. Euroopa Liidu liikmesriikide poolt läbiviidavate riiklike reformiprotsesside arengut tuleb tervitada kui õiget ja vajalikku sammu, kuid vägagi soovitav on ülesannete ja vastutusalade selge jagamine erinevate tasandite ja osalejate vahel.
For the EESC, spring means, above all, the spring summit of the European Council (23 and 24 March), a meeting which will focus mainly on the Lisbon strategy.
Kevad on saabumas ja koos sellega komitee jaoks oluline sündmus: Lissaboni strateegiale pühendatud Euroopa Ülemkogu (23. ja 24. märts 2006).
The EESC will make a major contribution to ensuring better implementation of the relaunched strategy, in line with the mandate conferred on it by the European Council of March 2005.
2005. aasta märtsi tippkohtumisel palusid riigipead ja valitsusjuhid komiteelt abi, et taaskäivitatud strateegiat paremini ellu viia.
This contribution will be based on a series of activities which will have a cumulative effect and are the fruit of the ongoing work of the EESC subcommittee set up to coordinate the EESC’s approach.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee selleks puhuks loodud ja koordinatsiooni eest vastutava allkomitee töö tulemusel on komitee selle ülesande täitmiseks võtnud mitmeid algatusi.
In December 2005, the EESC adopted an exploratory opinion requested by the Austrian presidency, entitled ‘The road to the European knowledge-based society — the contribution of organised civil society to the Lisbon strategy’.
2005. aasta detsembris võttis Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastu eesistujamaa Austria taotlusel koostatud ettevalmistava arvamuse“Tee Euroopa teadmistepõhise ühiskonnani – organiseeritud kodanikuühiskonna panus Lissaboni strateegiasse”.
The subcommittee held a public hearing as part of its discussions on the opinion to allow civil society as great an input as possible. Ms Rodrigues, special adviser to the European Commission on the Lisbon strategy, attended the hearing.
Et organiseeritud kodanikuühiskond saaks esitada võimalikult palju ideid, korraldas allkomitee kõnealuse arvamuse ettevalmistamisel avaliku kuulamise, millel osales ka Euroopa Komisjoni erinõunik Lissaboni strateegia küsimustes Maria João Rodrigues.
Following this mandate the EESC, in collaboration with the national ESCs, prepared a draft summary report ‘The implementation of the Lisbon strategy at national level’.
Tulenevalt kõnealusest ülesandest valmistas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koos riiklike majandus ja sotsiaalnõukogudega ette kokkuvõtva aruande projekti “Lissaboni strateegia elluviimine riikide tasandil”.
The report highlights the work carried out by each ESC at national level and at the same time allows civil society representatives to express their opinion on the current status of the strategy and on the degree of their involvement by the competent national authorities discussing specific situations in the different Member States.
Nimetatud aruanne käsitleb iga majandus- ja sotsiaalnõukogu poolt riiklikul tasandil tehtud tööd ning lubab samas kodanikuühiskonna esindajatel väljendada arvamust strateegia hetkeseisu ning nende kaasatuse kohta pädevate riigiasutuste poolt, arutades konkreetseid olukordi erinevates liikmesriikides.
The Liaison Group between the EESC and European civil society organisations gave a further input to the report.
Oma panuse aruandesse andis ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Euroopa kodanikuühiskonna organisatsioonide vaheline kontaktrühm.