natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This historic enlargement brought a 20% increase in the EU’s population, but only a 5% increase in Union’s Gross Domestic Product (GDP).
Tänu sellele ajaloolisele laienemisele kasvas ELi elanikkond 20%, kuid liidu SKP suurenes seeläbi üksnes 5%.
With enlargement came increased disparities in income and employment as the average GDP per head in these new member countries was under half the EU average and only 56% of their population were in active employment, compared to 64% in the EU-15.
Laienemine tõi kaasa suuremad erinevused sissetulekutes ja tööhõives, sest keskmine SKP elaniku kohta uutes liikmesriikides oli ELi keskmisest väiksem ning vaid 56% nende elanikkonnast olid aktiivsed töötajad võrrelduna 64%ga EU-15s.
The new Member States’ territory almost completely fell under Objective 1, eligible for the highest possible level of support from the Structural and Cohesion Funds.
Uute liikmesriikide territoorium kuulus peaaegu täielikult eesmärgi nr 1 alla ning nad võisid taotleda struktuuri- ja ühtekuuluvusfondidest antavat suurimat võimalikku toetust.
However, work began before enlargement including making pre-accession instruments available to help the then candidate countries prepare for Cohesion Policy.
Siiski algas töö juba enne laienemist, muutes sealhulgas kättesaadavaks ühinemiseelsed rahastamisvahendid, et aidata tolleaegsetel kandidaatriikidel end ühtekuuluvuspoliitikaks ette valmistada.
13 novation and about 30% on environmental infrastructure and measures combating climate change.
13 ette uute liikmesriikide jaoks aastateks 2004–2006.
An additional allocation of EUR 22 billion was provided for the new Member States for the period 2004-2006.
kõigi 436 programmi suhtes, mis hõlmavad kõiki ELi piirkondi ja liikmesriike.
The Lisbon Strategy was agreed by the European Council in Lisbon in March 2000, with its focus on growth, employment and innovation it became more and more the leitmotiv of many EU policies and was the momentum for a paradigm shift in Cohesion Policy.
Nendega seotud prioriteetide radikaalne muutmine tähendab, et neljandik vahenditest eraldatakse nüüd teadustegevuseks ja innovatsiooniks ning ligikaudu 30% keskkonna infrastruktuuri ja kliimamuutuse vastu võitlemise meetmete jaoks.
More recently, the economic and financial crisis has put the spotlight on Cohesion policy and its means in speeding up EU economic recovery. Cohesion policy invests in the real economy.
Kokkuvõttes olid kõnealusel perioodil ELi ühtekuuluvuspoliitika suurimad muutused kõigi aegade suurim vahendite koondamine kõige vaesematele liikmesriikidele ja piirkondadele, kõigi piirkondade kaasamine ning prioriteetide seadmine, mille eesmärk oli edendada majanduskasvu, töökohti ja innovatsiooni.
Some 70% of its overall budget for 2007-2013 (EUR 250 billion) is earmarked for investment in the four priority areas of the Union’s growth and jobs strategy – employment, business, infrastructure and energy, research and innovation.
27 liikmesriigiga Euroopa Liidus elab praegu üks kolmest ELi kodanikust – kokku 170 miljonit – kõige vaesemates piirkondades, mis saavad toetust lähenemiseesmärgi raames.
This focus is crucial as these priorities will contribute to a quicker recovery, improve competitiveness and help the Union adapt to a low-carbon economy.
Majanduslikud ja sotsiaalsed erinevused on viimaste laienemistega märkimisväärselt süvenenud.
In this way it can play an important role in restoring con- fi fidence in the real economy.
Sissetuleku poolest elaniku kohta on Luksemburg praegu seitse korda rikkam kui Rumeenia.
Cohesion policy thus proves to be a powerful instrument of stability as it provides secure sources of financing and invests into mid and long term strategies upon which the regional and local partners can rely.
Piirkondlikul tasandil on erinevused isegi suuremad: kõige rikkam piirkond on Inner London, kus sissetulek elaniku kohta moodustab 290% EU-27 keskmisest, samal ajal kui kõige vaesem piirkond on Rumeenia kirdeosa, kus sissetulek elaniku kohta moodustab 23% ELi keskmisest.
The highest concentration ever of resources on the poorest Member States and regions, the inclusion of all regions, and a shift in priorities set to boost growth, jobs and innovation; these are in a nutshell the major changes of EU Cohesion Policy during the current period.
Hiljuti koondas majandus- ja finantskriis tähelepanu ühtekuuluvuspoliitikale ning selle vahenditele ELi majanduse elavdamise kiirendamisel. Ühtekuuluvuspoliitika raames investeeritakse reaalmajandusse.
In the EU of 27 Member States, one in three EU citizens - 170 million in total – now live in the poorest regions which receive assistance under the “Conver-gence” objective.
Ligikaudu 70% aastateks 2007–2013 ette nähtud kogueelarvest (250 miljardit eurot) eraldatakse investeeringute tegemiseks liidu majanduskasvu ja tööhõive strateegiaga seotud nelja prioriteetsesse poliitikavaldkonda: tööhõive, äritegevus, infrastruktuur ja energia, teadustegevus ja innovatsioon.
Economic and social disparities have signifi -cantly deepened with recent enlargements.
See suund on väga oluline, sest kõnealused prioriteedid aitavad kaasa majanduse kiiremale elavdamisele, parandavad konkurentsivõimet ja aitavad liidul minna üle vähem süsinikdioksiidi heidet tekitavale majandusele.
At the regional level, the difference is even bigger: the richest region is Inner London with 290% of the EU-27’s percapita income, while the poorest region is Nord-Est in Romania with 23% of the EU average.
Sel viisil mängib see olulist rolli usalduse taastamises reaalmajanduse vastu.
The European Council agreed in December 2005 on the budget for the period 2007-2013 period and allocated EUR 347 billion on Structural and Cohesion Funds of which 81.5% are planned to be spent in the “Convergence” regions.
Euroopa Ülemkogu leppis 2005. aasta detsembris kokku aastate 2007–2013 eelarves ning struktuuri- ja ühtekuuluvusfondidele eraldati 347 miljardit eurot, millest 81,5% kavatsetakse kulutada lähenemiseesmärgi piirkondades.
Based on simplified procedures, nearly all of the 436 programmes covering all EU regions and Member States were agreed before the end of 2007.
Lihtsustatud menetluste alusel lepiti enne 2007. aasta lõppu kokku peaaegu
The radical shift in their priorities means that a quarter of resources is now earmarked for research and in-
Seega on ühtekuuluvuspoliitika võimas stabiilsusinstrument, sest see tagab kindlad rahastamisallikad ning investeerimise keskpika ja pikaajalise perspektiiviga strateegiasse, millele piirkondlikud ja kohalikud partnerid võivad kindlad olla.
PARLIAMENTARY ACTIVITIES he European Parliament’s legislative powers in the Structural Funds decision-making process have gradually increased over time:
PARLAMENDI TÖÖ uroopa Parlamendi õigusloomega seotud volitused struktuurifonde käsitlevas otsustamisprotsessis on aja jooksul järk-järgult suurenenud:
Single Act:cooperation with the Council for the vote on the General Regulation on the Structural Funds;
Ühtne akt: koostöö nõukoguga struktuurifondide üldsätteid käsitleva määruse üle hääletamisel;
Maastricht Treaty: assent procedure for the vote on the General Regulation;
Maastrichti leping: nõusolekumenetlus üldsätteid käsitleva määruse üle hääletamisel;
Amsterdam Treaty: co-decision with the Council for the vote on the implementing measures applicable to the General Regulation;
Amsterdami leping: kaasotsustamismenetlus koos nõukoguga üldsätteid käsitleva määruse suhtes kohaldatavate rakendusmeetmete üle hääletamisel;
Lisbon Treaty: co-decision with the Council for the vote on the General Regulation.
Lissaboni leping: kaasotsustamismenetlus koos nõukoguga üldsätteid käsitleva määruse üle hääletamisel.
Today, the European Parliament is a major actor in the Structural Funds decision-making, implementation and monitoring.
Praegu on Euroopa Parlament oluline osaleja struktuurifondide kohta otsuste tegemisel, nende rakendamisel ja kontrollimisel.
A list of the most prominent initiatives of the Committee on Regional Development during this Parliamentary term is set out below.
Allpool esitatakse regionaalarengukomisjoni käesoleval parlamendi ametiajal tehtud kõige silmapaistvamate algatuste loetelu.
Competencies of the Committee on Regional Development
Regionaalarengukomisjonipädevus pädevus
The Committee on Regional Development plays an important role in informing the European Parliament’s approach to the development of the regions of the EU-27.
Regionaalarengukomisjonil on tähtis ülesanne teavitada Euroopa Parlamendi lähenemisviisist EU-27 piirkondade arengule.
It is in charge of overseeing and advising the Parliament about the implementation of the key EU regional development funding instruments.
Ta vastutab ELi peamiste regionaalarengu rahastamisvahendite rakendamise järelevalve ja Euroopa Parlamendi nõustamise eest selles küsimuses.
The Committee’s responsibilities include in particular:
Komisjoni vastutusalasse kuuluvad eelkõige:
• the ERDF, the Cohesion Fund and the other instruments of the Union’s regional policy,
• ERF, Ühtekuuluvusfond ja teised liidu regionaalpoliitika instrumendid;
• assessing the impact of other Union policies on economic and social cohesion,
• liidu teiste poliitikavaldkondade majandusele ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele avaldatava mõju hindamine;
• coordination of the Union’s structural instruments,
• liidu struktuurivahendite koordineerimine;
• outermost regions and islands as well as trans-frontier and inter-regional cooperation,
• äärepoolseimad piirkonnad ja saared ning piiriülene ja piirkondadevaheline koostöö;
• relations with the Committee of the Regions, inter-regional cooperation organisations and local and regional authorities;
• suhted Regioonide Komitee, piirkondadevaheliste koostööorganisatsioonide ning kohalike ja piirkondlike ametiasutustega;
• the urban dimension of regional policy.
• regionaalpoliitika linnamõõde.
In addition to its role in bringing forward reports such as those listed in the next section, the Committee has been tasked with coordinating the European Parliament’s relations with other important actors in the area of regional development.
Lisaks sellele, et regionaalarengukomisjon esitab raporteid, millest osa on loetletud järgmises jaotises, on tema ülesanne koordineerida Euroopa Parlamendi suhteid teiste oluliste regionaalarengu valdkonnas osalejatega.
The Committee therefore seeks to have an active dialogue with the key organisations, and to ensure that its work is widely accessible to, and understood by, citizens and actors with related activities.
Komisjon püüab pidada aktiivset dialoogi peamiste organisatsioonidega ning tagada, et asjaomastel kodanikel ja osalejatel oleks tema tegevusele ulatuslik juurdepääs ja et see oleks neile mõistetav.
The Committee receives the European Commissioner responsible for Regional Development on a regular basis.
Komisjon võtab regulaarselt vastu regionaalarengu eest vastutavat Euroopa volinikku.
It also maintains links on behalf of the Parliament with the Committee of the Regions and the Economic and Social Committee.
Lisaks hoiab ta Euroopa Parlamendi nimel suhteid Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega.
Their members are regularly invited to give evidence during public hearings organised by the Committee on Regional Development.
Nende komiteede liikmeid kutsutakse regionaalarengukomisjoni korraldatavatele avalikele kuulamistele regulaarselt esinema.
EU Funding for Better Housing
Eli rahastamine parema eluaseme tagamiseks
Regional Solidarity Support: European Parliament Approves EUR 308 billion for Regional Development
Piirkondliku solidaarsuse toetamine: Euroopa parlament kiidab heaks 308 miljardi euro andmise regionaalarengu jaoks
This aid is destined to help people save energy in their homes thus reducing energy bills while also safeguarding the environment.
2006. aasta juulis andis Euroopa Parlament oma nõusoleku regionaalarenguabi paketile ehk struktuurifondidele1.
In May 2007, the European Parliament voted strongly in favour of proposals to extend this availability to older Member States too, from 20092.
Paketis lepiti kokku pärast korduvalt peetud ägedaid läbirääkimisi, kus Euroopa Parlament seisis eriti otsustavalt vastu teatud liikmesriikidele, kes soovisid kokkusurutud struktuurifondide paketti ja kogu ELi eelarve vähendamist.
The European Parliament based its vote on the pressing need for EU citizens in all Member States to have access to adequate housing in urban areas, many of which are currently threatened by physical deterioration and the effects of social exclusion.
Euroopa Parlamendil õnnestus tagada muudatused seoses keskkonna ja jätkusuutliku arenguga, parandada puuetega inimeste juurdepääsu ning tugevdada kohalikul tasandil nõustamise korda, andes võimalikult suure panuse regionaalarengut käsitlevasse arutellu.
In July 2006, Parliament gave its assent to the package of regional development assistance known as the Structural Funds1.
Abi on mõeldud selleks, et aidata inimestel säästa oma kodus energiat, seega vähendada energiaarveid ja kaitsta keskkonda.
The package was agreed after at times heated negotiations, with the European Parliament taking a particularly strong line in view of the wish of some Member States for a slimmed-down Structural Funds package, and indeed for a reduced overall EU budget.
2007. aasta mais hääletas Euroopa Parlament tugevalt ettepanekute poolt laiendada seda võimalust alates 2009. aastast ka vanematele liikmesriikidele2.
The European Parliament was successful in securing changes regarding the environment and sustainable development; improved accessibility for people with disabilities; and strengthened consultation arrangements at the local level, ensuring the widest possible input into the regional development debate.
Euroopa Parlament tugines hääletusel kõigi ELi liikmesriikide kodanike tungivale vajadusele omada juurdepääsu sobivale eluasemele linnapiirkondades, millest paljusid ohustab praegu olukorra füüsiline halvenemine ja sotsiaalne tõrjutus.
Rapporteurs: K. HATZIDAKIS (EPP-ED, EL), C. FAVA (PES, IT), A. ANDRIA (ALDE, IT), J. OLBRYCHT (EPP-ED, PL), J. A. SILVA PENEDA (EPP-ED, PT)
Raportöörid: K. HATZIDAKIS (PPE-DE, Kreeka), C. FAVA (PSE, Itaalia), A. ANDRIA (ALDE, Itaalia), J. OLBRYCHT (PPE-DE, Poola), J. A. SILVA PENEDA (PPE-DE, Portugal).
Rapporteur: A. ANDRIA (ALDE, IT)
Raportöör A. ANDRIA (ALDE, Itaalia).
Building the EU’s Capacity to Innovate
Eli innovatsioonialase võimekuse arendamine
EU Solidarity: Money to be Available to Combat Acts of Terrorism and Public Health Threats
Eli solidaarsus: terroriaktide ja rahvatervist ähvardavate ohtude vastu võitlemiseks mõeldud raha
In May 2006, the European Parliament voted for a widening of the scope of the EU Solidarity Fund to include the consequences of terrorist attacks, major public health emergencies, and industrial disasters3.
2006. aasta mais hääletas Euroopa Parlament ELi Solidaarsusfondi kohaldamisala laiendamise poolt, et hõlmata terrorirünnakute tagajärjed, olulisemad rahvatervisealased hädaolukorrad ja tööstuskatastroofid3.
The Solidarity Fund was created in 2002 in response to the major flooding in Central Europe.
Solidaarsusfond loodi 2002. aastal Kesk-Euroopat tabanud suurte tulvavete tõttu.
It can grant up to EUR 1 billion a year to a Member State to help speed up their response to such contingencies, examples of which include floods, fires, or drought.
Solidaarsusfondist on võimalik anda liikmesriigile kuni 1 miljard eurot aastas, et aidata tal kiiremini reageerida niisugustele ootamatustele nagu üleujutused, tulekahjud ja põud.
Without in any way allowing those responsible to walk away from their liability, in instances, for example, where an industrial or technological accident caused an environmental disaster (i.e. «the Polluter Pays» principle), the European Parliament voted for measures to make financial assistance available as rapidly as possible, for instance for the provision of immediate medical assistance and measures to protect the public.
Andmata vastutajatele ühtegi võimalust oma kohustustest kõrvale hiilida, näiteks kui tööstuslik või tehnoloogiline õnnetus on põhjustanud keskkonnakatastroofi (s.t põhimõte„saastaja maksab”), hääletas Euroopa Parlament meetmete poolt, mille eesmärk on muuta finantsabi võimalikult kiiresti kättesaadavaks, näiteks viivitamatu meditsiinilise abi andmiseks, ning üldsuse kaitsmise meetmete poolt.
The dynamic and interactive process of developing the EU’s innovative capacity was the subject of an own-initiative report adopted by the European Parliament in May 20074.
ELi innovatsioonialase võimekuse arendamise dünaamiline ja interaktiivne protsess oli Euroopa Parlamendi 2007. aasta mais vastuvõetud algatusraporti teema4.
Among the recommendations in the report were the principles of low-cost or free access to broadband and of support for crossborder cooperation among regional academic and business stakeholders.
Raporti soovitused sisaldasid muu hulgas lairibaühendustele odava või tasuta juurdepääsu tagamise ning piirkondlike akadeemiliste ja ettevõtjate sidusrühmade piiriülese koostöö toetamise põhimõtet.
Another means of promoting improved crosssectoral collaboration would be support for the development of «clusters» of research and business units.
Lisaks on sektoritevahelise koostöö parandamise vahend ka uurimis- ja äriüksuste klastrite arengu toetamine.
The Commission and Member States were called on to provide equal access for all the EU’s citizens to education, at every level.
Komisjoni ja liikmesriike kutsuti üles võimaldama kõigile ELi kodanikele võrdset juurdepääsu haridusele igal tasandil.
Greater access to information-based working should be supported and appropriate financial and risk-management mechanisms should be created, possibly for use alongside the existing European Investment Bank/European Investment Fund instruments, JASPERS, JEREMIE and JESSICA.
Tuleks toetada paremat juurdepääsu infopõhisele tööle ning luua asjakohased finants- ja riskijuhtimismehhanismid, et neid saaks võimaluse korral kasutada lisaks praegustele Euroopa Investeerimispanga / Euroopa Investeerimisfondi vahenditele, Jaspersile, Jeremiele ja Jessicale.
Members Challenge Unjustified Company Relocations
Põhja-iirimaa rahuprotsessi toetamine
Supporting the Northern Irish Peace Process
Parlamendiliikmed võitlevad ettevõtete põhjendamatu ümberpaigutamise vastu
The European Parliament has consistently supported Northern Ireland in the process of achieving peace and reconciliation.
Euroopa Parlament on järjekindlalt toetanud Põhja-Iirimaad rahu ja lepituse saavutamisel.
In 2006, the European Parliament extended its funding for the International Fund for Ireland until it is wound up in 2010, in view of the Fund’s contribution to economic and social progress and its work to promote dialogue between nationalists and unionists across Ireland.
2006. aastal suurendas Euroopa Parlament kuni fondi tegevuse lõpetamiseni 2010. aastal oma makseid Rahvusvahelisse Iirimaa Fondi, et toetada fondi panust majanduslikku ja sotsiaalsesse edasiminekusse ning selle tööd Iirimaa natsionalistide ja unionistide vahelise dialoogi edendamisel.
In 2008, the European Parliament adopted a report which endorsed the positive results and best practice achieved by the PEACE programmes to date6.
2008. aastal võttis Euroopa Parlament vastu raporti, milles toetati programmi PEACE abil saavutatud positiivseid tulemusi ja häid tavasid6.
Since 1995, three generations of PEACE programme have seen total allocations of over EUR 2 billion to a wide range of sectors and groups, enabling different sections of the community to work together to build bridges.
Alates 1995. aastast on programmi PEACE kolmele põlvkonnale eraldatud kokku üle 2 miljardi euro, mis suunati väga erinevatele sektoritele ja rühmadele, võimaldades kogukonna eri osadel koostööd teha.
In the context of its oversight of regional development policies destined to bring about economic and social cohesion in the EU, the European Parliament adopted a report in March 2006, calling on the European Commission to impose penalties on companies indulging in unjustified relocations5.
Toetades järelevalvet regionaalarengu poliitika üle, mille eesmärk on luua ELis majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus, võttis Euroopa Parlament 2006. aasta märtsis vastu raporti, milles ta kutsus Euroopa Komisjoni üles kehtestama karistused põhjendamatult ümberpaigutatud ettevõtete suhtes5.
The companies in question are those who, having received EU regional development support for their business, awarded as part of an overall package of aid to the region in which the company locates, then relocate within 7 years of receiving that aid.
Kõnealused ettevõtted on need, kes on oma äritegevuseks saanud ELi regionaalarengu toetust, mis eraldatakse osana sellele piirkonnale mõeldud üldisest abipaketist, kus ettevõte asub, ning kes paigutavad ettevõtte ümber 7 aasta jooksul pärast abi saamist.
A key objection by the European Parliament to this practice is the threat of job losses in regions already badly affected by economic decline - precisely the type of regions that EU rules should be seeking to help.
Euroopa Parlamendi peamine vastuväide niisugusele tegevusele on seotud töökohtade kaotamise ohuga piirkondades, mida majanduslangus juba niigi ebasoodsalt mõjutab – täpsemalt piirkondades, mida ELi eeskirjad peaksid aitama.
Members backed a call for the Commission to require repayment of regional state aid given to any company that subsequently takes an early decision to relocate.
Parlamendiliikmed kutsusid komisjoni üles nõudma, et piirkondlik riigiabi, mis on antud ettevõtetele, kes seejärel teevad varajase otsuse ettevõtte ümberpaigutamise kohta, makstaks tagasi.
Turning Territorial Diversity into Strength should also focus on the territorial dimension of other sectoral Community policies with a strong territorial impact.
Territoriaalse mitmekesisuse muutmine tugevuseks territoriaalset mõju omavate valdkondlike poliitikate territoriaalsele mõõtmele.
The document called also for special attention to the territories with specific geographical traits, so as to stimulate development and guarantee an equitable access to the services of general interest for all citizens of the EU.
Raportis kutsuti lisaks üles pöörama eriti tähelepanu erilise geograafilise iseloomuga territooriumidele, et ergutada arengut ja tagada kõigile ELi kodanikele võrdne juurdepääs üldhuviteenustele.
The Green Paper on Territorial Cohesion7 put forward by the European Commission was followed by a wide public consultation with regional and local authorities, associations, NGOs, and civil society aimed at furthering the shared understanding of this new concept and its implications for future EU regional policy.
Euroopa Komisjoni koostatud territoriaalse ühtekuuluvuse rohelisele raamatule7 järgnes ulatuslik avalik konsulteerimine piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, ühenduste, valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonnaga, et parandada ühist arusaama uuest kontseptsioonist ja selle mõjust ELi tulevasele regionaalpoliitikale.
In February 2009, an own-initiative report of the European Parliament presented its views on possible new orientations for Cohesion policy, and highlighted the aim of an integrated territorial policy which should ensure a balanced exploitation of territorial resources, avoiding both their under- and over-exploitation.
2009. aasta veebruaris tutvustas Euroopa Parlament algatusraportis oma seisukohti ühtekuuluvuspoliitika võimalike uute suundade kohta ning rõhutas integreeritud territoriaalpoliitika eesmärki, mis peaks tagama territoriaalsete vahendite tasakaalustatud kasutamise, vältides nii nende ala- kui ka ülekasutamist.
Members insisted on the fact that territorial cohesion should not be limited to the effects of EU regional policy on the territory of the European Union, but
Parlamendiliikmed rõhutasid, et territoriaalne ühtekuuluvus ei tohiks piirduda ELi regionaalpoliitika mõjudega Euroopa Liidu territooriumile, vaid peaks keskenduma ka ühenduse teiste suurt
Helping Europe to Bounce Back projects and increased advances for 2009, to help regional development projects by accelerating funding, boosting liquidity and simplifying implementation.
Euroopa abistamine edasiliikumisel toetada regionaalarengu projekte rahastamise kiirendamise, likviidsuse suurendamise ja rakendamise lihtsustamise abil.