natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The first results showed that initial problems in developing contact with these young people are soon overcome once they participate in the project activities.The agency responsible for the project is the Aktion Fischotterschutz eV, which works in cooperation with the Kolping Migrationswerk.
Esimesed tulemused näitasid, et esialgsetest probleemidest nende noorte inimestega kontakti loomisel saadakse kiiresti jagu, kui noored osalevad projekti tegevustes. Projekti eest vastutav asutus on Aktion Fischotterschutz e.V, mis teeb koostööd Kolping Migrationswerk´iga.
Contact person: Dr Oskar Kölsch E-mail: o.koelsch@otterzentrum.de Website: www.otterzentrum.de
Kontaktisik: Oskar Kölsch E-post: o.koelsch@otterzentrum.de Veebileht: www.otterzentrum.de Foto Saksamaa riikliku koostöövõrgu üksuselt
Since 2000, ‘Enhancing the value of historic, artistic and museum heritage of the territory’ has been the cornerstone of the development strategy of Tuscany.
Alates 2000. aastast on piirkonna ajaloolise, kunsti- ja museaalse pärandi väärtustamine olnud Toscana arengustrateegia nurgakiviks.
Massa Marittima, in the territory of the FAR Maremma LAG, is a small country town with a rich historical and artistic heritage.
Massa Marittima on kohaliku tegevusrühma FAR Maremma piirkonnas asuv rikkaliku ajaloolise ja kunstipärandiga väikelinn.
It provided the ideal place to implement a herit-age-orientated project which on completion is expected to create 15 new jobs and attract an extra 10 000 tourists annually.The town, whose economy was based on the region’s mineral wealth (especially marble) has now been granted recognition as a city of art by the Province of Grosseto.
See osutus ideaalseks paigaks, kus viia ellu pärandit käsitlev projekt, mille lõpuleviimine toob eeldatavasti enesega kaasa 15 uut töökohta ja 10 000 lisaturisti aastas.Linna majandus põhines piirkonna maavarade (eriti marmori) rikkusel, nüüd aga on Grosseto provints tunnistanud selle kunstilinnaks.
Massa Marittima has the region’s largest number and variety of museums.
Massa Marittimas on kõige rohkem ja kõige erinevamaid muuseume piirkonnas.
It has therefore been selected as a place of major historic and artistic value within the province.The municipality of Massa Marittima has developed a range of cultural attractions by creating an integrated museum system.
Seetõttu on linn valitud provintsi suure ajaloolise ja kunstiväärtusega paigaks. Massa Marittima linnavalitsus on integreeritud muuseumisüsteemi rajamisega arendanud välja mitmeid kultuurimagneteid.
It has established a centre for modern art, which houses more than 750 masterpieces, and has refurbished several sections of its archeological museum.
Loodud on moodsa kunsti keskus, kus leidub üle 750 meistriteose, samuti on uuenduskuuri läbi teinud mitu arheoloogiamuuseumi osakonda.
It has also hosted an event of international importance: an exhibition of works by sculptor Igor Mitoraj, which were created for staging one of Puccini’s operas, Manon Lascaut.All this has been possible thanks to the local development plan, which has also supported: the publication of a regional guide; the construction of an Internet website and the realisation of a CD-ROM dedicated to the Massa Marittima museums.
Linnavalitsus on korraldanud ka rahvusvahelise tähtsusega ürituse – näituse skulptor Igor Mitoraj töödest, mis loodi Puccini ooperi „Manon Lescaut”lavastuse jaoks. Kõik see on osutunud võimalikuks tänu kohalikule arengukavale, mis on toetanud ka järgmisi ettevõtmisi: piirkonna reisijuhi avaldamist, veebilehe loomist Internetis ning Massa Marittima muuseume käsitleva CD-ROMi väljaandmist.
Several developments in the tourist sector have also taken place: the production of an archeological and naturalist map of the Accesa Lake, providing tourists with practical information and advice; the creation of a documentation centre within the new Sacred Art Museum; a number of didactical and illustrative panels installed at an ancient olive oil press; the restoration of a public well; and the creation of an Etrurian archeological park.
Ka turismisektoris on toimunud positiivseid muutusi: välja on antud Accesa järve arheoloogiline ja looduskaart, mis pakub turistidele praktilist teavet ja nõuandeid; loodud on uue sakraalse kunsti muuseumi dokumenteerimiskeskus; antiikse oliiviõlipressi juurde on paigaldatud mitu didaktilist ja illustratiivset stendi; restaureeritud on linnakaev ning rajatud on Etruria arheoloogiapark.
E-mail: info@farmaremma.it Website: www.farmaremma.it Photo provided by the Italian National Network Unit
E-post: info@farmaremma.it Veebileht: www.farmaremma.it Foto Itaalia riikliku koostöövõrgu üksuselt
From innovation to evaluation: a learning process
Uuendustest hindamiseni: õppeprotsess
Providing insight into the practical importance and value of the evaluation of Leader by John Grieve, of e Rural Development Company, Scotland, Evaluator of the Leader II programme England and Wales (ex post), Leader+ programme in Scotland (ex ante and mid-term update) and Leader+ programme in England (mid-term update and mainstreaming evidence base)
John Grieve maaelu arengu äriühingust Šotimaal, Leader II programmi hindaja Inglismaal ja Walesis (järelhindamine), Leader+ programmi hindaja Šotimaal (eel- ja vahehindamine) ning Leader+ programmi hindaja Inglismaal (vahehindamine ja tõendusmaterjali kaasamine)
John Grieve, The Rural Development Company, Scotland
John Grieve, maaelu arengu äriühing, Šotimaa.
One of the commonly identified pluses of Leader is its ability to address risk aversion in development agencies, since risk aversion from match funding partners is in some countries one of the initiative’s major constraints.
Üks Leaderi programmi plusse, millega kõik nõustuvad, on selle võime toime tulla arengujärgus asutuste sooviga vältida riski, sest kaasrahastamispartnerite riskivältimine on mõnes riigis algatuste suurimaid tõkestajaid.
Evaluation evidence is therefore important in justifying the use of resources and the application of public funds, particularly in a challenging or competitive funding environment where resources are nite.
Seega on hindamismaterjal oluline, et põhjendada vahendite kasutamist ja riiklike fondide rakendamist, eelkõige väljakutseid esitavas või konkurentsitihedas ja piiratud vahenditega rahastamiskeskkonnas.
When it comes to mainstreaming, evaluation allows us to demonstrate that ‘we know what works and what doesn’t’ for the different sectors of the rural communities, since it is based on proven experience.
Hindamise tulemusel saadud teadmiste kaasamine lubab meil näidata maakogukondade eri sektorites, et „me teame, mis töötab ja mis mitte”, sest teadmine põhineb tõestatud kogemusel.
In making the wider case for Leader, with its focus on process as well as results, justification rather than assertion is crucial regardless of how attractive we find the process, method or approach.The remainder of this article outlines and explains some of the principles of evaluation and how they relate to the particular challenges of Leader.
Mis puudutab nii protsessi kui selle tulemustele keskenduvat Leaderi programmi laiemalt, siis hoolimata sellest, kui atraktiivseks me protsessi, meetodit või lähenemisviisi peame, on esmatähtis pigem põhjendamine kui väitmine.
Although for many people the evaluation process is the least interesting part of Leader+, it is important, however, to ensure that the benefits arising from Leader+ and the involvement of all Leader actors is fully realised.Leader was conceived as a laboratory of rural development, and Leader I and II saw many rural areas develop bottom-up, innovative approaches to local development, some of which have matured to be included in mainstream rural development programmes.
Kuigi paljude jaoks on hindamisprotsess Leader+ programmi kõige ebahuvitavam osa, on see siiski oluline, et tagada Leader+ programmist saadava kasu ja kõikide osalejate seotuse täielik mõistmine. Leaderi programm kutsuti ellu maaelu arengu laboratooriumina ning Leader I ja Leader II olidtunnistajaks mitme maapiirkonna alt-üles-arengule ja kohaliku arengu suhtes uudsetele lähenemistele, millest osa on muutunud piisavalt elujõuliseks, et neid kaasata maaelu arengu programmidesse.
The Commission’s stated intention was that‘Leader+ will continue its role as a labo-ratory’ to deepen the experimentation started under Leader I and II.
Komisjoni väljendatud tahte kohaselt jätkub Leader+ roll laboratooriumina, et tegeleda põhjalikumalt Leader I ja Leader II alustatud eksperimentidega.
As such, Leader explores innovation through its ‘pilot actions’ and tests new theories, with the analysis of the results forming an integral part of the research process.
Leader kui selline uurib oma katseprojektide kaudu võimalusi uuendusteks ja katsetab uusi teooriaid ning uurimistöö lahutamatu osa moodustab tulemuste analüüs.
Analysis makes it possible to establish what works, and to learn for the future.
Analüüsi abil on võimalik kindlaks teha, mis töötab, ning õppida tuleviku jaoks.
In this respect Leader+ and its evaluation is no different. erent.
Selles suhtes ei ole Leader+ ja selle hindamises midagi erinevat.
on a range of practitioner perspectives in discussing issues which emerge from the experience of evaluating Leader and the implications of this in the future.
Praktikute esitatud seisukohtadest lähtudes käsitletakse küsimusi, mis on seotud Leaderi programmi hindamise kogemuse ja selle mõjudega tulevikus.
In the case of Leader+, the ex ante process was iterative, that is to say where evaluators worked alongside those developing the plan, informed about their process, and proposed and responded to changes.
kava arendajatega, olid protsessidest igakülgselt teavitatud ning tegid ettepanekuid muudatusteks või reageerisid muudatustele.
e mid-term and ex post evaluations
Vahe- ja järelhindamised
The primary purposes of evaluation are twofold and may be described thus:• to examine the results arising from a programme or
Hindamisel on kaks esmast eesmärki, mida võib kirjeldada järgmiselt: • analüüsida programmi või projekti tulemusi võrreldes
• project against what was expected;to ensure that the lessons learned are identified and fed back into the development or decision-making process.
• oodatuga;tagada, et saadud õppetunnid on kindlaks tehtud ja tagasisidena jõudnud arendus- või otsustusprotsessi.
Evaluation is principally a policy and programme development tool.
Hindamine on põhimõtteliselt poliitika ja programmi arendamise vahend.
For example, the UK Treasury now defines evaluation as being ‘not about apportioning blame, but about learning from experience’.
Näiteks peab Ühendkuningriigi riigikassa hindamist seonduvaks „mitte süüdistamisega, vaid kogemustest õppimisega”.
The developmental role of evaluation may be characterised by its role in what is known as the Roamef (1) cycle as demonstrated in the diagram below.There are three principal stages of evaluation normally carried out in relation to the development cycle of programmes or initiatives.
Hindamise arendavat rolli võib kirjeldada ROAMEF tsüklina (1) tuntud rolli kaudu, nagu on
These can be described in terms of the different elements of the cycle above, which in European programmes are commonly referred to as the ex ante, mid-term, and ex post evaluations.
Neid hindamisi tehakse, kui poliitika, programm või projekt on lõpetatud või jõudnud eelnevalt kokku lepitud tasemele.
The different purpose or role of each of these is outlined briefly below.
Hindamiste käigus analüüsitakse, kas projekti või programmiga on saavutatud oodatud tulemusi, ning järelhindamisel analüüsitakse, mida on saavutatud, võrreldes sellega, kui ei oleks mitte midagi tehtud, ja mida see on andnud.
These evaluations are undertaken when a policy, programme or project is completed or has advanced to a predetermined degree.They examine what the project or programme has actually achieved against expectations and, in the case of ex post, what it has achieved by comparison with what would have been the case if nothing had been done, and the additionality.
Selline hindamisvorm toimub eespool esitatud protsessi 5. etapis ning sõltub programmide täitmise järelevalvest 4. etapis.Tulemusi võetakse arvesse programmi järelejäänud osa juhtimisel ja järgmiste programmide arendamisel. Leader+ puhul toimusid vahehindamised programmiperioodi keskel, mis paljudel juhtudel oli liiga vara, et näha tegelikke tulemusi.
This form of evaluation takes place at stage 5 in the above process and is dependent on the monitoring of the programme’s implementation at stage 4.
Seetõttu keskendusid vahehindamised rohkem programmi täitmise korraldamisele ja saavutatud tegevustasanditele.
The results feed into the management of the remainder of the programme and the development of successor programmes.
Enne konkreetselt Leaderi programmi juurde asumist on asjakohane käsitleda maaelu arendamise väikeprojektidega seotud üldisemaid tegureid.
In the case of Leader+, the mid-term evaluations took place at the mid-point of the programming period, which in many instances was too early in the process to consider actual results.
näidatud allpool esitatud diagrammis.Tavaliselt on programmide või algatuste arendamistsüklis kolm põhilist hindamisetappi.
These were therefore more concerned with the implementation arrangements and levels of activity achieved.Before thinking about the specific relevance to Leader, there are a number of more generic factors relating to small-scale rural development which are of relevance.
Neid võib kirjeldada eespool esitatud joonise eri elementide abi, millele Euroopa programmides harilikult viidatakse kui eel-, vahe- ja järelhindamistele. Nende ülesanded või rollid on allpool põgusalt visandatud.
e ex ante evaluation
Eelhindamine
Small-scale rural development
Maaelu arendamise väikeprojektid
Much rural development activity focuses on achieving change.
Samamoodi hinnatakse ettepaneku potentsiaalset edukust ja tulemuslikkust.
Monitoring and evaluation measure this change and the effects of the activities supported in achieving this.
Leader+ puhul oli eelhindamisprotsess järkjärguline, teisisõnu hindajad töötasid külg külje kõrval
This is carried out prior to the start of a programme as part of its development process, and is in effect a pre-appraisal of the proposed programme; it represents stage 3 of the above cycle.
Uuringutest nähtub, et eriti raske on hinnata sotsiaal-majanduslikke väljundeid ja mõjusid väikeprojektide puhul, kus tavapäraseid mõjutegureid ei peeta kehtivaks.
Its purpose is to confirm: the consistency and relevance of the proposed strategy; its objectives; the actions supported; and the targets and results anticipated, according to the prevailing circumstances.
Maaelu arendamise väikeprojektide mõju on väikese ulatusega ja hajutatud ning lõplik kasutegur võib ilmneda alles pika aja pärast, tõenäoliselt alles pärast projekti või programmi lõppu.
6 Feedback
6 Tagasiside
Research suggests that socioeconomic outputs and impacts are extremely dificult to attribute in small-scale projects where conventional multipliers are thought not to apply.
Maaelu arendamise väikeprojekti tulemuste mõõtmine on järelikult oluline selleks, et aegsasti kavandada lähenemisviisi ning kaaluda hoolega, mida püütakse muuta ja mis veel võib läbiviidavate tegevuste tõttu muutuda.
The effects of small-scale rural development are themselves small scale and dispersed, and ultimate benefits may take a considerable time to emerge: possibly beyond the end of the project or programme.
Sealhulgas tuleb uurida, kus ja millal ilmneb projekti mõju, keda see puudutab ning millist lähtealust on vaja, et mõõta selle muutuse ulatust ja suurust.
2 Objectives dificult to quantify.To measure the effects of small-scale rural development it is therefore important to plan the approach well in advance, to think through what is trying to be changed and what else might change as a result of actions taken.
Lähtealus on sisuliselt alguspunkt mitmetele näitajatele, mille põhjal mõõdetakse tulemuslikkust, ning peaks seetõttu olema
3 Appraisal
3 Hinnangud
baseline information is needed to capture the extent and magnitude of this change.
algatust hinnati, kuid see ei ulatunud alati mõjude tuvastamiseni kohalikul tasandil, kus tegelik mõju on kõige tuntavam.
Baselines fore complex to evaluate.
Kohalik mõju otseselt seotud eesmärkidega.
Conventional indicators and evaluation approaches do not pick up the ‘tentacles’ of the integrated approach which are responsible for much of the more subtle and wider impact.
Maaelu arendamise väikeprojektides peaks see olema seotud mikrotasandiga ja vastama tegevuse ulatusele.
Much of the effects and benefits which these programmes generated cannot therefore be fully measured or demonstrated, particularly the more qualitative aspects.
Isegi ühte programmi või kavasse kuuluvate projektide kohalike väljundite ja tulemuste kokkuvõtmine või summeerimine võib osutuda raskeks.
Of course, the initiative was evaluated but this did not consistently extend to capturing the effects at the local level where the‘real e ects’ are felt.
Kui projektitegevused ja nende tulemused ei ole üles ehitatud lihtsale põhjuslikule seosele, võivad sarnased projektid viia eri väljunditele ja tulemustele.
The evaluation methodology did not evolve to address this and as a consequence the overall impact and effect of the Leader approach is not fully evaluated.
Eelkõige on see nii alt-üles-lähenemisviisi puhul, kui projektid lähtuvad kogukonnast ning vastavad kohapeal tajutud võimalustele ja vajadustele.
The baseline is effectively the starting position for the range of indicators against which performance is measured, and it should therefore relate directly to the objectives and targets.
Kui integreeritud programmi või kava raames kombineerub mitu projekti, siis on eri lisainvesteeringute ühismõjusid raske hinnata.Seetõttu ei saa kohalikul projektil põhinev hindamine olla täielikult efektiivne, kui seda tehakse ülalt-alla-prog-rammitasandi raames.
In small-scale rural development these should address the micro-level and be appropriate to the scale of activity.
Siiski on võimalik kavandada projekti järelevalveprotsessi nii, et see toetaks selliseid lähenemisviise.
Local effects ects
Hindamine Leaderi programmi korral
Aggregating results
Ülevaade
Drawing together or aggregating the local outputs and impacts from projects even when they lie within a single programme or scheme can be dificult.
Andmete kogumise ja summeerimise protsessi saab vaadelda püramiidina, mille tipp on ELi tasand ja alus kogukonna tasand.
Without a simple causal structure relating projects’ activities with their outcome, similar projects may result in a different range of outputs and impacts.
Klassikalisel ülalt-alla-hindamisel lähtuvad hindamisraamistik ja näitajad tipust ning liiguvad alla madalamatele tasanditele.
This is particularly the case with a bottom-up approach where projects arise from the community in response to locally perceived opportunities and needs.
Kooskõlastatuse puudumisest ja institutsioonilise mälu kaotusest nähtub, kuivõrd sõltuvad ollakse üksikisikutest, eelkõige kohalikul tasandil.
Where a number of projects within an integrated programme or scheme combine, it is dificult to assess the combined effects of different complementary invest-ments.The implication of this is that local project-based evaluation cannot be fully effective if undertaken through a topdown programme-level framework.
Kokkuvõtteks leiavad hindajad, et hindamistava „on programmiahela viimases lülis ikka veel haruldane”. Suur sõltuvus võtmeisikutest ja kohalike tegevusrühmade piiratud vahendid tähendasid ka seda, et„mõned rühmad unustasid“ järelevalvesoovitused.
It is, however, possible to design the project monitoring processes to contribute to such approaches.
See suurendab vajadust tõhusa ja asjakohase lähenemisviisi järele, et registreerida tulemused kooskõlastatult, mis võimaldab neid tulevikus kasutada.
The particular case of Leader
Säästev areng ja integratsioon
Evaluation of Leader has therefore generally sought to take account of both the classic impact evaluation approach and the quantitative and qualitative evaluation of the seven spe-ci c features of the Leader approach.
Integreeritud lähenemine maaelu säästvale arengule ei tähenda seda, et eri piirkondade mõjusid ei saaks üksteisest eraldada – võimalik peaks olema tuvastada kogumõju ja individuaalseid panuseid.
This sought to meet monitoring and evaluation information needs from the local to the European level.That this has not been universally successful is rest ect-ed in the conclusions of major evaluations and in the developing evaluation guidance, e.g. for Leader+.
Hindamine, mis on kavandatud rahuldama üksnes majanduspoliitilisi vajadusi, ei ole tõhus ning võib kohalikus kontekstis olla eksitav või anda alust
The process of data collection and aggregation can be viewed as a pyramid structure with the peak being at the EU level and the base at the community level.
Hindamist peetakse põhiliseks, et Leaderi-kogemusest saadud õppetunde kindlaks teha ja arvestada maaelu arendamise poliitikas ning parima tava ülevõtmisel ja levitamisel.
The classic topdown evaluation sets the evaluation framework and indicators from the peak, and cascades these down to the lower levels.
Seetõttu on Leaderi-hindamisel üldiselt püütud arvesse võtta nii klassikalist mõjude hindamist kui ka Leaderi-lähenemise seitsme eritunnuse kvantitatiivset ja kvalitatiivset hindamist.
The bottom-up approach sees the effects first hand, and depends on this being recorded at the base level.
Eesmärgiks on olnud rahuldada järelevalve ja hindamise teabevajadusi nii kohalikul kui ka Euroopa tasandil.
This is then aggregated to provide information to the upper levels.
Asjaolu, et see ei ole alati osutunud edukaks, kajastub peamistes hindamiskokkuvõtetes ja näiteks Leader+ hindamisjuhendite väljatöötamisel.
The most comprehensive information is therefore available at the local community level but not all information gathered there necessarily translates to the upper levels.There are particular issues identified in relation to capturing the real effects of the programme at the local level.
Leaderi programmi näol on tegemist integreeritud säästva arenguga ja seetõttu on seda raske hinnata. Konventsionaalsed näitajad ja hindamisviisid ei tuvasta integreeritud lähenemisviisi „kombitsaid”, mille mõju on tunduvalt täpsem ja ulatuslikum.
The ex post evaluators of the original Leader programme faced particular problems, with no structure of indicators and monitoring designed into the programme.
Kahe eelmise Leaderi programmi käigus on järelevalve ja hindamine osutunud raskeks.
The heavy dependency on the key individuals and limited LAG resources also meant that‘some groups forgot’about the monitoring rec-
Seetõttu ei saa suurt osa nende programmide mõjust ja kasust täielikult mõõta ega näidata, eelkõige kvalitatiivsemaid aspekte. Loomulikult
ommendations on the way. This reinforces the need for effective and appropriate approaches to capture the results in a consistent way which allows them to be accessed in future.
See ei piirdu programmijuhtide ja kohalike tegevusrühmadega, vaid peab hõlmama Leaderi-lähenemisele omaseid alt-üles-tegevusi edendavaid kohalikke organisatsioone.
Sustainable development and integration
Probleemid üleminekul väärtõlgendusteks.
To attempt to measure the socioeconomic impact of, for example, a natural herit-age-based development activity, rather than the directly attributable impacts such as direct employment, is to misunderstand the core purpose of integrated initiatives such as Leader.
Kui üritatakse mõõta sotsiaal-majan-duslikku mõju või näiteks looduspärandil põhinevat arendustegevust, v.a otsene mõju, nagu töökohtade loomine, ei ole aru saadud Leaderi-tüüpi integreeritud algatuse põhieesmärgist.
Whilst there are undoubted economic effects, these will be thoroughly spread and diluted, and require a disproportionate effort to capture.
Majanduslik mõju kahtlemata esineb, kuid see on laialdane ja hajus ning selle kindlakstegemiseks on vaja ebaproportsionaalselt suurt pingutust.
Effective measurement of the project outputs and impacts in relation to its corestated objectives and targets will be much more effective.
Palju tõhusam on projekti väljundite ja mõju hindamine seoses selle projekti peamiste eesmärkidega.