natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Highlights in the period will be: a global agreement in Copenhagen in autumn 2009 on cuts in greenhouse gas emissions (GHG) after 2012; implementation of a revised EU emission trading scheme for 2008–2012; agreed national targets by 2020, for EU greenhouse gas emissions reductions; revision of the Directive on National Emissions Ceilings and Integrated Pollution Prevention and Control Directives in 2009, implementation of the new Clean Air for Europe (CAFE) Directive, progress on meeting the target of halting biodiversity loss by 2010, the first round of River Basin Management Plans and related programmes of measures under the Water Framework Directive in 2009, and implementation of the recently adopted Marine Strategy Directive.
Sel perioodil on tähelepanu keskmes: 2009. aasta sügisel Kopenhaagenis sõlmitav üldine leping kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks pärast aastat 2012; ELi heitkogustega kauplemise muudetud süsteemi rakendamine aastateks 2008–2012; ELi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kokkulepitud riiklikud eesmärgid aastaks 2020; siseriiklike heitkoguste ülemmäärasid ning saastuse kompleksset ennetamist ja kontrolli käsitlevate direktiivide läbivaatamine 2009. aastal; programmi „Puhas õhk Euroopale” (CAFE) käsitleva uue direktiivi rakendamine; edusammud bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamisel aastaks 2010; vesikondade veemajanduskavade ja nendega seotud meetmeprogrammide esimene voor kooskõlas ühenduse vee raamdirektiiviga aastal 2009 ja hiljuti vastu võetud merestrateegia direktiivi rakendamine.
The EEA will build on and adapt its existing data flows, indicators and assessments to meet these changing needs
EEA koostab ning kohandab praeguseid andmevoogusid, näitajaid ja hinnanguid, et tulla toime muutuvate vajadustega.
Our main objective
Meie peamine eesmärk
To provide assessments of air quality and air pollution across Europe, especially in urban and rural areas, based on quality assured, up-to-date and where possible near-real-time data and indicators; in particular focusing on particles, ozone, toxic and other hazardous pollutants, sectoral emissions, progress towards and outlooks for the achievement of short- and long-term air quality policy targets and inputs into assessments of air quality impacts on human health and ecosystems.
Pakkuda kogu Euroopas, eeskätt linna- ja maapiirkondades, õhukvaliteedi ja õhusaaste kohta hinnanguid, mis põhinevad tõendatud kvaliteediga, ajakohastel ja võimaluse korral peaaegu reaalajas andmetel ja näitajatel, keskendudes eelkõige tahketele osakestele, osoonile, toksilistele ja muudele ohtlikele saasteainetele, eri sektorite heidetele, õhukvaliteedi poliitika lühi- ja pikaajaliste eesmärkide saavutamise teedele ja väljavaadetele ning õhukvaliteedi poolt inimtervisele ja ökosüsteemidele avaldatava mõju hinnangute koostamisele.
• providing annual assessments of summer ozone levels (in accordance with the Ozone in Ambient Air Directive) and of air quality in zones and agglomerations (in accordance with the Ambient Air Quality Directive);
Analüüs direktiiviga) ning piirkondade ja linnastute õhukvaliteedi hinnanguid (kooskõlas välisõhu kvaliteedi direktiiviga);
Though ambient (1) air quality has been improving steadily in Europe, there is still a long way to go before long-term targets to protect human health and the environment are met.
1) kvaliteet on Euroopas pidevalt
Substantial impacts on human health, ecosystems, crops and forests still remain due to the presence of particles, such as PM and PM
Kuigi välisõhu ( paranenud, on inimtervise ja keskkonnakaitse pikaajaliste eesmärkide saavutamiseni veel pikk tee.
, ozone, toxic and
Kuna välisõhk sisaldab tahkeid osakesi, nagu PM ja
• contributing to the EEA's integrated environmental assessments and analyses of environment and health by making wider use of modelling techniques and advanced spatial mapping techniques and Inspire in our work; other hazardous pollutants in ambient air and the deposition of a variety of substances.
• aidates kaasa EEA terviklikule keskkonnamõju hindamisele ning keskkonna ja tervishoiu analüüside koostamisele, kasutades oma töös laialdaselt modelleerimismeetodeid, perspektiivikaid ruumilise kaardistamise viise ning Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri (INSPIRE); jätkuvalt oluline mõju inimtervisele, ökosüsteemidele, viljasaagile ja metsadele.
Policy highlights in the period of the next strategy will be the implementation of the new Clean Air for Europe Directive and its review (2013), the review of the Air Thematic Strategy (2010) and the current revision of the National Emissions Ceilings Directive.
Järgmise strateegiaperioodi poliitika tähelepanu keskmes on programmi „Puhas õhk Euroopale” käsitleva uue direktiivi rakendamine ja selle läbivaatamine (2013), õhu temaatilise strateegia läbivaatamine (2010) ning riiklike heitkoguste ülemmäärade direktiivi käimasolev läbivaatamine.
We will achieve our objective by:
Eesmärgi saavutame järgmiselt:
• working closely in cooperation with Eionet, the European Topic Centre on Air and Climate Change, the GMES atmospheric services, Eurostat, JRC and other EC services, WHO, UNECE (the relevant programmes, centres and task forces under this Convention), the network of national reference laboratories on quality control/quality assurance of air quality monitoring, other providers of data such as regional bodies, cities, industry and scientific, research and societal institutes; and
• tehes tihedat koostööd Eioneti, Euroopa õhu- ja kliimamuutuste teemakeskuse, ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) atmosfääriteenistuste, Eurostati, Teadusuuringute Ühiskeskuse ja teiste Euroopa Komisjoni talitustega, Maailma Terviseorganisatsiooniga, ÜRO Euroopa Majanduskomisjoniga (konventsiooni asjakohaste programmide, keskuste ja rakkerühmadega), riiklike õhukvaliteedi järelevalve kontrolli ja kvaliteeditagamise referentlaborite võrgustikuga, muude andmeedastajatega, nagu piirkondlikud asutused, linnad, tööstusettevõtted ning teadus-, uurimis- ja sotsiaalasutused;
• improving use of air quality information via multi-media, user-friendly, interactive services.
• pakkudes ajakohaseid, ja võimaluse korral peaaegu reaalajas, tõendatud kvaliteediga andmeid, kaarte ja näitajaid ning lihtsustatud juurdepääsu asjakohastele välisõhu kvaliteedi veebisaitidele, kasutades ühist keskkonnateabe süsteemi ja EEA õhuandmekeskust;
• providing up-to-date and where possible near real-time quality assured data, maps, indicators and streamlined access to relevant ambient air quality websites via SEIS and the EEA Data Centre on air;
• parandades õhukvaliteedi teabe kasutamist mitmeväljundiliste, kasutajasõbralike ja interaktiivsete teenuste kaudu.
• producing integrated and targeted assessments of air pollution and noise, the impacts on human health and the environment, and the effectiveness and co-benefits of related policies and measures;
• koostades terviklikke ja sihtotstarbelisi hinnanguid õhusaaste ja müra, nende poolt inimtervisele ja keskkonnale avaldatava mõju ning seonduva poliitika ja meetmete tõhususe ja kasulikkuse kohta;
1) The issue of indoor pollution is covered in the cross-cutting theme on Environment and health.
1) Siseruumide õhusaaste küsimust on käsitletud keskkonna ja tervishoiu valdkondadevahelise teema raames.
To provide assessments related to emissions of pollutants, including toxic and hazardous pollutants, to air and where relevant to other media.
Pakkuda õhku ning ka muudesse keskkondadesse paisatavate saasteainete, sealhulgas toksiliste ja ohtlike heidete kohta hinnanguid.
This will include tracking progress towards, and providing outlooks for, the achievement of targets inter alia as defined in relevant EU and international legislation and evaluating the effectiveness of European policies and measures to reduce emissions.
See sisaldab muu hulgas asjakohastes ELi ja rahvusvahelistes õigusaktides määratletud eesmärkide saavutamise jälgimist ja olukorra ülevaateid ning heitkoguste vähendamise Euroopa poliitika ja meetmete tõhususe hindamist.
• producing the EU annual emission inventory reports for the UNECE Long-range Transboundary Air Pollution Convention and National Emissions Ceiling Directive and jointly with EMEP the review of national air emission inventory data;
Peamiselt suurtes ja väikestes käitistes ning hajureostusallikates, näiteks transpordis, põllumajanduses ja kodumajapidamistes tekkivad saasteained on endiselt tõsine probleem.
Although emissions of key air pollutants have decreased in recent years, air pollution still causes substantial adverse impacts on human health, ecosystems and crops. Polluting emissions in general arising from large and small installations, and diffuse sources, such as from transport, agriculture and households, continue to cause concern.
• koostades igal aastal ELi aruande heitkoguste andmekogude kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni ja õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade direktiivi tarbeks ning vaadates koostöös õhusaasteainete kauglevi seire ja hindamise Euroopa koostööprogrammiga (Cooperative Programme for Monitoring and Evaluation of Long-range Transmission of Air Pollutants in Europe, EMEP) läbi õhusaaste heitkoguste riiklikke andmekogusid;
• providing assessments on synergies and tradeoffs between air pollutant emission and greenhouse gas emission reduction policies and on the effectiveness of selected policies to reduce key air pollutant emissions and subsequent effects on air quality;
• koostades hinnanguid õhusaasteainete ja kasvuhoonegaaside heidete vähendamise poliitikameetmete koostoime ja kompromisside kohta ning peamiste õhusaasteainete heidete vähendamiseks kavandatud poliitika tõhususe ning seeläbi paranenud õhukvaliteedi kohta;
In 2009, the UNECE LRTAP Gothenburg Protocol to abate acidification, eutrophication and ground-level ozone as well as both the National Emissions Ceilings (NEC) and the Integrated Pollution Prevention and Control Directives (IPPC) will still be under revision.
2009. aastal vaadatakse läbi ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni Göteborgi protokoll hapestumise, eutrofeerumise ja troposfääriosooni vähendamise kohta, samuti õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade direktiiv ning saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiiv.
In addition, towards the end of 2009 the European Pollutant Release and Transfer Register (E-PRTR) will be introduced, replacing the present European Polluting Emissions Register (EPER).
Peale selle võetakse 2009. aasta lõpuks kasutusele Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister (European Pollutant Release and Transfer Register, E-PRTR), millega asendatakse praegune Euroopa saasteainete heiteregister (European Polluting Emissions Register, EPER).
• working closely in cooperation with Eionet and other providers of data, the EEA's European Topic Centre on Air and Climate Change, the UNECE Long-range Transboundary Air Pollution Convention (especially the EMEP programme, its centre on emissions inventories and projections and its task force on emission inventories and projections) and with the European Commission services (including Eurostat and JRC);
• tehes tihedat koostööd Eioneti ja teiste andmeedastajatega, Euroopa õhu- ja kliimamuutuste teemakeskusega, ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni osapooltega (eriti EMEPiga, selle heitkoguste andmekogude ja prognooside keskusega ning heitkoguste andmekogude ja prognooside rakkerühmaga) ning Euroopa Komisjoni talitustega (sealhulgas Eurostati ja Teadusuuringute Ühiskeskusega);
• providing up-to-date and where possible near-real-time quality assured data, indicators and streamlined access to relevant air pollutant emissions websites, via SEIS, Inspire and the EEA Data Centre on air;
• pakkudes ajakohaseid, ja võimaluse korral peaaegu reaalajas, tõendatud kvaliteediga andmeid ja näitajaid ning lihtsustatud juurdepääsu asjakohastele õhusaasteainete veebisaitidele, kasutades ühist keskkonnateabe süsteemi, Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri ja EEA õhuandmekeskust;
• publishing on the EEA's website the EMEP/EEA air pollutant emissions inventory guidebook that will be regularly updated by the UNECE EMEP task force on emission inventories and projections; and
• avaldades EEA veebisaidil EMEPi/EEA õhusaasteainete heidete andmekogude koostamise juhendi, mida ajakohastab korrapäraselt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni EMEPi rakkerühm, kes tegeleb heitkoguste andmekogude ja prognoosidega;
• supporting the European Commission on streamlining air pollutant emission and greenhouse gas data collection and reporting under various existing legislation, including
• hallates Euroopa Komisjoni E-PRTRi veebisaiti ja IRIS-andmebaasi ning aidates kaasa nendega seotud aruannete esitamisele.
• hosting the European Commission E-PRTR website and the IRIS database and contributing to associated reporting activities.
• toetades Euroopa Komisjoni õhusaasteainete heite ja kasvuhoonegaaside andmete kogumise lihtsustamisel ning aruandluses, mida koostatakse mitmesuguste praeguste õigusaktide, sealhulgas õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade direktiivi ja kasvuhoonegaaside järelevalvemehhanismi alusel;
To deliver information, data and analyses of biological diversity in water, terrestrial systems and soils and air, via an integrated analytical framework that will support each priority area and considerations across them, including tracking progress towards, and providing outlooks for, the achievement of targets inter alia as defined in relevant EU and international legislation and evaluating the effectiveness of European policies and measures.
Pakkuda bioloogilise mitmekesisuse kohta vees, maapealsetes ökosüsteemides ning pinnases ja õhus iga prioriteetvaldkonda toetava tervikliku analüütilise raamistiku kaudu teavet, andmeid ja analüüse ning selle hindamist. See sisaldab muu hulgas asjakohastes ELi ja rahvusvahelistes õigusaktides määratletud eesmärkide saavutamise jälgimist ja olukorra ülevaateid ning Euroopa poliitika ja meetmete tõhususe hindamist.
• providing, via SEIS, Inspire and the EEA Environmental Data Centres on Biodiversity and Ecosystems and Land Use, quality assured data in support for European reporting initiatives, most notably the Nature Directives;
• pakkudes Euroopa aruandlusalgatuste, eelkõige nn loodusdirektiivide toetuseks tõendatud kvaliteediga andmeid, mida kogutakse ühise keskkonnateabe süsteemi, Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri ja EEA bioloogilise mitmekesisuse ning ökosüsteemide ja maakasutuse andmekeskuste kaudu;
• producing analysis on the state and trends of individual species and habitats as required under relevant articles in the existing community legislation;
• analüüsides üksikute liikide ja elupaikade olukorda ja suundumusi, nagu nõutakse kohaldatavate ühenduse õigusaktide asjakohastes artiklites;
The next five years will see an expansion of the EU biodiversity policy area, due to an increased awareness of the significance of biodiversity and ecosystem services for human well being.
Viie eeloleva aasta jooksul ELi bioloogilise mitmekesisuse poliitikavaldkond eeldatavasti laieneb, sest teadlikkus bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste olulisusest inimeste heaolule on tõusnud.
The focus will be on three policy priorities for 2009–2013: the protection of key species and habitats under the Birds and the Habitats Directives; the commitment to halt the loss of biodiversity in the EU by 2010 and report on progress using indicators (SEBI2010); and, a longer-term vision around maintaining the health and resilience of ecosystem services (see Section 2.3).
Aastatel 2009–2013 on tähelepanu keskmes kolm poliitilist prioriteeti: oluliste liikide ja elupaikade kaitse vastavalt lindude direktiivile ja elupaikade direktiivile; kohustus peatada 2010. aastaks bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ning anda näitajate põhjal (Streamlining of European biodiversity indicators, SEBI 2010) aru kohustuse täitmisest; pikaajaline nägemus ökosüsteemi teenuste (vt punkt 2.3) tervisliku seisundi ja taastumisvõime säilitamisest.
• reporting on progress towards the EU and global targets on halting/reducing the loss of biodiversity using the Streamlining European Biodiversity Indicators 2010;
• esitades bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamise või vähendamise kohta SEBI 2010 näitajate põhjal aruandeid ELi ja ülemaailmsete eesmärkide saavutamisest;
• providing spatial analysis of the conflicts and potential trade offs that exist between biodiversity, economic development and social objectives with special attention to climate change and conservation objectives;
Nende prioriteetide ühitamine on keeruline kahel põhjusel: esiteks halvendab bioloogilise mitmekesisuse, eriti liikide ja elupaikade vähenemine looduslike süsteemide pakutavaid ökosüsteemi teenused; teiseks tuleb nende kolme prioriteedi vahel valitsevate mainitud ja paljude muude seoste tõttu käsitleda andmeid ja analüüsi terviklikult, et vältida andmekogumistöö tarbetut dubleerimist.
Bringing these priorities together is of concern for two reasons: first, because the loss of biodiversity, in particular species and habitats, results in a decline in the 'ecosystem services' which natural systems provide; and second, because these and the many other interconnections between the three priorities, require a coherent approach to data and analysis to avoid unnecessary parallel data collection streams.
• tehes ruumilisi analüüse bioloogilise mitmekesisusest, majandusarengust ja sotsiaalsete eesmärkide vahelistest konfliktidest ja võimalikest kompromissidest, pöörates erilist tähelepanu kliimamuutustele ja looduskaitse eesmärkidele;
• using such analytical inputs and results from EU funded research projects on biodiversity for the EEA's regular state of the environment and outlooks reports and the European Ecosystem Assessment (Eureca 2012); and
• kasutades selliste analüüside sisendandmeid ning ELi rahastatavate bioloogilise mitmekesisuse uurimisprojektide tulemusi EEA korraliste keskkonnaseisundi ja ülevaadete aruannete koostamiseks ning Euroopa ökosüsteemide hindamiseks (Eureca 2012);
• improving the EEA's communications on species, habitats and their aggregation into indicators, that can be used by policy-makers, citizens and the media via multimedia channels, including the EC Biodiversity Clearing House Mechanism.
• parandades EEA teabe edastamist liikide ja elupaikade kohta ning ühendades need andmed näitajateks, mida poliitikakujundajad, kodanikud ja meedia saavad multimeediakanalite, sealhulgas ELi bioloogilise mitmekesisuse teabevahetuskeskuse mehhanismi kaudu kasutada.
Greenhouse gas emissions
Kasvuhoonegaaside heited
To monitor and assess progress towards achieving EU greenhouse gas emission policy targets (Kyoto and 2020), evaluate the effectiveness of EU climate change mitigation policies and measures, and support the development of long-term climate change mitigation strategies.
Jälgida ja hinnata edusamme kasvuhoonegaaside heiteid käsitleva ELi poliitika eesmärkide (Kyoto protokolli ja 2020. aasta eesmärgid) saavutamisel, anda hinnang ELi kliimamuutuste mõju leevendamise poliitika ja meetmete tõhususele ning toetada kliimamuutuste mõju leevendamise pikaajaliste strateegiate väljatöötamist.
• providing annual reporting on member state experiences with EU ETS, expanded towards effectiveness evaluation of the ETS, Kyoto mechanisms projects and possibly also other carbon offsetting markets and projects;
• koostades igal aastal ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi kohta liikmesriikide kogemuste aruandeid, laiendades saastekvootidega kauplemise süsteemi, Kyoto protokolli mehhanismide projektide ning võib-olla ka muude süsinikdioksiidi heitkoguste neutraliseerimise turgude ja projektide hindamise tõhusust;
• producing analyses and assessments of pathways to achieve a low-carbon and 'greener' economy.
• analüüsides ja hinnates viise, kuidas saavutada vähem süsinikdioksiidi heiteid tekitav ja rohelisem majandus.
These include integrated mitigation and adaptation outlooks and alternative future scenarios, linking socio-economic developments, emissions, carbon accounting systems and impacts on water quality, water quantity, biodiversity, soils, forests and oceans as sinks or sources, and co-benefits for air quality and public health;
See sisaldab terviklikke leevendamise ja kohandamise ülevaateid ning alternatiivseid tulevikustsenaariume, milles ühitatakse sotsiaalmajanduslik areng, heited, süsinikdioksiidi heitkoguste arvestussüsteemid ning mõju vee kvaliteedile ja kvantiteedile, bioloogilisele mitmekesisusele, pinnastele, metsadele ja ookeanidele (saasteainete neeldajate või allikatena) ning kasud õhukvaliteedi ja rahvatervise seisukohast;
Global warming will have far-reaching consequences.
Globaalsel soojenemisel on kaugeleulatuvad tagajärjed.
Action to address global climate change is both technically feasible and affordable compared to the high costs of unabated climate change.
Võrreldes peatumatute kliimamuutuste kõrge hinnaga on globaalsetele kliimamuutustele reageerimine tehniliselt teostatavam ning taskukohasem.
The Kyoto Protocol targets are a first step to be met by 2012.
Kõigepealt tuleb 2012. aastaks saavutada Kyoto protokolli eesmärgid.
The key existing relevant legislation is the emission effort sharing amongst member states to achieve the Kyoto target, the EU Emission Trading Scheme (ETS), targeting power generation and energy intensive industry, and the EU GHG monitoring mechanism.
Selle valdkonna põhiõigusaktid käsitlevad heitkoguste vähendamise kohustuse jagamist liikmesriikide vahel, ELi saastekvootidega kauplemise süsteeme, mis on suunatud energiatootmisele ja energiamahukatele tööstusettevõtetele, ning ELi kasvuhoonegaaside järelevalvemehhanismi.
Substantial further greenhouse gas emission reductions are needed globally to achieve the target proposed by the EU for limiting change to a maximum temperature increase of + 2 °C above pre-industrial level. Within UNFCCC a global post-Kyoto regime is being developed with agreement anticipated by the end of 2009 in Copenhagen.
Kasvuhoonegaaside heitkoguseid tuleb terves maailmas tublisti vähendada, et saavutada ELi pakutud eesmärk: piirata temperatuuri maksimaalset tõusu eelindustriaalse ajajärguga võrreldes 2 °C. ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel töötatakse välja Kyoto protokolli järel rakendatav üldkord ning kokkuleppele loodetakse jõuda 2009. aasta lõpuks Kopenhaagenis.
• supporting the project of the European Commission on streamlining air emission and GHG emission data collection and reporting under various existing legislation, including the NEC Directive and the GHG Monitoring Mechanism;
• toetades Euroopa Komisjoni projekti, millega lihtsustatakse õhusaasteainete ja kasvuhoonegaaside heidete andmete kogumist, ning koostades mitmete praeguste õigusaktide, sealhulgas õhusaasteainete siseriiklikke ülemmäärasid käsitleva direktiivi ja kasvuhoonegaaside järelevalvemehhanismi põhjal aruandeid;
• supporting the UNFCCC review and any technical issues arising from the UNFCCC negotiation process; and
• toetades ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni läbivaatamist ning aidates lahendada kõiki tehnilisi küsimusi, mis võivad läbirääkimiste käigus tekkida;
• creating user-friendly access to reports, data, indicators and other information through the EEA Climate Change Data Centre, with related analytical and decision-support tools.
• luues aruannetele, andmetele, näitajatele ja muule teabele EEA kliimamuutuste andmekeskuse kaudu kasutajasõbraliku juurdepääsupunkti koos asjakohaste analüütiliste ja otsuste tegemist toetavate vahenditega.