natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Finnish education system supports the maintenance and development of the mother tongues of immigrants to ensure what it calls functional bilingualism.
Soome haridussüsteem toetab sisserännanute emakeele säilitamist ja arendamist, et tagada„funktsionaalne kakskeelsus”.
Instruction has been offered in 52 languages.
Koolitust on pakutud 52 keeles.
Russian, Somali and Albanian have been the most widely taught languages as immigrant mother tongues.
Sisserännanute emakeelena on kõige ulatuslikumalt õpetatud vene, somaali ja albaania keelt.
Hungary developed its national integration policy on the basis of a six-month pilot project called Matra which included 1 200 hours of language teaching for immigrants, 700 hours of cultural and legal orientation, and financial assistance with living expenses.
Ungari töötas oma riikliku integratsioonipoliitika välja kuuekuulise katseprojekti „Matra”alusel, mis sisaldas 1200 tundi keeleõpet sisserännanutele, 700 tundi kultuu-ri- ja õiguskoolitust ning rahalist abi elamiskulude katteks.
Language and mobility for winning business in world markets.
JA on põhikeeleks inglise keel, kuid uuringus rõhutatakse hiina, araabia ja vene keele kasvavat tähtsust.
To improve export performance, the study recommends that firms: firms: take a strategic approach to multilingual communication; gives a whole new perspective on what it is to be European and on what we are creating together.
Uuringus soovitatakse ettevõtetel eksporditulemuste parandamiseks: läheneda mitmekeelsele suhtlusele strateegiliselt; mida tähendab olla eurooplane ja mida me kõik ühiselt loome.
Our national histories and cultural heritage may differ, but our aspirations and hopes for the future are closely in tune.
Meie riikide ajalugu ja kultuuripärand võivad erineda, kuid meie püüdlused ja tulevikulootused on tihedas kooskõlas.
Being able to speak to one another raises our awareness of what we have in common and at the same time increases mutual respect for cultural differences. erences.
Võime üksteisega suhelda tõstab meie teadlikkust sellest, mis meil on ühist, suurendades samas lugupidamist üksteise kultuuriliste erinevuste vastu.
appoint native speakers to work in export markets; o ck er st recruit staff with language skills, and develop these skills further;
võtta eksporditurgudel tööle kohaliku keele kõnelejaid;
It makes sense to employ native speakers to work in export markets hire translators and interpreters.
Keeled tähendavad äri värvata keeleoskustega töötajaid ja arendada nende oskusi edasi; palgata tõlkijaid ja tõlke.
U citizens have the right to live and work in other member
Li kodanikel on õigus elada ja töötada lisaks oma kodumaale
E states besides their home country.
E ka teistes liikmesriikides.
The EU makes it possible for people to go where the jobs are.
EL võimaldab inimestel minna sinna, kus leidub tööd.
Knowing other languages is the key to real mobility in the EU, enabling you to take maximum advantage of job, study and travel opportunities across the continent.
Võõrkeelteoskus on ELis tõelise liikuvuse võti, mis annab võimaluse maksimaalselt ära kasutada kogu maailmajaos leiduvaid töötamis-, õppimis- ja reisimisvõimalusi.
Multilingualism itself is an economic growth sector, creating jobs for language teachers, translators and interpreters plus their support staff, as well as for those who design and produce electronic and IT support platforms and the programmers and specialists developing compu-ter-assisted or automatic translation systems.
Mitmekeelsus on omaette majanduskasvu valdkond, mis loob töökohti keeleõpetajatele, tõlkijatele ja tõlkidele ning nende tugipersonalile, samuti neile, kes projekteerivad ja toodavad elektroonilisi ja IT tugiplatvorme, ning programmeerijatele ja spetsialistidele, kes arendavad välja arvutipõhiseid või automaattõlkesüsteeme.
Learning the local language is not only the key to getting a job in another country, it also puts you in touch with local people.
Kohaliku keele õppimine ei ole ainuüksi vahend teises riigis töö saamiseks, vaid võimaldab ka kohalike inimestega suhelda.
This often
Sageli avab see täiesti uue perspektiivi mõistmaks,
A study undertaken for the European Commission shows that EU firms can lose business opportunities through a lack of language skills.
Euroopa Komisjoni tellitud uuring näitab, et ELi ettevõtted võivad keelteoskuse puudumise tõttu ärivõimalustest ilma jääda.
This is particularly the case for small and medium-sized enterprises (SMEs) that are failing to fully exploit export opportunities in other EU countries.
Eriti kehtib see väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul, kes ei suuda täies mahus ära kasutada ekspordivõimalusi muudesse ELi liikmesriikidesse.
According to the study, up to 11% of SMEs — nearly 1 million firms — have lost contracts with potential clients in other EU countries because of language barriers.
Uuringu kohaselt on kuni 11% väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid – ligikaudu 1 miljon ettevõtet – jäänud keeletõkete tõttu ilma lepingutest potentsiaalsete klientidega teistes ELi riikides.
The study also stresses the growing importance of multilingualism
Iga aasta 26. septembril tähistatakse Euroopa keelte päeva.
SPEAKING to personal and professional mobility, and their ability to communicate with each other.
E UR pakub osalejatele enne välismaale siirdumist keeleõppe intensiivkursusi.
It does so by funding a number of programmes to promote the teaching and learning of European languages.
Leonardo da Vinci programm (nimetatud Itaalia renessansi suurkuju järgi) keskendub kutseõppele ja -koolitusele.
These programmes have at least one thing in common: they cover cross-border projects involving partners from at least two, and often three or more, EU countries.
Neljas programm Grundtvig on nimetatud 19. sajandi Taani täiskasvanute koolituse teerajaja N. F. S. Grundtvigi järgi. Programm on suunatud täiskasvanute õppele.
Since 2007 the main programmes have been put under the overall umbrella of the EU’s lifelong learning programme.
alasele liikuvusele ning võimet üksteisega suhelda.
Promotion of language learning and linguistic diversity is therefore one of the objectives of the programme, and of its four specific subprogrammes.
Selleks rahastatakse programme, mille eesmärk on edendada Euroopa keelte õpetamist ja õppimist.
Each of these is named after a wellknown European educator and each is responsible for one area of learning and teaching.
Nimetatud programmidel on vähemalt üks ühine joon: need hõlmavad piiriüleseid projekte, mille partnerid on vähemalt kahest ja sageli kolmest või enamast ELi riigist.
teachers to spend time at a university in another EU country. Erasmus provides intensive language courses for participants in advance of their stay abroad.
Alates 2007. aastast on peamised programmid koondatud ELi elukestva õppe programmi raamesse.
The fourth programme is Grundtvig, named after N. F. S. Grundtvig, a 19th century Danish pioneer of adult education.
Keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse edendamine on nimetatud programmi ja selle nelja allprogrammi üks eesmärke.
This programme specialises in teaching adults.
Iga kõnealune allprogramm kannab tuntud Euroopa haridustegelase nime ning käsitleb ühte õppimise ja õpetamise valdkonda.
Within their areas of responsibility, each specific programme aims to: encourage people to learn languages at all educational levels and at all ages during their working life; improve access to language learning resources throughout Europe;
Iga eriprogrammi eesmärk oma valdkonnas on: ergutada inimesi õppima keeli kõikidel haridustasemetel ja kõikides vanustes kogu tööea jooksul; parandada juurdepääsu keeleõppevõimalustele kogu Euroopas;
The first, Comenius (named after Jan Amos Comenius or Komensky, a 17th century educationalist from what is now the Czech Republic), covers primary and secondary schooling.
ELi programmid täiendavad liikmesriikide hariduspoliitikat. Iga valitsus vastutab ise oma riigi hariduspoliitika, sealhulgas keeleõpetamise eest.
Erasmus (named after the 16th century humanist, Erasmus of Rotterdam), is a special programme designed to enable university-level students and
ELi programmid loovad aga riikide ja piirkondade vahelisi sidemeid ühisprojektide kaudu, mis suurendavad keelte õpetamise ja õppimise mõju.
The EU programmes are designed to complement the national education policies of member countries.
Esimene neist, Comenius (nimetatud nüüdselt Tšehhi alalt pärit 17. sajandi haridustegelase Jan Amos Komensky ehk Comeniuse järgi), hõlmab alg- ja keskharidust.
Each government is responsible for its own national education policy, including language teaching.
Erasmus (nimetatud 16. sajandi humanisti Rotterdami Erasmuse järgi) on eriprogramm, mille eesmärk on võimaldada üliõpilastel ja õppejõududel õppida või õpetada mõne teise ELi riigi ülikoolis.
What the EU programmes do is to create links between countries and regions via joint projects which enhance the impact of language teaching and learning.
Erasmus pakkuda keeleõppijatele piisavalt laias valikus õppevahendeid; tõsta teadlikkust mitmekeelsuse tähtsusest ELi ühe peamise majandusliku ja sotsiaalse väärtusena.
develop and disseminate innovative teaching techniques and good practice; ensure that a sufficiently wide range of learning tools are available to language learners; raise awareness of the importance of multilingualism as a key economic and social asset of the EU.
Nende eriprogrammide raames saab toetada kõiki keeli: ametlikke keeli, piirkondlikke ja vähemuskeeli, võõrkogukondade keeli ning ELi peamiste kaubanduspartnerite keeli.
All languages are eligible for support under these specific programmes: official languages, regional, minority and migrant languages, and the languages of the EU’s major trading partners.
Igas riigis on riiklikud teabekeskused, mis annavad üksikasjalikku teavet kõnealustes programmides osalemise võimaluste kohta (vt ec.europa.eu/ploteus).
It is never too soon to start learning another language
Võõrkeelt õppida ei ole kunagi liiga vara
The cultural programmes of the European Union also promote linguistic and cultural diversity in a number of ways.
Euroopa Liidu kultuuriprogrammid edendavad mitmel viisil ka keelelist ja kultuurilist mitmekesisust.
The MEDIA programme funds the dubbing and
Programm „Kultuur” rajab kultuuridevahelisi sildu, toetades tänapäeva kirjanike teoste tõlkimist teistesse ELi keeltesse.
Leonardo helps keep the peace
Leonardo aitab rahu valvata
The Leonardo da Vinci vocational training programme became involved in an unexpected area of activity when it funded a transnational training programme to improve the language skills of EU peacekeepers sent on military, police or humanitarian missions to hot spots around the world.
Leonardo da Vinci kutseharidusprogramm kaasati ootamatusse tegevusvaldkonda: nimelt rahastati selle kaudu rahvusvahelist koolitusprogrammi maailma kriisikolletesse sõjalistele, politsei- või humanitaarmissioonidele saadetavate ELi rahuval-nullvajate keeleoskuste täiustamiseks.
The programme, called Linguapeace Europe, involved partners from 11 countries of the European Union.
Programmis ni-mega „Linguapeace Europe”osalesid Euroopa Liidu 11 riigi partnerid.
They included Bulgaria, Estonia, France, Germany, Hungary, Latvia, Lithuania, Poland, Romania, Spain and the United Kingdom.
Need riigid olid Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Leedu, Läti, Poola, Prantsusmaa, Rumeenia, Saksamaa, Ungari ja Ühendkuningriik.
For multinational EU missions to be effective, participants need to be able to talk to each other, very often with a high degree of fluency and accuracy.
ELi rahuvalvajad Aafrikas vajavad operatiivprobleemide lahendamiseks ühist keelt
Linguapeace Europe developed, tested and disseminated language training and reference materials at intermediate and advanced levels, reaching a standard of linguistic competence recognised by international and national qualification bodies.
Et ELi rahvusvahelised missioonid oleksid edukad, peavad missioonis osalejad üksteisega suhtlema, sageli väga soravalt ja täpselt.„Linguapeace Europe'i”abil töötati välja, kontrolliti ja levitati keskmise ja edasijõudnute taseme keeleõppe- ja teatme-materjale, mis vastasid rahvusvaheliste ja riiklike kvalifikatsioonikeskuste tunnustatud keeleoskuse standardile.
A second one is better inguistic diversity is a part of everyday life in today’s Euro- n u l l
Kaks on parem kui üks eeleline mitmekesisus on tänapäeva Euroopa Liidus iga-
They should also recruit and train more teachers — and here border regions can usefully cooperate with each other.
Hoolitsema peab kõikide keelte, ka piirkondlike ja vähemuskeelte edendamise eest, keeli tuleks õpetada laialdasemalt, nende õppimiseks tuleks rohkem kasutada Internetti ning televisioonis ja kinos tuleks kasutada rohkem subtiitreid.
SPEAKING pean Union.
päevaelu üks osa.
With 500 million citizens from diverse ethnic, cultural and linguistic backgrounds, it is more important than ever to provide them with the skills to understand and communicate with each other.
Kuna ELis elab ligi 500 miljonit eri etnilise, kultuurilise ja keelelise taustaga kodanikku, on eriti oluline anda neile oskused üksteise mõistmiseks ja üksteisega suhtlemiseks.
At the same time, more can be done to develop multilingualism as a tool to help EU firms become more competitive and to secure new export markets in Europe and beyond.
Samas saab rohkem ära teha mitmekeelsuse arendamisel töövahendiks, mis aitaks ELi ettevõtetel muutuda konkurentsivõimelisemaks ning leida uusi eksporditurge Euroopas ja mujal.
The EU’s concept of multilingualism for individual citizens is very ambitious.
ELi üksikkodanike mitmekeelsuse kontseptsioon on väga ambitsiooni-kas.
While learning one foreign language in addition to your mother tongue is good, learning a second additional language is even better.
Ühe võõrkeele õppimine lisaks emakeelele on hea, teise võõrkeele õppimine aga veelgi parem.
Between the most recent Eurobarometer survey by the Commission in 2006 and the previous one five years earlier, the number of those interviewed claiming to know two languages in addition to their mother tongue had risen from 26 to 28%. %.
Komisjoni uusima, 2006. aasta Eurobaromeetri uuringu ja sellele viis aastat varem eelnenud uuringu kohaselt kasvas nende vastajate osakaal, kes väitsid end oskavat kaht võõrkeelt lisaks emakeelele, 26%-lt 28%-ni.
The EU is convinced that the cost of promoting the use of a second and third language by EU citizens is modest compared with the professional and personal opportunities lost — and the negative effects on the EU economy of lost business — due to inadequate language skills.
EL on veendunud, et kulutused teise ja kolmanda keele kasutamise edendamisele kodanike seas on mõõdukad, võrreldes ebapiisava keeleoskuse tõttu puuduvate töö- ja isiklike võimalustega – ning kasutamata ärivõimaluste negatiivse mõjuga ELi majandusele.
Initiatives like the EU’s lifelong learning programme are therefore important complements to what the governments of each country can offer to their citizens and firms.
Sellised algatused nagu ELi elukestva õppe programm on seetõttu oluliseks täienduseks sellele, mida iga liikmesriigi valitsus suudab oma kodanikele ja ettevõtetele pakkuda.
EU support for multilingualism has been strengthened in the current programme period of 2007–13.
ELi toetust mitmekeelsusele on käesoleval programmiperioodil 2007–2013 tugevdatud.
It identifies language learning and linguistic diversity as general goals and the budget for linguistic projects has been increased.
Keeleõpe ja keeleline mitmekesisus on kindlaks määratud üldiste eesmärkidena ja keeleprojektide eelarvet on suurendatud.
The EU is aware that language skills are unevenly spread across countries and social groups.
EL on teadlik sellest, et keeleoskus on riikide ja ühiskonnarühmade lõikes ebaühtlaselt jagunenud.
The range of foreign languages spoken by EU citizens is narrow; relying on one lingua franca in the form of English, however important, is not enough.
ELi kodanike kõneldavate võõrkeelte hulk on väike; ühele, ehkki tähtsale suhtluskeelele – inglise keelele – tuginemisest ei piisa.
The EU believes that the goal of ‘mother-tongue-plus-two’ is ambitious, but not beyond reach.
EL usub, et eesmärk „emakeel ja kaks võõrkeelt” on ambitsioonikas, kuid mitte kättesaamatu.
Language learning is a lifelong activity, starting at school (or even pre-school) and continuing through all levels of education and all life stages.
Keeleõpe on elukestev tegevus, mis algab koolis (või isegi enne seda) ning jätkub kõikidel hariduse tasanditel ja kõikidel eluetappidel.
Both tools are meant to assist the user in presenting his or her quali-
Eluks õppimine koolis ja väljaspool kooli
Learning for life in and out of school f i fications, formal or informal, in a standardised way — by language only, or by a complete CV.
Kaks olulist praktilist panust keeleoskuste edendamisse on Europassi keelepass ja Europassi CV.
They can either be filled in online or downloaded and completed on paper (europass.cedefop.europa.eu).
Need võib täita kas Internetis või alla laadida ja täita paberil (europass.cedefop.europa.eu).
While teaching should begin early, it only makes sense if teachers are specially trained to teach languages to young children.
Selline keeleoskuse taseme ühtlustatud kirjeldamine on vähendanud segadust, mida põhjustasid varem kasutatud arvukad pädevustasemed ja erinevad väljendid.
Moreover, class sizes should be relatively small, and enough time needs to be set aside in the school curriculum for language teaching.
Õpetamine peaks algama varakult, ent sel on mõtet vaid juhul, kui õpetajad on saanud eriettevalmistuse lastele keelte õpetamiseks.
This common way of describing your knowledge of a language has reduced the confusion caused by the numerous levels of competence and different expressions used previously.
Samuti peaksid nad värbama ja välja õpetama rohkem õpetajaid – ning siin saavad piiriäärsed alad omavahel kasulikku koostööd teha.
OP E n u l l he reasons why the European Union uses 23 official languag-
ME õhjuseid, miks Euroopa Liit kasutab 23 ametlikku keelt, ei ole
But both must be able to work into their main language (usually their mother tongue) from at least two other EU languages.
KEEL SE raske leida: need on demokraatia, läbipaistvus ja õigus teada.
Citizens are involved
JUHTIMINE
Its law-making function and the direct involvement of its citizens explain why the EU uses more languages than multinational bodies like the United Nations or NATO, which operate only at the intergovernmental level with no legislative function.
ELi seadusandlik funktsioon ja kodanike otsene kaasatus on põhjused, miks EL kasutab suuremal arvul keeli kui sellised rahvusvahelised organisatsioonid nagu ÜRO või NATO, mis tegutsevad üksnes valitsustevahelisel tasandil ja millel puudub seadusandlik funktsioon.
The United Nations, with more than 190 members, uses only six languages.
ÜRO, millel on üle 190 liikme, kasutab vaid kuut keelt.
The Council of Europe, with more members than the EU, publishes official documents only in English and French, as does NATO.
Euroopa Nõukogu, millel on rohkem liikmeid kui ELil, avaldab ametlikke dokumente ainult inglise ja prantsuse keeles, sama teeb ka NATO.
EU legislation applies directly throughout the Union and therefore to all its citizens and businesses.
Kahekümne kolme ametliku keele kasutamine on Euroopa Liidu avalik nägu.
New legislation must be published and made available to them in a language they can understand.
Oma sisetöös kasutavad institutsioonid tõhususe, kiiruse ja kokkuhoiu huvides vähendatud mahus menetlusi.
As in any democracy, each citizen has a fundamental right to know why a particular item of legislation is being adopted and whether and how it im-pacts on his or her daily life.
Näiteks Euroopa Komisjon töötab kolmes peamises keeles: inglise, prantsuse ja saksa.
The use of all official languages also makes it easier for people to participate in public debates and consultations that the EU launches, often online.
Enamik dokumente koostatakse ning jagatakse komisjoni osakondadele ja teenistustele välja ühes nendest keeltest, kuni lõplik projekt on valmis kas avaldamiseks või edastamiseks mõnele teisele institutsioonile, näiteks Euroopa Parlamendile või Euroopa Liidu Nõukogule. Siis tõlgitakse dokument ülejäänud 22 keelde.
Internally, the institutions operate with slimmeddown procedures in the name of efficiency, speed and cost.
ELi õigusakte kohaldatakse kogu liidus otseselt, seega kõikide ELi kodanike ja ettevõtete suhtes.
The European Commission, for instance, works in three main languages, English, French and German.
Uued õigusaktid tuleb avaldada ja nendele kättesaadavaks teha keeles, mida nad mõistavad.
Most documents are drafted in one of these languages and circulate internally between the departments and services concerned until the final draft is ready for publication or for transmission to another institution such as the European Parliament or the Council of Ministers.
Nagu igas demokraatlikus riigis, on igal kodanikul põhiõigus teada, miks konkreetne õigusakt vastu võetakse ning kas ja kuidas see mõjutab tema igapäevaelu.
At this point it is translated into the other 22 languages.
Kõikide ametlike keelte kasutamine hõlbustab inimeste osalemist ELi avalikes aruteludes ja konsultatsioonides, mis sageli toimuvad Interneti teel.
The basic principle is that all citizens and their elected representatives have the same right of access to the EU and are able to communicate with its institutions and authorities in their language.
Aluspõhimõttena on kodanikel ja nende valitud esindajatel samaväärne õigus ELile juurde pääseda ning nad saavad suhelda ELi institutsioonide ja asutustega omas keeles.
The EU institutions have fine-tuned their procedures over the years to handle the rising number of official languages.
ELi institutsioonid on oma menetlused aastate jooksul välja kujundanud nii, et need hõlmavad üha enamaid ametlikke keeli.
They have also striven to give citizens and governments quality translation and interpretation, efficiently and economically.
Samuti on nad püüdnud tõhusal ja säästlikul viisil pakkuda kodanikele ja valitsustele kvaliteetset kirjalikku ja suulist tõlget.
The skills and competence of these services are upheld as examples worldwide.
Nende teenuste oskuslikkust ja pädevust tuuakse eeskujuks kogu maailmas.
The European Parliament, which often needs to produce documents rapidly in all official languages, has developed a system centred on three ‘pivotal’ languages: English, French and German.
Euroopa Parlament, mis peab sageli dokumente kiiresti ette valmistama kõikides ametlikes keeltes, on välja arendanud süsteemi, mis keskendub kolmele „põhikeelele”: inglise, prantsuse ja saksa keelele.
A document presented, say, in Slovak or Swedish will not be translated directly into all 22 other languages.
Näiteks slovaki või rootsi keeles esitatud dokumenti ei tõlgita otse ülejäänud 22 keelde.
Mobilising resources f i first be translated into the three piv- otal languages, leaving translators free to use one of these to retranslate the text into their main language.
Euroopa Parlamenti valitud esindajatel on õigus rääkida oma valijate nimel omas keeles. Seesama kehtib ministrite kohta ELi ametlikel kohtumistel ja kodanike kohta Euroopa Ombudsmanile kaebuste esitamisel.
This limits the need for translators who can work directly from, for example, Maltese to Danish or from Estonian to Portuguese.
Sel moel piiratakse vajadust tõlkijate järele, kes oskavad tõlkida näiteks malta keelest otse taani keelde või eesti keelest portugali keelde.
Running a multilingual EU comes at a price.
Mitmekeelse ELi haldamisel on oma hind.
But it is a modest price when set against the results.
Tulemustega võrreldes on see hind aga mõõdukas.
The annual cost of translation and interpretation is about 1% of the EU budget, or a little over € 2 for every citizen.
Kirjaliku ja suulise tõlke kulu moodustab aastas umbes 1% ELi eelarvest ehk pisut üle 2 euro kodaniku kohta.
The total cost has risen by a relatively small margin despite the arrival of 12 new countries since 2004.
Kogukulu on tõusnud suhteliselt vähe vaatamata 12 uue riigi ühinemisele alates 2004. aastast.