natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In April 2007 the Eurogroup ministers reaffirmed their commitment to pursue sound fiscal policies in line with the provisions of the Stability and Growth Pact.
Keskpikka eelarve-eesmärki täitvate riikide arv arvatavasti väheneb pärast eelarveseisundi halvenemist Saksamaal ja Iirimaal.
They recognised that the euro area was experiencing economic good times and undertook to make full use of the expected benign economic environment and the better than expected tax revenues to speed up the pace of deficit and debt reduction.
Need euroala riigid, mille suhtes siiani kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, peaksid oma eelarvepuudujääki jätkusuutlikult vähendama alla 3% SKPst.
Eurogroup ministers committed to the objective that most euro area members would achieve their MTO in 2008 or 2009 and all of them should aim for 2010 at the latest.
Samuti peaksid nad täitma nii struktuurse tasakaalu eesmärgi 0,5% SKPst kui ka ECOFINi nõukogu soovitustes sisalduvaid täiendavaid konsolideerimisnõudeid.
They also confirmed the need to comply with the Pact’s structural consolidation benchmark of 0.5% of GDP per year.
Vastasel juhul võib eelarvepuudujääk ebasoodsates tingimustes kiiresti taas kontrollväärtust ületada.
Uncertainty surrounding the impact of the financial market turbulence, which began in summer 2007, on the economy and on the budget suggests that greater prudence is warranted in setting fiscal policies.
Kahe ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud riigi – Itaalia ja Portugali – stabiilsusprogrammis sisalduvad ettevaated näitavad, et puudujääk on 2008. aastal alla 3% SKPst, kuid püsib endiselt üsna suur ja nõuab edasist konsolideerimist.
Euro area countries still subject to the excessive deficit procedure should bring their deficit ratios below the 3% of GDP reference value in a sustainable manner. They should also
See eeldab struktuurse tasakaalu iga-aastast parandamist 0,5% SKPst ning ka suuremaid konsolideerimisjõupingutusi, kui neis riikides valitsevad majanduslikult head
It is advisable that those euro area countries that have already reached their MTO avoid procyclical fiscal policies, which would fuel inflation and macroeconomic imbalances, in good times.
Stabiilsuse ja kasvu pakt nõuab, et euroala riigid parandaksid struktuurset eelarvetasakaalu 0,5% võrra SKPst aastas ning teeksid majanduslikult headel aegadel konsolideerimiseks veelgi suuremaid jõupingutusi.
The free operation of automatic stabilisers would help to smoothen out macroeconomic budgetary consequences of ageing will put fiscal sustainability at risk and increase the burden on future generations.
Need arengusuunad valmistavad seda enam pettumust, et mõnes riigis laekuvad jätkuvalt erakordselt suured tulud, mis tugevdavad struktuurset eelarvetasakaalu, kuid see ei pruugi nii jääda. Stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete ja hiljutiste poliitiliste kohustuste täitmata jätmine ohustab tõsiselt pakti ennetava osa usutavust.
MTO in 2007 are planning to depart from this structural budgetary position in 2008.
2.6 VAHETUSKURSSIDE JA MAKSEBILANSI ARENG
More determined efforts in euro area countries to achieve and maintain sound public finances are not only warranted from the viewpoint of shortterm macroeconomic stabilisation, by allowing a free play of automatic stabilisers, but also because of the need to enhance longterm fiscal sustainability.
Euroala riikide järjekindlamad jõupingutused usaldusväärse riigi rahanduse saavutamiseks ja säilitamiseks ei ole vajalikud mitte ainult lühiajalise makromajandusliku stabiliseerimise seisukohast, võimaldades automaatsetel tasakaalustusmehhanismidel vabalt toimida, vaid ka eelarvete pikaajalise jätkusuutlikkuse tugevdamise seisukohast.
A lower government debt burden would partially compensate for the expenditure pressure resulting from an ageing population in the decades ahead.
Valitsussektori väiksem võlakoorem kompenseeriks osaliselt kulusurve, mis tuleneb rahvastiku vananemisest eelolevatel kümnenditel.
Other measures needed to enhance fiscal sustainability relate to reforms in the areas of health care and pension systems as well as to increasing effective labour supply.
Muud eelarvete jätkusuutlikkuse parandamiseks vajalikud meetmed on seotud tervishoiu- ja pensionisüsteemide reformidega ning tööjõu tegeliku pakkumise suurendamisega.
LEARNING FROM THE FISCAL POLICY EXPERIENCE OF 2000-01
AASTA EELARVEPOLIITIKA KOGEMUSTEST SAADUD ÕPPETUND
In 2007 the euro area general government deficit is expected to have declined to 0.8% of GDP.
Eeldatavalt vähenes euroala valitsussektori eelarvepuudujääk 2007. aastal 0,8%ni SKPst.
Excluding the impact of proceeds from the sales of UMTS licences, this is a lower level than that reached in 2000, at the peak of the previous economic cycle (see Chart A).
Kui UMTS-litsentside müügitulu mõju välja arvata, on tegemist madalama tasemega kui 2000. aastal eelmise majandustsükli tipul (vt joonis A).
Looking ahead, a key issue for fiscal policy is to avoid a repetition of the experience in the early part of this decade when fiscal positions deteriorated rapidly and a number of euro area countries incurred excessive deficits.
Tulevikus on eelarvepoliitika üks põhiküsimus vältida selle kogemuse kordumist, mis saadi käesoleva kümnendi algul, kui eelarvepositsioonid halvenesid järsult ja paljudes euroala riikides esines ülemäärane eelarvepuudujääk.
In this regard, past experience points to a tendency to overestimate the strength of the underlying budgetary position in good times, which calls for a particularly prudent fiscal policy when economic conditions are favourable.
Minevikukogemus viitab kalduvusele eelarvepositsiooni tugevust majanduslikult headel aegadel üle hinnata, mistõttu on soodsates majandustingimustes vaja rakendada eriti mõistlikku eelarvepoliitikat.
In 1999-2000, at the peak of the last economic cycle, a number of countries adopted expansionary fiscal policy measures (primarily tax cuts).
Eelmise majandustsükli kõrgfaasis aastatel 1999–2000 kohaldasid mitmed riigid ekspansiivse eelarvepoliitika meetmeid (eelkõige maksukärpeid).
These measures were deemed to be “affordable” in view of the favourable economic projections and estimates of underlying (cyclically adjusted) budgetary positions available at the time.
Neid meetmeid peeti selle aja soodsate majanduse ettevaadete ning (tsükliliselt korrigeeritud) eelarvepositsioonide hinnangute juures „taskukohaseks”.
With hindsight, however, the strength of countries’ underlying fiscal positions was overestimated.
Hiljem aga selgus, et riikide eelarvepositsiooni tugevust hinnati üle.
As the euro area economy unexpectedly entered a downturn, fiscal balances deteriorated rapidly and several countries soon exceeded the 3% of GDP deficit reference value (see Chart B, left panel).
Kui euroala majandus ootamatult langusfaasi jõudis, halvenes eelarvetasakaal järsult ning mitu riiki ületasid peagi kontrollväärtuse 3% SKPst (vt joonis B, vasak pool).
Two technical problems hamper the accurate estimation of the “true” cyclically adjusted budget balance.
Tsükliliselt korrigeeritud eelarvetasakaalu täpset hindamist takistavad kaks tehnilist probleemi.
The first relates to the difficulty of assessing the cyclical position of the economy in real time.
Esiteks on majandustsükli faasi reaalajas raske hinnata.
In autumn 2000 the European Commission, as well as most professional forecasters, expected the fiscal position of the euro area to continue to improve.
2000. aasta sügisel eeldas Euroopa Komisjon ja enamik kutselisi prognoosijaid, et euroala eelarvepositsioon paraneb jätkuvalt.
This assessment was based on the assumption that the output gap – and hence the cyclical component of the budget balance –
Nende hinnang lähtus eeldusest, et toodangu lõhe – ja seega ka eelarvetasakaalu tsükliline komponent – oli nullilähedane ning arvati, et lähitulevikus avaldavad majandustingimused eelarvetasakaalule jätkuvalt positiivset mõju.
Chart A Fiscal developments, 1998-2007
Joonis A Eelarvepoliitiline areng 1998–2007
Chart B Budget balance and cyclical component
Joonis B Eelarvetasakaal ja selle tsükliline komponent
(as a percentage of GDP)
(protsendina SKPst)
(as a percentage of GDP) budget balancecyclically adjusted budget balance
(protsendina SKPst) eelarvetasakaaltsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal
European Commission’s autumn 2000 forecastfinal outcome budget balance cyclical component
Euroopa Komisjoni 2000. aasta sügise prognooslõpptulemus eelarvetasakaal tsükliline komponent
Sources: European Commission (AMECO database) and ECB calculations.Note: Budget balance figures exclude proceeds from the sale of UMTS licences.
Allikad: Euroopa Komisjon (AMECO andmebaas) ja EKP arvu-tused.Märkus. Valitsussektori eelarvetasakaalu andmed, mis ei hõlma UMTS-litentside müügist saadud tulu.
In fact, as of 2001, the euro area economy entered a downturn.
EKP Aastaaruanne 2007
Another reason relates to uncertainty regarding the behaviour of tax revenues over the economic cycle.
Teiseks ei ole täpselt teada, kuidas muutub majandustsükli jooksul maksutulu.
Current forecasting and cyclical adjustment methodologies generally assume a fairly stable relationship between the growth rate of tax revenues and the growth rate of GDP or, in disaggregated methodologies, the growth rate of other macroeconomic bases, which are also national accounts aggregates.
Praegune prognoosimise ja tsüklilise korrigeerimise metoodika eeldab üldiselt, et maksutulu kasvumäär on üsna stabiilselt seotud SKP kasvumääraga – või agregeerimata metoodika puhul teiste makromajanduslike aluste kasvumääradega, mis on ka rahvamajanduse arvepidamise koondnäitajad.
During boom periods, however, taxes on profits and capital gains in particular have been shown to grow at a much faster rate than the assumed macroeconomic bases and then decline sharply during the subsequent downturn.
Kasvuperioodidel kerkivad aga eriti kasumilt ja kapitalitulult laekuvad maksud palju kiiremini kui eeldatavad makromajanduslikud alused ning kahanevad seejärel langusperioodil järsult.
The occurrence and magnitude of such effects can hardly be predicted given that they depend on factors such as the timing of the realisation of capital gains and complex tax rules, which usually allow profits in one year to be offset against losses in previous years.
Nende mõjude esinemist ja ulatust on peaaegu võimatu prognoosida, arvestades, et need olenevad sellistest teguritest nagu kapitalitulu realiseerimise ajastus ja keerukad maksueeskirjad, mis tavaliselt võimaldavad ühel aastal teenitud kasumiga katta järgmiste aastate kahjumit.
A breakdown of changes in the ratio of government revenue to GDP since 2000 suggests that revenue losses in 2000 and 2001 were mainly attributable to tax cuts, but these were then exacerbated by other factors which depressed tax revenues, especially in 2002.
Valitsussektori tulude ja SKP suhtes alates 2000. aastast toimunud muutuste eristus näitab, et 2000. ja 2001. aasta tulude vähenemine tulenes peamiselt maksukärbetest, kuid esines ka muid halvendavaid tegureid, mis eriti 2002. aastal maksutulu vähendasid.
By contrast, in 2005 and 2006 the revenue-to-GDP ratio increased significantly, despite a relative lack of tax-increasing measures.
Seevastu 2005. ja 2006. aastal suurenes tulude suhe SKPsse oluliselt, vaatamata makse suurendavate meetmete suhtelisele vähesusele.
The potential for such revenues to disappear in the near future represents a downside risk to the current fiscal outlook.
Nende tulude võimalik kadumine lähitulevikus kätkeb praegust eelarveväljavaadet ohustavat langusriski.
Given these experiences, an important lesson from the fiscal policy misjudgements of 2000-01 is that one should beware of interpreting budgetary improvements in good times as being structural, even if changes in cyclically adjusted budget balances point in this direction.
Neid kogemusi arvestades tuleb 2000.–2001. aasta eelarvepoliitilistest väärhinnangutest järeldada, et majanduslikult headel aegadel ei pruugi eelarve paranemine olla struktuurne, isegi kui tsükliliselt korrigeeritud eelarvetasakaalu muutused sellele viitavad.
Rather, and as agreed by the Eurogroup in April 2007, unexpectedly high tax revenues in good times should be allocated to deficit and debt reduction rather than be used to increase spending or cut taxes in a potentially unsustainable manner.
Nagu eurogrupp 2007. aasta aprillis kokku leppis, tuleks heade aegade oodatust suuremat maksutulu kasutada pigem puudujäägi ja võla vähendamiseks kui jätkusuutmatuks kulutuste suurendamiseks või maksukärbeteks.
To that end, such rules need to be drawn up ex ante, and could include rules allocating exceptional surplus revenues to deficit and debt reduction.
euro jeeni suhtes taas ning pärast seda oli euro ja jeeni vahetuskurss kuni aasta lõpuni üsnagi volatiilne ilma selge tõusu- või langussuunata.
2.6 EXCHANGE RATES AND BALANCE OF PAYMENTS DEVELOPMENTS interest rate differentials.
2007. aasta detsembri lõpus oli euro kurss 0,73 GBP, mis on kõrgeim kurss alates ühisraha kasutuselevõtust 1999. aastal.
In addition, the persistently large US current account deficit is likely to have contributed to some extent to the weakness of the US currency.
Naelsterlingi odavnemine tulenes teadaolevalt turu ootustest, et Inglise keskpank (Bank of England) alandab vähem soodsa finants- ja majandusväljavaate tõttu veelgi oma rahapoliitilisi intressimäärasid.
In the early months of the year, relatively robust data releases for the euro area contrasted with a more mixed data environment for the United States, which led to a narrowing of interest rate differentials between the two areas.
JOOKSEVKONTO ÜLEJÄÄK 2007. AASTAL2007. aastal oli euroala jooksevkonto ülejäägiga 15,0 miljardit eurot (ehk 0,2% euroala SKPst) võrreldes 2006. aasta puudujäägiga 13,6 miljardit eurot.
From May to mid-August the euro/US dollar exchange rate underwent some fluctuations as market participants revised their assessment of the relative cyclical strength of the two economies.
Neid ülejääke tasakaalustas vaid osaliselt tulude konto puudujäägi teke ja jooksevülekannete puudujäägi suurenemine (vt joonis 34).
After a short initial period of depreciation as a result of the financial turbulence triggered by concerns about liquidity conditions in global money and credit markets, the euro appreciated strongly against the US currency from late August to late November.
Euro tugevnes ka mitme Aasia kaubanduspartneri vääringu suhtes, mis tulenes osaliselt nende vääringute ametlikust või mitteametlikust seotusest USA dollariga.
The weakening of the US dollar appears to have been related to a downgrading of expectations for the growth outlook of the US economy by market participants, reflecting, in particular, weaker than expected data releases for the US housing
Euro tugevnes märgatavalt Korea vonni (12,5%) ja Hongkongi dollari (12,1%) ning mõõdukamalt Singapuri dollari (4,8%) ja Hiina jüaani (4,6%) suhtes. Suhteliselt mõõdukas kallinemine Hiina jüaani suhtes näitab teataval määral Hiina ametivõimude ilmselt
Chart 33 Euro nominal and real effective exchange rates 1)
Joonis 33 Euro nominaalsed ja reaalsed efektiivsed vahetuskursid 1)
(monthly/quarterly data; index: Q1 1999 = 100) nominalreal, CPIreal, PPIreal, ULCM
(kuised/kvartaalsed andmed; indeks: 1999 I kv = 100)
and labour markets. After reaching USD 1.49 on 27 November 2007, the single currency depreciated slightly to stand at USD 1.47 on 31 December 2007, 11.8% stronger than at the beginning of that year.
Allikas: EKP.1) Efektiivne vahetuskurss euroala 24 tähtsama kaubanduspartneri (EER-24) vääringu suhtes.
The real effective exchange rates of the euro – based on different cost and price measures – also appreciated during 2007 (see Chart 33).
Kusite andmete viimased vaatlused pärinevad 2007. aasta detsembrist.
In the last quarter of the year the real effective exchange rate of the euro, based on consumer prices, was about 5.5% above the level observed one year earlier.
Töötleva tööstuse tööjõu erikulul põhineva reaalse EER-24 viimased andmed pärinevad 2007. aasta kolmandast kvartalist ja on osaliselt hinnangulised.
On 13 July the euro reached a high of JPY 168.68.
EKP Aastaaruanne 2007
Current account
(vt joonis 35).
The euro also appreciated noticeably against the pound sterling in 2007 (by 9.2%), with most of the appreciation being concentrated in the period between September and December.
Siiski näib, et euro kallinemisel on siiani olnud suhteliselt mõõdukas mõju euroala eksporditulemustele, mida peamiselt suunas välisnõudluse püsiv jõuline kasv.
The weakening of the pound was reportedly related to market expectations of a further reduction in policy interest rates by the Bank of England in response to the less favourable financial and economic outlook.
Samal ajal kasvasid ekspordihinnad vaid piiratud ulatuses, näidates, et euroala ettevõtted võisid euro kallinemisest tuleneva hindade ja kulude konkurentsivõime vähenemise korvamiseks kohandada oma kasumimarginaale.
CURRENT ACCOUNT SHIFTED INTO SURPLUS IN 2007In 2007 the current account of the euro area recorded a surplus of €15.0 billion (or 0.2% of euro area GDP), compared with a deficit of €13.6 billion in 2006.
Pärast erakordselt tugevat kasvutempot 2006. aastal kasvas euroalaväline kaubavahetus 2007. aastal aeglasemalt. Kaupade eksport kasvas 2007. aastal väärtuselt 8,1%, 2006. aastal aga 14,3%.
These surpluses were only partly counterbalanced by a shift in the income account to a deficit and an increase in the current transfers deficit (see Chart 34).
Teenuste import ja eksport kasvas aga 2007. aastal kiiremini kui 2006. aastal, tasakaalustades osaliselt kaubavahetuse aeglasemat kasvu.
After witnessing exceptionally strong growth rates in 2006, the value of extra-euro area trade in goods grew at a slower pace in 2007.
Impordimaht arenes 2007. aastal sarnaselt ekspordimahuga.
The value of goods exports increased by 8.1% in 2007, compared with growth of 14.3% in 2006.
Pärast kasvu aeglustumist esimesel poolaastal kiirenes impordi kasv teisel poolaastal, peegeldades taastuvaid ettevõtlusinvesteeringuid ja euro kallinemist.
Meanwhile, the growth in goods imports showed a stronger deceleration, from 17.0% in 2006 to 5.5% in 2007.
2006. aasta lõpus oluliselt alanenud impordihinnad tõusid 2007. aastal taas.
This was one of the main factors behind the overall improvement in the euro area current account balance.
Peamiselt tulenes see naftahinna suurest tõusust, mida osaliselt kompenseeris euro kallinemine.
Imports and exports of services, by contrast, grew more strongly in 2007 than in 2006, partly counterbalancing the weaker growth in goods trade.
Naftakaubanduse 12 kuu kumuleeritud puudujääk kuni 2007. aasta oktoobrini oli 161 miljardit eurot võrreldes 170 miljardiga aasta varem.
growth rate of export values mainly reflected developments in export volumes.
Kaubavahetuse mahtude ja hindade lõikes, mille andmed on olemas kuni 2007. aasta novembrini, peegeldas ekspordi väärtuse kasvutempo aeglustumine peamiselt ekspordimahu arengut.
Somewhat weaker growth in foreign demand and the appreciation of the euro contributed to the slowdown in extra-euro area exports in the first half of the year.
Välismaise nõudluse mõnevõrra nõrgem kasv ja euro kallinemine aitasid kaasa euroalavälise ekspordi aeglustumisele esimesel poolaastal.
Nevertheless, these developments may also be seen, to some extent, as a normalisation after a period of exceptionally strong growth at the end of 2006.
Sellist arengut võib siiski teataval määral pidada ka 2006. aasta lõpu erakordselt jõudsale kasvule järgnenud normaliseerumisperioodiks.
Subsequently, growth in export volumes picked up in the third quarter of 2007, largely reflecting a rebound in foreign demand.
Seejärel kasvas ekspordi maht 2007. aasta kolmandas kvartalis, peegeldades suures osas välisnõudluse taastumist.
The geographical breakdown of euro area goods trade shows that exports towards Asia, especially China, and the central and eastern European countries continued to be particularly dynamic in 2007, amid strong economic activity in these regions.
Euroala kaubavahetuse geograafiline jaotus näitab, et 2007. aastal jätkus eriti hoogsalt eksport Aasiasse, eelkõige Hiinasse, ning Kesk- ja Ida-Euroopa riikidesse, kus majandusaktiivsus oli kõrge.
Export volumes to the United States declined in absolute terms (see Chart 35).
Ekspordi absoluutmaht USAsse vähenes
According to the breakdown of trade in goods into volumes and prices, available up to November 2007, the deceleration in the
OTSE- JA PORTFELLIINVESTEERINGUTE NETOSISSEVOOL VÄHENES 2007. AASTALEuroala finantskontol registreeriti 2007. aastal kombineeritud otse- ja portfelliinvesteeringute netosissevool 124 miljardit eurot.
Chart 35 Euro area export volumes to selected trading partners
Aasta varem registreeriti netosissevool 140 miljardit eurot.
(indices: Q1 2004 = 100; seasonally adjusted; three-month moving average) extra-euro area United States United Kingdom OPEC Asia
(indeks: 2004. aasta 1 kv = 100; sesoonselt korrigeeritud andmed; 3 kuu libisev keskmine) euroalaväline Ameerika Ühendriigid Ühendkuningriik OPEC Aasia
Chart 36 Euro area direct and portfolio investment
Joonis 36 Euroala otse- ja portfelliinvesteeringud
1 Net direct investment 2 Net portfolio investment in equities3 Net portfolio investment in debt instruments4 Combined net direct investment and portfolio investment
1 otseinvesteeringud (neto)2 portfelliinvesteeringud omandiväärtpaberitesse (neto)3 portfelliinvesteeringud võlainstrumentidesse (neto)4 kombineeritud otse- ja portfelliinvesteeringud (neto)
Source: ECB.Note: Data refer to the yearend except for 2007 (third quarter).
RAHVUSVAHELISE INVESTEERIMISPOSITSIOONI JÄTKUV HALVENEMINE 2007.
2007, compared with net inflows of €140 billion a year earlier.
euroni võrreldes 2006. aasta 153 miljardiga.
This decline mainly reflected a decrease in net inflows in portfolio investment of €44 billion, which was counterbalanced, to some extent, by lower net outflows in direct investment of €28 billion (see Chart 36).
See tulenes peamiselt välismaiste omandiväärtpaberite oluliselt väiksemast netosoetamisest euroala residentide poolt (50 miljardit eurot võrreldes 156 miljardiga), mida vaid osaliselt tasakaalustas euroala omandiväärtpaberite vähenenud soetamine välisinvestorite poolt.
All in all, recent data seem to suggest that the financial account of the euro area was affected by the credit market turbulence that began in August 2007.
Üldiselt tulenes euroala rahvusvaheliste netokohustuste positsiooni suurenemine suurel määral vara hindade muutustest ja euro vahetuskursi liikumisest tingitud ümberhindamise mõjust.
Despite some rebound in October 2007, euro area and foreign investors appear to have reduced their foreign investments in both debt and equity instruments in the wake of the turmoil, possibly reflecting more cautious foreign investment strategies.
Euro kallinemine alandab varade väärtust eurodes üldjuhul rohkem kui kohustuste väärtust ning viib netovõla suurenemiseni.
Lower net inflows of debt securities, amounting to €60 billion as opposed to €124 billion in 2006, accounted for most of the decrease in net portfolio inflows and mainly reflected considerably smaller net purchases of euro area bonds and notes by non-resident investors.
Kokkuvõttes viitavad hiljutised andmed sellele, et 2007. aasta augustis alanud krediidituru rahutused avaldasid euroala finantskontole mõju.
At the same time, direct investment abroad by euro area companies remained relatively strong.
Joonis 37 Rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon
The United States and the United Kingdom were the biggest investors in the euro area over this period.
Otseinvesteeringute puhul peegeldas 2007. aasta vähenenud netoväljavool peamiselt välismaiste otseinvesteeringute suuremat sissevoolu euroalale.
3ECONOMIC AND MONETARY DEVELOPMENTS IN NON-EURO AREA EU MEMBER STATES
3EUROALAVÄLISTE EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDE MAJANDUSLIKJA RAHAPOLIITILINE ARENG
ECONOMIC ACTIVITY Real GDP growth in the noneuro area EU Member States remained robust in 2007 rapid credit growth and an expansionary fiscal stance also contributed to robust growth in domestic demand.
MAJANDUSAKTIIVSUS kiire kasv ja ekspansiivne eelarvepoliitiline hoiak.