natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1 in 2004 in its Green Paper on defence equipment (
Selle osakonna töös pöörati 2005. aastal erilist tähelepanu juhtimis- ja kontrollkeskusele edastatava teabe adekvaatsuse tagamisele ja koostalitusvõimele; uuringute ja tehnoloogia osakonnal on käimas julge projekt, mis on seotud suure tegevusraadiusega mehitamata õhusõidukitega; relvastuse osakonna prioriteet 2005. aastal oli seotud soomussõidukitega; turunduse ja tööstuse osakond tegeles ühtaegu nii komisjoni 2004. aasta rohelises raamatus tõstatatud kaitsevarustuse küsimustega (1) kui ka agentuuri võimalike algatustega.
Operations on the ground
Välioperatsioonid
Launched on 2 December 2004, and taking over from SFOR (led by NATO) to help to maintain a security environment linked to the implementation of the Dayton agreements, the Althea operation in Bosnia and Herzegovina contributes to the attainment of the European Union’s long-term objective: a stable, peaceful and multi-ethnic Bosnia and Herzegovina.
2. detsembril 2004 käivitatud operatsioon Althea jätkas NATO stabiliseerimisjõudude (SFOR) tööd turvalisuse tagamiseks vastavalt Daytoni kokkulepetele.
It supported the UN High Representative’s implementation plan, including the ght against organised crime, and the stabilisation and association process in which internal and external security go hand in hand.
Operatsioon Althea aitab kaasa Euroopa Liidu pikaajalise eesmärgi saavutamisele, milleks on stabiilsusja rahu mitmerahvuselises Bosnias ja Hertsegoviinas.
Althea is a concrete example of the strategic partnership with NATO on crisis management and shows that the Union and NATO can cooperate in an exemplary way and develop constructive synergies to manage international crises.
Missioon toetas ÜRO kõrge esindaja tegevuskava, mis hõlmab võitlust organiseeritud kuritegevusega, ning stabiliseerimisja assotsieerumisprotsessi niivõrd, kui sise- ja välisjulgeolek on omavahel seotud.
In 2005 the Union was involved under the ESDP in eight operations on the ground: military operation in Bosnia and Herzegovina (EUFOR-Althea), mentioned above;
Operatsioon Althea on konkreetne näide strateegilisest partnerlusest NATOga kriisiohjamise valdkonnas, mis annab tunnistust sellest, et Euroopa Liit ja NATO teevad rahvusvaheliste kriiside ohjamisel eeskujulikku ja konstruktiivset koostööd.
Police Mission in the Former Yugoslav Republic of Macedonia (EUPOL ‘Proxima’);
2005. aastal osales Euroopa Liit ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames kaheksal välimissioonil: sõjaline operatsioon Bosnias ja Hertsegoviinas (EUFOR-Althea), mida mainiti eespool; politseimissioon endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis (EUPOL „Proxima“);
Police Mission in Kinshasa (Democratic Republic of the Congo) (EUPOL
1 ) mis jätkas ÜRO rahvusva- politseimissioon Bosnias ja Hertsegoviinas (MPUE), ( helise politseijõudude üksuse tööd; politseimissioon Kongo Demokraatlikus Vabariigis Kinshasas (EUPOL „Kinshasa”); (2)
3 ); integrated ‘rule of law’ mission for Iraq (Eujust LEX) ( security sector reform mission in the Democratic Republic of the Congo (EUSEC
3 ) integreeritud õigusriigimissioon EUJUST LEX Iraagis; (
); civilian-military support mission to the African Union mission in the Sudanese region of Darfur (AMIS II) (5
Aafrika Liidu missiooni Sudaani Dārfūri piirkonnas toetav Euroopa Liidu tsiviilsõjaline missioon (AMIS II); (5)
monitoring mission to Aceh, Indonesia (AMM) (
järelevalvemissioon Indoneesias Acehis (MSA) (
Three operations were completed: military operation in the Former Yugoslav Republic of Macedonia (Concordia), military operation in the Democratic Republic of the Congo (Artemis) and ‘rule of law’ mission in Georgia (Eujust Themis).
Meeldetuletuseks veel ka kolm lõpetatud missiooni: sõjaline operatsioon endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis (Concordia), sõjaline operatsioon Kongo Demokraatlikus Vabariigis (Artemis) ja õigusriigimissioon Gruusias (EUJUST Themis).
2) Joint Action 2005/822/CFSP (OJ L 305, 24.11.2005).3) Joint Action 2005/190/CFSP (OJ L 62, 9.3.2005).
Ühismeede 2005/190/ÜVJP (ELT L 62, 9.3.2005). )
4) Joint Action 2005/355/CFSP (OJ L 112, 3.5.2005).5) Joint Actions 2005/557/CFSP (OJ L 188, 20.7.2005) and 2005/806/CFSP (OJ L 303, 22.11.2005).
Ühismeede 2005/355/ÜVJP (ELT L 112, 3.5.2005). )
6) Joint Action 2005/643/CFSP (OJ L 234, 10.9.2005).
Ühismeede 2005/557/ÜVJP (ELT L 188, 20.7.2005) ja otsus 2005/806/ÜVJP (ELT L 303, 22.11.2005). )
Reconstruction of Iraq
Ülesehitustöö Iraagis
The international community as a whole is agreed on one objective: a democratic, pluralist, federal and unified Iraq, taking account of the will of Iraqi people and fully respecting political and human rights.
Rahvusvahelisel üldsusel on ühine eesmärk: aidata Iraagi rahva tahet arvesse võttes ning poliitilisi ja inimõigusi täies ulatuses järgides üles ehitada demokraatlik, pluralistlik, föderaalne ja ühtne Iraak.
The Union is strongly committed in Iraq: as the world’s main donor, since 2003 it has allocated EUR 518 million to the rebuilding of the country through the Multi-Donor Trust Fund for Iraq.
Euroopa Liidu kohalolek Iraagis on märgatav: maailma suurima abiandjana on EL alates 2003. aastast ÜRO mitmepoolse erifondi kaudu eraldanud Iraagi ülesehituseks 518 miljonit eurot.
This rebuilding involves reorganising essential services: basic education, health, job creation, technical assistance to the energy and transport ministries, but more especially, the restoration and maintenance of democracy and human rights.
Ülesehitusabi eesmärk on aidata kaasa oluliste teenuste korraldamisele, nagu alushariduse andmine, tervishoiu tagamine ja töökohtade loomine, anda tehnilist abi energeetika- ja transpordiministeeriumile ning eelkõige taastada ja tagada demokraatia ja inimõigused.
In 2005 the restoration of democracy began with the presidential elections which enabled Iraqis to elect their rst President freely since Saddam Hussein in the person of Mr Jalal Talabani.
2005. aastal algas demokraatia ülesehitamine presidendivalimiste korraldamisega, kus iraaklased valisid Jalal Talabani vabariigi esimeseks vabalt valitud presidendiks pärast Saddam Husseini.
These elections demonstrated the Iraqi people’s desire to rebuild the country on solid democratic foundations.
Valimised näitasid Iraagi rahva tahet toetuda riigi ülesehitamisel demokraatlikele alustele.
The European Union’s contribution was to nance a broad programme of support (EUR 31.5 million) ranging from information technology to voter information on the ground.
Euroopa Liit rahastas seejuures 31,5 miljoni euro ulatuses toetuskava, mis hõlmas nii teavitamisvahendeid kui ka valijate teavitamist kohapeal.
European experts were seconded to Baghdad to support the work of the UN electoral assistance group.
Selleks, et toetada valimistega seotud ÜRO üksuse tööd, lähetati Bagdadi eksperdid Euroopast.
The Commission organised a training programme for 170 Iraqi electoral observers.
Lisaks korraldas komisjon koolituskava Iraagi valimiste 170 vaatleja koolitamiseks.
Restoring the rule of law also involves the framing of a new constitution, an essential pillar for the stability of a young multicultural democratic republic and of fundamental political and legal importance: the European Union contributed EUR 20 million (for the distribution of hundreds of thousands of posters and leaflets, broadcasting radio and television messages, publication of advertisements in newspapers and a constitution translated into four languages and sent out in several million copies).
See on suur töö nii poliitikutele kui ka juristidele. Euroopa Liit on seda protsessi toetanud 20 miljoni euroga, millest on rahastatud sadade tuhandete plakatite ja brošüüride jaotamist, elanikkonna teavitamist raadios ja televisioonis, teadete trükkimist ajalehtedes, põhiseaduse tõlkimist nelja keelde ja selle levitamist mitmes miljonis eksemplaris.
These funds enabled the Union to cover the entirety of the United Nations’ nancing needs relating to the constitution.
Euroopa Liidu abi on võimaldanud rahastada täies mahus ÜRO vajadusi, mis on seotud Iraagi põhiseadusega.
The constitutional referendum of 25 October resulted in the adoption of the new Iraqi Constitution by 78 % of the voters.
78% hääletanutest kiitis 25. oktoobri rahvahääletusel Iraagi uue põhiseaduse heaks.
In helping rebuild Iraq, the European Union also opted to train human resources essential to the proper functioning of the rule of law.
Euroopa Liidu abi Iraagi ülesehituseks hõlmab ka töötajate koolitamist, mis on vajalik õigusriigi nõuetekohaseks toimimiseks.
Under its Eujust LEX initiative, the Council adopted, in the rst quarter of 2005, a joint action relating to the integrated ‘rule of law’ mission for Iraq, Eujust LEX (1).
Seepärast on komisjon alates 2005. aasta esimesest kvartalist rakendanud ühismeedet Euroopa Liidu integreeritud õigusriigimissiooni kohta Iraagis (EUJUST LEX).
On 1 July, following the adoption of the action plan for this mission on 13 June, the Union started its programme of social and economic reconstruction through the training of judges, prosecutors and police
(1) Missiooni tegevuskava kiideti heaks 13. juunil ning alates 1. juulist on Euroopa Liit seda rakendanud Iraagi majanduse ja sotsiaalsfääri ülesehitamisel, korraldades kohtunike, prokuröride ja politseinike kooli-
171 o cers.
171 tamist.
Overall, the Union will have spent EUR 80 million on the Iraqi political process during 2005.
2005. aastal toetas Euroopa Liit Iraagi poliitilist arengut kokku 80 miljoni euroga.
While the internal reconstruction of Iraq remains the top priority, the European Union has also focused on the country’s future place in the multilateral system.
Kuigi Iraagi-sisene ülesehitustöö on esmase tähtsusega, on Euroopa Liit toetanud juba ka Iraagi tulevast osalemist mitmepoolsetes suhetes.
On 21 September, on the fringes of the UN General Assembly, the rst joint political statement between the Union and Iraq was signed.
ÜRO Peaassambleel kirjutati 21. septembril alla Euroopa Liidu ja Iraagi esimesele ühisele poliitilisele deklaratsioonile.
This is a decisive step towards a closer partnership between Europe and Iraq, paving the way for a cooperation agreement covering a range of trade and development matters.
Deklaratsioon on oluline samm Euroopa ja Iraagi tihedama koostöö suunas, mis avab võimaluse koostöölepingu sõlmimiseks paljudes kaubanduse ja majandusarenguga seotud valdkondades.
The Council stated, on several occasions in the course of the year, that Iraq could benefit from the European Union generalised system of preferences.
Nõukogu kinnitas aasta jooksul mitmel korral, et Iraagile laieneb Euroopa Liidu üldine soodustuste süsteem.
The objectives for 2006 are already clear, with priority going to the construction of transparent and accountable institutions such as a legislative parliament and reliable nancial institutions.
2006. aasta eesmärgid on juba püstitatud, nende hulgast olulisemad on läbipaistvate ja vastutusvõimeliste institutsioonide moodustamine (näiteks parlament) ja usaldusväärsete finantsasutuste loomine.
The European Council of December welcomed the conduct of the general elections of 15 December and called for the rapid formation of a new government which will work e ectively and peacefully towards reconciliation among Iraqis.
Detsembris toimunud ülemkogu kohtumisel väljendati juba rahulolu Iraagi 15. detsembri üldvalimiste toimumise üle ja kinnitati soovitust uue valitsuse kiireks moodustamiseks, mis võimaldaks Iraagi rahvast tõhusalt ja rahumeelselt lepitada.
Middle East peace process
Lähis-Ida rahuprotsess
The European Union strategy in the Middle East is based on the roadmap framed in 2002 by the international ‘Quartet’ (United Nations, European Union, United States, Russia).
Euroopa Liidu strateegia Lähis-Idas tugineb Euroopa naabruspoliitika raames 2002. aastal rahvusvahelise neliku (ÜRO, EL, USA ja Venemaa) väljatöötatud tegevuskaval.
As the main source of support (EUR 14 million) for the electoral process which led to the Palestinian presidential elections of 9 January, the European Union ensured smooth conduct of the vote by means of an election observer mission.
9. jaanuaril toimunud Palestiina presidendivalimiste korraldamise peamise toetajana (14 miljonit eurot) jälgis Euroopa Liit vaatluskomisjoni abil, et valimised toimuksid nõuetekohaselt.
The events which took place during the year, and in particular the Israeli withdrawal from Gaza and parts of the northern West Bank, are significant milestones which have o ered the best chance of sustainable peace the region has seen for many years.
Aasta jooksul toimunud sündmused, eriti Iisraeli lahkumine Gaza sektorist ja osaliselt Jordani jõe põhjakaldalt on piirkonnas üle mitme aasta olulisim samm rahu tagamiseks.
The European Union is in a position to make a key contribution to the future establishment of a Palestinian State living in peace with Israel.
Euroopa Liidul on võimalik oluliselt toetada sellise Palestiina riigi loomist, kes elaks rahus Iisraeliga.
To realise this potential, the Commission de ned the framework of a long-term overall strategy on 5 October (1) to support moves towards the two-state solution envisaged by the roadmap, and for its relations with a future Palestinian State.
Selle eesmärgi saavutamiseks määratles komisjon 5. oktoobril üldise pikaajalise strateegia (1) raamistiku, et toetada tegevuskava kohase „kahe riigi lahenduse” elluviimist ja määratleda oma suhted tulevase Palestiina riigiga.
This strategy comprises a series of priority measures to be taken to guarantee the success of the Union’s commitment:
Strateegia hõlmab rida prioriteetseid meetmeid, mille tingimuste täitmine tagab Euroopa Liidu võetud kohustuste edukuse:
• support for the electoral process, for the adoption of a legal system and for the rule of law, subject to the implementation of the recommendations of the European Union election observer mission and reforms; support for the reform of the Palestinian Authority, subject to increased accountability of public institutions and restructuring of the ministries;
EUROOPA LIIT KUI RAHVUSVAHELINE PARTNER valimiste korraldamise ning kohtusüsteemi ja õigusriigi loomise toetamine tingimusel, et valimiste ja reformide korraldamisel järgitakse Euroopa Liidu vaatlejate soovitusi;
• • improvement in trade and investment conditions in Gaza and in the West Bank, to make them viable and independent of the Israeli economy but at the same time integrated into the regional economy;
Palestiina Omavalitsuse reformi toetamine tingimusel, et suurendatakse riigiasutuste vastutust ja reformitakse ministeeriumid;
• the rebuilding of the Palestinian Territories’ infrastructure, subject to the lifting of restrictions on the movement of persons and goods and coordination among donors.
Gaza sektori ja Jordani jõe äärsete piirkondade kaubandus- ja investeerimistingimuste parandamine, et need piirkonnad muutuksid elujõuliseks ega sõltuks enam Iisraeli majandusest, kuid oleksid siiski integreeritud piirkonna majandusse; infrastruktuuri taastamine Palestiina Omavalitsuse territooriumil tingimusel, et kaotatakse piirangud isikute ja kaupade vabale liikumisele ning koordineeritakse abiandjate tegevust.
The European Union Political and Security Committee gave its agreement in principle, on 25 October, to the launching of a Police Mission in the Palestinian Territories (EU COPPS).
Euroopa Liidu poliitika ja julgeolekukomitee (COPS) andis 25. oktoobril oma põhimõttelise nõusoleku lähetada Palestiina Omavalitsuse territooriumile politseimissioon (EUPOL COPPS).
Planned to last three years, it will be made up of 30 EU experts.
Missioon kestab kolm aastat ja selle koosseisu kuulub 30 Euroopa Liidu eksperti.
The joint action was adopted by the Council on 14 November (1).
Nõukogu võttis ühismeetme vastu 14. novembril. (1)
On 12 December the Council also adopted a joint action establishing a European
12. detsembril võttis ülemkogu vastu ka ühismeetme Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni asutamise kohta Rafah' piiriületuspunktis (EU BAM Rafah). (2)
Transatlantic relations entered a new era with the meeting between US President George Bush and Commission President José Manuel Barroso at Commission headquarters on 22 February.
Ameerika Ühendriikide presidendi George W. Bushi ja Euroopa Komisjoni presidendi José Manuel Barroso kohtumine komisjoni ruumides 22. veebruaril tähistas atlandiüleste suhete jõudmist uude etappi.
This visit confirmed once more that the USA and Europe need one another and laid the foundations for closer cooperation in the promotion of democracy, freedom and prosperity, and in the construction of a more secure world.
See kohtumine kinnitas veelkord, et Ameerika ja Euroopa vajavad üksteist. Kohtumisel määratleti põhimõtted koostöö tugevdamiseks demokraatia, vabaduse ja õitsengu edendamisel ning ohutuma maailma ülesehitamisel.
Talks focused on two main issues: the European Union contribution to fostering stability in the Middle East, in particular the peace process, Iraq, and reform in the region in the broad sense, where the Commission had made a substantial contribution to the consolidation of peace; and the fresh impetus to be given to deepening the transatlantic economic partnership so as to reduce obstacles to trade and investment and develop fully the potential that the transatlantic market o ers.
Arutelus keskenduti kahele olulisele teemale: Euroopa Liidu panus stabiilsuse tagamiseks Lähis-Idas, eriti seoses rahuprotsessi, Iraagi küsimuse ja piirkondlike reformidega üldisemalt, kus EL on toetanud oluliselt rahu tugevdamist, ning atlandiülese majanduskoostöö tugevdamine, et vähendada kaubandust ja investeeringuid takistavaid tõkkeid ja kasutada täies ulatuses kõiki võimalusi, mida atlandiülene turg pakub.
On 18 May, in order to spell out the objectives to be discussed at the European Union–United States summit of 20 June, the Commission adopted a communication on a
Et püstitada selged eesmärgid 20. juunil toimuvaks ELi-USA tippkohtumiseks, võttis komisjon 18. mail vastu teatise „Tugevam ELi ja USA partnerlus ning avatum turg 21. sajandil” (3).
Page 173
173 investeeringuid ning edendada majanduskasvu.
173 stimulating economic growth. To this end, the Commission formulates proposals on: regulatory cooperation; services; investment; competition; procurement; intellectual property rights; innovation and new technologies; interdependence between trade and security.
Selle eesmärgiga tegi komisjon järgmiste valdkondadega seotud ettepanekud: reguleerimisalane koostöö; teenused ja investeeringud; konkurents; riigihanked; intellektuaalomandi õigus; uuendused ja uued tehnoloogiad; kaubanduse ja julgeoleku vaheline seos.
The 20 June summit saw the adoption of joint statements, eight in all, on: the strengthening of transatlantic economic integration; the strengthening of cooperation on the non-proliferation of weapons of mass destruction and the ght against terrorism; the promotion of peace, stability, prosperity and good governance in Africa; the ght against global piracy and counterfeiting; the promotion of democracy and freedom, the rule of law and human rights in the world; the 60th anniversary of the signing of the San Francisco Charter (UN); the Middle East; non-proliferation of weapons of mass destruction.
20. juuni tippkohtumisel võeti vastu kaheksa ühisdeklaratsiooni, mis käsitlesid atlandiülese majandusintegratsiooni tugevdamist; massihävitusrelvade levikut tõkestava ja terrorismivastase koostöö tugevdamist; rahu, stabiilsuse ja õitsengu ning heade haldustavade tagamist Aafrikas; ülemaailmset võitlust piraatluse ja kaupade võltsimise vastu; demokraatia, vabaduse, õigusriigi ja inimõiguste edendamist kogu maailmas; ÜRO asutamise (San Francisco lepingu allakirjutamise) 60. aastapäeva; Lähis-Ida küsimusi; massihävitusrelvade leviku tõkestamist.
In a statement on improving transatlantic economic relations, the June summit instructed high representatives on both sides of the Atlantic to draw up a joint work plan for implementation of this initiative.
Juunis toimunud ELi-USA tippkohtumisel vastuvõetud deklaratsioonis atlandiüleste majandussuhete parandamise kohta volitati kõrgeid esindajaid mõlemal pool Atlandi ookeani töötama välja ühist koostöökava kõnealuse algatuse rakendamiseks.
On 30 November a meeting of economic a airs ministers took note of the work programme negotiated with the United States on the basis of a Commission initiative.
Komisjoni algatusel USAga kokkulepitud töökava leidis äramärkimist 30. novembril toimunud majandusministrite kohtumisel.
A range of European Union–United States summit topics had also been broached the day before at the European Union–Canada summit during which part of the discussions was given over to assessing the rst year of implementation of the EU–Canada partnership agreement.
Mitmeid ELi-USA tippkohtumise teemadest käsitleti eelnevalt ka ELi-Kanada tippkohtumisel. Viimase raames toimunud aruteludel tehti lisaks kokkuvõte esimesel aastal ELi-Kanada partnerluslepingu rakendamisel saavutatud tulemustest.
According to the two sides, this had enabled significant progress on air transport security with the signing of an agreement on the transfer of data concerning air passengers on 3 October and on global issues such as climate change.
Mõlema poole arvates mõjutas leping oluliselt õhutranspordi turvalisust, eriti pärast lennureisijatega seotud teabe edastamist käsitlevale lepingule allakirjutamist 3. oktoobril, ja teatavaid ülemaailmseid valdkondi, nagu kliimamuutustega seotud küsimused.
The White House had not seen a meeting between a Commission President and the President of the United States for many years.
Euroopa Komisjoni ja USA president ei olnud kohtunud juba aastaid.
In the context of their strong transatlantic ties, Europe and the United States are linked by the world’s most important bilateral trade and investment relationship even if disagreements in this eld sometimes make the headlines.
Samas on EL ja USA atlandiüleste sidemete raames seotud maailma kõige ulatuslikumate kahepoolsete kaubandus- ja investeerimislepingutega, kuigi erimeelsused selles valdkonnas on aeg-ajalt uudiste esiküljel.
In addition, at their meeting in Washington on 18 October, Mr Barroso and President Bush stressed that their main common concerns were the success of the Doha Round, even if the agricultural issue still divided them, and cooperation on legal matters and on the ght against terrorism.
Oma kohtumisel Washingtonis 18. oktoobril väljendasid komisjoni president José Manuel Barroso ja Ameerika Ühendriikide president George W. Bush ühist muret seoses Doha arengukavaga (vaatamata sellele, et nende seisukohad põllumajandusküsimustes on erinevad) ning õigusalase koostöö ja terrorismivastase võitlusega.
They also highlighted the importance of US–EU cooperation on foreign policy, in particular on the Middle East peace process, the EU and the USA being members of the roadmap ‘Quartet’.
Presidendid rõhutasid ELi-USA koostöö olulisust välispoliitika valdkonnas, eriti seoses Lähis-Ida rahuprotsessiga, sest nii EL kui ka USA on tegevuskavas määratletud neliku liikmed.
Joint e orts on the rebuilding of Afghanistan and Iraq and on aid for Africa, the promotion of democracy in Lebanon and in Ukraine, and the non-proliferation of weapons of mass destruction, in particular in Iran, were also discussed.
Ära märgiti jõupingutused, mis on tehtud Afganistani ja Iraagi ülesehitamiseks, Aafrika abistamiseks, demokraatia edendamiseks Liibanonis ja Ukrainas ning massihävitusrelvade leviku tõkestamiseks (eriti Iraanis).
Relations with eastern Europe
Suhted Ida-Euroopa riikidega
In 2005, the relationship between the European Union and Russia was heavily in uenced by the oil crisis, climate change and the accession to the Union of 10 new ph601096_RG2005_BT.indb 173
2005. aastal mõjutasid oluliselt Euroopa Liidu suhteid Venemaaga naftakriis, kliimamuutustega seotud küsimused ja kümne uue liikmesriigi ühinemine Euroopa Liiduga 1. mail 2004.
Member States on 1 May 2004. Russia is one of Europe’s principal energy partners, with half the gas and almost a third of the oil consumed in the 25 Member States coming from or transiting through Russia.
Venemaalt või Venemaad läbivate torujuhtmete kaudu.