natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On that basis, and despite the fears voiced in some quarters, endowing the Union with a Constitution in no way signi«esthata«rststephasbeentakentowards the creation of a centralised `superstate' which would inevitably sound the death knell for national States and irrevocably change the nature of the European Union (there are many examples of international organisations whose constituent act is rightly termed a constitution, including the International Labour Organisation (ILO), the World Health Organisation (WHO), or, one which is less frequently cited, the Universal Postal Union (UPU).
Sellel alusel ja mõnel pool väljendatud hirmudest hoolimata ei tähenda liidule põhiseaduse andmine ühelgi juhul seda, et on astutud esimene samm tsentraliseeritud “superriigi” loomise suunas, mis lööks liikmesriikidele vältimatult hingekella ja muudaks pöördumatult Euroopa Liidu olemust (on mitmeid rahvusvahelisi organisatsioone, mille moodustamise akti nimetatakse õigusega põhiseaduseks, nende hulgas on Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO), Maailma Tervishoiuorganisatsioon (WHO) või harvem viidatud Ülemaailmne Postiliit (UPU)).
Indeed, the reverse is true: as it stands, the Constitution can even be said to o . e r the M e m b e r S t a t e s and Union c i t i z en s for m a l s a f e g u a r d s a g a in s t Cffo m mstu n i t y action going too far.
Õigupoolest on tõsi hoopis vastupidine väide: võib öelda, et põhiseadus pakub liikmesriikidele ja liidu kodanikele ametlikku kaitset ühenduse tegevuse soovimatute arengusuundade eest.
It can legitimately be argued that Part III of the Constitutional Treaty should have been substantially revised and that many of its provisions are not truly constitutional in nature, are too detailed and complex and should have no place in a genuine Constitution.
Võib õigusega väita, et põhiseaduse lepingu III osa oleks tulnud põhjalikult läbi vaadata ja et mitmed selle sätted ei ole olemuselt põhiseadusele omased, on liiga üksikasjalikud ja keerulised ning et neile ei peaks ehtsas põhiseaduses kohta olema.
However, the remit conferred on the Convention did not cover such a task.
Konvendile antud volituste hulgas sellist ülesannet aga ei olnud.
Nevertheless, the degree of simpli«cationisimmediatelyevident:alltheprovisionshavebeenbroughttogether in a single coherent and structured document and a mere reading of Parts I and II, those which focus on the more speci«cally`constitutional'aspects, is enough to provide members of the public with a clear and straightforward overview of the political reality of the Union and of their rights.
Ent lihtsustamise aste torkab kohe silma: kõik sätted on koondatud ühte selgesse ja liigendatud dokumenti ning täpsemalt põhiseaduslikele aspektidele keskenduva I ja II osa läbilugemine annab kodanikele selge ja otsekohese ülevaate liidu poliitilisest olemusest ja kodanike õigustest.
This is because Part III, like preceding treaties, spells out in detail, for each policy area, the objectives of EU action, thereby limiting it.
III osa pikkust on kritiseeritud, väites, et põhiseadus on näiteks USA konstitutsiooniga võrreldes liiga üksikasjalik ja keeruline.
There is no `blank cheque' given to the EU institutions to act without restriction in any policy area.
Selle põhjuseks on asjaolu, et nagu ka eelmiste lepingute puhul, kirjeldatakse III osas üksikasjalikult ELi meetmete eesmärke poliitikavaldkondade kaupa, meetmeid niiviisi piirates.
A crucial step forward, in terms of transparency and understanding by citizens of the nature of the European project, has been taken by merging the various Treaties in a single document and by making a transition from a very complicated state of a.airs,involvingseveraloverlappingentities(European Union, European Community), to a single entity, the European Union, endowed with a (single) legal personality at international level, which will increase the e . e c t i v en e s s and v iffs i b i l i t y of Union a c t i on a t t h a t l e v e l .
Oluline samm Euroopa projekti muutmisel kodanikele läbipaistvamaks ja kergemini mõistetavaks oli erinevate lepingute liitmine üheks dokumendiks ning üleminek äärmiselt keeruliselt korralduselt, mis hõlmas mitmeid kattuvaid üksusi (Euroopa Liit, Euroopa Ühendus) ühele tervikule, Euroopa Liidule, rahvusvahelisel tasandil (terviklikule) juriidilisele isikule, mis suurendab liidu tegevuse tõhusust ja silmatorkavust sellel tasandil.
A t the same time, the three-pillar structure [common foreign and security policy (CFSP), justice and home a . a i r s ( J H A ) and Cffo m mstu n i t y ] h a s b e en d one a w a y with; all three have been merged into the single corpus of the Union, with a single institutional framework and the across-the-board application of the Community method, the sole exception being the common foreign and security policy (including defence), where speci«cdecision-makingprocedures remain in force, as warranted by the speci«cnatureofthatpolicyarea.
Samas on loobutud kolmesambalisest struktuurist [ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP), justiits- ja siseküsimused (JSK) ning ühendus]; kõik kolm on ühendatud üheks liiduks, millel on ühtne institutsiooniline raamistik ja mille kogu ulatuses rakendatakse ühenduse mehhanismi, ainsaks erandiks ühine välis- ja julgeolekupoliitika (sealhulgas kaitse), kus otsused tehakse erikorra alusel, nagu selle poliitikavaldkonna spetsiiline laad nõuab.
In short, therefore, the Constitution o . e r s u s a single Treaty , and a single
Seega kujutab põhiseadus endast lühidalt öeldes ühte lepingut ja ühte tervikut: Euroopa Liitu13
The Constitution lays down, in a prominent position (Article I-8), the symbols of the Union, i.e. its ‹ag(acircleof12goldstarsonabluebackground),itsanthem (the Ode to Joy from Beethoven's Ninth Symphony), its motto (United in Diversity), its currency (the euro) and Europe Day (9 May).
Põhiseaduses sätestatakse väljapaistvas kohas (artiklis I-8) liidu sümbolid, st lipp (12 kuldsest tähest koosnev ring sinisel taustal), hümn (Beethoveni “Ood rõõmule”), juhtlause (ühinenud mitmekesisuses), raha (euro) ja Euroopa päev (9. mai).
These symbols are designed to enable citizens to identify more closely with and strengthen their feeling of belonging to a Community with a shared destiny.
Need sümbolid on välja töötatud selleks, et kodanikud saaksid ühendusega lähemalt samastuda ning tugevdada ühise saatusega oma ühendusse kuulumise tunnet.
A clear d e « n i t i on of the Union ' s v a l u e s , p r in c i p l e s and o b j e c t i v e s
Liidu väärtuste, põhimõtete ja eesmärkide selge määratlemine
It is s i g n i « c a n t t h a t the C on s t i tffu t i on s h o u l d op en w i t h a r t i c l e s d e « n in g the n a tffu r e of the Union and the values and principles on which it is founded and the objectives which it is supposed to pursue by means of its action.
On oluline, et põhiseadus algaks artiklitega, mis määratlevad liidu olemuse ning väärtused ja põhimõtted, millel see rajaneb, ning eesmärgid, mida ta oma tegevusega peaks taotlema.
The very « r s t a r t i c l e of the C on s t i tffu t i on ( A r t i c l e I - 1 ) en s h r in e s the d u a l l e g i t i m a c y of the Union, r e ‹ e c t in g the w i l l of the c i t i z en s and S t a t e s of E u r op e .
Põhiseaduse avaartikkel pühitseb liidu kahetist legitiimsust, kajastades Euroopa kodanike ja liikmesriikide tahet.
504127 EN 2005/1019
Heites kõrvale muud,
2 3 through being citizens of a Member State, and who, by virtue of that fact, enjoy the additional set of rights a . o r d e d the m b y European c i t i z en s h i p .
23 minevikku kuuluvad ideed ja toetades kodanike kontseptsiooni, rõhutab põhiseadus inimest, see tähendab õiguste ja kohustustega mehi ja naisi, kes on liikmesriikide kodanikuks olemise kaudu ka liidu kodanikud ning kellele on seetõttu antud lisaõigused, mida võimaldab Euroopa kodakondsus.
This article sets out the founding principles of the European integration process: the Member States confer on the Union competences to attain objectives they have in common.
Põhiseaduse artiklis 1 sätestatakse Euroopa integratsiooniprotsessi aluspõhimõtted: liikmesriigid annavad liidule pädevuse oma ühiste eesmärkide saavutamiseks.
At European level, the Union coordinates the policies by which the Member States aim to achieve these objectives, and it is the Union's institutions which exercise the competences conferred on it.
Liit kooskõlastab Euroopa tasandil poliitikat, millega liikmesriigid neid eesmärke taotlevad; liidule antud pädevust teostavad institutsioonid.
At the same time, the Union undertakes to respect the national identity of the Member States, that is to say essential elements of their internal political structure.
Samal ajal kohustub liit austama liikmesriikide identiteeti, see tähendab, oma sisemise poliitilise struktuuri ehituskive.
In this way the Union demonstrates its respect for the decisions which each Member State may take in relation to the geographical distribution of power - from the «xingofitsfrontierstoregionalorlocalautonomy - the maintenance of public order and the safeguarding of national security.
Sel moel näitab liit austust otsuste vastu, mida iga liikmesriik võib seoses võimu geograalise jaotusega teha – oma piiride määramisest kuni piirkondliku või kohaliku autonoomiani – avaliku korra tagamiseks ja riikliku julgeoleku kindlustamiseks.
Lastly, the Constitution lays down the principle of loyal cooperation between the Union and its Member States with a view to achieving their shared objectives.
Lõpuks sätestatakse põhiseaduses põhimõte, et liit ja selle liikmesriigid teevad ühiste eesmärkide saavutamise nimel siirast koostööd.
In accordance with Article 2 of the Constitution, the values on which the entire European integration process is founded are respect for human dignity, freedom, democracy, equality, the rule of law and respect for human rights, including the rights of persons belonging to minorities.
Vastavalt põhiseaduse artiklile 2 on väärtused, millel kogu Euroopa integratsiooniprotsess rajaneb, järgmised: inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, sealhulgas vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine.
Moreover, these values represent the reference criteria governing future accessions and may serve as the basis for imposing sanctions on any Member States which violate them on a serious, persistent basis.
Veelgi enam, need väärtused kujutavad endast edasiste ühinemiste võrdluskriteeriume ja võivad olla aluseks sanktsioonide rakendamisele liikmesriikide suhtes, mis rikuvad neid tõsiselt ja püsivalt.
This article also d e « n e s the p r in c i p l e s w h i c h g u i d e the Union ' s a c t i on : p l u r a l iffs m , non-discrimination, tolerance, justice, solidarity and equality between women and men.
Koos nende väärtustega rajaneb liit põhimõtetel, mis juhivad tema tegevust: pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus.
Finally, the Union pursues political objectives, objectives which justify its existence and which can be summarised as follows: the promotion of peace, the Union's values and the well-being of its peoples.
Lõpuks taotleb liit poliitilisi eesmärke – eesmärke, mis õigustavad tema olemasolu ja mille võib kokku võtta järgmiselt: rahu, liidu väärtuste ja tema rahvaste hüvangu edendamine.
They are given practical form in Article 3 of the Constitution in terms of political, economic and social objectives, as pursued within the Union and in the sphere of external relations.
Need on praktilises vormis esitatud põhiseaduse artiklis 3 poliitika, majanduse ja sotsiaalpoliitika valdkonnas, nagu neid rakendatakse liidus ja välissuhete valdkonnas.
THE EUROPEAN PARLIAMENT`S OPINION ON THE EUROPEAN CONSTITUTION the basis of balanced economic growth and price stability; to develop a highly competitive social market economy aiming at full employment and social progress; and to secure a high level of protection and improvement of the quality of the environment.
Liit taotleb Euroopa säästvat arengut, mis põhineb tasakaalustatud majanduskasvul ja hindade stabiilsusel; suure konkurentsivõimega turumajandusel, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress; samuti kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamine.
It promotes scienti«candtechnologicaladvance.
Liit soodustab teaduse ja tehnoloogia arengut.
Finally, it combats social exclusion and all forms of discrimination and promotes social justice and protection, equality between men and women, solidarity between generations and the protection of the rights of the child.
Lõpuks võitleb liit sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise kõigi vormide vastu ning edendab sotsiaalset õiglust ja kaitset, meeste ja naiste võrdõiguslikkust, põlvkondade solidaarsust ja laste õiguste kaitset.
It promotes economic, social and territorial cohesion and solidarity among the Member States.
Liit edendab majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning liikmesriikide solidaarsust.
It respects its rich cultural and linguistic diversity and ensures that Europe's cultural heritage is safeguarded and enhanced.
Liit austab oma rikkalikku kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning tagab Euroopa kultuuripärandi kaitse ja tugevdamise.
At an international level, the Union contributes to peace and security, the sustainable development of the Earth, solidarity and mutual respect among peoples, free and fair trade, the eradication of poverty and the protection of human rights, in particular the rights of the child, and to strict observance and the development of international law, in particular the United Nations Charter.
Rahvusvahelisel tasandil toetab liit rahu ja julgeolekut, maailma säästvat arengut, rahvaste solidaarsust ja vastastikust austust, vaba ja ausat kaubandust, vaesuse likvideerimist ning inimõiguste, eelkõige lapse õiguste kaitset ning rahvusvahelise õiguse, eelkõige Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja ranget järgimist ja arendamist.
These objectives thus make up a basic political programme which was the well-spring for the establishment of the Union.
Need eesmärgid moodustavad poliitilise põhiprogrammi, mis oli liidu asutamise allikaks.
It is incumbent on the Union to pursue these objectives by appropriate means, using the competences conferred on it in the Constitution.
Liit on kohustatud nende eesmärkide saavutamiseks kasutama asjakohaseid vahendeid, tuginedes talle põhiseadusega antud pädevusele.
The values and principles thus represent the ethical foundation of the Union, a foundation which is given practical form in the Charter of Fundamental Rights incorporated into Part II of the Constitution.
Seega iseloomustavad need väärtused ja põhimõtted liidu eetilist alust – alust, millele antakse praktiline vorm põhiõiguste hartas, mis on lisatud põhiseaduse II osale.
The objectives assigned to it justify the existence of the Union and are the reason behind the Member States' decision to establish the Union.
Sellele omistatud eesmärgid õigustavad liidu olemasolu ning just nendel põhjustel on liikmesriigid otsustanud liidu moodustada.
They govern its action in all areas.
Need reguleerivad liidu tegevust kõikides valdkondades.
Although the values, principles and objectives de«nedinthesearticlesarenot entirely new, some of them had never previously been clearly stated and had never previously been codi«edandsystematised.Codi«cationofthis kind is the hallmark of a Constitution and represents an important step towards providing citizens with a clear, highly symbolic insight into precisely what the Union signi«es.
Kuigi mainitud artiklites määratletud väärtused, põhimõtted ja eesmärgid ei ole läbinisti uued, ei olnud neid kõiki varem selgesti sätestatud ega koditseeritud ja süstematiseeritud. Niisugune koditseerimine on põhiseaduse kvaliteedimärk ning kujutab endast olulist sammu selle poole, et anda kodanikele selge ja igati sümboolne ülevaade liidu tähendusest.
Citizens at the heart of the European integration process: the incorporation of the Charter of Fundamental Rights into the Constitution
Kodanikud Euroopa integratsiooniprotsessi keskmes: põhiõiguste harta lisamine põhiseadusele
The incorporation of the Charter of Fundamental Rights into Part II of the Constitution signi«esfullacknowledgementofthefactthatcitizensare at the heart of the European integration process.
Põhiõiguste harta lisamine põhiseaduse II ossa annab igati tunnistust sellest, et Euroopa integratsiooniprotsessi keskmes on kodanikud.
As a result of this incorporation, the Charter has acquired binding legal force: it is thus binding both on the European institutions, acting in the framework of their respective competences, and on the Member States, but only when they act as implementers of Community law.
Selle lisanduse tulemusena on harta muutunud juriidiliselt siduvaks: see on siduv nii oma pädevuse piires tegutsevate Euroopa institutsioonide suhtes kui ka liikmesriikide suhtes, ent ainult siis, kui liikmesriigid rakendavad ühenduse õigust.
It thus o.erscitizensanadditionalsafeguard vis-ë-vis the Union.
Seega pakub harta kodanikele lisakaitset liidu eest.
This in no way signi«esthattheprotectionofthefundamentalrightsguaranteed to citizens, vis-ë-vis their States, by each national constitution is being called into question, or that competences are being surreptitiously conferred on the Union, despite the claims made by some critics that the Union could in this way impose economic and social policy guidelines on the Member States.
See ei tähenda aga mingil juhul, nagu oleks liikmesriigi põhiseadusega tagatud kodanike põhiõiguste kaitse liikmesriigi ees kuidagi küsitav või nagu antaks liidule salamahti lisaõigusi, hoolimata mõnede kriitikute väidetest, et liit võib sel moel liikmesriikidele peale suruda majandus- ja sotsiaalpoliitilisi suuniseid.
The assertion in the Constitution that the Charter does not extend the « e l d of a p p l i c a t i on of Union l a w , d offe s n o t e s t a b l iffs h a n y n e w power or task for the Union and does not modify the powers and tasks conferred on it in the Constitution (Article II-111) is particularly clear on this subject.
Põhiseaduses sisalduv väide kinnitab eriti selgelt, et harta ei laienda liidu õiguse rakendusala ega lisa liidule volitusi ja ülesandeid ega muuda liidule põhiseadusega (artiklis II-111) antud volitusi ja ülesandeid.
Intergovernmental Conference to try to incorporate further safeguards18 over and above those which the Convention had already laid down with a view to preventing any unwanted expansion in Union powers.
Kuid mõnede liikmesriikide kartused hartas sisalduvate sotsiaalsete ja majanduslike õiguste mõjude üle ajendasid valitsustevahelist konverentsi lisama veel teisi tagatisi peale konvendi sätestatute, et vältida liidu volituste soovimatut laienemist.
The necessity of such a step, which seems to disregard well established doctrine in European constitutional law, is not clear; however, given that the legal e . e c t of the C h a r t e r is not called into question, it can be accepted.
Juriidiline vajadus sellise sammu järele, mis näib eiravat Euroopa konstitutsiooniõiguses tugevalt juurdunud erisusi, ei ole selge; kuid võttes arvesse, et see ei vähenda harta õiguslikku toimet, võib seda aktsepteerida.
The rights set out in the Charter correspond, in general terms, to the common set of fundamental rights which the Union already recognised and which resulted from the constitutional traditions of the Member States or the European Convention on Human Rights.
Hartas sätestatud õigused langevad üldjoontes kokku liidus juba tunnustatud põhiõigustega, mis tulenesid liikmesriikide põhiseaduslikest traditsioonidest või Euroopa inimõiguste konventsioonist.
This can only help to strengthen citizens' trust in their Union.
Mõte on selles, et need õigused peaksid olema
THE EUROPEAN PARLIAMENT`S OPINION ON THE EUROPEAN CONSTITUTION means of the stipulation that the Union will seek accession to the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (to which all the Member States are parties), as Parliament has long been proposing.
Harta lisamist põhiseadusesse mainitakse kohe põhiseaduse avalehekülgedel põhiõigustele ja liidu kodakondsusele pühendatud eraldi jaotises. Järgmine samm põhiseaduste kaitseks liidu tasandil on sätestada, et liit taotleb ühinemist Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste konventsiooniga (millega on ühinenud kõik liikmesriigid), nagu parlament on juba tükk aega soovitanud.
This will entail an agreement withthe Council of Europe.
See hõlmab kokkulepet Euroopa Nõukoguga.
The decision to conclude that agreement will have to be adopted by a quali«edmajority, after approval by Parliament.
Kokkuleppe sõlmimise otsus tuleb vastu võtta kvalitseeritud häälteenamusega pärast parlamendilt heakskiidu saamist.
Further aspects of the Constitution could be cited which strengthen citizens' rights of participation in the European political process (such as the people's legislative initiative, or citizens' initiative: Article I-47, paragraph 4) or which help to enhance the legal protection of their rights, by facilitating access to the Court of Justice.
Võib mainida ka põhiseaduse teisi aspekte, mis kinnistavad kodanike õigusi osaleda Euroopa poliitilises protsessis (näiteks inimeste seadusandlik algatus ehk kodanike algatus: artikli I-47 lõige 4) või mis aitavad tõhustada nende õiguste juriidilist kaitset, lihtsustades juurdepääsu Euroopa Kohtule.
Parliament can only welcome these vital steps designed to transform the EU into a genuine union of States and citizens.
Parlament võib neid elutähtsaid samme, mille eesmärk on muuta EL tõeliseks riikide ja kodanike liiduks, ainult tervitada.
A clear and readily understandable d e « n i t i on of the Union ' s cffo m p e t en c e s :
Liidu pädevuse selge ja kergesti mõistetav määratlus
One of the most important questions to which the new constitutional text needed to provide an answer was that of `who does what?' in Europe. A clari«cationofthiskindisessentialifcitizensaretograspproperlytheallocation of political responsibilities at European level.
Üks olulisemaid küsimusi, millele uus põhiseaduse tekst pidi vastuse leidma, oli“mida keegi Euroopas teeb?”Niisugune selgitus on oluline selleks, et inimesed mõistaksid täpselt poliitilise vastutuse jaotust Euroopa tasandil.
It will also o.eranadditional safeguard to all those who fear excessive intervention on the part of the Union.
Samuti kujutab see endast lisatagatist kõigile neile, kes kardavad liidu tõsist sekkumist.
With a view to providing this c l a r i « c a t i on , the C on s t i tffu t i on d e « n e s the Union ' s cffo m p e t en c e s , dividing them into three categories, each with a di.erentlegal status and each implying a d i . e r en t d e g r e e of Union in t e r v en t i on : the Union ' s exclusive competences; the competences it shares withthe Member States; and action to support or complement action by the Member States.
Niisuguse selgituse esitamiseks määratleb põhiseadus liidu pädevuse, jaotades selle kolme kategooriasse, millest igaühel on erinev õiguslik staatus ja millest igaühe puhul võib ühendus sekkuda erineval määral: liidu ainupädevus; liidu liikmesriikidega jagatud pädevus ning tegevus liikmesriikide tegevuse toetamiseks või täiendamiseks.
By virtue of their speci«cnature,thecommonforeignandsecuritypolicyand the coordination of economic and employment policies warrant speci«cprovisions which fall outside the three categories (cf. Annex 1).
Oma erilise laadi poolest nõuavad ühine välis- ja julgeolekupoliitika ning majandus- ja tööhõivepoliitika kooskõlastamine erisätteid, mis jäävad nendest kolmest kategooriast väljapoole (vrd lisa 1).
THE EUROPEAN PARLIAMENT`S OPINION ON THE EUROPEAN CONSTITUTION
See põhimõte iseenesest on mis tahes tsentraliseeritud superriigi tekkimise vältimiseks piisav, kuna see viitab, et kogu pädevus kuulub liikmesriikidele, välja arvatud juhtudel, mil nad annavad pädevuse üle liidule.