natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Of course, this does not mean we should close ourselves off from other parts of the world.
Loomulikult ei tähenda see seda, et me peaksime ennast ülejäänud maailmale sulgema.
“ gaps within the Baltic
Majanduskriisi ei tohiks pidada ohuks
Sea Region.
Läänemere riikidele.
Head of Marine Protection, Ministry of Agriculture, Environment and Consumer Protection, Mecklenburg-Vorpommern, Germany
Põllumajandus, keskkonna- ja merekaitseministeeriumi merekaitse osakonna juhataja, Mecklenburg-Vorpommern, Saksamaa
The issues that need to be addressed in the region and the sea itself are complex.
See strateegia on Läänemere regioonile pöördepunktiks.
What problems do you anticipate will be the most challenging?
Mida te kõige enam loodate, et 10 aasta jooksul muutub?
The strategy represents a turning point for the Baltic Sea Region.
Probleemid, millega tuleb selles regioonis tegeleda ning on seotud mere endaga, on keerulised.
In 10 years’ time, what do you most hope will have changed?
Milliseid probleeme peate teie kõige suuremateks väljakutseteks?
I really hope that, 10 years from now, decisions which have to be made and actions that have to be taken in different sectors, like agriculture, water management, transport or fisheries, are based on integrated planning and administration procedures.
Ma loodan siiralt, et kümne aasta pärast põhinevad erinevates sektorites, nagu põllumajandus, veemajandus, transport ja kalandus, langetatud otsused ja teostatavad tegevused ühtse planeerimise ja juhtimise protseduuridel.
These should work towards the common goal of making the Baltic Sea Region a model for a sustainably
Need peaksid töötama ühtsete eesmärkide nimel, milleks on
In my opinion, the eutrophication of the Baltic Sea, with all its negative effects of algal and cyanobacterial blooms, oxygen depletion and dead zones, will be by far the biggest and most challenging issue for the coming decades.
Minu arvates on kõige suuremaks probleemiks ja järgmise kümnendi raskeimaks väljakutseks Läänemere eutrofeerumine, mis põhjustab vetikate ja tsüanobakterite õitsengut, hapnikupuudust ja surnud tsoone.
Eutrophication is caused by an overload of plant nutrients from mainly land-based sources.
Eutrofeerumist põhjustab maapealsetest allikatest pärit taimetoitainete üleküllus.
The Baltic Sea is very vulnerable to eutrophication, since it has a managed and environmentally healthy place in the EU and in the world.
Läänemeri on maailmas jätkusuutlikult majandatud ning terve keskkonnaga kohaks.
“ in the region and for the environment of the Baltic Sea.
Kõik projektid peavad olema kasulikud kõikidele selle regiooni elanikele ning Läänemere keskkonnale.
„ relatively small rate of water exchange.
eutrofeerumise suhtes väga haavatav, sest siin on suhteliselt väike veevahetus.
Consequently, any substance will aggregate if the rate of input is higher than the rate of output.
Kui sissevool on suurem kui väljavool, siis kasvab järelikult kõikide ainete kogus.
Phosphate and nitrate are the most important nutrients in this context.
Antud kontekstis on kõige olulisemad toitained fosfaadid ja nitraadid.
Nitrate input is difficult to reduce since it derives mainly from diffuse agricultural sources in the drainage area.
Nitraatide sissevoolu on raske vähendada, sest see pärineb peamiselt hajutatudpõllumajanduslikest
The strategy could indeed mark a turning point for this region.
See strateegia võib tõesti olla antud regioonile pöördepunktiks.
A step forward to an integrated and cross-sectoral policy approach has been taken.
Integreeritud valdkondadevahelise poliitilise lähenemise suunas on astutud samm lähemale.
This will hopefully help to overcome old sectoral and national thinking and acting, which is responsible for many of the problems we are facing today.
See aitab loodetavasti saada üle vanast sektoripõhisest ja riiklikust mõttelaadist ja tegutsemisest, mille tõttu ongi tekkinud paljud meie tänapäeva probleemid.
The environmental damage to the Baltic Sea can be seen as a result of short-sighted
Läänemerele tekitatud keskkonnakahjustusi võib vaadelda kui meie lühinägelikku tegevust allikatest.
Water Framework Directive, into agricultural practice and within the EU Common Agricultural Policy (CAP) will be one big challenge.
Üheks suureks väljakutseks põllumajandusasutustele ja ELi ühtsele põllumajanduspoliitikale (CAP) on kõrgemate veekvaliteedi standardite rakendamine, mis tulenevad ELi veevõrgustiku direktiivist.
Water and agricultural managers as well as farmers must talk to each other in order to find solutions in practice.
Veevärgi ning põllumajandussektori juhid ning talupidajad peavad lahenduse leidmiseks üksteisega läbi rääkima.
The strategy gives a platform for this kind of cross-sectoral approach.
Antud strateegia loob aluse sellisele valdkondadevahelisele lähenemisele.
mismanagement of our common natural heritage.
ühise looduspärandi kasutamisel.
Too many policies, all impacting on the same region, at different national and international scales, have been administered independently.
Liiga paljusid poliitikaid, mida on rakendatud samale regioonile erinevatel riiklikel ja rahvusvahelistel tasanditel, on juhitud sõltumatult.
Obviously, this led to a system which was not able to manage resources in an optimum way and which was not tailored to the special needs of the people and environment around the Baltic Sea.
Ilmselgelt viis see süsteemini, kus puudub võimalus ressursside optimaalseks kasutamiseks ja mis ei vasta Läänemere ümbruse elanike ja keskkonna eripärastele vajadustele.
What are the biggest obstacles to successful implementation of the strategy in your opinion?
Millised on teie arvates suurimad takistused selle strateegia rakendamisel?
The environmental problems within the Baltic Sea, such as eutrophication and overfishing, as well as contamination and habitat destruction, can probably only be solved by common sustainable development on the basis of an ecosystem approach as stated in the Baltic Sea Action Plan of the Helsinki Commission (HELCOM).
Läänemere keskkonnaprobleeme, nagu näiteks eutrofeerumine ja liigne kalastamine ning ka saastamine ja elukeskkonna hävitamine, on tõenäoliselt võimalik lahendada ainult ühise jätkusuutliku arenguga, mille aluseks on lähenemine ökosüsteemile, nagu on mainitud ka Helsinki Komisjoni (HELCOM) Läänemere tegevuskavas.
This will play a major role in the implementation of the strategy.
See mängib strateegia rakendamisel peamist rolli.
Unlike EU directives, the character of the strategy is not a legally binding one.
Erinevalt ELi direktiividest ei ole antud strateegia juriidiliselt siduv.
Some people will probably try to use the strategy and action plan as a kind of watering can to transfer money into the region for funding all different kinds of business-as-usual projects.
Mõned inimesed kavatsevad tõenäoliselt kasutada seda strateegiat, et hankida regioonis erinevat laadi tavapäraste äriprojektide rahastamiseks vajalikke vahendeid.
In my understanding, this would not be in the spirit of this strategy.
Minu arusaama kohaselt ei ole see strateegia vaim.
We need a very strong administrative involvement of the Commission, which should keep an eye on sector integration and cross-compliance.
Me vajame väga tugevat komisjoni administratiivset sekkumist, mis peaks jälgima sektorite integreerumist ja vastastikuseid mööndusi.
Each single project must result in a win-win situation for all people in the region and for the environment of the Baltic Sea.
Kõik projektid peavad olema kasulikud kõikidele selle regiooni elanikele ning Läänemere keskkonnale.
ACROSS THE BOARD
KÕIKEHÕLMAV
THE JOSEFIN PROJECT
VÄIKESTE JA KESKMISTE
SUPPORT FOR SMES BRINGS NEW BENEFITS TO THE BALTIC SEA REGION
ETTEVÕTETE TOETAMINE TOOB LÄÄNEMERE REGIOONILE UUSI TULUSID
Many different countries are working together with regional policymakers at the Commission, to make the Baltic Sea Region a better place to live and work.
Paljud erinevad riigid teevad koostööd komisjoni regionaalpoliitikutega selle nimel, et muuta Läänemere regioon paremaks elu- ja töökeskkonnaks.
Eight of these are EU Member States, able to use European regional funding to give new business ventures and scientific projects that span national borders, a vital kick start.
Neist kaheksa on ELi liikmesriigid, kellel on ettevõtluse ja teaduslike projektide käivitamiseks võimalik kasutada Euroopa Regionaalarengu Fondi ressursse.
All the projects have the common goal of bringing the Baltic countries together to make the region an attractive place to invest, work and live.
Kõikide projektide ühiseks eesmärgiks on Läänemere riikide kokkutoomine, et muuta see regioon investeerimiseks, töötamiseks ning elamiseks atraktiivseks.
From January 2009 to April 2012 – the JOSEFIN project will receive:• Over €3.5 million in ERDF support from the transnational Baltic Sea Region cooperation programme • Nearly €0.6 million from participating countries Total: over €4 million
Alates 2009. aasta jaanuarist kuni 2012. aasta aprillini saab projekt JOSEFIN:• üle 3,5 miljoni euro ERDFi toetust Läänemere regiooni riikidevaheliselt koostöö programmilt; • peaaegu 0,6 miljonit eurot kaasatud riikidelt; kokku: üle 4 miljoni euro.
Promoting common resources The Baltic region is rich in natural resources - key assets for future development.
Ühiste ressursside edendamine Läänemere regioon on looduslike ressursside poolest rikas ning need on tulevikuarengu seisukohalt võtmeväärtusega.
Both marine and inland resources provide important economic assets and through careful management they offer a very attractive environment to residents and visitors alike.
Nii mere- kui ka maismaaressursid kujutavad endast majanduslikku väärtust ja nende õige kasutamine pakub atraktiivset keskkonda nii elanikele kui ka külastajatele.
A number of businesses and science projects are centred around conservation and environmental improvements.
Hulk ettevõtteid ja teadusprojekte on koondunud keskkonna säästmise ja parandamise ümber.
Encouraging innovation Companies which have already shown their innovative credentials can enhance their business prospects through initiatives like JOSEFIN, making them bigger and more reliable employers that stand the test of time.
Ettevõtted, kes on juba näidanud oma innovaatilist pädevust, võivad äriperspektiive JOSEFINi sarnaste algatuste kaudu täiendada, muutes end suuremaks ja töötajatele usaldusväärsemaks, mis peab ajale vastu.
Vibrant prospects for cities and regions Many of the projects receiving funding will improve urban planning and ensure that new development meets people’s needs and enhances the quality of life for those living and working in built-up areas.
Elavad eesmärgid linnadele ja regioonidele Paljud rahastatavad projektid täiendavad linnaplaneeringuid ja tagavad uute arengute vastavuse inimeste vajadustele ning parandab tiheda asustusega piirkondades elavate inimeste elukvaliteeti.
New ways of achieving lasting gains
Uus püsivate tulemuste saavutamise moodus
The JOSEFIN Initiative – helping small business get a foothold
Algatus JOSEFIN: väikeettevõtete jalule aitamine
JOSEFIN - using innovative ways of assessing risk to benefit both investors and SMEs.
JOSEFIN: innovaatiliste riskihindamise viiside kasutamine, et kasu saaksid nii investorid kui ka väikesed ja keskmised ettevõtted.
Along with developing risk-assessment techniques, a new transnational fund gives the guarantees investors need to inspire their support and helps to make business in the region more international.
Koos arenevate riski hindamise tehnikatega pakub uus riikidevaheline fond investoritele garantiisid, mida on vaja nendepoolse toetuse julgustamiseks ja mis aitab regiooni ettevõtetel muutuda rahvusvahelisemaks.
The JOSEFIN partnership is keen to receive applications from SMEs to help them further innovative projects and develop new business abroad.
JOSEFINi partnerlus ootab avaldusi väikestelt ja keskmise suurusega ettevõtetelt, et aidata neid edasi innovaatiliste projektidega ning arendada uusi ettevõtteid välismaal.
“An IT company in Berlin, Condat AG, made us see just how useful the JOSEFIN initiative could be,” explained Torsten Mehlhorn, Project Manager from the Investitionsbank Berlin.
„Üks Berliini IT-firma Condat AG näitas just meile seda, kui kasulik võib algatus JOSEFIN olla,” seletas Torsten Mehlhorn, Investitionsbank Berlini projektijuht.
“We worked with this company to arrange suitable financing and technical support which opened up markets in China for their IT systems.
„Me töötasime selle ettevõttega, et korraldada sobiv finantseerimine ja tehniline tugi, ning see avas Hiinas nende IT-süsteemidele turud.
In the process we identified many types of practical business support which we have since incorporated into JOSEFIN.”
Selle protsessi käigus tuvastasime me mitu praktilist ettevõtte toetamise viisi, mida me oleme kasutanud JOSEFINi ühinemisest saati.”
Made-to-measure service for businesses JOSEFIN is providing specific coaching for SMEs as they plan their international collaboration and apply for funding.
JOSEFIN pakub rahvusvahelist koostööd planeerivatele ja rahastamist taotlevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele spetsiifilist abi.
Once this is achieved, JOSEFIN ensures that finance is more readily available through its transnational guarantee fund, backed by a European bridging loan facility.
Kui eesmärk on saavutatud, kindlustab JOSEFIN oma riikidevahelise garantiifondi abil finantseeringute parema kättesaadavuse, mis on tagatud Euroopa sihtlaenuteenuse abil.
The risks to companies and banks are considerably reduced through this solid risk-sharing model.
Selle usaldusväärse riskijagamismudeliga vähendatakse märkimisväärselt ettevõtete ja pankade riske.
At every step, expert knowledge is available on how companies can thrive in this unique region and build further success through international projects.
Igal sammul on saadaval ekspertteadmised selle kohta, kuidas ettevõtted selles ainulaadses regioonis areneda võiksid ning rahvusvaheliste projektide abil oma tegevust veelgi edendada saaksid.
Financial power for SMEs JOSEFIN is championing the needs of SMEs because they have a strong track record of being flexible and innovative in seizing business opportunities.
JOSEFIN võitleb väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vajaduste eest, sest need on näidanud ettevõtlusvõimaluste arendamisel oma paindlikkust ja innovaatilisust.
Given extra support, they can go further than their local market and build their ideas into international collaborative ventures with business success that serves the wider region.
Täiendava toetusega võivad need kohalikust turust kaugemale jõuda ning ehitada oma ideesid rahvusvahelise ühisriski abil, mille äriedu teenib laiema regiooni huve.
Making the region more accessible Some ventures focus on how the region can become more accessible to entrepreneurs from outside the Baltic region and how they can be encouraged to travel and do business over a wider area.
Mõned riskid on keskendunud sellele, kuidas muuta regioon avatumaks ettevõtjatele, kes jäävad Läänemere regioonist välja, ja kuidas neid julgustada laiemas piirkonnas reisima ja ettevõtlusega tegelema.
Opening up the region in this way has direct business benefits, but also longer-term gains through social integration.
Sel viisil regiooni avamine toob otseselt kasu ettevõtlusele, kuid pikemas perspektiivis aitab kaasa ka sotsiaalsele integratsioonile.
COHIBA WORKING ON WAYS TO IDENTIFY AND CONTROL THE FLOW OF HAZARDOUS SUBSTANCES INTO THE BALTIC SEA
COHIBA: LAHENDUSTE OTSIMINE OHTLIKE AINETE LÄÄNEMERRE SATTUMISE TUVASTAMISE JA PIIRAMISE MOODUSTELE
COHIBA – knowledge is the power behind change
COHIBA: teadmised on muutuste taga peituv jõud
In the laboratory, the luminescent bacteria dim quickly, providing a natural light meter measuring the high level of toxicity in the water which surrounds them – a simple and clear indication that identifying what chemical compounds are being released, where and to what extent, is crucial to the well-being of the Baltic Sea, the species which inhabit it and the people who use it.
Laboris tuhmuvad luminestsentsitud bakterid kiiresti, võimaldades loomuliku valguse mõõtjal hinnata neid ümbritseva vee mürgilisust – lihtne ja puhas tuvastamisviis, mis näitab, millised keemilised ühendid on vabanenud, kus ja millises mahus, on see Läänemere, seal elavatele liikide ning vett kasutavate inimeste heaolule vajalik.
The surveillance is not simply aimed at generating a snapshot of the current situation, but can also be a basis for new policies in the countries bordering the sea.
COHIBA plaanib teha just seda. Panorama reisib Helsingisse ja kohtub projekti asutajaga, teadlastega ning juhtidega, et saada teada, mida COHIBA teinud on, et kontrollida Läänemere regioonis ohtlikke aineid.
It is hoped the data collected will be the basis for reforms to chemical use in industry, the treatment of waste water and changes to agricultural practices.
Loodetakse, et kogutud andmed on tööstuses kasutatavate ainetega tehtavate muudatuste, heitvee puhastamise ning põllumajandusrakenduste muutmise alusteks.
Information will be used to develop national programmes and registers, keeping those using the chemicals concerned up to date with their environmental impact and what steps to take to mitigate that impact.
Teavet kasutatakse riiklike programmide ja registrite arendamiseks, hoides kemikaalide kasutajaid kursis nii ainete mõjuga keskkonnale kui ka vajalike meetmetega, mis ainete mõju pehmendavad.
“Neither the authorities nor the public know enough about chemical controls – we need to circulate information,” says Kaj Forsius, the project’s developer.
„Ametkondadel ja avalikkusel ei ole piisavalt teavet kemikaalide piiramise kohta, me peame infot levitama,” ütles projekti arendaja Kaj Forsius.
COHIBA sets out to do just that.
Te saate kindlasti endale tulekindla mööbli.
Panorama travels to Helsinki and talks to the project’s founders, scientists and managers to find out what COHIBA is doing to control hazardous substances in the Baltic Sea Region.
Vaevu kasutatavatel keemilistel ainetel, mis on muutunud elupäästvateks, on meie elus mängida peen roll.
There are some models established for nutrient run-off patterns, but the need for much more information on hazardous substances is acute: “We have to find out more about what is coming from where and what impact it is having,” explains Forsius.
Laske oma pilgul kodus ringi käia ning te märkate kohe pinnakatteid, puhastusvahendeid, ravimeid, deodorante, väetiseid, mis toovad teile leiva lauale – kõik need koosnevad keemiliste ainete keerulisest segust.
From January 2009 to January 2021, COHIBA – the control of hazardous substances in the Baltic Sea Region – will receive:
Paljud neist sattuvad heitvee sisse, millest osa puhastatakse, palju aga jääb puhastamata.
• €3.8 million from the Baltic Sea Region programme• €1.1 million from participating countries
„Me peame täpsemini teada saama, kust miski pärit on ja milline mõju sellel keskkonnale on,” selgitas Forsius.
As part of HELCOM’s Baltic Sea action plan to drastically reduce pollution and restore the sea’s good ecological status by 2021, COHIBA will set out to identify just how great the problem is and develop cost-effective solutions.
Kuna HELCOMi Läänemere tegevuskava üheks osaks on saasteainete oluline vähendamine ning mere hea ökoloogilise oleku taastamine 2021. aastaks, siis COHIBA alustab probleemi tõsiduse kindlakstegemisega ning tulusate lahenduste arendamisega.
You will almost certainly have fire retardant furniture. From the merely useful to the positively life-saving – chemical substances have an intricate role to play in all our lives.
• 3,8 miljonit eurot Läänemere regiooni programmi fondidest;• 1,1 miljonit eurot projektis osalevatelt riikidelt;kokku 4,9 miljonit eurot.
COHIBA is keeping a close eye on 11 substances which have been identified as top priorities for monitoring in the Baltic Sea.
COHIBA jälgib lähemalt 11 ainet, mida peetakse Läänemere jälgimisel kõige prioriteetsemateks.
Quantities emitted from water treatment plants and the liquid leaching out of landfill sites are measured and experiments conducted to see the effects these have on the Baltic’s fragile ecosystem.
Veepuhastusjaamadest ning prügilatest väljaligunevat saastet mõõdetakse ning viiakse läbi eksperimente, et näha, milline mõju on neil Läänemere haprale ökosüsteemile.
Substances range from some of the most recently launched compounds to what project managers refer to ironically as ‘old friends’, mercury and cadmium, and it is EU regional funding which is making this vital surveillance possible.
Ained varieeruvad kõige uuematest ühenditest sellisteni, mida projektijuht irooniliselt „vanadeks sõpradeks” kutsub, nimelt elavhõbe ja kaadmium, ja selle eluliselt tähtsa seire teeb võimalikuks ELi regionaalne rahastamine.
Hazardous substances – Where do they come from?
Ohtlikud ained – kust need tulevad?
Where do they end up?
Kuhu nad jõuavad?
What effect do they have?
Milline mõju neil on?
Around 200 people are involved in the project, some of whom are the scientists responsible for testing and analysing the 240 samples collected each year for COHIBA to examine in its labs throughout the region.
Projekti on kaasatud umbes 200 inimest, kellest osa on teadlased, kes vastutavad igal aastal üle regiooni paiknevates laborites COHIBAle kogutud 240 proovi kontrollimise ja analüüsimise eest.
COHIBA, launched at the start of 2009, is just one measure which will help the situation facing the Baltic Sea and the region surrounding it.
COHIBA käivitati 2009. aasta alguses ja on vaid üks abinõu, mis praeguses seisus olevat Läänemerd ja seda ümbritsevat regiooni aitab.
The EU’s Integrated Maritime Policy, with its emphasis on policies which take into account the overall picture as opposed to focusing sector by sector, came into being in 2008.
2008. aastal võeti vastu ELi ühtne merenduspoliitika, mis rõhutab tervikpilti arvestavate tegevuskavade tähtsust selle asemel, et keskenduda probleemile valdkonniti.
This will be complemented by the EU’s Strategy for the Baltic Sea Region, 2009, steered by the European Commission's Regional Policy Directorate-General, which clearly identifies how intertwined the priority areas are.
Seda täiustatakse 2009. aastal Euroopa Komisjoni regionaalpoliitika direktoraadi juhitud ELi Läänemere strateegiaga, mis näitab selgelt, kui läbipõimunud on omavahel prioriteetsed valdkonnad.
Finally, REACH, the European Commission’s requirements governing chemical registration, came into force in 2007.
Lisaks jõustus 2007. aastal ka REACH, Euroopa Komisjoni nõue kemikaalide registreerimise kohta.
This will also play a key role in reducing the amount of dangerous chemicals finding their way into the environment.
Ka see mängib olulist rolli keskkonda jõudvate kemikaalide koguse vähendamisel.
COHIBA biologists are looking at a range of indicators: toxicity in the livers of fish, the reaction of luminescent bacteria, and fertility levels in various species – endocrine disrupters, which can include chemicals which impact on fertility, are a particular problem, as are dioxins, with levels in Baltic herring exceeding EU safety limits.
COHIBA bioloogid otsivad paljusid selliseid indikaatoreid nagu mürkaineid kalade maksas, luminesentsitud bakterite reaktsiooni ning erinevate liikide viljakust, näiteks endokriimseid katkevusi, mis võivad tuleneda kemikaalide mõjust viljakusele ja on eriti problemaatilised, nagu on ka dioksiidid, mille sisaldus Läänemere heeringas ületab ELi ohutuspiiri.
There is no shortage of substances to analyse.
Analüüsitavate ainete puudust ei ole.
• Assessing the release patterns and pathways to the Baltic Sea marine environment;
Keemik analüüsib kõikides proovides ühte ühendit või ühendite liiki.
A chemist analyses one compound, or family of compounds, across all the samples.
Logistika on keeruline ja aega napib.
The logistics are complex and time constraints tight, samples have to be in the lab within 24 hours of being taken, in order to be stabilised.
Et proovid oleksid stabiilsed, peavad need jõudma laborisse 24 tunni jooksul.
If they aren’t treated swiftly, compounds will start to break down.
Kui neid kiiresti ei töödelda, hakkavad ühendid lagunema.