natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Whenthe measure was introduced another, admittedly secondary, purpose was to help run down the Community’s huge and costly intervention stocks […].
Kui meede võeti kasutusele, siis selle mööndavasti teisejärguline eesmärk oli aidata vähendada ühenduse suuri ja kulukaid sekkumisvarusid […].
The measure can therefore still be regarded as a market regulation instrument’.
Seega võib meedet endiselt pidada turu reguleerimise instrumendiks”.
‘The Member States […] are well able to make effective use of the resources […]. On the other hand, there is some doubt about the effectiveness of the measure in terms of market regulation. […] in some cases, possibly a large proportion of the products withdrawn from Community stocks returns indirectly to intervention’.
“Liikmesriigid[…]suudavad kasutada vahendeidtõhusalt[…].Teiselt poolt on mõningane kahtlus meetme tõhususe kohta turu reguleerimisel […] mõnel juhul on võimalik, et suur osa ühenduse sekkumisvarudest eraldatud toodetest tagastatakse kaudsel teel sekkumisvarudesse tagasi”.
‘While there is no doubt that it [the aid] is an efficient instrument of social aid, it is considerably more expensive than export refunds as a method of reducing the structural surplus […]’.
“Ehkki see [abi] on kahtlemata sotsiaalse abi mõjus vahend, on see struktuuriliste ülejääkide vähendamise meetodina eksporditoetustest tunduvalt kallim […]”.
‘[…] in view of Europe’s serious poverty problem and of the unquestionable usefulness of the aid to the needy, continuation of the measure should certainly be recommended and possibly even an increase in the financial resources devoted to it. […] The Council has made it clear […] that the social aspects were regarded as more important than the role of the measure as an instrument of market regulation.’
“[…] pidades silmas tõsist vaesuse probleemi Euroopas ja vaieldamatut abi kasulikkust abivajajatele, tuleks kindlasti soovitada meedet jätkata ja sellele määratud rahalisi vahendeid isegi suurendada. […] Nõukogu on selgelt väljendanud, […] et meetme sotsiaalseid aspekte peetakse tähtsamaks kui meetme osa turu reguleerimisel.”
Regulation (EC) No 1234/2007, recital 18.
Määrus (EÜ) nr 1234/2007,
Regulation(EC) No 1234/2007, which consolidated Regulation(EEC) No3730/87,alsoconsidersthescheme‘animportantsocial measure’18.
Ka määruses (EÜ) nr 1234/2007, millesse on konsolideeritud määrus (EMÜ) nr 3730/87, peetakseskeemitähtsakssotsiaalseks meetmeks18.
A similar perception of the social aim of the measure is shared by the managing authorities of the Member States visited during the audit, which expressedtheimportance ofthesocial dimension ofthe programme being well coordinated at nationallevel.
Meetme sotsiaalse eesmärgi suhtes on samal arvamusel ka auditi käigus külastatud liikmesriikide haldusasutused, kes rõhutasid vajadust programmisotsiaalset mõõdetriiklikultasandil kooskõlastada.
Furthermore, as recently as April 2006, the European Parliament adopted a declaration ‘on supplying approved charities working to implement the European food aid programme for the most deprived’.Inits declaration, the European Parliament regarded the measureasapart ofthe aim ofreducing poverty, andinvitedthe Commission andthe Councilto maintain andincreasethe aid with certainimplementing adaptations(see Box 8).
Lisaks on Euroopa Parlament võtnud aprillis 2006 vastu deklaratsiooni puudust kannatavatele kodanikelesuunatud Euroopatoiduabiprog-rammi ellu viivate tunnustatud heategevusorganisatsioonide varustamise kohta. Oma deklaratsioonis käsitles Euroopa Parlament meedet vaesuse vähendamise eesmärgi osana ning kutsus komisjonija nõukogu üles säilitama ja suurendama abi koos teatavate muudatustega sellerakendamisel(vt 8. selgitus).
EP’S DECLARATION MAIN POINTS
EUROOPA PARLAMENDI DEKLARATSIOONI PÕHIPUNKTID:
• recognise the fact that there are undernourished people in the European Union and acknowledge the need to meet their food requirements,
• tunnistada Euroopa Liidus alatoitluse all kannatavate inimeste olemasolu ning teadvustada nende toiduvajaduste täitmise tarvidust,
• place the European food aid programme on a permanent footing and provide a global multiannual budget allocation,
• muuta Euroopa toiduabiprogramm alaliseks ja eraldada sellele mitmeaastane üldine rahaline kate,
• open the measure up to new sectors such as pork, poultry and eggs,
• laiendada meedet uutele valdkondadele, nagu sealiha, linnuliha ja munad,
• includeintheprogrammeinnovative measurestoensurethedistributionofbalancedfood rations,
• kaasata sellesse programmi uuenduslikud meetmed, et jagada toidunorme võrdselt,
• regard food aid as part of the aim of reducing poverty,
• arvestada, et toiduabi täidab vaesuse vähendamise eesmärki,
• modify the rules so as to allow:
• muuta reegleid, võimaldades:
• for the stocks reserved for the programme to be build up, i.e. set aside for and allocated to the most deprived,• for the bartering procedure to be extended,• for products that are not available as part of intervention stocks to be bought on the Community market.
• luua programmi jaoks spetsiaalsed varud, mis suunatakse puudust kannatavatele kodanikele, • laiendada vahetustegevust;• osta ühenduse turult tooteid, mis ei ole kättesaadaval sekkumisvaruna.
COORDINATION WITH OTHER SOCIAL POLICY MEASURES SHOULD BEIMPROVED
TULEKS PARANDADA KOOSKÕLASTAMIST SOTSIAALPOLIITIKA MEETMETEGA
Regulation (EEC) No 3730/87.
Määrus (EMÜ) nr 3730/87.
The legislator clearly established that the food aid programme should be regarded as a contribution, albeit significant, towards the wellbeing ofits most deprivedcitizens19(see Box 6).
Seadusandja on selgelt sätestanud, et toiduabiprogramm peaks aitama oluliseltkaasaenimpuudustkannatavateisikuteheaolule19(vt
Hence,thiscontribution should be coordinated and createsynergies withthe other policies, schemesandactionsset upat both Communityand Member States levelsto meet betterthe needs ofthe most deprived persons.
6.selgitus).Sellesttulenevalttulekskaasabikooskõlastadajaluua koostoimeühendusejaliikmesriikidetasandilkasutatavateteiste skeemide,põhimõteteja meetmetega,etpareminitäitaenimpuu-dustkannatavateisikute vajadusi.
At the level of the Member States audited, the managing authorities are the paying agencies for agricultural expenditure.
Auditeeritud liikmesriikides on haldusasutusteks põllumajanduskulude makseasutused.
With the exception of France, in the Member States audited there wasnoevidenceof close cooperation between the paying agency and other key actors for social actions such as the ministries of social affairs. Such cooperation is necessaryfor better understanding and meetingthe needs ofthe charitable organisations and ofthe deprived persons.
Välja arvatud Prantsusmaa, puudusid auditeeritud liikmesriikides tõendid tiheda koostöö kohta makseasutusteja sotsiaalmeetmeteteistepeamisteosapooltevahel,nagusotsiaal-ministeeriumid.Sellinekoostööonvajalik,etparemini mõistaja täitaheategevusorganisatsioonidejapuudustkannatavateisikute vajadusi.
THE MEANS AND METHODS EMPLOYED: ARE THE MEANS COMMENSURATE WITH THE OBJECTIVES SOUGHT AND ADEQUATELYIMPLEMENTED?
KASUTATUD VAHENDID JA MEETODID: KAS VAHENDID ON VASTAVUSES VALITUD EESMÄRKIDEGA JA ASJAKOHASELT RAKENDATUD?
BETTER TARGETING OF RECIPIENTS NEEDED TO ACHIEVE‘SIGNIFICANT CONTRIBUTION’
OLULISE PANUSE SAAVUTAMISEKS ON VAJA ABI PAREMINI ABISAAJATELE SUUNATA
LOW
ABI
The large number of potential beneficiaries and the relatively low level ofavailableresources meanthatbeneficiariesneedtobetargeted toallowthe measuretohaveanysignificantimpactonthetarget population.
Võimalike abisaajate arvukuse ja vahendite suhteliselt vähese kättesaa-davusetõttutuleks moodustadaabisaajatestsihtrühm,et meetmel olekssellelesuurem mõju.
As shown in table in Annex II the budgetary appropriations per poten-tialbeneficiaryamountstoaboutsixeuroperpersonperyear.
Nagu on näidatud II lisa tabelis, on eelarveassigneeringud ühe potentsiaalse abisaaja kohtaligikaudu kuus eurot aastas.
On the other handthe Commission,initsimpactassessment,indicates thatin 2006 morethan 13 million peoplein 15 Member States ben-efitedfromtheprogrammeandestimatesthatthecostofasingle mealofferedbycharitiesisatleasttwoeuro.Thisimpliesthatthe programmecontributestothedistributionofa maximumofthree meals per yearfor each potential deprived person, or an average of 12 meals per yearfor each actual beneficiary ofthe aid.
Teiselt poolt näi-tabkomisjonoma mõjuhindamises,et2006.aastalsaiprogrammi kauduabiüle13 miljoniinimese15liikmesriigisjahinnanguliselt oli heategevusorganisatsioonide pakutud ühe toidukorra maksumus vähemaltkakseurot.Seenäitab,etprogrammiraamespakutakse maksimaalselt kolm toidukorda aastas ühe potentsiaalse puudustkan-natavaisikukohtavõikeskmiselt12toidukordaaastasigategeliku abisaaja kohta.
Regulation (EC) No 1234/2007, recital 18.
Määrus (EÜ) nr 1234/2007, preambuli põhjendus 18.
While the EU programme in certain Member States accounts for more than50 % of the food distributed to deprived citizens (see Box 5), the Courtconsidersthata programme whichoffers,asa maximum, the equivalent of one meal per month to its beneficiaries on average isunlikelyto meettheobjectivesofthelegislator,namelythatof making a‘significant contribution towards the wellbeing of its most deprived citizens’20.
Sellal kui teatavates liikmesriikides moodustab ELi programm puudustkannatavatele isikutele jaotatavast toidust üle 50 % (vt 5. selgitus), on kontrollikoda arvamusel, et kui programm võimaldab maksimaalselt pakkuda abisaajatele keskmiselt ühe toidukorra kuus, siis tõenäoliselt ei vasta see seadusandja eesmärkidele, eelkõige eesmärgile “oluliselt kaasa aidata oma enim puudustkannatavate kodanike heaolule”20.
In this respect, it would ideally be necessary to improve selection criteria andorprioritiesamongstpotentialbeneficiariesasrecommended bytheimpactassessment21;otherwisethecontributionofthepro- gramme to the wellbeing of the most deprived persons will inevitably be negligible.Itisimportanttorecognise, however,that charitable organisations,bytheirverynature, maynotbeableor willingto adoptrestrictive distribution policies.
Seoses sellega oleks vaja parandada võimalike abisaajate suhtes valikukriteeriume ja/või prioriteete, nagu on soovitatud mõjuhindamises21, vastasel juhul on programmi kaasabi enim puudustkannatavate isikute heaolule paratamatult mittearvestatav. Oluline on tunnistada, et oma olemuse tõttu ei suuda või ei soovi heategevusorganisatsioonid siiski piiravatjaotamispoliitikat omaks võtta.
UNCLEAR ELIGIBILITY
ABI K ÕL B LIK KUS
SELECTION CRITERIA
JA VALIKUKRITEERIUMID
In order to maximise the impact of the aid it is necessary to define workable priorities, both in view of selecting the charitable organisations which willchannelthe aid, andregardingcategories and/or groups ofthe population who willreceivethefood aid.
Abi maksimummõju saavutamiseks on vaja määratleda teostatavad prio-riteedid,pidadessilmasniitoiduabisuunavateheategevusorgani-satsioonide valimist kui katoiduabisaava elanikkonna kategooriaid ja/võirühmi.
The auditors found that in practice Member States have often without formalisedproceduresdesignatedasmallnumberoforganisations operating nationwide, in which lower level organisations participate. Precise data on the number of the designated charitable organisations with whichtheauthoritiesofthe Member States cooperate for the implementation of the annual plans are not available.
Audiitorid leidsid, et tegelikkuses on liikmesriigid sageli määranud ilma ametlike menetlusteta väikese arvu riiklikul tasandil tegutsevaid organisatsioone, millesosalevad madalamatasandiorganisatsioonid.Ei ole kättesaadaval täpsemaid andmeid nende kindlaksmääratud heategevusorganisatsioonide arvu kohta, kellega liikmesriikide ametiasutused teevad aastaplaanide rakendamisel koostööd.
The charitable organisations at regional level automatically participate in the EU programme as being members ofthe main charitable organisations.
Piirkondliku tasandi heategevusorganisatsioonid osalevad ELi programmis automaatselt, kuna need on peamiste heategevusorganisatsioonide liikmed.
They have certain independence in establishing the criteria they apply foracceptinglowerlevelorganisationsforthedistributionoffood aid.
Neil on teatav iseseisvus kriteeriumide kehtestamisel, mida need kohaldavad toiduabi jaotavate madalama tasandi organisatsioonide heakskiitmise suhtes.
Regulation (EEC) No 3149/92.
Vastavalt määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 1 lõikele 2.
Furthermore, according to the legal provisions, the beneficiaries’ eligibility criteria should be based on‘recorded or recognised social and financial dependence’.
Õigussätete kohaselt peaksid abisaajate abikõlblikkuse kriteeriumid lisaks põhinema“registreeritudvõitunnustatudsotsiaalseljaraha-lisel sõltuvusel”.
Accordingly, national authorities should adopt such criteria or to approve criteria used by charitable organisations.
Vastavalt sellele peaksid liikmesriigi ametiasutused sellised kriteeriumid vastu võtma või kiitma heaks heategevusorganisatsioonide poolt kasutatavad kriteeriumid.
Member Statesarealsorequiredto notifythe Commissionannually oftheeligibilitycriteriatobe met by recipients. The Court found thatnosuchpreciseeligibilitycriteria werefixedbythe Member States.
Samuti nõutakse liikmes-riikidelt,et needteataksidkomisjonileigalaastalabisaajatesuhtes rakendatavadabikõlblikkusekriteeriumid.Kontrollikodaleidis,et liikmesriigideiolnudselliseidtäpseidabikõlblikkusekriteeriumeid kindlaks määranud.
The criteria communicated annuallytothe Commission22 are rather a typology of the persons assisted rather than quantitative or qualitativeselection criteria(see Box 9).
Komisjonile igal aastal edastatavad kriteeriumid22kujutavad pigemabisaavateisikutetüpoloogiatkuikvantitatiivseid või kvalitatiivseid valikukriteeriume(vt 9. selgitus).
Finally the Court found that there were significant differences in the frequencyofreceptionoftheaid(somepersonshavingoccasional meals provided compared to people in social institutes or to families receivingfood aid or parcels on aregular basis).
Lõpuks leidis kontrollikoda, et abi saamise sagedus on oluliselt erinev (mõned isikud saavad toitu vahetevahel, võrreldes hoolekandeasutustes elavate inimestega või perekondadega, kes saavad toiduabi võitoidupakkeregulaarselt).
EXAMPLES OF ELIGIBILITY CRITERIA USED BY CHARITABLE ORGANISATIONS
NÄITEID HEATEGEVUSORGANISATSIOONIDE POOLT KASUTATAVATEST ABIKÕLBLIKKUSKRITEERIUMIDEST
• Economic criteria: homelessness, poverty, unemployment …
• Majanduslikud kriteeriumid: kodutus, vaesus, töötus…
• Social criteria: immigrants, elderly people, large families …
• Sotsiaalsed kriteeriumid: sisserändajad, eakad inimesed, suured perekonnad…
• Health criteria: illnesses, handicapped.
• Tervisekriteeriumid: haigused, puuded.
THE VARIETY OF FOOD MADE AVAILABLE IS CONSTRAINED BY THEINTERVENTION STORAGE LINK, AND DISTRIBUTION VARIES WIDELY
KÄTTESAADAVA TOIDU MITMEKESISUST PIIRAB SEOS SEKKUMISVARUDEGA JA TOIDU JAOTAMINE ON VÄGA ERINEV
Regulation (EEC) No 3149/92.
Määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 4 lõike 1 alapunkt b ja lõike 2 alapunkt a.
The distribution ofthefoodstuffs bythe charitable organisationsto deprivedpersons maytakedifferentformsdependingonthespe-cific activities of the charitable organisation (meals offered in public canteens, meals offeredin nurseries and hospices, packages offood deliveredtoindividuals andfamilies, etc.).
Heategevusorganisatsioonid jaotavad toiduaineid puudustkannatavatele isikutele väga erinevas vormis, sõltuvalt heategevusorganisatsioonide konkreetsetest meetmetest (avalikes sööklates pakutav toit, lastesõi-medesjahooldushaiglatespakutavtoit,üksikisikutelejaperedele jaotatavadtoidupakidjne).
the need for food products such as oil, tomato pasta, meat, frozen vegetables.
Eelkõige väljendati vajadust toiduainete järele, nagu õli, tomatipasta, liha ja külmutatud juurvili.
The origin of the measure and its link with the distribution of foodstuff historically available from Community stocks also led to rules governing the programme whichimposeconstraintsonthevarietyof final productsthat may be acquired and distributedtothe deprived persons.
Meetme päritolu ja seose tõttu traditsiooniliselt ühenduse varudest pärit toiduainetejaotamisega koostati programmi reguleerivad eeskirjad, millega kehtestatakse piirangud nende lõpptoodete mitmekesisusele, mida võidaksesoetadajajaotada puudustkannatavateleisikutele.
The legal provisions23 stipulate that the supply of products mobilised on the Community market must belong to the same product group as the product temporarily unavailable in the intervention stocks.
Õigussätetega23 on kehtestatud, et ühenduse turult hangitud tooted peavadkuulumasamassetooterühmakuisekkumisvarudes ajutiselt puuduvtoode.
Up to September 2007 productsfromintervention stocks had to represent atleast40 %ofthenet weightofthefoodproducttobesupplied.
Kuniseptembrini2007 pididsekkumisvarudest pärit tooted moodustamatarnitavatetoiduainete puhaskaalustvähemalt 40 %.
Given the fact thatin the course of the years some products have no longer beentakenintointervention(e.g. beef, olive oil),the choice of products available for distribution to deprived persons has become limited.
Arvestades asjaolu, et aja jooksul ei ole mõningaid tooteid enam sekkumisvarudessevõetud(ntloomaliha,oliiviõli),onpuudustkan-natavateleisikutelejaotatavatetoodete valik üha enam piiratud.
The Court found that several charitable organisations participating in theimplementationoftheprogrammeconsidereditapriorityto enlargethe variety ofthe products offeredto allowthe preparation of balanced meals24.
Kontrollikoda leidis, et mitmed programmi rakendamises osalevad heategevusorganisatsioonid pidasid prioriteediks nende pakutavate toodete valiku laiendamist, mis võimaldavad valmistada tasakaalustatud toitu24.
The auditors also found that a wide variety of systems and methodologies are used to distribute foodstuffs from the managing authorities todesignatedorganisations,fromtheretolowerlevelcharitable organisations andfinallyto deprived persons(see Box 10).
Samuti leidsid audiitorid, et toiduainete jaotamisel haldusasutustelt kindlaksmääratud organisatsioonidele ja sealt edasi madalama tasandi organisatsioonidele ning lõpuks puudustkannatavatele isikutele kasu-tatakselaias valikussüsteemeja meetodeid(vt 10. selgitus).
DISTRIBUTION MODALITIES
JAOTAMISE KORD
In Member States where more than one designated organisations are operating, the allocation of the foodstuffs among them is based on predetermined standard percentages applied and un-revised for many years (France, Poland).
Liikmesriikides, kus tegutseb rohkem kui üks kindlaksmääratud organisatsioon, põhineb nendevaheline toiduainetejaotamine eelnevalt kindlaksmääratudstandardsel protsendiosal, mida on palju aastaid muutmatult kohaldatud (Prantsusmaa, Poola).
In Italy designated organisations are not involved and the distribution of the final products is made directly to regional level organisations on the basis on specified parameters (number of interventions and applications).
Itaalias kindlaksmääratud organisatsioone ei kaasata ja lõpptooted jaotatakse konkreetsete parameetrite põhjal (sekkumiste ja taotluste arv) otse piirkondliku tasandi organisatsioonidele.
For the distribution of the food from the designated national organisations to the lower level organisations again a multiplicity of systems and in some cases factors are used.
Toidu jaotamisel kindlaksmääratud organisatsioonidelt madalama tasandi organisatsioonidele kasutatakse jällegi paljusid erinevaid süsteeme ja mõnel juhul ka tegureid.
In Spain the distribution is based on certain coefficients set by the designated organisation.
Hispaanias on jaotamise aluseks kindlaksmääratud organisatsiooni kehtestatudteatavad koefitsiendid.
In Poland the organisations visited apply their own systems.
Poolas kasutasid kontrollitud organisatsioonid oma süsteeme.
For example one organisation has set a quantitative target, which is 35 kg of food per person per year.
Näiteks on üks organisatsioon määranud kvantitatiivse eesmärgi, mis tähendab 35 kg toitu inimese kohta aastas.
In France each designated organisation applies its own system.
Prantsusmaal kasutab iga kindlaksmääratud organisatsioon oma süsteemi.
For example one organisation allocates the resources to 79 second level organisations on the basis of a factor called ‘coefficients K’ which is determined ‘according to certain criteria: population of the department, number of jobseekers, number of long-term jobseekers, number of recipients of minimum welfare income for the unemployed’.
Näiteks eraldab üks organisatsioon vahendeid 79-le teise tasandi organisatsioonile nn koefitsiendi K alusel, mis määratakse kindlaks teatavate kriteeriumide järgi: departemangu elanikkond, tööotsijate arv, pikaajalistetööotsijate arv,toimetulekutoetuse saajate arv.
Another organisation distributesthefoodto 98federations proportionallytothe number of beneficiaries declared.
Üksteine organisatsioon jaotab toitu 98 föderatsioonile proportsionaalselt deklareeritud abisaajate arvuga.
The distribution ofthefoodstuffstothefinalrecipients bythe charitable organisations andthefre-quency of deliveries are based on their own criteria and logistical capacities.
Toiduainetejaotamine heategevusorganisatsioonide pooltlõplikele abisaajatelejatarnetesagedus põhineb nende endi kriteeriumidel ja logistilisel suutlikkusel.
In some cases charitable organisationssuggest certain criteria.
Mõnel juhul soovitavad heategevusorganisatsioonid teatavaid kriteeriume.
For examplein Poland one organisation has proposedsome standards for each delivery to an individual, e.g. milk at least 15 l per person and delivery, flour at least 5 kg per person and delivery.
Näiteks Poolas on üks organisatsioon esitanud mõned standardid ühekordse tarne puhul üksikisikule, nt piima vähemalt 15 liitrit inimese ja tarne kohta, jahu vähemalt 5 kg inimese ja tarne kohta.
In most of the cases the charitable organisations distribute whatever they have received on the basis of their own criteria and in some cases on the principle of equal treatment of the persons in need, i.e. the quantity of the available products is distributed in equal parts to each person adhered to the organisation or requesting the aid.
Enamikuljuhtudeljaotavad heategevusorganisatsioonid saadudtooted oma kriteeriumideja mõnel juhul puudustkannatavate isikute võrdse kohtlemise põhimõtte alusel, st kättesaadavate toodete kogus jaotatakse võrdsetes osades kõigile organisatsiooni alla kuuluvatele või abi taotlevatele inimestele.
Specifically, in the entire distribution chain there are no common stand-ards,guidelinesorindicationsat Communityornationallevelcon-cerning the quantity and the variety of products to be distributed per person.The Courtfoundthatthequantitiesdistributedperperson in each Member State and among the charitable organisations of the same Member State, differ considerably.
Täpsemalt öeldes puuduvad kogu jaotusahelas ühtsed standardid, juhised võitunnusmärgidüheinimesekohtajaotatavatetoodetekoguseja valiku kohta ühenduse võiliikmesriigitasandil.
Such a diverse approach increasestheriskofnegligibleimpactandleadstounequaltreat-ment between final recipients of the aid (see Box 11).
Kontrollikodaleidis, et ühe inimese kohta jaotatud kogused igas liikmesriigis ja sama liikmesriigi heategevusorganisatsioonide vahel erinevad oluliselt.
Annex III shows the products and quantities allocated by Member State and per final recipient for the annual plan 2005, for which data on final recipients are available.
IIIlisas näidatakseliikmesriikide eraldatud tooteidja koguseid ning tooteidjakoguseidlõplikuabisaajakohtavastavaltaastaplaanile 2005, mille kohta onlõplike abisaajate andmed kättesaadavad.
EXAMPLES OF QUANTITIES OF PRODUCTS DISTRIBUTED PER PERSON
NÄITEID ÜHEINIMESE KOHTAJAOTATUD TOODETE KOGUSTEST
Spain: Distribution statistics for the 2007 plan show that on average 49,88 kg of products per registered recipient were distributed; with a minimum of 28,24 kg/personin onefood bank and a maximum of 89,16 kg/person in another.
Hispaania: 2007. aasta jaotusplaani statistika näitab, et keskmiselt jaotati registreeritud abisaaja kohta 49,88 kgtooteid; minimaalselt 28,24 kginimese kohta ühestoidupangasja maksimaalselt 89,16 kg inimese kohta teises.