natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the Czech Republic the project ‘Modernisation of the line section Zabori–Prelouc’ is in the pan-European multimodal corridor IV from Dresden to Bratislava.
Tšehhi Vabariigis on projekt Zabori–Prelouci teelõigu kaasajastamiseks osa IV üleeuroopalisest mitmeliigilisest transpordikoridorist Dresdenist Bratislavasse.
In Figure 8, the projects co-financed by ISPA in the Czech Republic are highlighted.
Joonisel 8 on esile tõstetud ISPA kaasrahastatavad projektid Tšehhi Vabariigis.
In Latvia, the upgrading of the motorway from Riga to Adazi, which is a section of Via Baltica linking Warsaw to Tallinn, improved the traffic and pedestrian safety as well as the traffic fluidity by bringing this road section in compliance with European road standards and norms (see Figure 9).
Lätis suurendas Riia ja Adazi vahelise kiirtee (mis on lõik Varssavit ja Tallinna ühendavast Via Balticast) kaasajastamine liiklusohutust ja jalakäijate ohutust ning liikluse ladusust, viies selle teelõigu vastavusse Euroopa teedestandardite ja -normidega (vt joonis 9).
ISPA PROJECTSIN THE CZECH REPUBLIC
ISPA PROJEKTID TŠEHHI VABARIIGIS
CONCLUSIONS ANDRECOMMENDATIONS
KOKKUVÕTTED JASOOVITUSED
The Court’s main conclusions are asfollows.
Kontrollikoda esitabjärgmised peamisedjäreldused: a)
(a)Acoherentstrategicframework was in place and national ISPA strategies proved to be a good programming tool clearly identifying needs, objectivesandresources.
Strateegiline raamistik oli ühtne ning riiklikud ISPA-strateegiad olidheaksprogrammitöövahendiks, milleabil määratiselgelt kindlaks vajadused, eesmärgid ja ressursid.
Nonetheless, projects were notalwaysadequatelypreparedbyapplicants.This waspartly duetothefactthatthreeimportantguidancedocuments were providedlateinrelationtothefirst wave of applications bythe Commission(see paragraphs 16to 24).
Sellegipoolest ei olnud projektidalatitaotlejatepooltpiisavaltettevalmistatud;selle põhjuseks oli osaliselt ka asjaolu, et komisjon esitas esimese etapi taotluste seisukohalt hilinemisega kolm olulist suunisdokumenti (vt punktid 16–24).
(b)Projects were often not implemented as planned.
b)Sageli ei viidud projekte ellu nii nagu oli planeeritud.
Financing plans hadto be adjustedto changed circumstances and almost allthe projects wereexperiencingsignificantdelays, mainlyrelatedto thelength of the procedures (at thelevel of the Commission and ofthe beneficiarycountries)andto weaknessesinthe planning process(atthelevelofbeneficiarycountries)(seeparagraphs 25to 36).
Rahastamiskavasid tuli kohandada muutunud olukorraga ja peaaegu kõikide projektidegaseosesesinesolulisiviivitusi, misolidpeamiselt seotud menetluste pikkusega (komisjonija abisaajariikide tasandil) ja puudustega kavandamisprotsessis (abisaajariikide tasandil) (vt punktid 25–36).
Three of the completed projects were environmental.
Kolm lõpule viidud projekti olid keskkonnaalased.
The audit shows that they increase the compliance with EU environmentaldirectives in the respective beneficiary states.
Audit näitab, et projektid aitavad kaasa ELi keskkonnaalastest direktii-videstkinnipidamiseleasjakohastesabisaajariikides.
The other two completed projects were transport related.
Ülejäänud kakslõpuleviidudprojektiolidseotudtranspordivaldkonnaga.
The auditshowsthatthey contributetotheimprovement ofthe trans-European network in the respective beneficiary states.
Audititestselgub,etneedprojektidaitavadkaasaüleeuroopa-lisetranspordivõrguparandamiselevastavatesabisaajariikides.
Furthermore, the audit suggests that the 27 projects still in progress arelikelytoachievetheobjectivesifimplementedasplanned (see paragraphs 37to 42).
Lisaks näitabaudit,et27 pooleliolevat projektisaavutavadtõe-näoliseltomaeesmärgid,kuineedviiakseelluvastavaltkavale (vt punktid 37–42).
The Court recommends that the Commission closely follows up the implementation of ISPA.
Kontrollikoda soovitab komisjonil viia läbi põhjaliku järelkontrolli seoses ISPA elluviimisega.
The Commission should,in particular, examine how delays in the implementation of projects could be avoided or reduced in the future, when implementing similar instruments.
Komisjon peaks pöörama erilist tähelepanu sellele,kuidastulevikussamalaadsetevahenditekasutamiselvältida või vähendada viivitusi projektide elluviimisel.
In the Court’s view, this may require more rigorous and realistic planning by projects’ applicants/managers and waysto speed upthe procedures, both atthe Commissionlevel and within national administrations of beneficiary countries.
Kontrollikoda on arvamusel, et selleks on vaja rangematja realistlikumat kavandamist projektijuhtide poolt ning viise menetluste kiirendamiseks nii komisjoni kui ka abisaajariigi kohaliku ametkonnatasandil.
This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at its meeting of 11 December 2008.
Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 11. detsembri 2008. aasta istungil Luxembourgis.
ANNEX I and pay ment statements
LISA I otsus
COMPLETION approvalof: evaluation
Lõpetamine su lg em is- → lõpparuanne → küsimuste kontrollja heakskiit: järelkontrolli d • lõ pp m ak se •
Review •
Jä rg mis te •
MONITORING ofcontract implementation ofphysical progress through indicators evaluation
Seire täitmise järelevalve finantsalaste edusammude seirenäitajate abil va he hindamine • pr ak til ist e •
Monitoring •
Leping u • menetlus
TENDERING approvalof tenderdossiers evaluations, including mobilisation ofnecessary expertise winningbids
Pakkumis- dokumentide läbivaatamineja heakskiit hindamine, shvajadusel ekspertideabi kasutamine võitjatevalimine sõlmimine lepingute • pakkumise • pakkumiste •
(ISC) toapplicant oncontentof application formal • interservice • mobilisation • appraisal •
Hindamine külastused kandidaatriiki tehnilisesisu hindamiseks vajalike ekspertideabi kasutamine vaheline konsultatsioon tagasiside abisaajariigile taotlusesisu kohta am et lik • talitus te - • taotluste • hinda mis - •
Activitiesinclude: t study plan for analysis impact assessment implementation maintenance plan
Tegevustehulka kuuluvad: h oo l du se
PREPARATION general • timetable • financing • environmental • cost– be n efi • feasibility •
Ette- valmistamine uuringut hinnangut ajakava kava ül d ise • rakendamise • rahastamiskava • keskkonna mõju • tasuvusanalüüsi • te os ta tavus - •
Application, includingthe productionof:
Taotlus,mis sisaldab:
ISPA PROJECT MANAGEMENT STAGES AND KEY COMMISSION ACTIVITIES needs ci ary fe ed ba ck ca tion
ISPA PROJEKTI JUHTIMISE ETAPID JA KOMISJONI PEAMISED TEGEVUSED esitamine vajaduste
EUandnational policies assessment id en tifi to be n efi countryondraft
ELijariiklike tegevuskavade ühildamiseks hindamine määratlemine tagasiside abisaajariigile
ISPAstrategy formal • project • national • presentation •
ISPA-strateegia kavandikohta am et lik • projekti • riigi • kava •
Productionof anISPAstrategy containing:
ISPAstrateegia koostamine,mis hõlmabjärgmisi osi:
As state d in Council Regulations (EC) No 1267/1999 , (EC) No 1266/1999 and (EC) No 2382/2001 and according to the EC A audit c ri
Põhitegevus: gu nimetatud nõukogu määruste s (EÜ) nr 1267/1999, (EÜ) nr 1266/1999 ja (EÜ) nr 2382/2001 ja vastavalt Euroopa Kontrollikoja
EXECUTIVE SUMMARYIII.
KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTEIII.
The poor preparation ofsome projects was duetoalargeextenttoalackofcapacity andtheshorttimeframein which projects hadtobedeveloped.Guidancewasalso given through the detailed application forms andexistingexplanationsofprocurement procedures.
Mõnede projektide puuduliku ettevalmistuse põhjuseks olid suures osas suutlikkuse puu-duminejaprojektidearendamiseksantud lühikeaeg.Suuniseidantikaüksikasjalike taotlusvormide ja hankemenetluste olemas-olevateselgituste kaudu.
9.Most of the Court’s sample was selected from amongthe older ISPA projects approvedin thefirst orearlyyears of use oftheinstru-ment.Somehadbeenpreparedevenear-lier.
9.Enamikkontrollikojavalimistolivalitud vanemate ISPA projektide hulgast, mis olid heaks kiidetudrahastamisvahendi esimesel võivarastelkasutamisaastatel.
The very short time frame in which ISPA hadtobeimplementedhadimplications forproject maturityandthereadinessof national authorities.
Mõndaon ettevalmistatudveelgivarem.Projektide küpsustjariiklike ametiasutuste valmisolekut mõjutas väga lühike aeg, mille vältel tuli ISPAtrakendada.
13.The Commission secured the national strat-egiesforthetransportandenvironment sectors in the candidate countries based on national investment plans and programmes, despite this not being a regulatory require-ment.Thestrategieswerealsopresented by the Commission to the ISPA Management Committee (Member State representatives) beforethe presentation ofindividual projects.
13.Komisjon tagas, et kandidaatriikide riiklikud transpordi-ja keskkonnavaldkonna stratee-giadpõhinevadriiklikelinvesteerimiskava-del ja -programmidel, ehkki õigusaktid seda einõua.Komisjonesitasstrateegiadenne üksikprojektide esitlemist ka ISPA korraldus-komiteele(liikmesriikide esindajatele).
The Commission agrees with the Court’s rec-ommendation.It willcontinueto monitor ex-ISPA projects and some will be evaluated inthe2000–06ex postevaluationexercise, paying particular attention to cost overruns anddelays.Theexperience with ISPA has already led the Commission to take steps to offer greater assistance with project preparation, such as the special EIB/Commission technicalassistancefacility,Jaspers.It will continue and intensify such technical assistance under the new pre-accession instrument IPA.
Ta jätkab ISPA endiste projektide seiret ning hindab mõnda neist 2000.–2006. aasta järelkontrollikäigus,pöörateserilisttähe-lepanu ülekuludele ja viivitustele. Komisjon on ISPAga saadud kogemustele toetudes astunud samme projektide ettevalmistamise paremaks toetamiseks, näiteks EIP ja komisjonitehniliseabivahendi(Jaspers) loomine.Komisjonjätkabjatõhustabsel-lise tehnilise abi andmist uue ühinemiseelse abi rahastamisvahendi IPA raames.
The Commission has also discussed the problems of delays with Member States.
Samuti onkomisjonarutanudviivitusteprobleemi liikmesriikidega.
20.Inaddition,guidancewasgiventhrough thedetailedapplicationforms which were madeavailablein1999andprocurement procedures were explainedinthe guidance developedunderpreviouspre-accession instruments.
20.Lisaksantisuuniseid1999.aastalkättesaa-davakstehtud üksikasjaliketaotlusvormide kaudujahankemenetlusiselgitatieelmiste ühinemiseelsete vahendite raames väljatöö-tatudsuunistes.
6.In practice, the grant rate is often lower than 75 %.
6.Praktikas ontoetuste määrsagelialla75%.
For example,in Romaniathe average rate was73 %, in Bulgaria 56 % and in Slovakia 54 %.
Näiteks Rumeenias oli keskmine määr73%, Bulgaarias 56%ja Slovakkias 54%.
(c)The previous version ofthe‘Guideto cost–benefitanalysisofinvestmentprojects’, which explained the main principles of CBA, had been available since 1997. The 2002 version of the guide responded to the changed regulatory environment and addressed vari-ousissuesin more depth.
c)“Investeerimisprojektidetasuvusanalüüsi suuniste”eelmineversioon, millesselgita-takse tasuvusanalüüsi põhimõtteid, on olnud kättesaadavalates1997.aastast.Suuniste 2002.aastaversiooniontäiendatudvasta-valt muutusteleregulatiivseskeskkonnas jaselleskäsitletakseerinevaidküsimusi põhjalikumalt.
However,forenvironmental projects cost–benefit analysis was of limited relevance wherethere were no alternatives andthe projects hadto be carried out anyway toimplement the acquis.In some cases abettercost–benefitanalysis wouldhave delayedtheproject withoutadding much value.
Mõne-deljuhtudeloleksparemtasuvusanalüüs projekti elluviimist edasilükanud, andmata kuigi paljulisandväärtust.
The advice given in the ISPA manual andthroughvariousotherchannels(see replyto20)hadtobedevelopedtogether with the candidate countries concerned and totakeaccountoftheirimplementation realities which were evolving.
ISPAkäsiraamatuja muudekanalitekaudu (vtvastus punktile20)antavaid nõuandeid tuliarendadakoosasjaomasekandidaatrii-gigajavõttaarvesse muutuvaidrakenda-mistingimusi neis riikides.
In addition to formal guidance, a major effort was made to prepare the ground for ISPA in a very limited timeframe,forexamplethrough meetings heldinallcandidatecountriesfrom1998 onwards with support from Phare to prepare project pipelines.
Lisaks ametlikele suunisteletehtisuurijõupingutusi, et väga piiratudajajooksulvalmistadaettepind ISPA jaoks, näiteks alates 1998. aastast kandidaatriikides PHARE toetusel projektide kavandamiseettevalmistamisekspeetud kohtumiste kaudu.
22.The shortcomings in CBAs and financial analyses were often duetolack of a consistent approachamongthemanyinternational consultantsthatpreparedthe majorityof projects,poordata,oralackofexpertise withinthe national administrations.
22.Tasuvus-jafinantsanalüüsipuudustepõh-juseksolidsagelijärjekindlalähenemis-viisipuuduminepaljudelrahvusvahelistel nõustajatel,kesvalmistasidetteenamiku projektidest,ningpuudulikudandmedvõi oskusteabepuudumineriiklikesametiasu-tustes.Sellegipoolesttagaskomisjon,et kõigi tulusate projektide puhul oli vähemalt finantsanalüüs tehtud.
Nevertheless, the Commission ensured that rev- enue-generating projects all had at least acompletefinancialanalysis.Itaccepted non-quantifiedsocio-econmicanalysesor statements in place of a complete CBA for environment projects, in view of the absence ofagenerallyaccepted methodologyfor quantifying environmental benefits and the factthattheseprojectswereinthe main implemented in order to comply with EU directives.
Komisjon võttis keskkonnaprojektide puhul vastu arvnäitajateta sotsiaal-majanduslikkeanalüüsevõiaru-andeidtäieliketasuvusanalüüsideasemel, arvestades,etpuuduvadüldtunnustatud meetodidkeskkonnaalasekasuarvuliseks väljendamiseks, ning pidades silmas asjaolu, et kõnealuseid projekte rakendati peamiselt ELi direktiividetäitmiseks.
23.(a)The2000–01ISPAprojectswerethefirst onesin which CBA was used.
Siiski paranesprogrammiperioodikeskpaigaks niiläbirääkijariikide kui ka komisjoni võime õppida kogemustest.
Howeverthelearningcurve(bothinthe accession countries and in the Commission) improvedsignificantlyfromthe middleof the programming period onwards.
23.a)Tasuvusanalüüsikasutatiesmakordselt 2000.–2001. aasta ISPA projektides.
(b)Where there were inconsistencies, the Commission routinely askedfor clarifications or corrections. These exchangesimproved the reliability ofthe analyses.
b)Vastuolude ilmnemisel nõudis komisjon alati selgitusivõiparandusi.Seeteabevahetus parandas analüüside usaldusväärsust.
(c) The Commission refers to its reply at point 22.
c)Komisjon viitab oma vastusele punktis 22.
Ingeneral,delayedtenderingprocedures werethe mainfactor.
Üldiseltolidpeamiseksteguriksviivitused hankemenetlustes.Kuiagatööolikäivi-tunud,olienamikprojekteüsnaedukad.
Once worksstarted, mostprojectsmadegoodprogress.The ex ante control by the EC delegations of procurement was mandatory.Delays were one of the costs of ensuring value for money throughfairandtransparentprocurement procedures.
Hangete eelkontroll Euroopa Komisjoni delegatsioonide poolt oli kohustuslik. Viivitused olid lihtsalt üks lisakulu, mis kaasnes hankemenetluste õigluse ja läbipaistvuse tagamisega, et saavutada parim hinna ja kvaliteedi suhe.
(d)The Commission provided guidance in Janu-ary2005toavoidproblemsinthetransi-tion from ISPA to Cohesion Fund rules in the 10 new EU Member States after accession.
31.a)ISPA pidi pakkuma ühinemiseelsel perioodil kandidaatriikidele kogemusi selles valdkon-nas,etneilolekspärastühinemistvähem probleemestruktuuri-jaühtekuuluvus-fondidekasutamisel.
31.(a)ISPAwasintendedtoprovidecandidate countries with experience in this area during the pre-accession period, so that they would havefewerproblems with using the Structural and Cohesion Funds after accession.
Õiglasejaläbipaistva hankemenetlusetagamisehinnaksolidvii-vitused eelkontrollimenetlusteja uute han-getekorraldamisetõttu.
Delays due to ex ante control procedures and retendering were one of the costs of ensuring fair and transparent procurement.
Muudviivitustele kaasaaitavadteguridolid maaostumenetluste puudused ja bürokraatia ehituslubade taotlemisel.
Textbox 5 Procurement procedures in Latvia have much improved since the start of ISPA.
5. selgitus Hankemenetlused Lätis on pärast ISPA käivitamist oluliselt paranenud.
For instance, tenders for Cohesion Fund projects approvedin2005 werelaunchedpromptly and implementation of most projects started in 2006.
Näiteks2005. aastal heaks kiidetud Ühtekuuluvusfondi projektidehankemenetlusedkäivitusidkii-restijaenamikuprojektiderakendamine algas 2006. aastal.
Theimportanceofafairandeffectiveten-dering procedure must take precedence over therisk of delays.
Õiglanejatulemuslikpakkumismenetlus peab viivitusteohu üles kaaluma.
Delaysduetoclarificationofapplications andcost–benefitanalysesmustalsobe accepted.
Aktsepteeridatulebkataotlusteläbivaa-tamisestjatasuvusanalüüsistpõhjustatud viivitusi.
Textbox 6Retendering protected the Community inter-estinthis case. Work has sinceresumed on this project.
6. selgitus Uue pakkumise väljakuulutamine kaitses kõnealuseljuhulühendusehuve.Tööpro-jekti kallal ontaaskäivitunud.
(c) The Commission refers to its reply at point 30.
c)Komisjon viitab oma vastusele punktis 30.
33.Thefailureto keeptoinitialcost estimates was due toinadequate project preparation, despitetheuseofinternationalconsult-ants,andalsotopoorcostcontrolduring implementation.Somecountriessuffered high cost inflation in the construction sector duetofasteconomicgrowth. Asageneral rule ISPA financing memorandawerenot amendedtoallowforcostincreasesthus puttingpressureonnationalauthoritesto take actionto controlthese.
7. selgitus Suurte ja keerukate infrastruktuuriprojektide puhul, midaviiakseeeldatavaltellu mitme aastajooksul,tulebalgseidplaanesageli teataval määral muuta.
Textbox 7For large and complex infrastructure projects which are expected to be implemented over the period ofseveral yearsitis not uncom-monfor certain adjustmentsto berequired toinitial plans.
Üldreeglina ei tehtud ISPA finantsprotokollides muudatusi, misvõtaksidarvesse kuludesuurenemisi,millegasunnitiriik-likkeametiasutusivõtma meetmeidnende kontrollimiseks.
Textbox 10Second paragraph: While atthetime ofthe audit full compliance with EU standards had not been achieved, the Commission expects thistobethecaseaftercompletionofthe project.
10. selgitus2. lõik. Kuigi auditi ajaks ei olnud saavutatud täielikku vastavust ELi standarditele, eeldab komisjon, et selleni jõutakse pärast projekti lõpetamist.
Textbox 11Second paragraph: The Commission is monitoring the implementation of this project in orderto accelerateits completion.
11. selgitus2.lõik. Komisjonjälgib selle projekti rakendamist, et kiirendadasellelõpuleviimist.
35.The sharp acceleration of inflation in some of the new Member States after accession was unexpected and not predicted by the finan-cialinstitutions.It wasduetorapidprice increases of specific raw materials on world marketsandfasteconomicgrowthinthe majority of the new Member States which led to a boom in the construction sector result-ingin above-average priceincreasesinthe industry.
35.Ootamatuoliinflatsioonijärskkiirenemine mõnesuuesliikmesriigispärastühinemist, mida finantsinstitutsioonid ei olnud ennus-tanud.Sedapõhjustaskonkreetsetetoor-materjalide kiire hinnatõus maailmaturulja kiire majanduskasv enamikus uutest liikmesriikidest, mis põhjustas buumi ehitussektoris ja seetõttu keskmisest suurema hinnatõusu selles majandusharus.
36.Otherfactors contributingto cost overruns included:
41.2008.aastaseptembrilõpuksviidilõpule veel neli projekti.
41.By the end of September 2008 a further four ofthe projects had been completed.
36.Muude ülekulusid põhjustanud tegurite hulgas olid:
CONCLUSIONS ANDRECOMMENDATIONS
KOKKUVÕTTED JA SOOVITUSED
• projects being submitted to the Commission at a very early stage whereno detailed technical documentation for the bestsolution existed;euro/nationalcurrencyexchangerate fluctuations,especiallyinfavourofthe national currencies.
• projektideesitaminekomisjonileväga varasesstaadiumis,kuseiolnudveel parimalahendusejaoksvajalikku üksik-asjalikkutehnilist dokumentatsiooni;euro ja riigi vääringu vahetuskursi kõikumised, eritiriigi vääringu kasuks.
43.(a)The inadequate preparation was principally duetolackofcapacityandinsomecases tothe variable performance oftheinterna-tionalconsultantsused,ratherthantothe availability of guidance documents.
a)Kulude alahindamise tõttu ei laekunud mõnikord kavandatud hindadega pakkumisi.
(a)The underestimation of costs sometimes led tonobidsbeingreceivedattheplanned prices.
43.a)Ebapiisavaettevalmistusepõhjuseiolnud niivõrdsuunisdokumentide puuduminekui peamiselt suutlikkuse puudumine ja mõningatel juhtudel ka kasutatud rahvusvaheliste konsultantidetöötaseme erinevus.
(b)Delaysoftenoccurredbetweentheaward ofthegrantandthestartoftheconstruc-tion phase.
b)Viivitusedjuhtusidsagelitoetuseandmise ja ehitusetapi alustamise vahel.
Guidance was also given through the detailed application forms which were made available in1999andprocurementprocedures were explained in the guidance developed under previous pre-accessioninstruments.
Suuniseidantika1999.aastalkättesaada-vakstehtudüksikasjaliketaotlusvormide kaudujahankemenetlusiselgitatieelmiste ühinemiseelsete vahendite raames väljatöö-tatudsuunistes.
(b)Procedures(forexample, procurement)are necessary to protect the taxpayer.
b)Menetlused(näiteks riigihangete puhul) on vajalikud maksumaksja kaitsmiseks.
They may belengthy.
Menetlused võivad olla aegavõtvad.
Despite the delays, by the end of September 2008, 80 of the 279 infrastructure projects had been physically completed.
Vaatamataviivitusteleoli2008.aastasep-tembriks füüsiliselt lõpetatud 80 infrastruktuuriprojekti 279st.
39.By the end of September 2008 a further three ofthe projects had been completed.
39.2008.aastaseptembrilõpuksviidilõpule veel kolm projekti.
(c) By the end of September 2008 a further sevenofthe32projectsauditedhadbeen completed.
37 c)2008. aastaseptembrilõpuks olilõpule viidud veelseitse 32 auditeeritud projektist.
The new regulations for pre-accession assistance wereadoptedin2006and2007.The newapproachismuchwiderthanunder ISPA withits narrow focus oninfrastructure projects,andisinfactamini-Structural Fund.
Ühinemiseelsetabikäsitlevad uued määru-sedvõetivastu2006.ja2007.aastal.Uus lähenemisviis on palju laiem ISPA omast, miskeskenduskitsaltinfrastruktuuripro-jektidele,ja kujutab endasttegelikult omamoodi ministruktuurifondi.
The regional development component of IPA takes up earlierrecommendations of the Courtregardingtheadequate preparation of candidate countries for the Structural Funds.
Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi regionaalarenguosas võetaksearvessekontrollikojavarasemaid soovitusikandidaatriikidepiisavaetteval-mistamisekohtastruktuurifondidejaoks.
The Commission has also discussed the problems of delays with Member States inthe Funds Coordination Committee, pro-posingsolutions.
Komisjon on arutanud viivituste probleeme liikmesriikidega vahendite kooskõlastamise komitees ning pakkunud väljalahendusi.
Besidesthetechnicalassistancefacility, Jaspers whichis availableinthe new Member States, other means of improving project preparationandimplementationthatthe Commission is encouraging include starting approval procedures early with pre-apprais-als and advancingtender preparation.
Peale tehnilise abi vahendi Jaspers, mida uuedliikmesriigidsaavadkasutada,soovi-tabkomisjonprojektideettevalmistamise jarakendamiseparandamiseks muuhulgas alustadaheakskiitmismenetlusivarakult eelhindamistegajaparandadapakkumiste ettevalmistamist.
Special Report No 12/2008The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
Eriaruanne nr 12/2008Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA), 2000–2006
ISPA WAS ONE OF THEINSTRUMENTS TO ASSIST THE CANDIDATE
ISPA OLI ÜKS INSTRUMENTIDEST KES K
FOR ACCESSION TO THE EUROPEAN UNION.
EUROOPA
IN THE ENVIRONMENT AND TRANSPORT SECTORS.
ÜHINEMISEKS ETTEVALMISTAMISEL.
IN THIS REPORT THE
ISPA TOETAS KESKKONNA
COURT ANALYSES WHETHER THERE WAS A COHERENT STRATEGY AND
ANALÜÜSIBKONTROLLIKODA,KASOLIPAIKAPANDUDÜHTNE
ADEQUATE PREPARATION, WHETHER PROJECTS WERE IMPLEMENTED
STRATEEGIAJAKASETTEVALMISTUS OLIPIISAV,KASPROJEKTE
ACCORDING TO PLAN AND WHETHER PROJECTS CONTRIBUTED TO
VIIDI ELLU VASTAVALT KAVADELE JA KAS PROJEKTID AITASID KAASA