natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Belgium, at all levels of the criminal justice process, alternatives exist to divert drug-using offenders in to treatment.
Belgias on kriminaalõigusmenetluse igal tasandil olemas alternatiivid uimasteid tarbivate õigusrikkujate ravilesaatmiseks.
Further descriptions of the various treatment alternatives to punishment and the extent of their use can be found in the
Kirjeldatud õigusalaseid muudatusi kokkuvõttes ilmneb, et üksiku uimastitarbija jaoks, kes väldib mis tahes raskendavaid asjaolusid, on kriminaalkaristusi tihti vähendatud, kuid sellele justnagu vastukaaluks on suurendatud nende karistusi, kelle tegevus võib mõjutada teisi ühiskonnaliikmeid.
Drugrelated crime is a broad concept which may include all
Viimane näitab, et suuremat rõhku pannakse kriminaalõiguse kasutamisele üldsuse kaitsmiseks.
ELDD’s ‘Topic overview’ and ‘Legal reports’ sections (8
Täiendavad kirjeldused karistuse eri ravialternatiivide ja nende kasutamise mahu kohta on kättesaadavad Euroopa narkootikumidealaste õigusaktide andmebaasi (ELDD) teemade ülevaate (Topic overview) ja õiguslike aruannete (Legal reports) osas (8).
crimes committed that are, in some way, linked to drugs (
Narkootikumidega seotud kuritegevus
Focus on protecting the public
Keskendumine üldsuse kaitsmisele
Though these data are usually taken as indirect indicators of drug use or drug trafficking, it is important to note that they reflect differences in national legislation and the different ways in which the laws are applied and enforced.
Narkootikumidega seotud kuritegevus on lai mõiste, mis võib hõlmata kõiki narkootikumidega mingil viisil
In the past decade, criminal law has increasingly been used to protect the public from the drug user and, in parallel with the distinction made between the ‘sick’ user and the ‘criminal’ trafficker, the category of ‘user’ is also being legally subdivided in to those who do and those who do not trouble or harm other members of society.
Viimasel kümnendil on kriminaalõigust kasutatud üha enam selleks, et kaitsta üldsust uimastitarbijate eest, ning paralleelselt haige uimastitarbija ja kuritegeliku kaubitseja eristamisega jagatakse ka tarbija kategooria õiguslikult nendeks, kes teevad teistele ühiskonnaliikmetele tüli ja kahju, ja nendeks, kes seda ei tee.
The measures that reduce criminal penalties for personal use or offer alternatives to punishment, described above, are part of this development.
Kõnealuse arengu osaks on ülalkirjeldatud meetmed, mis vähendavad kriminaalkaristusi isiklikuks tarbeks omamise eest või pakuvad karistamise alternatiive.
These treatment options or reduced penalties are, for example, granted on condition that the user does not cause some form of public disturbance.
Asjakohaseid ravivõimalusi või kergendatud karistusi kohaldatakse näiteks tingimusel, et uimastitarbija ei riku avalikku korda.
Overall, the number of reported drug law offences in EU Member States increased by an average of 36% between 2001 and 2006 (Figure 2).
Samas on laiendatud kriteeriume ja suurendatud karistusi nende õigusrikkujate osas, kes ohustavad teisi ühiskonnaliikmeid.
The data reveal increasing trends in all reporting countries except Bulgaria, Greece, Latvia and Slovenia, which reported an overall decline over the five-year period (10).
Seadusandlikus tegevuses on enamasti keskendutud narkojoobes sõidukijuhtimisele seostatavaid kuritegusid (9).
The balance between drug law offences related to use and those related to supply (dealing, trafficking, production) is
Olgugi, et kõnealuseid andmeid käsitletakse tihti uimastitarbimise ja narkokaubanduse kaudse indikaatorina, on oluline märkida, et andmed peegeldavad erinevusi riiklikes õigusaktides ja viisides, kuidas seadusi rakendatakse ja jõustatakse.
Criteria have also been widened and penalties increased for those offenders who risk harming other members of society.
Andmed kajastavad ka erinevusi kriminaalõigusasutuste prioriteetides ja konkreetsete õigusrikkumiste jaoks eraldatud ressurssides.
Most legislative activity has concentrated on those taking drugs and then driving (Belgium, Czech Republic, Denmark, Spain, France, Latvia, Lithuania, Portugal, Finland).
Lisaks erinevad ka narkoseaduste rikkumisi kajastavad riiklikud infosüsteemid, eriti rikkumistest teatamise ja nende registreerimise korra osas.
New laws regulating testing for drugs in the workplace in Ireland, Finland and Norway emphasise that testing is permitted mainly in situations where considerable danger or risk would arise from being under the influence. Drug taking in various forms of transport is
Kuna nende erinevuste tõttu on riikidevaheliste võrdluste tegemine keeruline, on kohasem võrrelda pigem suundumusi kui absoluutarve.
(8) (9) (10 http://eldd.emcdda.europa.eu For a discussion of the relationships between drugs and crime see EMCDDA (2007b).
) ) http://eldd.emcdda.europa.eu Vt arutelu narkootikumide ja kuritegevuse vaheliste seoste kohta EMCDDA (2007b).
Figure 2: Indexed trends in reports for drug law offences in EU Member States, 2001–06 similar to that reported in previous years.
Joonis 2: indekseeritud suundumused narkoseaduste rikkumiste raportites ELi liikmesriikides aastatel 2001–2006
In most European countries, in 2006, cannabis continued to be the illicit drug most often involved in reported drug
Lisaks väärib mainimist, et kõikide narkoseaduse rikkumistega võrreldes suurenes tarbimisega seotud rikkumiste arv sama ajavahemiku jooksul pooltes andmeid esitanud riikides.
The trends represent the available information on national number of reports for drug law offences (criminal and non-criminal) reported by all law enforcement agencies in the EU Member States; all series are indexed to a base of 100 in 2001 and weighted by country population sizes to form an overall EU trend; the total number of offences reported in 2006 in countries included in the trends (before weighting) were: amphetamine, 41069; cannabis, 550878; cocaine, 100117; ecstasy, 17 598; heroin, 77 242; all reports, 936 866.
Suundumustes kajastub kõigi ELi liikmesriikide õiguskaitseorganite esitatud teave narkoseaduste rikkumiste (kriminaalkuritegude ja muude õigusrikkumiste) raportite arvu kohta riigis; kõigi seeriate indekseerimise alus on 2001 = 100 ja arvutatud vastavalt riigi rahvaarvule, moodustades üldise ELi suundumuse; 2006. aastal registreeritud narkoseaduste rikkumiste arv suundumusse kaasatud riikides (enne kaalumist) oli: amfetamiin: 41 069, kanep: 550 878, kokaiin: 100 117, ecstasy: 17 598, heroiin: 77 242, kõik raportid 936 866.
Countries missing data for two or more consecutive years are not included in the trend calculations: the overall trend is based on all EU countries except the United Kingdom; the trend for cannabis is based on 18 countries, heroin on 18, cocaine on 17, amphetamine on 12 and ecstasy on 13.
Suundumuse arvestamisse ei kaasatud riike, mille kohta puuduvad andmed kahe või enama järjestikuse aasta kohta: üldine suundumus põhineb kõigil ELi riikidel peale Ühendkuningriigi; kanepi suundumus põhineb 18 riigi, heroiini oma 18 riigi, kokaiini oma 17 riigi, amfetamiini oma 12 riigi ja ecstasy oma 13 riigi andmetel.
For additional information on the methodology, see Figure DLO-3 in the 2008 statistical bulletin.
Täiendava teabe saamiseks metodoloogia kohta vt joonist DLO-3 2008. a statistikabülletäänis.
In a few countries, drugs other than cannabis were predominant in drug offences: in the Czech Republic, methamphetamine accounted for 60% of all drug law offences; in Malta, the figure for heroin was 41%.
Narkootikumide pakkumisega seotud rikkumiste arv on ajavahemikus 2001–2006 samuti kasvanud, aga palju aeglasemalt – keskmiselt 12% kogu Euroopa Liidus.
In Luxembourg, drug law offences were almost equally distributed between cannabis, heroin and cocaine.
Selle aja jooksul suurenes pakkumisega seotud rikkumiste arv enam kui pooltes andmeid esitanud riikides ja vähenes neljas riigis (Saksamaa, Küpros, Madalmaad, Sloveenia) (13).
Downward trends were, however, reported by Bulgaria, the CzechRepublic (2002–06), Italy and Slovenia (15
Allikad: Reitoxi riikide teabekeskused, rahvastikuandmete osas Eurostat (http://elkeurostat.ec.europa.eu/).
Over the period 2001–06, drug law offences related to heroin show a different picture to those related to cannabis or cocaine, dropping by an average of 14% in the European Union, mainly between 2001 and 2003.
Viieaastase ajavahemiku jooksul aastatel 2001–2006 oli kanepiga seotud narkoseaduste rikkumiste arv stabiilne või tõusis enamikus andmeid esitanud riikides, mille tulemuseks oli keskmine tõus 34% ELi tasandil (joonis 2).
However, national trends in heroin offences have been diverging over the period, with a third of the countries reporting upward trends (16).
Langustendentsist teatasid aga Bulgaaria, TšehhiVabariik (2002–2006), Itaalia ja Sloveenia (15).
Cocaine-related offences increased over the period 2001–06 in all European countries except Bulgaria, Germany and Slovakia.
Kokaiiniga seotud õigusrikkumiste arv kasvas ajavahemikus 2001–2006 kõikides Euroopa riikides peale Bulgaaria,
See Figure DLO-2 and Table DLO-4 in the 2008 statistical bulletin.
Vt joonist DLO-2 ja tabelit DLO-4 2008. a statistikabülletäänis. Vt tabelit DLO-5 2008. a statistikabülletäänis. Vt tabelit DLO-3 2008. a statistikabülletäänis. Vt tabelit DLO-6 2008. a statistikabülletäänis.
For a complementary analysis of cannabis-related offences, see Chapter 3.
Kanepiga seotud rikkumiste täiendava analüüsi kohta vt 3. peatükki.
Chapter 1: Policies and laws increase of 41% over 2001–06), the EU average for offences related to ecstasy fluctuated over the period with no overall change between 2001 and 2006.
1. peatükk: poliitika ja õigusnormid
Both types of funding programmes often couple research on illicit drugs with other areas within the addiction field, such as alcohol, tobacco and gambling.
ühendavad tihti ebaseaduslike uimastite alased teadusuuringud muude sõltuvusvaldkonna probleemidega, nagu alkohol, tubakas ja hasartmängud.
The funds are mostly available through contracts for commissioned research or through framework programmes to which researchers apply.
Rahastamine toimub enamasti teadusuuringute tellimuste kaudu või raamprogrammide vahendusel, kuhu teadlased esitavad taotluse.
Other types of funding sources reported include foundations, scientific academies, private institutions, special funds for the fight against drugs, the European Commission and the United Nations.
Muude rahastamisallikatena on nimetatud fonde, teadusakadeemiaid, eraasutusi, konkreetselt uimastivastase võitluse fonde, Euroopa Komisjoni ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni.
Research in to the drugs problem is carried out in all European countries, where it provides the information essential to describing and understanding the impact of illicit drugs on a national scale.
Heroiiniga seotud narkoseaduste rikkumised ajavahemikus 2001–2006 näitavad kanepi ja kokaiiniga võrreldes erinevat olukorda: rikkumiste arv langes Euroopa Liidus kokku keskmiselt 14% ning seda põhiliselt aastatel 2001– 2003.
Based on reports from 25 Member States, Croatia and Norway, it is possible to give an overview of the organisation of drugrelated research in European countries.
Riikide suundumused heroiiniga seotud rikkumiste osas on kõnealuses ajavahemikus siiski erinevad ning kolmandik riike teatab kasvutendentsist (16).
Coordinating and funding
Struktuurid ja projektid
National research networks were reported by some countries (Germany, Spain, Portugal).
Nii amfetamiini kui ka ecstasy’ga seotud rikkumiste keskmised tipnesid ELis 2004. aastal.
These can play an important role in the organisation and funding of research, and may also promote more direct links between research and practice.
Kui amfetamiiniga seotud rikkumiste arv näitas jätkuvalt tõusutendentsi (keskmine tõus ajavahemikus 2001–2006 oli 41%), siis ecstasy’ga seotud rikkumiste ELi keskmine kõikus ega näidanud ajavahemikus 2001–2006 suuremaid muutusi.
Drugrelated research is mentioned in the national drug strategy or action plan of 20 of the 27 reporting countries, either as a specific topic or referred to as an essential component of evidencebased policy.
Enamik riike teatas, et teadusuuringuid korraldatakse peamiselt ülikoolides ja spetsiaalsetes keskustes, millest mõnedes asuvad ka riiklikud teabekeskused, ning lisaks sellele ka avalikes ja erateaduskeskustes.
In 15 of the 27 reporting countries, structures to coordinate drugrelated research exist at national level.
Mõned riigid teatasid riiklikest teadusvõrgustikest (Saksamaa, Hispaania, Portugal).
Only five countries report that drugrelated research is not mentioned in their national strategies or that they do not have a national coordination structure in this field.
Need võivad teadustöö organiseerimises ja rahastamises olulist rolli mängida ning edendada otsesemaid sidemeid teadusuuringute ja praktika vahel.
Among the major studies carried out since 2000 reported by the Member States, more than half were in epidemiology and about one third in applied research (mainly evaluations of interventions in prevention and treatment).
Alates 2000. aastast liikmesriikides korraldatud olulisematest uuringutest olid enam kui pooled epidemioloogiaalased ning umbes üks kolmandik rakendusuuringud (peamiselt sekkumiste hindamised ennetustegevuses ja ravis).
Also cited were studies in determinants, risk and protective factors for drug use, consequences of drug use, and drug mechanisms and affects.
Nimetati ka otsustavate tegurite, uimastitarbimise riski- ja kaitsetegurite, uimastitarbimise tagajärgede ja uimastimehhanismide ning mõjude alaseid uuringuid.
The State is the main source of funding for drugrelated research reported by the Member States, either through programmes for general research or through research programmes in the drugs field.
Uimastiprobleemidealaseid teadusuuringuid viiakse läbi kõikides Euroopa riikides ning need annavad hädavajalikku teavet ebaseaduslike narkootikumide riikliku tasandi mõju kirjeldamiseks ja mõistmiseks.
Health and social sciences are two of the main areas of general research in which funding may be found for drugrelated research. Funding
25 liikmesriigi, Horvaatia ja Norra aruannete põhjal saab anda ülevaate uimastialaste teadusuuringute korraldamisest Euroopa riikides.
More to come on drugrelated research
Koordineerimine ja rahastamine
The information provided by the Member States includes a description of national research organisations and funding arrangements.
Mitu riiki mainis peamise takistusena uimastialaste teadusuuringute piiratud rahastamist (Belgia, Kreeka, Poola, Rumeenia, Soome).
Member States have also provided lists of main studies carried out since 2000 and identified scientific papers, scientific journals and websites through which the findings of drugrelated research carried out in their country have been disseminated.
Uimastitealast teadustegevust mainitakse 27 andmeid esitanud riigi hulgast 20 riigi narkostrateegias või tegevuskavas kas konkreetse teemana või viidatakse sellele kui tõenditel põhineva poliitika olulisele osale. 27 andmeid esitanud riigi hulgast on 15 riigis olemas riikliku tasandi struktuurid uimastitega seotud teadusuuringute koordineerimiseks.
The EMCDDA is making this and more information available through different dissemination products and channels (see http://www.emcdda.europa.eu/themes/research).
Ainult viis riiki teatab, et narkoalaseid teadusuuringuid nende riiklikes strateegiates ei mainita või et neil pole selles valdkonnas riiklikku koordineerimisstruktuuri.
For a more in-depth review of this topic, see the 2008 selected issue on drugrelated research (http://www.emcdda.europa.eu/publications/selectedissues).
Enamik neist eri riikide ajakirjadest avaldab ka ingliskeelseid kokkuvõtteid ja on avatud rahvusvahelistele kaastöödele.
The European Commission has commissioned an in-depth comparative analysis of research in to illicit drugs in the European Union.
Peale ebaseaduslikele ainetele ja sõltuvusele keskenduvate väljaannete avaldatakse ebaseaduslike uimastite teemalisi artikleid ka mitmesuguste valdkondade eelretsenseeritud ajakirjades ja erialaajakirjades. 2006. aastal avaldati
The study should provide an overview of the funding available for drugrelated research from the European Union and Member States, building on the results of the selected issue on research, and widening the scope to include research in the field of drug supply reduction and security.
Liikmesriikide andmetel on narkoteemaliste teadusuuringute peamine rahastaja riik, seda kas üldiste teadusprogrammide või uimastivaldkonna teadusprogrammide kaudu.
The study will review the existing research infrastructure within Member States and at European level, and make a comparison with other regions, such as North America and Australia.
Kaks peamist üldise teadustegevuse valdkonda, kus uimastitega seotud uuringuid rahastatakse, on tervishoid ja sotsiaalteadused.
It will conclude with recommendations for policy options to address the knowledge gaps and improve cooperation at European level.
Konkreetselt uimastivaldkonna teadustegevuseks määratud rahastamine toimub riiklike narkokoordineerimisasutuste kaudu (Tšehhi Vabariik, Hispaania, Prantsusmaa, Luksemburg, Ungari, Poola, Portugal, Norra).
Annual report 2008: the state of the drugs problem in Europe lack of qualified research staff (Latvia, Hungary); and methodological aspects (data protection issues, problems in reaching hidden populations, lack of continuity in research projects).
2008.aastaaruanne:uimastiprobleemideolukordEuroopas uimastivaldkonna uurimistulemusi enam kui 100 sellises Euroopa ajakirjas.
Several countries identified the limited funding available for drugrelated research as a major constraint (Belgium, Greece, Poland, Romania, Finland).
Levitamises on oluline roll ka muud tüüpi kirjutistel, sealhulgas ka riiklike teabekeskuste trükistel.
Dissemination abstracts and welcome international contributions.
Reitoxi riikide teabekeskused mängivad uurimistulemuste levitamises kõigis andmeid esitanud riikides olulist rolli, seda peamiselt oma riiklike aruannete vahendusel.
In addition to publications specialising in illicit drugs and addiction, articles on illicit drug use are also published in peer-reviewed journals from a wide array of disciplines and in professional magazines.
Täpsemat teavet uimastivaldkonna teadusuuringute kohta Euroopa riikides kogub EMCDDA Reitoxi riikide teabekeskuste võrgustiku kaudu.
In 2006, research findings in the drugs field were published in more than 100 such European journals.
Liikmesriikide esitatud teave kirjeldab nii riiklikke teadusasutusi kui ka rahastamismeetodeid.
Other types of publication, including those by national focal points, also play an important role in dissemination.
EMCDDA teeb nii selle kui ka muu teabe kättesaadavaks erinevate teabelevivahendite ja kanalite kaudu (vt http://www.emcdda.europa.eu/themes/research).
A total of 25 European peer-reviewed journals specialising in the drugs field and publishing in 11 languages other than English were identified.
Euroopa Komisjon on tellinud põhjaliku võrdleva analüüsi ebaseaduslikke narkootikume käsitleva teadustegevuse kohta Euroopa Liidus.
The majority of these national journals publish English
Analüüsis vaadatakse üle olemasolev liikmesriikide ja Euroopa tasandi teadustegevuse infrastruktuur ning võrreldakse seda teiste piirkondade, näiteks Põhja-Ameerika ja Austraaliaga.
Reitox national focal points also play an important role in disseminating research results in all the reporting countries, mainly by means of their national reports.
Töös antakse hinnang ka olemasolevatele Euroopa võrgustikele, sealhulgas EMCDDA ning Reitoxi riikide teabekeskuste omale. Töö tulemused avalikustatakse 2009. aasta alguses.
Chapter 2 Responding to drug problems in Europe — an overview
2. peatükk Ülevaade narkoprobleemide lahendamisest Euroopas
Improving the monitoring of drug supply reduction
Kuidas parandada uimastite pakkumise vähendamise seiret
This chapter presents an overview of the responses to drug problems in Europe, where possible highlighting trends, developments and quality issues.
Käesolevas peatükis esitatakse ülevaade narkoprobleemidega tegelemisest Euroopas, tuues võimaluse korral esile suundumused, arengud ja kvaliteediprobleemid.
The set of measures reviewed here includes prevention, treatment, harmreduction and social reintegration, which taken together form a comprehensive demand-reduction system.
Siin vaadeldavate meetmete hulka kuuluvad ennetamine, ravi, kahjude vähendamine ja ühiskonda taasintegreerimine, mis kokku moodustavad tervikliku nõudluse vähendamise süsteemi.
The chapter also includes a review of the available data on the needs of drug users in prisons and the existing responses in this particular setting.
Peatükis esitatakse ka ülevaade olemasolevatest andmetest uimastitarbijate vajaduste kohta vanglates ja selles konkreetses keskkonnas kasutatavate lahenduste kohta.
In addition, future monitoring challenges in another field of drug policy, drug supply reduction, are briefly discussed.
Peale selle arutatakse lühidalt tuleviku seireküsimusi teises narkopoliitika valdkonnas – narkootikumide pakkumise vähendamises.
Drug supply reduction can be defined as encompassing all activities aimed at preventing illicit drugs from reaching users.
Uimastite pakkumise vähendamist saab määratleda kui meedet, mis hõlmab kõiki tegevusi, mille eesmärk on ennetada ebaseaduslike uimastite jõudmist tarbijani.
These may include instruments such as international conventions, and EU and national legislation and policies, as well as actions addressing the various processes and actors involved in the production and trafficking of illicit drugs but also involved in the diversion or illicit manufacture of licit substances (medicines, precursor chemicals) for illicit ends and in the laundering of drug money.
Need võivad hõlmata niisuguseid vahendeid nagu rahvusvahelised konventsioonid, ELi ja riikide õigusaktid ja poliitikad, samuti tegevusi, mis on suunatud ebaseaduslike uimastite tootmise ja kaubitsemise eri protsesside ja nendega seotud isikute vastu, aga ka lubatud ainete (ravimite, lähteainete) kõrvalesuunamist või illegaalset töötlemist keelatud aineteks ning uimastitega seotud rahapesu.
Law enforcement activities, alternative development initiatives and projects aimed at preventing drugrelated crime all contribute to reducing the supply of illicit drugs.
Ebaseaduslike uimastite pakkumise vähendamisele aitavad kaasa ka õiguskaitsealane tegevus, alternatiivsed algatused ning projektid, mille eesmärk on uimastitega seotud kuritegevuse ennetamine.
Monitoring and analysis constitute, as is the case with drug demand reduction, an important support for these activities and their evaluation.
Nagu uimastinõudluse vähendamise puhul, toetab ka antud tegevusi ning nende hindamist oluliselt vastava valdkonna seire ja analüüs.
Drug prevention can be divided in to different levels or strategies, from environmental to indicated prevention, which ideally do not compete but complement each other.
Narkoennetust võib jagada eri tasanditeks või strateegiateks alates ennetavast keskkonnast kuni näidustatud ennetuseni, mis ideaalolukorras mitte ei võistle omavahel, vaid täiendavad üksteist.
The following description of the current situation and trends in Europe is based on qualitative data on the provision of universal and selective prevention reported to the EMCDDA in 2007 (17) and on a literature review on indicated prevention (EMCDDA, 2008f).
EMCDDA-le esitatud kvalitatiivsetel andmetel (17
Recent data collection exercises in the framework of the annual progress reviews of the EU action plan on drugs and the Ungass review (see Chapter 1) have revealed a mixed picture regarding the availability of response data in the supply reduction field.
Hiljutine andmete kogumine ELi narkootikumidealase tegevuskava iga-aastaste arenguülevaadete ja ÜRO Peaassamblee eriistungjärgu ülevaate (vt 1. peatükki) raames andis uimastite pakkumise vähendamise meetmetest vastuolulise pildi.