natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In order to address these shortcomings, the Commission decided to grant a technical assistance project aimed at dra ing a general transport master plan.
Puuduste kõrvaldamiseks otsustas komisjon anda toetust tehnilise abi projektile, mille eesmärgiks oli koostada üldtranspordi põhikava.
11 This has been pointed out also
11 See märgiti ära ka kontrollikoja
Even though in some cases it was not possible to explain the ranking of investmentprojects11,anexaminationofthestrategiesofthefour in the Court’s Special Report No 5/2003 (shortcomings in strategies, paragraphs 18 to 20).
Kuigi mitmetel juhtudel ei olnud võimalik investeerimisprojektide tähtsusjärjestust selgitada11, võimaldas nelja külastatud riigi strateegiate kont- eriaruandes nr 5/2003 (strateegiate puudused, punktid 18–20).
countries visited has enabled the Court to conclude that,in general, national sectoral ISPA strategies clearlyidentified the needsin each country, also taking into consideration the existing national planning documents(see Textbox 3).
rollimine kontrollikojal järeldada, et üldiselt määratlesid riiklikud ISPA valdkondlikud strateegiad selgeltiga riigi vajadused, võttes arvesse ka olemasolevaid riiklikke planeerimisdokumente (vt 3. selgitus).
National ISPA strategies acted as atool inthe selection of ISPA projects,linking objectives and prioritiesto specific project proposals.
Riiklikud ISPA strateegiad toimisid ISPA-projektide valikuvahendina, sidudes eesmärgidja prioriteedid konkreetsete projektiettepanekutega.
In some cases the national ISPA strategies were a development of existing national strategies that had already taken into consideration the needto adoptthe acquis communautaireinthefield ofthe environ-ment(see Textbox 4).
Mõnel juhul on riiklikud ISPA strateegiad juba olemasolevate riiklike strateegiateedasiarendus, millepuhulonjubaarvestatudvajadust ühenduse õigustiku vastu võtmiseks keskkonna alal(vt 4. selgitus).
Action to protect the environment in the Baltic region was initiated by the Polish government at the beginning of the 1990s in cooperation with other countries. e region of Krakow was already identified in the Helsinki Convention12 as one of the hot spots for the protection of the Baltic Sea, as this area, even though far from the coast, contains a high density of industries discharging waste into the Vistula River, which flows into the Baltic Sea.
Tegevuse keskkonna kaitsmiseks Läänemere piirkonnas algatas Poola valitsus koostöös teiste riikidega 1990ndate aastate alguses. Krakovi piirkond oli juba Helsingi konventsioonis12 määratletud ühena Läänemere kaitsmise seisu- kohast olulisema punktina, kuna selles küll rannikust kaugel asuvas piirkonnas on tihedalt tööstusettevõtteid, mis lasevad jäätmeid Läänemerre voolavasse Visla jõkke.
12 Helsinki Convention: convention on the protection of the marine environment of the Baltic Sea area, signed in 1974 and revised in 1992 which concerns all the states bordering on the Baltic Sea.
12 Helsingi konventsioon: Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse konventsioon, kirjutati alla 1974. aastal ja vaadati uuesti läbi 1992. aastal. Konventsiooniga on seotud kõik Läänemere-äärsed riigid.
The convention covers the whole of the Baltic Sea area, including inland waters as well as the water of the sea itself and the sea-bed.
Konventsioon katab kogu Läänemere piirkonna, sealhulgas siseveekogud, merevee ja merepõhja.
Measures are also taken in the whole catchment area of the Baltic Sea to reduce land-based pollution.
Meetmeid võetakse ka kogu Läänemere valgla piirkonnas maismaalt lähtuva reostuse vähendamiseks.
THREEIMPORTANT GUIDANCE DOCUMENTS NOT AVAILABLE FROM THE BEGINNING OFISPA
KOLM OLULIST SUUNISDOKUMENTI EI OLNUD KÄTTESAADAVADISPA ALGUSETAPIS
Three main guidelines were developed by the Commission and made availablefor project preparation.
Komisjon töötas välja kolm peamist suunist ja tegi need projektide ettevalmistamiseks kättesaadavaks: a)
(a)An ISPA manual was provided to the beneficiary countries in 2000, duringthe preparation phase ofthefirst project applications.
2000. aastal, esimeste projektitaotluste ettevalmistusetapissaid abisaajariigid ISPA käsiraamatu; b)2002. aastal koostati ISPA käsiraamatu teine versioon, milles sel-gitatitäpsemini pakkumisejalepingutesõlmimise menetlusi; c)
(b)A second version of the ISPA manual was developed in 2002, clari-fyingin particularthetendering and contracting procedures.
2002. aastaltehti kättesaadavaks ajakohastatudtasuvusanalüüsi juhised, mille eesmärk oli likvideerida eelmises versioonis tuvastatud puudused.
(c)Updatedguidanceoncost–benefitanalysis was madeavailable in2002, whichaddressed weaknessesidentifiedintheprevious version.In particularit gaveaveragerates ofreturnandrecom-mendedtimehorizonsfordifferentsectors.
Uues juhendis määrati eelkõige kindlaks kasutatavad keskmised tulumäärad ning soovitatavad ajalised perspektiivid iga valdkonna kohta.
However,itdidnot provide any details or forecasting techniques concerning impacts onthe environment.
Nimetatud juhendis siiski ei esitata üksikasju ega keskkonnamõjusid käsitlevat prognoosimismetoodikat.
These methodological guides were developed after the projects audited by the Court were submitted to the Commission for approval.
Nimetatud metoodikajuhendid töötati välja pärast seda, kui kontrollikoja auditeeritud projektid komisjonile heakskiitmiseks esitati.
This late availabilitylimitedtheir contributiontofamiliarisingthe candidate countries withthepolicies,proceduresandthefundingprinciples ofthe EU.
Juhendite kättesaadavuseviibimisetõttuolinendepanuskandidaatriikidele ELipoliitikate, menetlustejarahastamispõhimõtetetutvustamisel piiratud.
WEAKNESSESIN FINANCIAL AND COSTBENEFIT ANALYSISCBA
PUUDUSED FINANTS JA TASUVUSANALÜÜSIS
Nevertheless,the Commission considered that,since mostoftheprojects wererequiredtofulfilbasicneeds inthecandidatecountries,it wasnotappropriatetoholdthemup because ofshortcomingsinthe cost–benefit analysis.
Sellegipoolest arvas komisjon, et kuna enamik projekte pididtäitma kandidaatriikide põhivajadused, ei ole asjakohane neid peatadatasuvusanalüüsi puudustetõttu.
The Court’s review of the financial and cost–benefit analyses provided forthe projects auditedidentifiedthefollowing weaknesses13:
Kontrollikoja poolt auditeeritud projektide finants- ja tasuvusanalüüsides määratletijärgmised puudused13: a) osaliselt puuduv teave kasutatud diskontomäärade ja riskianalüü-sigaseosestehtud oletuste kohta;
13 See also Special Report No 5/2003 (weaknesses in project appraisal, paragraphs 30 to 34) and Special Report No 6/2005 (weaknesses in evaluation and selection of projects, paragraphs 30 to 43).
(puudused projektihinnangutes, punktid 30–34) ja eriaruanne nr 6/2005 (puudused projektide hindamisel ja valikul, punktid 30–43).
(c)unsubstantiatedsocio-economicbenefitsandincompleteesti-mates of effectsinthetransportsector.
b)vastuolud tasuvus- ja finantsanalüüsi arvude vahel sama projekti erinevates dokumentides; c) transpordivaldkonnas põhjendamata sotsiaal-majanduslikud hüvi-tisedja puudulikud hinnangud mõjule.
In these circumstances, the Commission was unable to confirm from the cost–benefitanalysisthattheprojectssubmittedbythecandidate countriesrepresentedinrelativetermsthe highest added value.
Sellises olukorras ei olnud komisjonil võimalik tasuvusanalüüsile toe-tudesveenduda,kaskandidaatriikideesitatudprojektidesindavad kõrgeimatlisaväärtust.
WERE PROJECTSIMPLEMENTED ACCORDING TO PLAN?
KAS PROJEKTID VIIDI ELLU VASTAVALT KAVALE?
After the assessment of project application and approval by the Commission, a financing memorandum was signed defining, in particular, thefinancialresourcesandplanningforimplementingtheproject, includingthecompletion date.
Pärast projektitaotluse komisjonipoolset hindamist ja heakskiitu all-kirjastatirahastamismemorandum, milles määratikindlaksprojekti rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid ja ajakava, kaasa arvatud lõpukuupäev.
After projectcompletion,candidate countries hadto present afinalreport.
Pärast projekti lõpetamist pidid kandidaatriigid esitama lõpparuande.
(a)whether projects had been implemented according to initial plan andthereasonsfor any delay;
Kontrollikoda hindas, millises ulatuses peeti kinni rahastamismemorandumis paika pandud peamistesttingimustest, ehkteisisõnu: a) kasprojektidviidielluvastavaltalgselekavaleja millisedolid viivituste põhjused; b)kas rahastamiskavadest peeti kinnija kui ei, siis millistel põhjustel.
ALMOST ALL PROJECTS WERE DELAYED
14 Projekt loetakse lõpetatuks,
If projects are delivered later than expected, the benefits are deferred and the problemsthey areintendedto address continueforlongerthan necessary. Delaysalsocreateuncertainties,asthesocio-economic environment maychangeand may makeitdifficulttoimplement projects asforeseen.
Kui projektid viidi ellu oodatust hiljem, viibivad ka hüvitised ning probleemid, millega tegelemiseks projektid on ette nähtud, püsivad kauem kuivaja.Viivitusedtekitavadkaebakindlatolukorda,sestsotsiaal-majanduslik keskkond võib muutuda ning seega võib ollaraske projektid ettenähtud korras ellu viia.
14 A project is considered completed when the infrastructure is in use. Candidate countries had to submit a final report to the Commission at the latest six months after the completion of the project.
kui infrastruktuur on kasutusel; kandidaatriigid pidid esitama komisjonile lõpparuande kõige hiljem kuus kuud pärast projekti lõpetamist.
15 Out of 32 projects audited,
15 32st auditeeritud projektist
24 faced delays (75 %).
esines viivitusi 24 puhul (75%).
16 Some projects were affected by more than one of the problems described.
16 Mõne projekti puhul esines
expected date14atthetime oftheaudit(twointhe Czech Republic and threein Latvia)15.
(kaks Tšehhi vabariigis ja kolm Lätis)15
17 E.g. eligibility of durable was amended. The delays vary from 2 to 5 years (Poland), 4 to 4.5 years (Bulgaria),2to4.8years(Romania),1.5years(Hungary)and1to 3 years(Latvia).Inthe Czech Republic,there were no major delays.
17 Näiteks kestvuskaupadega jäänud27projektipuhul muudetilõpukuupäeva.Viivitustepikkus oli erinev: 2–5 aastat (Poolas), 4–4,5 aastat (Bulgaarias), 2–4,8 aastat (Rumeenias), 1,5 aastat (Ungaris) ja 1–3 aastat (Lätis). Tšehhi Vabariigis olulisi viivitusi ei esinenud.
equipment expenditure (to be solved on a case-by-case basis), modifications of project decisions, procedures for the award of public contracts.
seotud kulude abikõlblikkus (otsustatakse juhtumipõhiselt), projektide rahastamisotsuste muudatused, riigihankelepingute sõlmimise menetlused.
Inthe survey addressedtothe project managersinthefour audited countries, the Court obtained information on the delays in implementation andthereasonsforthe delays.
Nelja külastatud riigi projektijuhtidele saadetud küsitluse kaudu sai kontrollikoda teavet projekti rakendamiseI tekkinud viivituste ja nende põhjuste kohta.
In the environment sector, the average scheduled duration of the projects was 5 years and in the transport sector, 4.2 years.
Keskkonnasektoris oli projektide keskmine kavandatud kestus 5 aastat ja transpordisektoris 4,2 aastat.
According to the sur-vey,the average delay was 2.5 yearsin bothsectors(see Figure 5).
Küsitlusandmete kohaselt oli keskmiseks viivituse pikkuseks mõlemassektoris 2,5 aastat(vtjoonis 5).
(a)thelackoffamiliarityofthecandidatecountries with EU procedures and with project preparation and implementation as well as difficulties with procurement procedures(see e.g. Textbox 5) (84 % ofthe projectsinthesample);
Auditeeritud projektide puhul leidis kontrollikoda, et viivituste peamised põhjused olid16: a) abisaajariikide poolne ELi menetluste, projektide ettevalmistamise ja rakendamise mittetundmine ja probleemid hankemenetlustega (vt näiteks 5. selgitus)(84% valimi projektidest); b)pakkumismenetlusevõitnudfirmadesuutmatustööläbiviia(vt näiteks 6. selgitus)(13% valimi projektidest); c) ebarealistlikkavandamine(vtnäiteks7.selgitus)(22%valimi projektidest); d) ühinemisjärgne ISPA projektide muutumineühtekuuluvusfondi projektideks, millel on erinevadreeglid17.
AVERAGE DELAYSIN PROJECTIMPLEMENTATION
KESKMINE VIIVITUSE PIKKUS PROJEKTIDE RAKENDAMISEL
ENVPLCZAverage per country/sector
ENVPLCZKeskmine riigi/sektori kohta
Average initial duration
Keskmine kavandatud
In Latvia, in a project for the development of water services, it took three years to launch the tender procedure a er the signature of the financing memorandum.
Lätis kulus veevarustusteenuste arendamise projekti puhul rahastamismemorandumi allakirjutamisest pakkumismenetluse välja kuulutamiseni kolm aastat.
According to the EBRD loan agreement, the bank’s tendering rules should have been applied to the procurement of the whole project. e tendering had to be stopped until the appropriate procedures had been agreed between the donors.
EBRD laenulepingu kohaselt oleks pidanud panga pakkumiskorda kohaldama terve projekti hankemenetluses. Pakkumine tuli peatada, kuni rahastajad leppisid kokku asjakohastes menetlustes.
A project for the rehabilitation of sewage network and wastewater treatment facilities faced delays in implementation. e tender had to be cancelled and repeated, due to problems with the composition of the evaluation committee.
Kanalisatsioonivõrgustike ja reoveepuhastusjaamade saneerimise projekti elluviimisel esines viivitusi. Pakkumine tuli tühistada ja uuesti välja kuulutada, kuna esines probleeme hindamiskomisjoni koosseisuga.
In addition, the company which was awarded the contract in the second tender failed to proceed with the works in accordance with the timetable and failed to comply with several notices by the supervising engineer. e contract therefore had to be terminated.
Lisaks ei suutnud ettevõte, kellega pärast teist pakkumismenetlust leping sõlmiti, töid vastavalt ajakavale ellu viia ja ei võtnud arvesse järelevalve eest vastutava inseneri esitatud märkusi. Seetõttu tuli leping lõpetada.
A third tender had to be organised, but at the time of the audit the project was at a standstill.
Tuli korraldada kolmas pakkumine, aga auditi ajal projekt seisis.
In Latvia, a project to develop water services was delayed because, amongst other reasons, the cost and the time needed for the study and design work for the pipelines were underestimated.
Lätis tekkis veevarustusteenuste arendamise projekti puhul viivitus, sest muuhulgas alahinnati torustiku uurimise ja kavandustöö aja- ja rahakulu.
The survey indicates that the main reasons for not respecting the deadlines in the implementation of the projects are, on the one hand, the lengthoftheproceduresand,ontheotherhand,planningreasons (see Figure 6)18.
Küsitlusest selgus, et projektide elluviimise tähtaegadest mittekinni-pidamisepeamisedpõhjusedonühestküljest menetlustepikkusja teisest küljest probleemid kavandamisel(vtjoonis 6)18
18 Problems in project implementation were also pointed out by the Court in its Special Report No 5/2003 (insufficient management resources, delays, difficulties in tendering, paragraphs 35 to 39) but also in its Special Report No 6/2005 (delays in implementation of projects, paragraphs 11 to 25).
RAHASTAMISKAVASID EI RAKENDATA PLAANIKOHASELT seonduvad probleemid toodi esile ka kontrollikoja eriaruandes nr 5/2003 (ebapiisavad haldusressursid, viivitused, probleemid pakkumismenetlusega, punktid 35–39) ning ka eriaruandes nr 6/2005 (viivitused projektide rakendamisel, punktid 11–25).
When the cost increased and no additional ISPA resources were madeavailable,candidatecountrieshadtofinance the additional costsfromtheir ownresources(see Textbox 8).
Kui maksumus suurenes ja ISPA poolt lisavahendeid ei eraldatud, pidid kandidaatriigidlisakulud oma vahenditesttasuma(vt 8. selgitus).
REASONS FOR DELAYSPROJECT MANAGERS
VIIVITUSTE PÕHJUSEDPROJEKTIJUHID
What were the reasons for delays?
Millised olid viivituste põhjused?
Procedural reasons
Menetlustega seonduvad põhjused
Planning reasons
Kavandamisega seonduvad põhjused
Repetitionof the procedure15 %
Menetluse kordamine15%
Appeals from bidders8 %
Pakkujate kaebused8%
Complicatedlocal law9 %
Keeruline kohalik seadusandlus9%
Low qualityof tendering documents6 %
Pakkumisdokumentide ebapiisav kvaliteet6%
Time-consuming EUprocedures26 %
Sagedased muudatused PRAGis10%
As shown in Table 1 the survey of project managers indicates that for the majority of ISPA projects changes had been made to the original financing plan.
Nagu esitatud tabelis 1, näitas projektijuhtide seas läbi viidud küsitlus, etsuurema osa ISPA projektide puhul on algsetrahastamiskava muudetud.
In five cases out of the 32 projects of the sample this can be explained by underestimation ofinflation(in 16 % ofthe cases)(see Textbox 9).
32st valimi projektist viie puhul võib seda põhjendada inflatsiooni ala-hindamisega(16%juhtudest)(vt 9. selgitus).
CHANGES TO THE ORIGINAL FINANCING PLANS
MUUDATUSED ALGSETES RAHASTAMISKAVADES
SURVEY OF PROJECT MANAGERS
PROJEKTIJUHTIDE KÜSITLUS
Maintenance of the original financing plan fi financing plan
Algsest rahastamiskavast kinni pidamine
In Latvia, in a railway project, due to price increases, the ISPA grant was not sufficient to cover all the elements initially foreseen. e remaining work had to be funded from national resources.
Lätis ei katnud ISPA toetus hinnatõusu tõttu raudteeprojekti kõiki algselt kavandatud elemente. Ülejäänud osa tööst tuli rahastada riiklikest vahenditest.
In Latvia, in a project to develop water services, the contractor repudiated the contract because he was no longer in a position to work at the agreed prices as rapid inflation occurred shortly a er the start of the works. is led to a revision of the contract, with an increased cost.
Veevarustusprojekti puhul Lätis taganes töövõtja lepingust, sest tal ei olnud enam võimalik töötada kokkulepitud hinna eest, kuna peatselt pärast tööde alustamist toimus kiire inflatsioon. Selle tõttu tuli lepingut muuta ja suurendada tasu.
The replies to the survey of project managers indicated that the reasons forcost overrunscan be explained mainly bytwocategories offac-tors(see Figure 7):
Projektijuhtide küsitluse vastustest ilmnes, et ülekulusid võib põhjendada peamiselt kahetegurite kategooria abil(vtjoonis 7): a) probleemidprojektiettevalmistamisel,nagupuudulikkulude prognoos/ ebapiisav hinnanguline maksumus; b)probleemidprojektiderakendamisel,nagupuudulikjärelevalve või viivitused.
COST OVERRUNS
ÜLEKULUD
In case of overruns, what were the main reasons?
Millised olid ülekulude põhjused?
Planning-related reasons
Kavandamisega seonduvad põhjused
Implementation-related reasons
Rakendamisega seonduvad põhjused
Technicalreasons9 %
Tehnilised põhjused9%
Inadequate costestimates20 %
Ebapiisav kulude prognoos20%
Weak monitoring14 %
Puudulik järelevalve14%
Time delays12 %
Ajalised viivitused12%
Modifications tothe project26 %
Muudatused projektis26%
WERE PROJECTS CONTRIBUTING TO BENEFICIARY COUNTRIES’ COMPLIANCE WITH THE EU ENVIRONMENTAL DIRECTIVES AND TO THEIMPROVEMENT OF TENT?
KAS PROJEKTID AITASID ABISAAJARIIKIDEL JÄRGIDA ELi KESKKONNAALASEID DIREKTIIVE JA EDENDASID ÜLEEUROOPALISE TRANSPORDIVÕRGU PARANDAMIST?
The main objective of ISPA was to help the candidate countries reduce their structural gap in the environment and transport sectors.
ISPA peamine eesmärk oli aidata kandidaatriikidel vähendada struktuurilist mahajäämust keskkonna- ja transpordisektoris.
(b)whethertransport projects contributedtothe completion ofthe trans-Europeantransport network.
Selleks, et hinnata projektide mõjusustseoseskonkreetsetepanustegakeskkonnaja transpordisektorite parandamisele, kontrollis kontrollikoda: a) kas keskkonnaprojektid vastavad ELi veevarustuse ja heitvee valdkonna määrustele; b)kastranspordiprojektid aitasidkaasa üleeuroopalisetranspordi-võrgu valmimisele.
As at the time of the audit final reports were available on only a limited number ofthe 279infrastructure projects co-financed by ISPA, only partial conclusions could be drawn.
Kuna auditi ajal oli 279st ISPAga kaasrahastatud projektist lõpparuanne kättesaadavvaidpiiratudarvuprojektidepuhul,saikontrollikoda teha vaid osalisijäreldusi.
COMPLIANCE WITH EU ENVIRONMENTAL STANDARDS HASINCREASED
ELi KESKKONNAALASTE STANDARDITE JÄRGIMINE ON PARANENUD
Intheenvironmentalsector,outof16projectsinthesample,only three werecompletedatthetimeoftheaudit.Theassessmentof theseprojectsshowsthat,inspiteofsomeshortcomings,theyare contributingtocompliance with EU environmental standards (see Textbox 10).
Keskkonnasektoris oli valimi 16 projektist auditi ajaks lõpule viidud vaid kolm. Nende projektide hindamine näitab, et vaatamata mõningatele puudustele aitavad need kaasa ELi keskkonnaalastest standarditest kinnipidamisele(vt 10. selgitus).
In Latvia, the objective of one project was to improve water supply and sewage services, ensuring that drinking water and purified sewage conform to the national legislation and the requirements of the EU directives.
Lätis oli ühe projekti eesmärk parandada veevarustust ja reoveekäitlust, tagades, et joogivesi ja puhastatud reovesi vastavad riiklike õigusaktide ja ELi direktiivide nõuetele.
According to the final report, the project has ensured adequate quality of the treated water according to the EU urban wastewater treatment directive (91/271/EEC) and of the drinking water.
Lõpparuande kohaselt tagas projekt töödeldud vee piisava kvaliteedi vastavalt ELi asulareovee puhastamist käsitlevale direktiivile (91/271/EMÜ) ja ka joogivee piisava kvaliteedi.
However, for wastewater, full compliance with legal requirements had not yet been achieved. e rehabilitation and upgrading of a biological wastewater treatment plant had been completed but the nitrogen and phosphorus content in the effluent still exceeded the EU and local norms at the time of the audit.
Siiski pole seoses reoveega saavutatud täielikku vastavust õigusnormidele. Bioloogilise reoveepuhastusjaama taastamine ja remont oli lõpule viidud, aga heitvee lämmastiku- ja fosforisisaldus ületas auditi ajal nii ELi kui ka kohalikud normid.
In spite of some shortcomings, the projects that were not completed atthetimeoftheaudit,ifimplementedasplanned,arelikelyto contribute to compliance with EU environmental standards (see Textbox 11).
Vaatamata mõningatele puudustele aitavad projektid, mis auditi ajal ei olnud veel lõpule viidud, kavakohaselt elluviiduna tõenäoliselt kaasa ELi keskkonnaalastest standarditest kinnipidamisele (vt 11. selgitus).
IMPROVEMENTSIN LINKS TO THE TRANSEUROPEAN TRANSPORT NETWORK
PARANENUD ÜHENDUSED ÜLEEUROOPALISE TRANSPORDIVÕRGUGA
In the transport sector out of 16 projects contained in the sample only two had been completed at the time of the audit. The assessment of these projects shows that they are contributing to the completion/ development of trans-European networks (see Figures 8 and 9 and Textboxes 12 and 13).
Transpordisektoris oli valimi 16 projektist auditi ajaks lõpule viidud vaid kaks.Projektidehindaminenäitab,etneedaitavadkaasaüleeuroo-paliste võrkude lõpuleviimisele/arendamisele (vt joonised 8 ja 9 ning 12.ja 13. selgitus).
The other projectsthat atthetime ofthe audit were not completed areconsistent with the TEN-T network(seeforexample Textbox 11 and Figure 11).
Teised projektid, mis auditi ajal ei olnud lõpetatud, olid kooskõlas üleeuroopalise teedevõrgu nõuetega (vt näiteks 11. selgitus ja joonis 11).
For example in Romania, the Bucharest Cernavoda project should speed up the traffic between Bucarest and Constanta and is expected to contribute to the development of European Transport Corridor No 7, Igumenitsa–Patras–Athens–Sofia–Budapest (see Figure 10).
Näiteks Rumeenias peaks projekt „Bucharest Cernavoda“ kiirendama liiklust Bukaresti ja Constanta vahel ning aitama kaasa 7. üleeuroopa-lisetranspordikoridori(Igumenitsa–Patras–Ateena–Sofia–Budapest) arengule(vtjoonis 10).
In Romania, a project consisted of the rehabilitation and upgrading of a wastewater treatment plant, a sewage network and a drinking water network.
Rumeenias hõlmas projekt reoveepuhastusjaama, kanalisatsioonivõrgu ja joogiveevõrgu taastamist ja remonti.
Due to delays concerning the wastewater treatment plant, the risk of pollution of the river remains.
Viivituste tõttu seoses reoveepuhastusjaamaga püsib endiselt jõe saastumise oht.