natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The INTI project ‘Integration Exchange’ led by Quartiers en Crise—European Regeneration Areas Network established eight Local Action Groups of local stakeholders and multilingual online platforms to gather local and regional expertise for transnational peer reviews about local implementation and awareness of the Common Basic Principles.
INTI programmi raames loodud integratsiooniteemaline vahetusprojekt „Integration Exchange”, mida juhib Quartiers en Crise – European Regeneration Areas Network, moodustas sidusrühmadest kaheksa kohalikku töörühma ja mitmekeelseid internetifoorumeid. Nende eesmärk on koguda vastastikuste eksperdihinnangute tarbeks kohalikul ja piirkondlikul tasandil teadmisi ühiste aluspõhimõtete tundmise ja rakendamise kohta.
Mutual learning and exchange within the Groups would build capacity and working relationships between the participating public agencies, community-based organisations, local anti-discrimination organisations, employers, trade unions, and researchers.
Üksteiselt õppimine ja vastastikune kogemustevahetus töörühmades tõstab suutlikkust ning loob toimivaid suhteid osalevate ametiasutuste, kogukonnaorganisatsioonide, kohalike diskrimineerimisvastaste organisatsioonide, tööandjate, ametiühingute ja teadlaste vahel.
Needs should be explained in easily understood terms that have the potential to garner broad support from all parties.
Vajadusi tuleks selgitada võimalikult lihtsalt, et tagada kõigi osalejate lai toetus.
Common ground is easier to find when issues are framed in terms of combating social exclusion for various minority groups, or improving working conditions or parent-teacher relationships.
Ühiseid lähtealuseid on lihtsam leida, kui probleemid on konkreetselt piiritletud, näiteks mitmesuguste vähemusrühmade sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemine või õpetajate ja vanemate vaheliste suhete parandamine.
Needs should also be adapted to fit changing circumstances on the ground, which allows for openings in the current political way of thinking.
Vajadusi peab samuti olema võimalik kohandada muutuvate oludega, et võimaldada muutusi poliitilises mõtlemises.
Once a platform’s focus is decided, it will be easier for its participants to find common ground if the problem has been framed in inclusive terms that apply to all residents.
Pärast foorumi fookuse määratlemist on osalejatel lihtsam leida ühiseid lähtealuseid, kui probleem on piiritletud selliselt, et see hõlmab kõiki elanikke.
On the question of who should be the members of a dialogue platform, conveners can either use a democratic approach for electing “representatives” or a more technical approach for selecting “participants.”
Küsimuse, kes peaksid olema arutelufoorumi liikmed, võivad foorumi kokkukutsujad lahendada kas lähtudes demokraatlikust lähenemisviisist ja valides „esindajad” või lähtudes tehnilisemast lähenemisviisist ja valides „osalejad”.
The challenge is choosing the method that is appropriate for the issue at hand, credible in the eyes of the interested parties, and mindful of the asymmetric power dynamics between state authorities, nationals, and non-nationals with limited political opportunities—especially newcomers.
Eesmärk on valida meetod, mis on käsitletava teema puhul asjakohane, huvitatud poolte silmis usaldusväärne ning arvestab asümmeetrilise võimudünaamikaga ametiasutuste, kodanike ja piiratud poliitiliste võimalustega mittekodanike, eriti uustulnukate vahel.
The way to make a dialogue platform representative is through a democratic process.
Arutelufoorum saab esindusorganiks demokraatliku protsessi teel.
This is a procedure that is also followed with the official consultative bodies.
Seda menetlust järgivad ka ametlikud nõuandeorganid.
The local consultative bodies in countries like Austria, Denmark, Germany, Luxembourg, Portugal, and Sweden that follow this recommendation can claim that their members are representatives of its third-country national population, in all its diversity.
Kohalikud nõuandeorganid sellistes riikides nagu Austria, Luksemburg, Portugal, Rootsi, Saksamaa ja Taani, kes seda soovitust järgivad, võivad väita, et nende liikmed esindavad riigis kõiki kolmandate riikide kodanikke.
Most dialogue platforms with immigrants in Europe opt for a more technical approach.
Suurem osa Euroopa arutelufoorumeid, kus osalevad sisserändajad, kasutavad tehnilisemat lähenemisviisi.
The convenors want the platform to be inclusive of the most relevant and effective participants.
Foorumi kokkukutsujad soovivad kaasata teemaga kõige rohkem seotud ja tõhusamaid osalejaid.
Relevance is determined by the participant’s expertise on the problem being discussed, their general openness to dialogue and their connectedness.
Teemaga seotust hinnatakse selle järgi, missugune on osaleja kogemus seoses arutatava probleemiga ning tema üldine avatus ja valmisolek dialoogi astuda.
Effectiveness is determined by their capacity to act as potential agents of change.
Tõhusust hinnatakse osaleja võime põhjal toimida võimalike muutuste katalüsaatorina.
With this approach the appropriate question is not whether the resulting platform will be representative, but rather whether it will be inclusive of the most relevant and effective individuals and organisations.
Selle meetodi puhul ei ole oluline küsimus, kas foorum on esinduslik, vaid kas sellesse on kaasatud teemaga kõige rohkem seotud ja tõhusamad isikud ja organisatsioonid.
A forum can also have mixed membership.
Foorumil võib olla ka segaliikmeskond.
Directly elected representatives bring in the voices of their constituencies and take a lead in dialogue and decision-making, while ad hoc participants bring in their expertise and capacity to promote follow-up actions.
Otseselt valitud esindajad toovad foorumisse oma valijate seisukohad ning juhivad dialoogi ja otsuste tegemist, samal ajal kui konkreetse teemaga seoses kaasatud osalejad pakuvad omalt poolt teadmisi ja kogemusi ning suudavad edendada järelmeetmeid.
Members of a platform are “representatives” when they are freely elected and “participants” when they are selected for their connectedness and effectiveness on the given problem.
Foorumi liikmed on „esindajad”, kui nad on vabalt valitud, ja „osalejad”, kui nad on valitud nende tõhususe ja teemaga seotuse põhjal.
Conveners need to assess whether a democratic or technical approach will be necessary for their platform to be seen as a credible civic space in the eyes of the community.
Foorumi kokkukutsujad peavad demokraatliku või tehnilise meetodi vahel valides hindama, kumb tagab kogukonna silmis foorumi usutavuse avaliku ruumina.
The participation criteria should be objective, transparent and applied universally to any interested participant.
Osalemistingimused peaksid olema objektiivsed, läbipaistvad ja ühtmoodi kehtivad kõikidele osalejatele.
The principles of dialogue necessitate that participation is voluntary and non-coercive.
Dialoogi põhimõtetest tuleneb, et osalemine peab olema vaba- tahtlik ja sundimatu.
Special appointments or interference by conveners (especially in the case of authorities) are likely to undermine the platforms’ credibility and effectiveness, with its results being seen as biased or rigged to suit certain interests.
Kui foorumi kokkukutsujad hakkavad ise liikmeid nimetama või sekkuvad nende valimisse (eriti ametiasutuste puhul), võib see õõnestada foorumi usutavust ja tõhusust, nii et selle tulemusi hakatakse pidama eelarvamuslikeks või kellegi huve teenivateks.
It may make sense to leave the platform open, dispensing with eligibility criteria and a selection procedure.
Kasulik võib olla foorumi jätmine avatuks, loobudes liitumiskriteeriumidest ja valikumenetlusest.
Many platforms are limited to very specific spaces and sectors (i.e. hospital administrators in a certain city) or in time (i.e. one-off, short-term, ad hoc).
Paljud foorumid on suunatud väga piiratud ringkondadele ja sektoritele (nt linna haiglate juhid) või on ajaliselt piiritletud (nt ühekordsed, lühiajalised, sihtotstarbelised foorumid).
The most relevant participants will self-select based on the platform’s scope and objectives.
Teemaga kõige rohkem seotud osalejad selguvad foorumi tegevuse käigus vastavalt foorumi teemale ja eesmärkidele.
The NGO Platform on EU Asylum and Migration Policy is open to all Brussels-based NGOs with a European network active in the debate on asylum, refugee, and migration policy development in the EU.
ELi varjupaiga- ja rändepoliitikat käsitlev foorum on avatud kõigile Brüsselis asuvatele Euroopa võrgustikuga vabaühendustele, kes tegelevad ELi varjupaiga-, pagulaste- ja migratsioonipoliitikaga.
It was created at the initiative of UNHCR, Amnesty International and the Churches’ Commission for Migrants in Europe and acts as an open, informal, and politically neutral space for the exchange of information on diverse areas of expertise as well as coordination of advocacy strategies and work with national member organisations focusing on refugees, asylum seekers, or migrant communities or in countries of origin.
Foorum asutati ÜRO pagulaste ülemvoliniku, Amnesty Internationali ja Euroopa sisserändajate kirikukomisjoni eestvõtmisel ning tegutseb avatud, mitteametliku ja poliitiliselt neutraalse kohana, kus vahetatakse mitmesuguseid valdkondi hõlmavat teavet ning kooskõlastatakse toetusstrateegiaid ja tehakse koostööd
The Diaspora Forum for Development (DFD) in the Netherlands brings together 21 national Diaspora organisations representing migrants and refugees from sixteen countries of origin.
Madalmaade diasporaa arengufoorum (DFD) koondab endas 21 rahvuslikku diasporaaorganisatsiooni, kes esindavad sisserändajaid ja pagulasi 16 riigist.
It serves as a coordinating body by broadening these organisations’ constituencies, building their strategic horizontal alliances, and increasing their voice in policy-making on migration and development.
Foorum täidab koordineerivat ülesannet, laiendades nende organisatsioonide liikmeskonda, luues nende vahel strateegilisi horisontaalseid sidemeid ning andes neile tugevama hääle sisserände- ja arengupoliitikas.
Migrant leaders were judged relevant to participate based on their ability to translate practical experiences into models for policy instruments.
Sisserändajate liidreid kutsuti foorumis osalema, sest nemad oskavad töötada praktilise kogemuse pinnalt välja poliitilised vahendid.
The format of meetings were organised with the aim of promoting uninhibited discussions among people of diverse backgrounds.
Kohtumiste vormi puhul võeti arvesse eesmärki võimaldada sundimatuid arutelusid erineva taustaga inimeste vahel.
A number of platforms adopt eligibility criteria related to composition.
Mitmed foorumid kasutavad oma liikmeskonna moodustamisel vastuvõtukriteeriume.
Most want to attain a balance between immigrant and host society groups.
Enamik soovib, et sisserändajatest ja vastuvõtva riigi kodanikest liikmete arv oleks tasakaalus.
Others go further to include a diversity of perspectives from within immigrant as well as host society groups.
Teised lähevad veelgi kaugemale ja kaasavad oma liikmeskonda eri vaatenurki esindavaid inimesi nii sisserändajate kui ka vastuvõtva riigi kodanike hulgast.
Gender balance is frequently cited in countries with legal obligations or a strong culture of gender equality in decision-making.
Mees- ja naisliikmete võrdset arvu taotletakse sageli riikides, kus soolise võrdõiguslikkuse tagamine otsuste tegemisel on seaduslikult kohustuslik või tugev traditsioon.
For the host society, age is an important factor for taking into account a diversity of views.
Vastuvõtva riigi jaoks on eri seisukohtade arvessevõtmisel oluline tegur vanus.
For immigrants, generation (i.e. first, second, third) may be an important criterion.
Sisserändajate jaoks võib oluline kriteerium olla põlvkond (nt esimene, teine, kolmas).
Depending on the issue, organisers might want a balance of religious, cultural, or ethnic organisations.
Sõltuvalt käsitletavast teemast võivad foorumi korraldajad taotleda tasakaalu usu, kultuuri- või rahvuslike organisatsioonide vahel.
This ensures that newer, smaller, or more fragmented groups do not “fall between the cracks.”
See tagab, et uuemad, väiksemad või rohkem killustatud rühmad ei jää kahe silma vahele.
Since 1997, the National Dialogue Structure for Ethnic Minority Groups has provided the Dutch government with a firm legal and financial basis for consultation with ethnic minorities that is complimentary to existing democratic principles.
Madalmaade rahvusvähemuste dialoogifoorum on 1997. aastast peale Madalmaade valitsuse kindel õiguslik ja finantsbaas konsulteerimiseks rahvusvähemustega, täiendades olemasolevaid demokraatlikke põhimõtteid.
Any disputes between dialogue participants and government are settled by the Dutch Parliament.
Kõik vaidlused foorumi liikmete ja valitsuse vahel lahendab Madalmaade parlament.
One of the four formal objectives of the Structure is to be a tool for canalisation in times of social tension.
Foorumi üks neljast ametlikust eesmärgist on ühiskondlike pingete leevendamine raskematel aegadel.
The law sets down the criteria for funding and participation.
Foorumi rahastamis- ja osalemistingimused on kindlaks määratud seadusega.
Minority organisations must have a nationwide reach, include women and the second generation in leadership positions, and have a board with skills and expertise in various vital policy areas, such as housing, labour market, and education.
Vähemuste organisatsioonidel peab olema üleriigiline haare, liikmete hulgas peab olema naisi ja juhtide hulgas sisserändajate teise põlvkonna esindajaid; foorumi juhatus peab olema pädev mitmesugustes tähtsates poliitikavaldkondades, nagu eluasemed, tööhõive ja haridus.
The representativeness of minority organisations was evaluated in 2004 and 2005 on each of the criteria leading to the exclusion of one non-compliant organisation.
Vähemuste organisatsioonide vastavust igale nimetatud esinduslikkuse kriteeriumile hinnati 2004. ja 2005. aastal, mis viis ühe organisatsiooni väljaarvamiseni foorumist.
The national programmes of the European Integration Fund can also be used to enhance the civic participation of particular hard-to-reach or traditionally excluded groups, such as dependants of persons selected for admission programmes, children, women, elderly, illiterate or persons with disabilities.
Euroopa Integratsioonifondi riigipõhiste programmide abil võib samuti rohkem ühiskonnaellu kaasata konkreetseid raskesti juurdepääsetavaid või traditsiooniliselt
Sector-specific, short-term platforms can have open, differentiated memberships.
Lühiajalistel valdkondlikel foorumitel võib olla avatud ja diferentseeritud liikmeskond.
Others can adopt eligibility criteria regarding relevance, effectiveness, and balanced composition.
Mõned foorumid võivad oma liikmeid valida jällegi pädevuse ja tõhususe järgi või ees -märgiga saavutada tasakaalustatud osalejaskond.
The aim of the criteria is to include stakeholders with the greatest expertise and impact on the various parts of the community.
Valikukriteeriumide eesmärk on kaasata sidusrühmi, kellel on kõige rohkem kogemusi ja suurem mõju kogukonna eri osadele.
Rules of engagement : equality and mutual respect among participants
Mängureeglid: võrdsus ja vastastikune lugupidamine osalejate vahel
All participants must agree on the principles of equality and respect and must be committed to universal human rights and the rule of law.
Kõik osalejad peavad järgima võrdsuse ja vastastikuse lugupidamise põhimõtteid ning austama üldkehtivaid inimõigusi ja seadusi.
No single participant, be it the host society, immigrants, or government, can claim to be the exclusive bearer or guardian of these basic values.
Mitte ükski osaleja, ei vastuvõtva riigi kodanikud, sisserändajad ega valitsus saa kuulutada end nende põhiväärtuste ainu- kandjaks või -valvuriks.
This commitment is demonstrated through the openness with which participants engage with one another.
Nende austamist näitab osalejate avatus üksteise kaasamisel.
In practice, the equal treatment principle means that all participants are allowed to shape the platform’s agenda and speak on an equal footing.
Tegelikkuses tähendab võrdne kohtlemine seda, et kõik osalejad võivad kaasa lüüa foorumi tegevuskava kujundamisel ning rääkida võrdsetel alustel.
Participants cannot hope to dominate the dialogue or leave as the winner like in a debate, since the aim is to develop a baseline of mutual understanding and trust that facilitates coalition-building and practical cooperation.
Osalejatel ei ole mõtet loota domineerimisele või mis tahes arutelust võitjana väljumisele, sest eesmärk on arendada välja elementaarne vastastikune mõistmine ja usaldus, mis hõlbustab suhete loomist ja praktilist koostööd.
A process that respects the equal treatment of participants must address the inherent inequalities in public/private/NGO partnerships and in majority/minority power dynamics.
Protsessis, kus on oluline osalejate võrdne kohtlemine, tuleb käsitleda ametiasutuste, erasektori ja vabaühenduste partnerlussuhetes ning enamus- ja vähemusrühmade võimudünaamikas paratamatult esinevat ebavõrdsust.
Host society NGOs may have official state functions and more favourable access to resources, which gives them greater capacity to participate than smaller immigrant NGOs.
Vastuvõtva riigi vabaühendustel võivad ametlikult olla riiklikud funktsioonid ja soodsam juurdepääs vahenditele, mis annab neile osalemiseks paremad võimalused kui väiksematele sisserändajate vabaühendustele.
Indeed access to resources and religious and cultural recognition may be the very tension that dialogue hopes to address.
Vahendite kättesaadavus ning usuliste ja kultuuriliste erinevuste tunnustamine võib ise olla probleem, mida loodetakse dialoogi teel lahendada.
Without addressing possible power imbalances, dialogue platforms may become a symptom of the problem that they aim to address.
Ebavõrdsuse küsimuse lahendamata jätmise korral võib arutelufoorumist saada foorumil lahendada püütava probleemi sümp- tom.
Participants can show sensitivity to these dynamics by considering measures that enable immigrant representatives to make equally valuable and valued contributions.
Selle dünaamika mõistmise väljendamiseks võivad osalejad kaaluda meetmeid, mis võimaldavad sisserändajate esindajatel anda protsessi võrdselt väärtuslik ja hinnatud panus.
‘Initiative Minderheiten,’ also known as the ‘Platform for Minorities in Austria’, advocates for the equal treatment and rights for minorities, defined as those experiencing discrimination based on ethnic, social or religious affiliation, sexual orientation, or disability.
Austria vähemuste foorum „Initiative Minderheiten” propageerib vähemuste võrdset kohtlemist ja õigusi, kusjuures vähemusse kuuluvaks loetakse neid, keda diskrimineeritakse rahvuse, sotsiaalse või usulise kuuluvuse, seksuaalse sättumuse või puude pärast.
The definition is based not on a group’s numbers but on their lack of power to live their life concept in a fair and equal manner.
See määratlus ei põhine vähemusrühma arvukusel, vaid võimaluste puudumisel elada oma elu
Funding : a partnership approach to equality and respect
Rahastamine: võrdsus ja lugupidamine partnerluse põhimõttel
Given that many NGOs and immigrant associations are run by volunteers and working with hard-to-reach, diverse communities, platforms can consider the idea of a “partnership” to address important operational hurdles like funding.
Võttes arvesse asjaolu, et paljusid raskesti juurdepääsetavate ja mitmekesiste kogu -kondadega tegelevaid vabaühendusi ja sisserändajate ühendusi juhivad vabatahtlikud, võivad foorumid oluliste jooksvate probleemide, näiteks rahastamisküsimuste lahenda- misel kaaluda partnerluse põhimõtet.
Partnership may be more applicable for civil society and minority organisations, which follow different models of participation and face different financial realities than state actors, social partners, or other well-established stakeholders.
Partnerlus võib rohkem sobida kodanikuühiskonna ja vähemuste organisatsioonidele, kelle osalemisviisid ja rahaline olukord on teistsugused kui riigipoolsetel osalejatel, sotsiaalpartneritel või teistel väljakujunenud sidusrühmadel.
Decision-making on the allocation of resources does not interfere with the dialogue process when it is decentralised, evidencebased, and fully transparent.
Vahendite eraldamise üle otsustamine ei häiri arutelu siis, kui see toimub detsentraliseeritult, tõendite alusel ja täiesti läbipaistvalt.
In this way, organisations can receive the technical means to participate as dialogue partners without compromising or appearing to compromise their fundamental responsibilities as democratic representatives of their constituencies or members.
Sel moel võivad organisatsioonid saada enda käsutusse arutelus partneritena osalemiseks vajalikke tehnilisi vahendeid, rikkumata sealjuures tegelikult või näiliselt oma põhikohustusi liikmete demokraatlikult valitud esindajatena.
In keeping with a partnership approach, convenors fund the participation of NGO and volunteer organisations in exchange for their expertise and contacts.
Vabaühenduste ja vabatahtlike osalemise rahastamisel vastutasuks nende teadmiste ja sidemete eest juhinduvad foorumi kokkukutsujad partnerluse põhimõttest.
The Technical Support Office for Immigrant Associations (GATAI) in Portugal works with the Consultative Council for Immigration Affairs to make decisions on the recognition of immigrant associations and provide technical support to a network of different immigrant communities.
Portugali sisserändajate ühenduste tehnilise toe amet (GATAI) teeb sisserändajate ühenduste tunnustamisel ning sisserändajate mitmesugustest kogukondadest koosneva võrgustiku tehnilisel toetamisel koostööd immigratsiooni nõuandekoguga.
The rationale is that those with the statute of an Immigrant Association are legitimate representatives best placed to partner on cultural activities.
Sealjuures lähtutakse põhimõttest, et põhikirjajärgsed sisserändajate ühendused on õiguspärased esindajad, kes sobivad kõige paremini partneriks kultuurivallas.
GATAI provides space, facilities and technical expertise, participates, assesses and monitors projects, and organises regular meetings with immigrant associations.
GATAI pakub omalt poolt ruume, varustust ja tehnilisi teadmisi, osaleb projektides, hindab ja jälgib neid ning korraldab sisserändajate ühendustega korrapäraselt kohtumisi.
Between July 2002 and February 2005, 88 requests for financial support were approved to the tune of approximately 962,000 Euros.
2002. aasta juulist kuni 2005. aasta veebruarini rahuldati 88 rahastamistaotlust kogusummas ligikaudu 962 000 eurot.
CAISA is an International Cultural Centre founded in 1996 and supported by the City of Helsinki Cultural Office.
CAISA on rahvusvaheline kultuurikeskus, mis loodi 1996. aastal ja mida toetab Helsingi kultuuriamet.
It supports the cultural activities of ethnic groups at the city level as a way to facilitate interaction between immigrants and the rest of Helsinki’s population.
Keskus toetab rahvusrühmade kultuuritegevust linna tasandil, hõlbustades seeläbi sisserändajate ja teiste Helsingi elanike omavahelist suhtlust.
A recent evaluation concluded that immigrant associations benefited greatly from material and in-kind support, since they could not generate sufficient resources to organise their activities and target a Finnish public.
Ühes hiljutises uuringus järeldati, et sisserändajate ühendustele oli rahaline ja mitterahaline toetus väga vajalik, kuivõrd nad ise ei suutnud oma ürituste korraldamiseks ja Soome publikule suunamiseks hankida piisavalt vahendeid.
Building baseline knowledge and skills
Põhiteadmiste ja oskuste arendamine
Trainings and briefings can be used to introduce all partners to the rules of the game, prepare them with baseline knowledge, intercultural competencies, and provide a toolbox of skills and strategies.
Koolituste ja infokoosolekutega võib kõikidele partneritele selgitada mängureegleid, anda neile põhiteadmisi, edendada nende kultuuridevahelist pädevust ning õpetada mitmesuguseid oskusi ja strateegiaid.
Trainings in leadership and mediation skills may also enhance the ability of the convener to lead a dialogue platform.
Foorumi kokkukutsuja võib samuti parandada oma juhtimisoskust juhtimis- ja vahendamiskoolitustel.