natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Section for the Single Market,Productionand Consumption (INT)
Ühtse turu,tootmiseja tarbimise sektsioon (INT)
The INT Section’s remit covers the following fields: industrialpolicy (both general and sectoral), market policies, competitionpolicy, services (including banking, commerce, insurance andtourism but excluding services of general interest, such as thedistribution of water and electricity and postal services), small and medium-sizedenterprises (SMEs), the social economy (cooperatives, mutuals, associations andfoundations), the professions, company law, research, intellectual property, consumerprotection and the customs union.
Ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon tegeleb (üldiseja sektoraalse) tööstus-, turu- ja konkurentsipoliitika,teenuste (sh pangandus, kaubandus, kindlustus ja turism;v.a üldhuviteenused, näiteks vee või elektri jaotusvõrgud,postiteenused jne), väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd),sotsiaalmajanduse (ühistud, vastastikuse abistamise seltsid, liidud ja fondid),vabade elukutsete, ühinguõiguse, teadusuuringute, intellektuaalse omandi,tarbijakaitse ja tolliliiduga.
The Single Market Observatory (SMO) operatesunder the auspices of the INT Section.
Ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni eestkosteall töötab ühtse turu seireüksus (SMO).
Each year, on 15 March, the INT Section organises the European Consumers’ Day.
Sektsioon korraldab iga aasta 15. märtsil Euroopa tarbijate päeva.
Section for Transport,Energy,Infrastructureand the Information Society (TEN)
Transpordi,energia,infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon (TEN)
The main areas of activity of the TEN Section cover the full rangeof issues relating to the various transport modes, the differentforms of energy production, major infrastructure networks, theinformation society and services of general interest.
Transpordi, energia, infrastruktuuri ja infoühiskonnasektsiooni töövaldkonda kuuluvad kõik erinevaidtranspordiviise, mitmesuguseid energiatootmisviise, suuriinfrastruktuurivõrke, infoühiskonda ja üldhuviteenuseidpuudutavad küsimused.
With a view to the preparation of its opinions (be theymandatory, optional, own-initiative or exploratory opinions), the Section establishesclose contacts with the various EU institutions and all the representative civil societyorganisations concerned. These contacts are established through meetings of the Section and its study groups.
Arvamuste ettevalmistamiseks loob sektsioon sektsiooni ja uurimisrühmakoosolekute raames tihedad sidemed erinevate Euroopa institutsioonidega ning kõigi kõnealuseid valdkondi käsitlevate kodanikuühiskonna esindusorganisatsioonidega (olenemata sellest, kas arvamus on kohustuslik,fakultatiivne, omaalgatuslik või ettevalmistav).
The TEN Section also organises hearings on key issuesand sends representatives to attend the various events held throughout the EU andin neighbouring states.
Sektsioon korraldab kaärakuulamisi võtmeküsimustes ja saadab esindajaid mitmesugustele üritustele Euroopa Liidus ja naaberriikides.
In particular, the Section has been involved for quite a long period in thepromotion of a structured dialogue with regard to the pan-European transportcorridors. This dialogue involves public debates and intensified cooperationbetween the management committees of these corridors.
Sektsiooni eriliseks hooleks on juba pikka aega olnud struktureeritud dialoogiedendamine üleeuroopaliste transpordikoridoride osas, tuginedes avalikelearuteludele ja süvendatud koostööle üleeuroopaliste transpordikoridoride halduskomiteedega.
Section for Employment,Social Affairsand Citizenship (SOC)
Tööhõive,sotsiaalküsimuste jakodakondsuse sektsioon (SOC)
The SOC Section covers a broad range of policy formulationincluding employment, working conditions, occupationalhealth and safety, public health, social protection, socialsecurity, social inclusion, gender equality, combatingdiscrimination, improving free movement, immigration/integration and asylum,education and training, citizens’ rights, and participatory democracy in the EU.Working on the basis of obligatory and optional referrals set out in the Treaties,plus exploratory opinions requested by the European Parliament, the Commissionand EU presidencies, and own-initiative opinions, the SOC Section’s activitiescover the work of several European Parliamentary committees and Commission Directorates-General, giving a comprehensive input to the social dimension of the Lisbon agenda.
Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioonitegevus hõlmab tööhõivet, töötingimusi, töötervishoidu ja -ohutust, rahva tervist, sotsiaalkaitset, sotsiaalkindlustust,sotsiaalset kaasatust, sugudevahelist võrdsust, võitlustdiskrimineerimisega, liikumisvabaduse suurendamist, sisserännet, integratsioonija pagulust, haridust ja koolitust, kodanikuõigusi, ELi osalusdemokraatiat.Töötades asutamislepingutes sätestatud kohustuslike ja fakultatiivsetekonsultatsioonide alusel, millele lisanduvad ettevalmistavad arvamused Euroopa Parlamendi, komisjoni ja ELi eesistujariikide taotlusel ning omaalgatuslikudarvamused, hõlmab tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioonitegevus mitme EP parlamendikomitee ja komisjoni peadirektoraadi töövaldkondi,andes laiaulatusliku panuse Lissaboni strateegia sotsiaalmõõtmele.
Key themes recently highlighted in the SOC Section programmeinclude job growth and quality employment, lifelong learning, training andproductivity, occupational health and safety in the new Member States, healthcarefor the elderly, women’s representation, people with disabilities, and EU ‘civiccitizenship’.
Viimasel ajaltööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni programmistähtsustatud võtmeteemad on töökohtade arvu ja kvaliteedi suurenemine,elukestev õpe, koolitus ja tööviljakus, töötervishoid ja -ohutus uutesliikmesriikides, vanemaealiste tervishoid, naiste esindatus, puudega inimesed ja ELi kodakondsus.
Hearings on such themes are regularly held with experts and civilsociety organisations.
Kõnealustel teemadel on järjepidevalt korraldatud kuulamisiekspertide ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega.
Section for Agriculture,Rural Developmentand the Environment (NAT)
Põllumajanduse,maaelu arenguja keskkonna sektsioon (NAT)
The main areas of activity of the NAT Section are as follows:the CAP and its reform, the new pillar of rural development,food safety, the common fisheries policy and its reform, andprotection of the environment.
Põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioonipeamised töövaldkonnad on ühine põllumajanduspoliitikaja selle reform, maaelu arengu uus sammas, toidu ohutus, ühine kalanduspoliitika ja selle reform ningkeskkonnakaitse.
In its work in the above fields — most of the proposed legislation in thesefields involves mandatory consultation of the EESC — the Section hasdeveloped contacts with the other EU institutions and the socioeconomicorganisations concerned: such contacts have also been fostered by Sectionand study group meetings.
ühiskondlike ja majanduslike organisatsioonidega ning seda tööd edendatakseka sektsiooni ja uurimisrühma koosolekute tasandil.
The Section organises hearings and holdsmeetings outside Brussels geared, inter alia, to the priorities of the Councilpresidencies and ensures that its members play their part in the key eventsin the above-mentioned fields.
Sõltuvalt eelkõige Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi prioriteetidest korraldab sektsioonkuulamisi ja koosolekuid väljaspool Brüsselit ja tagab oma liikmete osalemisenimetatud valdkondade olulisematel sündmustel.
Particular attention is drawn to the Section’s own-initiative opinions andexploratory opinions and its broad consultations on highly topical issues,namely: the mid-term review of the CAP, rural development, the consolidationand implementation of food safety policy, the implementation of the reform ofthe common fisheries policy, and the debate on the strategy for sustainabledevelopment.
Erilist tähelepanu pööratakse omaalgatuslikele ja ettevalmistavatelearvamustele ning laiapõhjalistele konsultatsioonidele päevakajalistelteemadel, nt ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamine, maaelu areng,toiduohutuspoliitika ühtlustamine ja elluviimine, ühise kalanduspoliitikareformi teostamine ja säästva arengu debatt.
The main areas of activity of the REX Section are as follows:trade, development and relations with regions throughout theworld, in particular those states and regions with which the EUmaintains structured relations.
Välissuhete sektsiooni peamised tegevusalad on kaubandus,areng ja suhted kõigi maailma regioonidega, eelkõige nenderiikide ja regioonidega, millega Euroopa Liidul onstruktureeritud suhted.
The REX Section mainly draws up own-initiative opinionsbut it is also, and to an increasing extent, preparingexploratory opinions, in response to requests from the European institutions.
Sektsioon koostab peamiselt omaalgatuslikke arvamusi, kuidüha enam ka ettevalmistavaid arvamusi Euroopa Liiduinstitutsioonide taotlusel.
In drawing up these opinions, the Section works closelywith the European institutions and representatives of both EU civil societyorganisations not represented within the Section and civil society organisations innon-EU states.
Kõnealuste arvamusteettevalmistamisel töötab sektsioon tihedas koostöös Euroopa Liidu institutsioonidening komitees esindamata Euroopa kodanikuühiskonna organisatsioonide jakolmandate riikide kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajatega.
Close relations have been established with economic and social partners in nonEU States with a view, mainly, to discussing economic and social issues andhelping to strengthen civil society.
Loodud on tihedad sidemed kolmandate riikide majandus- ja sotsiaalpartneritega, etarutada peamiselt majanduslikke ja sotsiaalseid küsimusi ning soodustadakodanikuühiskonna tugevdamist.
With this aim in view, joint declarations,addressed to the political authorities, are adopted.
Kõnealusel eesmärgil on vastu võetud poliitilistelevõimuorganitele suunatud ühisdeklaratsioone.
Relations with the EESC’s counterparts in other states are conducted through themedium of follow-up committees, joint consultative committees and contactgroups.
Suhted Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele analoogsete organisatsioonidegateistes riikides toimivad järelevalvekomiteede, ühiste nõuandekomiteede jakontaktrühmade kaudu.
Joint consultative committees have been set up with Bulgaria, Romania,Turkey and the EEA states, whilst contact groups have been established with
Ühised nõuandekomiteed on loodud Bulgaaria, Rumeenia,Türgi ja Euroopa Majanduspiirkonna riikidega ning kontaktrühmad Lääne-Balkanipiirkonna riikide ja Euroopa Liidu idanaabritega.
An EU–India Civil Society Round Table meets on a regular basis.
Regulaarseid koosolekuid peab Euroopa Liidu ja India kodanikuühiskonnaümarlaud.
The Single Market Observatory(SMO)
Ühtse turu seireüksus(SMO)
In 1994, the Single Market Observatory (SMO) was set up at the EESC with thesupport of the European Parliament, the Council of the European Union and the European Commission.
Ühtse turu seireüksus loodi Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juurde 1994.aastal Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni toetusel.
Its aim is to monitor the operation of the single market at grassroots level,identify any shortcomings and suggest improvements.
Ühtse turu seireüksuse eesmärk on teostada järelevalvet ühtse turu toimimiseüle, määratleda kitsaskohad ja teha parendusettepanekuid rohujuure tasandil.
In order to carry out this task properly, the SMO set up an interactive informationnetwork bringing together data provided by EESC members, their organisationsand single market ‘users’: the PRISM database (‘Progress report on initiatives in the single market’): http://www.esc.eu.int/omu_smo/prism/
Kõnealuse ülesande täitmiseks on ühtse turu seireüksus loonud interaktiivseteabevõrgustiku, mis koondab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete,nende organisatsioonide ja ühtse turu kasutajateedastatavad andmed andmebaasi PRISM (Progress Report on Initiatives in the Single Market) aadressil http://www.esc.eu.int/omu_smo/prism/.
The SMO holds regular hearings in Brussels or in the Member States, as well as in the associated countries andthe applicant countries, on both general and specific topics,to consult those who have to cope on a daily basis with theproblems that still exist within the single market.
Ühtse turu seireüksus korraldab Brüsselis või liikmesriikides(aga ka assotsieerunud riikides ja kandidaatriikides)regulaarselt kuulamisi üldistes ja spetsiifilistes küsimustes,et pidada nõu inimestega, kes peavad oma igapäevaelustoime tulema ühtse turu probleemidega.
There are 30 members of the Single Market Observatory,which is chaired by Bryan Cassidy.
Ühtse turu seireüksus, mida juhib Bryan CASSIDY (I rühm – UK),koosneb 30 liikmest.
The Consultative Commission on Industrial Change (CCIC)
Tööstuse muutuste nõuandekomisjon(CCMI)
With a view to assuming this new role, the EESC set up a Consultative Commission on Industrial Change(CCIC), comprising EESC members
Euroopa Komisjoni
and, for an initial period, delegates representing the coaland steel sectors.
ettepanekul tehti Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteeleülesandeks jätkata Euroopa Söe- ja Teraseühendusenõuandekomitee tegevust.
The CCIC held its inaugural meeting on28 November 2002.
CCMI asutamiskoosolek peeti 28.novembril 2002.
After two years of operation,membership of the CCIC has been extended to coverrepresentatives of other sectors involved in the modernisation of the economy.
Pärast kahte tegevusaastat laienes CCMIkoosseis ka teistele majanduse kaasajastamisega seotudsektoritele.
The president of the CCIC is Josly PIETTE, a member of the EESC Bureau.
CCMI tööd juhib Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juhatuse liige Josly PIETTE.
Standard procedure for drawing up EESC opinions:
Komitee arvamuse koostamise protsess
EESC opinions are generally drawn up in the following way:
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse koostamine toimub üldjuhuljärgmiselt.
Requests for opinions are forwarded to the EESC President, usually by the Council but sometimes by the Commission or the European Parliament.
Euroopa Liidu Nõukogu, komisjon või Euroopa Parlament esitab arvamusetaotluse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee presidendile.
The EESC Bureau decides which Section is to be responsible for the Committee’s preparatory work.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juhatus määrab sektsiooni, keshakkab komitee tööd ette valmistama.
The Section sets up a study group (on average nine members) and appointsa rapporteur, who is assisted by experts (maximum of four).
Sektsioon moodustab uurimisrühma (keskmiselt 9 liiget) ja nimetabametisse raportööri, keda abistab kuni neli eksperti.
On the basis of the study group’s work, the Section adopts its opinion by asimple majority and forwards it to the Committee President.
Uurimisrühma töö põhjal võtab sektsioon lihthäälteenamusega vastuarvamuse ning edastab selle komitee presidendile.
After considering the section’s text, the Committee adopts its opinion in theplenary session by a simple majority.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võtab täiskogu istungillihthäälteenamusega vastu sektsiooni esitatud tekstile rajaneva arvamuse.
This opinion is sent to the Council, the Commission and the European Parliament and is published in the Official Journal of the European Union.
Kõnealune arvamus saadetakse nõukogule, komisjonile ja Euroopa Parlamendile ning avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
The process for drawing up own-initiative opinions of the Committee is the same,but opinions must be authorised in advance by the plenary assembly on aproposal from the Bureau.
Samasugune on ka komitee omaalgatuslike arvamuste koostamise protsess, kuidomaalgatuslike arvamuste koostamise peab eelnevalt juhatuse ettepanekul heakskiitma täiskogu.
The plenary assembly
Täiskogu
The full Committee adopts its opinions at the plenary session on the basis ofsection opinions and forwards them to the Council, the Commission and the European Parliament.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu võtab täiskogu istungitel vastusektsioonide arvamustel põhinevaid arvamusi ning edastab need nõukogule,komisjonile ja Euroopa Parlamendile.
The Committee’s opinions are published in the Official Journal of the European Unionand can also be obtained on the Internet(http://www.esc.eu.int) or by writing to the secretariat (fax (32-2) 546 97 66; e-mail: publications@esc.eu.int).
Komitee arvamused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad ka Internetis (http://www.esc.eu.int) võikirjaliku taotluse korral komitee sekretariaadis (faks (32-2) 546 97 66, e-post:publications@esc.eu.int).
The Committee’s opinions, regardless of whether the legal basis for them ismandatory referral or optional consultation, are a necessary legal component forthe Council’s final decision.
Olenemata nõustamise juriidilisest alusest (kohustuslik või vabatahtliknõustamine) on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamused nõukogulõppotsuste juriidiliselt vajalik element.
The Committee is serviced by a secretariat headed by a Secretary-General, who carries out his duties under theauthority of the President representing the Committee’s Bureau.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed teenindabsekretariaat, mida juhib peasekretär, kes täidab omaülesandeid komitee juhatust esindava presidendi alluvuses.
Mr Patrick VENTURINIhas been Secretary-General since October 1998.
Alates 1998. aasta oktoobrist on peasekretär Patrick VENTURINI.
In December 2002 his five-year term was renewed for the period 2003–08.
Tema viieaastast ametiaega pikendati 2002.aasta detsembris ajavahemikuks 2003–2008.
In June 2004, the EESC established its headquarters at 99 rue Belliard, B-1040Brussels, in the immediate vicinity of the other institutions (the Parliament, the Council and the Commission).
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee asub alates 2004. aasta juunist teisteinstitutsioonide (parlament, komisjon ja nõukogu) vahetus läheduses aadressil Belliardi tänav 99, 1040 Brüssel.
The EESC:at the heart of the European quarter
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Euroopa kvartalisüdames
The EESC:spreading the European message
Euroopa Majandusja Sotsiaalkomitee –Euroopa sõnumilevitaja
The broadening of international relations to cover relations between societies aswell as between governments is widely accepted in the European Union and inmany countries throughout the world. These ‘new players’ in internationalrelations, in particular the representatives of civil society organisations, aretherefore called upon to play a growing role in tandem with those traditionallyinvolved in international relations.
Rahvusvahelise suhtlemise laiendamine nii valitsuste- kui ühiskondadevahelistelesuhetele on leidnud heakskiitu Euroopa Liidus ja paljudes maailma riikides.Rahvusvahelise suhtlemise "uusi tegijaid”, eriti kodanikuühiskonnaorganisatsioonide esindajaid kutsutakse seetõttu üles etendama üha olulisematrolli rahvusvaheliste suhete traditsiooniliste arendajate kõrval.
Alongside the EU Council, the European Commission and the European Parliament,the Committee therefore provides a unique contribution to the EU’s foreign policy,by championing the ‘civil society’ dimension.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee annab seega Euroopa Liidu Nõukogu,Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi kõrval ainulaadse panuse Euroopa Liiduvälispoliitika kujundamisse, hoolitsedes kodanikuühiskonna mõõtme eest.
The Committee’s role is not confined to issuing opinions and recommendations tothe other EU institutions, as it also operates directly in third countries by developingdialogue with representatives of civil society organisations and contributing to thedevelopment of a culture of participation and consultative structures in thesecountries.
Komitee ülesanne ei piirdu ainult arvamuste avaldamise ning soovitustetegemisega teistele Euroopa institutsioonidele, kuna tal on otsesuhtedkolmandate riikidega, kus ta arendab dialoogi organiseeritud kodanikuühiskonnaesindajatega ning aitab arendada osaluskultuuri ja kodanikuühiskonnanõuandvaid struktuure neis riikides.
Through its support for civil dialogue, the EESC has earned itself the role of bridgebetween the citizens of these countries and the European Union, and helps toperpetuate and consolidate a model of pluralist and participatory democracy inits partner countries.
Toetades kodanikuühiskonna dialoogi, kujutab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee endast silda kõnealuste riikide kodanike ja Euroopa Liidu vahelning aitab kaasa pluralistliku osalusdemokraatia mudeli arendamisele jakindlustamisele partnerriikides.
The EESC has always been a strong supporter of enlarging the European Union tothe central and east European countries ever since the major political changes ofthe late 1980s opened up new possibilities in the region.
Alates hetkest, kui murrangulised poliitilised sündmused avasid 1980. aastatelõpul uued arenguperspektiivid Kesk- ja Ida-Euroopa riikide ees, on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee alati tuliselt pooldanud Euroopa Liidu laienemistsellesse piirkonda.
It has also consistentlyencouraged closer relations with the other countries, Cyprus, Malta and Turkey.
Komitee on järjepidevalt soodustanud tihedamaid suhteid teisteriikide, nt Küprose, Malta ja Türgiga.
The EESC produced a large number of opinions on the applicant countries and onthe main challenges of the enlargement negotiations: internal market,environment, economic criteria, social impact, agriculture, pre-accession aid, andregional cooperation.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on avaldanud terve rea arvamusikandidaatriikide ning laienemisläbirääkimistega seotud peamiste teemade kohta(nt ühtne turg, keskkond, majanduskriteeriumid, sotsiaalsed mõjud,põllumajandus, ühinemiseelne abi ning piirkondlik koostöö).
The EESC set up joint consultative committees (JCCs) with Estonia, Hungary,Lithuania, Poland, the Czech Republic, Slovakia and Slovenia, as well as Bulgaria,
Komitee on moodustanud ühised nõuandekomiteed Eesti, Leedu, Poola,Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariigi ja Ungariga, kuid ka Bulgaaria, Rumeenia ja Türgiga. See strateegia on võimaldanud ja võimaldab ühendada Euroopa Liidu ja
Romania and Turkey. These strategies have made and continue to make itpossible to integrate the expertise and experience of socio-occupationalorganisations from the EU and the countries concerned in the application of European agreements, and, in so doing, to contribute to the success of theenlargement negotiations for the countries concerned.
kõnealuste riikide ühiskondlike ja kutsealaste organisatsioonide asjatundlikkuseja kogemused Euroopa lepingute kohaldamisel ning aidata seeläbi kaasavastavate riikide laienemisläbirääkimiste õnnestumisele.
Following the enlargement of 1 May 2004, the EESC reorientated its policy vis-à-vis nonEU European countries as described below.
Pärast laienemist 1. mail 2004 suunas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee omapoliitika ümber Euroopa Liitu mittekuuluvatele Euroopa riikidele.
Romania, Bulgaria and Turkey
Rumeenia, Bulgaaria ja Türgi
The joint consultative committees will continue to serve as the EESC’s frame ofreference for enlargement procedures involving Bulgaria, Romania and Turkey.They will continue to transfer know-how, experience and information regardingcommon policies and the implementation of the acquis communautairebetweenthe European Union and socio-occupational organisations in these countries.
Ühised nõuandekomiteed abistavad jätkuvalt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed Bulgaariat, Rumeeniat ja Türgit puudutava laienemisprotsessigaseotud tegevuses. Nad jätkavad oskusteabe, kogemuste ja teabe edastamistühiste poliitikate ja ühenduse õigustiku rakendamise kohta Euroopa Liidu jakõnealuste riikide ühiskondlik-kutsealaste organisatsioonide vahel.
In addition to the technical aspects of accession, citizens in these countries andin the EU Member States need to be able to identify with an enlarged Europe.
Lisaks liitumise tehnilistele aspektidele on vaja, et nende riikide ja Euroopa Liidu kodanikud suudaksid samastuda laienenud Euroopaga.