natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The network works to operationalise and enhance the implementation of technical cooperation, define common objectives, set targets or benchmarks, and strengthen coordination between national and EU policies.
Võrgustiku eesmärk on käivitada tehniline koostöö ja edendada selle rakendamist, sõnastada ühised eesmärgid, seada sihtmärgid või võrdlusalused ning tugevdada riikide ja ELi poliitika omavahelist koordineerimist.
The Commission structured the exchange of information and produced several comparative publications on integration policies and practices across the EU.
Komisjon struktureeris teabevahetust ning koostas mitu võrdlevat väljaannet ELi integratsioonipoliitika ja -tavade kohta.
Its three Annual Reports on Migration and Integration in Europe contained information largely provided by the NCPIs on immigration policies and statistics and on the implementation of the Common Basic Principles on integration.
Komisjoni kolm aastaaruannet rände ja integratsiooni kohta Euroopas sisaldavad enamalt jaolt riiklikelt integratsiooni kontaktpunktidelt pärinevat teavet rändepoliitika ja statistika ning integratsiooni ühiste aluspõhimõtete rakendamise kohta.
The Handbooks on Integration for policy-makers and practitioners were the main drivers of the exchange of information and practices facilitated by the NCPIs.
Integratsiooni käsiraamatud poliitikakujundajatele ja erialatöötajatele aitasid hõlbustada riiklike integratsiooni kontaktpunktide vahelist heade tavade ja teabe vahetust.
The European Website on Integration takes this structured exchange of information to a higher level.
Integratsiooni käsitlev Euroopa veebisait viib struktureeritud teabevahetuse kõrgemale tasemele.
The website is for all stakeholders and provides a public “gateway” for sharing information and practices from across all Member States and covers all dimensions of integration.
Veebisait on mõeldud kõigile sidusrühmadele, pakub kõikidele liikmesriikidele avaliku „värava” teabe ja tavade vahetuseks ning hõlmab kõiki integratsiooni mõõtmeid.
It aims to foster integration policies and practices by sharing successful strategies and supporting cooperation among governments and civil society organisations across the EU.
Veebisaidi eesmärk on edendada integratsioonipoliitikat ja -tavasid, jagades edustrateegiaid ning toetades koostööd valitsuste ja kodanikuühenduste vahel kogu ELis.
It is open to everyone and enables visitors to share good practices, to discover funding opportunities and look for project partners, to stay updated on the latest developments at EU, national and local level, and to stay in touch with members of the EU integration community.
Veebisait on avatud kõigile ning võimaldab külastajail jagada häid tavasid, leida rahastamisvõimalusi ja otsida projektide jaoks partnereid; samuti tutvuda uusimate arengusuundadega ELis, riikide ja kohalikul tasandil ning pidada sidet ELi integratsiooniringkondade liikmetega.
By acting as a bridge between integration practitioners and policy-makers, the European Web Site on Integration is providing ‘Integration at your fingertips’ with high-quality content from across Europe, and fostering the community of integration practitioners.
Toimides sillana integratsiooni valdkonna erialatöötajate ja poliitikakujundajate vahel, pakub integratsiooni käsitlev Euroopa veebisait kvaliteetse sisuga põhjalikku integratsiooniteavet kogu Euroopast ning edendab integratsiooni valdkonna erialatöötajate koostööd.
All of the following can be found on the website (www.integration.eu) :- A collection of innovative “good practices” on integration, presented in a clear and comparable way : The practices are drawn from European and national projects, local authorities and civil society organisations.
Veebisaidilt (www.integration.eu) võib leida järgmist:•selgelt ja võrdlevalt esitatud integratsiooni valdkonna uuenduslike heade tavade kogumik: tavad pärinevad Euroopa ja riikide projektidest, kohalikelt omavalitsustelt ja kodanikuühendustelt.
- Developments at EU level, such as new EC directives, Council conclusions, Commission Communications ;
Need on kogutud ühise malli abil ja on seega hõlpsalt võrreldavad;•ELi tasandi arengusuunad, nt uued EÜ direktiivid, nõukogu järeldused, komisjoni teatised;•riikide teabelehed uusima teabega õigusaktide ja poliitikaprogrammide kohta; •töövahendid, nt projekti jaoks partneri leidmise töövahend, mis toetab võrgustikkoostööd ja ühisprojektide arendamist.
- Country information sheets, with the latest information concerning legislation and policy programmes ;
Esitatud on nii põhiteave integratsiooni valdkonna organisatsioonide kohta kui ka veebisaidil registreerunud inimeste loend, kes soovivad oma andmeid jagada;
European exchange of information and good practice the development of common projects.
Teabe ja hea tava üleeuroopaline vahetus
- Information on funding opportunities : up-to-date information is an important requirement for potential Site users.
•teave rahastamisvõimaluste kohta: veebisaidi potentsiaalsete kasutajate üks tähtsaid vajadusi on ajakohastatud teave.
The Web Site brings together information about the variety of European Commission funding opportunities available to practitioners, and promotes funding programmes run by Member States and private foundations ;
Veebisait koondab teavet mitmesuguste rahastamisvõimaluste kohta, mida Euroopa Komisjon pakub erialatöötajatele, ning edendab liikmesriikide ja erafondide algatatud rahastamisprogramme;•väga suur dokumendivaramu, mis sisaldab aruandeid, poliitikadokumente, õigusakte ja mõjuhinnanguid;•arutelufoorumid: modereeritud veebifoorum annab ülevaate postitustest, millega registreeritud kasutajad saavad tutvuda ja millele nad saavad soovi korral vastata;•pidevalt ajakohastatud uudised ja sündmused: korrapäraselt ilmuv meilibülletään juhib tähelepanu kasulikule taustamaterjalile ja aktuaalsete sündmustega seotud juhtumiuuringutele;•viited teistele veebisaitidele.
The website was launched by the European Commission at the first meeting of the European Integration Forum in April 2009.
Veebisaidi käivitas Euroopa Komisjon Euroopa integratsioonifoorumi esimesel kohtumisel 2009. aasta aprillis.
The development of the Forum is undertaken in cooperation with the European Economic and Social Committee, which has drawn up an exploratory opinion on the role of civil society in promoting integration policies.
Foorumit arendatakse koostöös Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomi- teega, kes koostas ettevalmistava arvamuse kodanikuühiskonna rolli kohta integratsiooni -poliitika edendamisel.
The Forum provides a consultation mechanism between civil society and the European Commission.
Foorum on kodanikuühiskonna ja Euroopa Komisjoni vaheline konsultatsioonimehhanism.
The EU Common Agenda affirmed that a comprehensive approach to integration policy requires greater EU-level involvement of stakeholders from all levels of governance.
ELi ühises integratsioonikavas kinnitati, et terviklik lähenemisviis integratsioonipoliitikale nõuab kõikide valitsemistasandite sidusrühmade suuremat kaasatust ELi tasandil.
The Forum represents one instrument to engage the actors of civil society in this process.
Foorum on üks vahend kodanikuühiskonna kaasamiseks kõnealusesse protsessi.
A similar process at the city level, Integrating Cities, has brought together the European Commission and Eurocities, the network of major European cities.
Linnade tasandil on samasugune protsess – integreeruvate linnade algatus – kokku viinud Euroopa Komisjoni ja suuremate Euroopa linnade võrgustiku Eurocities.
The series of annual conferences bridge the many level of governance and bring forward new ideas for the practical implementation of the Common Basic Principles.
Iga-aastaste konverentside seeria ühendab eri valitsemistasandid ja toob kaasa uusi ideid ühiste aluspõhimõtete tegelikuks rakendamiseks.
The European Integration Forum will provide a voice for representatives of civil society on integration issues, in particular relating to the EU agenda on integration, and for the Commission to take a proactive role in such discussions.
Euroopa integratsioonifoorum annab kodanikuühiskonna esindajatele võimaluse kaasa rääkida integratsiooniküsimustes, eriti seoses ELi integratsioonikavaga, ning komisjonile võimaluse neis aruteludes proaktiivset rolli mängida.
The Forum will provide an added value as a complementary source of information, consultation, exchange of expertise and in drawing up recommendations.
Foorum annab lisandväärtust täiendava teabeallikana, konsultatsioonide ja oskusteabe vahetamise kohana ning soovituste koostamisel.
The Common Basic Principles on Integration will be the guide for the Forum’s activities.
Foorumi tegevust suunavad integratsiooni ühised aluspõhimõtted.
“European modules” have been agreed by the Member States at the Potsdam and Vichy ministerial conferences as one new means to further develop the exchange of information and good practice.
Liikmesriigid leppisid Potsdami ja Vichy ministrite konverentsidel kokku nn Euroopa moodulites teabevahetuse ja hea tava vahetamise edasiarendamiseks.
Modules for topical integration issues are intended as practical instruments to assist policy-makers and practitioners.
Aktuaalsete integratsiooniküsimuste moodulid on poliitikakujundajatele ja erialatöötajatele mõeldud praktilised abivahendid.
The outputs could involve standards, benchmarks, peer reviews and other tools at their disposal and useful practical indications for successful implementation.
Nende abil võib luua norme, võrdlusaluseid, vastastikuseid eksperdihinnanguid ja teisi töövahendeid, samuti eduka rakendamise praktilisi näitajaid.
They are a way to bring forward and elaborate on the work already undertaken in the various forms of European cooperation on integration, including the three editions of the Handbook.
Moodulite abil saab esile tuua ja edasi arendada Euroopa integratsioonialase koostöö mitmesugustes vormides juba tehtud tööd, kaasa arvatud käsiraamatu kolme väljaannet.
One of the key priorities for future cooperation on integration policy is the development of evaluation and benchmarking tools.
Tulevase integratsioonipoliitikaalase koostöö üks peamisi prioriteete on hindamise ja võrdlusuuringute töövahendi väljatöötamine.
Policy-makers can ensure that their integration policies are based on practice and evidence by conducting impact assessments, undertaking self-assessments and peer reviews, and collecting public and hard-to-reach migrant opinion.
Poliitikakujundajad saavad mõjuhinnangu, enesehindamise ja vastastikuste eksperdihinnangute abil, samuti avaliku arvamuse ja sisserändajate raskesti kättesaadavate arvamuste kogumise abil tagada, et nende integratsioonipoliitika tugineb praktikale ja tõendusmaterjalile.
Indicators may be used for that purpose.
Selleks võib kasutada näitajaid.
Common Basic Principle 11 calls for the development “of indicators and evaluation mechanisms to adjust policy, evaluate progress and make the exchange of information more effective.”
Ühine aluspõhimõte nr 11 nõuab „näitajate ja hindamismehhanismide arendamist poliitika kohandamiseks, integratsiooni edu hindamiseks ning teabevahetuse tõhustamiseks”.
This Common Basic Principle expresses the need for tools and yardsticks to enhance government’s capacity to evaluate the relevance, efficiency, effectiveness, sustainability, and impact of policies and practices.
Nimetatud ühine aluspõhimõte väljendab vajadust töövahendite ja mõõdupuude järele, mis parandaksid valitsuse suutlikkust hinnata poliitika ja tavade asjakohasust, tõhusust, tulemuslikkust, jätkusuutlikkust ja mõju.
Increasing calls at EU level for indicator-based evaluations have been linked to new funding opportunities for comparative indicators and evaluation frameworks.
ELi tasandi kasvavat nõudlust näitajatel põhinevate hindamiste järele on seostatud võrdlusnäitajate ja hindamisraamistike uute rahastamisvõimalustega.
Over the past fifteen years, the European Commission has supported half a dozen research projects on the various indicator types as well as feasibility studies on the development of a common EU benchmarking framework.
Viimasel 15 aastal on Euroopa Komisjon toetanud poolt tosinat teadusprojekti, mis käsitlevad mitmesuguseid näitajate liike, samuti ELi ühise võrdlusuuringute raamistiku loomise teostatavuse uuringut.
Targeted financial instruments
Sihtotstarbelised rahastamisvahendid
Integration-related priorities have been reflected in several mainstream financial programmes, such as the European Social Fund, as well as in the areas of urban development, education and culture.
Integratsiooniga seotud prioriteete on arvesse võetud mitmes peamises rahastamisprogrammis, nt Euroopa Sotsiaalfondis, samuti linnaarengu, hariduse ja kultuuri valdkonnas.
As for targeted integration policies for legallyresident third-country nationals, the first round of funding centred around the transnational actions of the INTI programme (18 million Euros spent on 64 projects from 2003 to 2006).
ELis seaduslikult elavatele kolmandate riikide kodanikele suunatud integratsioonipoliitika puhul keskendus esimene rahastamisvoor INTI programmi riikidevahelistele meetmetele (aastatel 2003–2006 kulutati 64 projektile 18 miljonit eurot).
These projects contributed to the development of technical cooperation by promoting dialogue with civil society, evaluating practices and setting up networks at EU level.
Kõnealused projektid aitasid arendada tehnilist koostööd, edendades dialoogi kodanikuühiskonnaga, hinnates tavasid ja luues ELi tasandil võrgustikke.
Since 2007, the European Fund for the Integration of third-country nationals (825 million Euros for 2007-2013) finances Member States’ annual programmes (93% of the total budget) as well as Community actions (7%).
Alates 2007. aastast rahastab Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond (825 miljonit eurot ajavahemikul 2007–2013) liikmesriikide iga-aastasi programme (93% kogueelarvest), samuti ühenduse meetmeid (7%).
The general objective of the Integration Fund is to support the efforts made by Member States in enabling third-country nationals to fulfil the conditions of residence and to facilitate their integration into European societies.
Integratsioonifondi üldeesmärk on toetada liikmesriikide jõupingutusi, mille eesmärk on võimaldada kolmandate riikide kodanikel täita elamisloa saamise tingimused ja hõlbustada nende integreerumist Euroopa ühiskonda.
To this end, the Integration Fund contributes to the development and implementation of national integration strategies in all aspects of society, in particular taking into account the principle that integration is a two-way dynamic process of mutual accommodation by both immigrants and citizens of Member States.
Selleks toetab fond riikide integratsioonistrateegiate väljatöötamist ja rakendamist kõigis ühiskonnavaldkondades, võttes eelkõige arvesse seda, et integratsioon on kahesuunaline, kõigi sisserännanute ja liikmesriikide kodanike vastastikuse omaksvõtu dünaamiline protsess.
According to Article 3 of the Decision, the Integration Fund shall contribute to the following specific objectives :
Vastavalt integratsioonifondi asutamisotsuse artiklile 3 toetab fond järgmiste konkreetsete eesmärkide saavutamist:
•Facilitation of the development and implementation of admission procedures relevant to, and supportive of, the integration process of third-country nationals ;
•kolmandate riikide kodanikega seotud ja nende integratsiooniprotsessi toetavate vastuvõtumenetluste väljatöötamise ja rakendamise lihtsustamine;
•Development and implementation of the integration process of newly-arrived third-country nationals in Member States ;
•hiljuti saabunud kolmandate riikide kodanike liikmesriikides integreerimise protsessi väljatöötamine ja rakendamine;
•Increasing of the capacity of Member States to develop, implement, monitor and evaluate policies and measures for the integration of third-country nationals ;
•liikmesriikide suutlikkuse suurendamine seoses kolmandate riikide kodanikele suu- natud integratsioonipoliitika ja -meetmete väljatöötamise, rakendamise, järelevalve ja hindamisega;
•Exchange of information, best practices and cooperation in and between Member States in developing, implementing, monitoring and evaluating policies and measures for the integration of third-country nationals.
•teabe- ja parimate tavade vahetus ning koostöö liikmesriikides ja liikmesriikide vahel seoses kolmandate riikide kodanikele suunatud integratsioonipoliitika ja -meetmete väljatöötamise, rakendamise, järelevalve ja hindamisega.
The idea of a European Handbook on Integration emerged after the Thessaloniki European Council in June 2003.
Integratsiooni käsiraamatu idee tekkis pärast Euroopa Ülemkogu kohtumist Thessaloníkis 2003. aasta juunis.
There, the Heads of State and Government stressed the importance of developing cooperation and exchange of information within the newly established NCPI network with a view to learning from each other.
Seal rõhutasid riigipead ja valitsusjuhid, kui tähtis on üksteiselt õppimise eesmärgil arendada koostööd ja teabevahetust äsja loodud riiklike integratsiooni kontaktpunktide võrgustikus.
To respond to this call, the Handbook was prepared to drive and structure this exchange.
Selle üleskutse peale koostati teabevahetuse suunamiseks ja struktureerimiseks käesolev käsiraamat.
The Handbook exercise was intended to be an ongoing, inclusive process, a living instrument which would not only improve over time on a step-by-step basis, but also contain updates on new developments, solutions and evaluation results.
Käsiraamatut kavandati pideva, kaasava protsessina − elava töövahendina, mis aja jooksul samm-sammult täiustub ning sisaldab ka ajakohastusi uute arengusuundade, lahenduste ja hindamistulemuste näol.
The intention is that policy-makers and practitioners draw on Handbook practices and conclusions when developing and promoting priorities or initiatives.
Poliitikakujundajad ja erialatöötajad peaksid prioriteetide või algatuste väljatöötamisel ja edendamisel lähtuma käsiraamatus kajastatud tavadest ja järeldustest.
Generally speaking, policy-makers formulate overall integration goals at their level of governance, make resources available, monitor implementation and evaluate outcomes.
Üldjoontes sõnastavad poliitikakujundajad oma valitsemistasandi üldised integratsioonieesmärgid, tagavad ressursside olemasolu, jälgivad rakendamist ja hindavad tulemusi.
Practitioners translate goals into concrete programmes, set targets and undertake activities to reach them.
Erialatöötajad kavandavad eesmärkide põhjal konkreetsed programmid, seavad sihtmärgid ja võtavad meetmed nende saavutamiseks.
It is beyond the scope of the Handbook exercise to cover the formation of overall integration law and policy.
Käsiraamat ei hõlma üldise integratsiooniõiguse ja -poliitika kujundamist.
Nor is it intended to describe specific programmes in great detail.
Samuti ei kirjeldata selles väga üksikasjalikult konkreetseid programme.
Rather, each chapter of the three Handbook editions revolves around practicebased “critical success factors,” a non-exhaustive catalogue of good practice from a range of countries across the EU that meet one or more of those factors, and a set of conclusions.
Selle asemel käsitleb kõigi kolme väljaande iga peatükk praktikast lähtudes edu tagamisel otsustavaid tegureid, annab mitteammendava ülevaate ELi riikide hea tava näidetest, mis põhinevad ühel või mitmel nimetatud teguril, ning esitab rea järeldusi.
The fact that a particular country is mentioned in relation to specific activities does not preclude that similar practices can be found in others across the EU.
Asjaolu, et seoses mõne tegevusega osutatakse ühele konkreetsele riigile, et tähenda, et samasugust tava ei leidu teistes ELi riikides.
The Annexes to the Handbook explain how policies can be translated into projects and vice-versa as well as how policy-makers and practitioners can engage in mutual learning in order to improve their integration performance.
Käsiraamatu lisades selgitatakse, kuidas poliitikast juhindudes projekte kavandada ja vastupidi ning kuidas poliitikakujundajad ja erialatöötajad saavad integratsioonitöö täiustamiseks üksteiselt õppida.
The Handbook’s chapters are based on the outcomes of fourteen technical seminars, hosted by national authorities.
Käsiraamatu peatükid põhinevad riikide ametiasutuste korraldatud 14 tehnilise seminari tulemustel.
Each hosting Member State proposed a technical seminar on an issue of integration policy or governance and then, together with the European Commission and the NCPIs, chose the workshop topics and speakers from across the EU.
Iga korraldav liikmesriik kavandas ühe tehnilise seminari mõnes integratsioonipoliitika või juhtimise valdkonna küsimuses ning valis seejärel koos Euroopa Komisjoni ja riiklike integratsiooni kontaktpunktidega seminari teema ja esinejad ELi eri riikidest.
The first edition had three topics, reflecting priorities identified in the European Commission’s 2003 Communication on Immigration, Integration and Employment.
Esimeses väljaandes võeti vaatluse alla kolm teemat, mis kajastasid Euroopa Komisjoni sisserännet, integratsiooni ja tööhõivet käsitlevas 2003. aasta teatises kindlaksmääratud prioriteete.
Seminars in Copenhagen (February 2004), Lisbon (April 2004) and London (June 2004) led to three chapters :
Kopenhaagenis (veebruar 2004), Lissabonis (aprill 2004) ja Londonis (juuni 2004) toimunud seminaride põhjal valmis kolm peatükki:
•Introduction of newly-arrived immigrants and recognised refugees ;
•„Tutvustamisprogrammid vastsaabunud sisserändajatele ja pagulastele“;
•Civic participation ;
• „Kodanikuaktiivsus“;
• Indicators.
• „Näitajad“.
The second edition began to address topics from the Common Basic Principles and the EU Common Agenda.
Teine käsiraamat asus käsitlema ühiste aluspõhimõtete ja ELi ühise integratsioonikava teemasid.
Five seminars in Tallinn (May 2005), Rome (July 2005), Dublin (October 2005), Berlin (December 2005) and Madrid (April 2006) led to four chapters :
Tallinnas (mai 2005), Roomas (juuli 2005), Dublinis (oktoober 2005), Berliinis (detsember 2005) ja Madridis (aprill 2006) toimunud viie seminari põhjal valmis neli peatükki:
•Mainstreaming immigrant integration ;
•„Sisserändajate integratsiooni ühtlustamine“;
•Housing in an urban environment ;
•„Eluase linnakeskkonnas“;
•Economic integration ;
• „Majandusintegratsioon“;
•Integration governance.
•„Integratsiooni juhtimine“.
This third and current edition continues to provide a mix of substantive and methodological topics for exchange.
Käesolevas kolmandas väljaandes jätkatakse mitmesuguste sisuliste ja metoodiliste arutlusteemade käsitlemist.
Six seminars in Vienna (November 2007), Paris (November 2007), Athens (March 2008), Dublin (May 2008), Lisbon (November 2008), and Tallinn (February 2009) led to the following chapters :
Viinis (november 2007), Pariisis (november 2007), Ateenas (märts 2008), Dublinis (mai 2008), Lissabonis (november 2008) ja Tallinnas (veebruar 2009) toimunud kuue seminari põhjal koostati järgmised peatükid:
•European exchange of information and good practice ;
•„Teabe ja hea tava üleeuroopaline vahetus“;
•Mass media and integration ;
•„Massimeedia ja integratsioon“;
•Awareness-raising and migrant empowerment ;
•„Teadlikkuse suurendamine ja sisserändajate võimaluste parandamine“;
•Acquisition of nationality and the practice of active citizenship ;
•„Kodakondsuse saamine ja kodanikuaktiivsus“;
•Immigrant youth, education and the labour market.
•„Noored sisserändajad, haridus ja tööturg“.
For each seminar, the NCPIs were invited to select a three-person delegation representing their country’s diverse experience and expertise on the topic (i.e. regional/local authorities, academics, experts, non-governmental stakeholders).
Riiklikel integratsiooni kontaktpunktidel paluti valida igal seminaril osalemiseks kolmeliikmeline delegatsioon, kes esindab riigi mitmekesiseid kogemusi ja pädevust seminari teema valdkonnas (s.o riigi/kohalikud ametiasutused, teadlased, eksperdid, valitsusvälised sidusrühmad).