natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In order to achieve sustainable operation of marine observations systems and identification of critical gaps in these systems an integrated viewpoint at seabasin level is needed.
Selleks et saavutada merevaatlussüsteemide jätkusuutlik toimimine ja identifitseerida kriitilised puudused neis süsteemides, läheb vaja integreeritud vaatepunkti merebasseini tasandil.
Existing organisations with a seabasin mandate such as the Regional Sea Conventions (45), Regional Advisory Councils for fisheries and Euro-GOOS (46) would be expected to contribute.
Abi oodatakse olemasolevatelt struktuuridelt, kellel on volitused tegutseda merebasseini tasandil, nt piirkondlikud merekonventsioonid (45), piirkondlikud kalanduse nõuandekomisjonid ja EUROGOOS (46).
In a limited number of cases it may be appropriate that the EU support to the marine data and observation infrastructure move beyond the assembly of data to the analysis and application of these data; for instance to support the provision of indicators for the state of the marine environment.
• Komisjon jätkab liikmesriikidelt, merebasseinide kontrollpunktidest ja oma ekspertidelt saadud nõuannete põhjal prioriteetide määratlemist andmete koondamiseks ur-EMODnet’is, kuid töötab ajavahemikul 2011–2013 välja ettepaneku alalisemaks juhtimiseks.
It also requires a secretariat to administer the process.
Sellise infrastruktuuri loomise eesmärgil teeb komisjon järgmise ettepaneku.
In order to work towards such an infrastructure the Commission proposes that: n u l l
sessi: valmistada ette koosolekuid, hinnata temaatiliste koosterühmade ja merebasseini kontaktpunktide töö tulemusi, tagada, et peetakse kinni tähtaegadest ja valmistada ette tegevuse aastaaruanne.
OSPAR, HELCOM, Barcelona, Bucharest Conventions.
OSPAR, HELCOM, Barcelona konventsioon, Bukaresti konventsioon.
EuroGOOS is an association of national governmental agencies and research organisations, committed to Europeanscale operational oceanography.
EuroGOOS on riiklike agentuuride ja uurimisorganisatsioonide ühendus, mis tegeleb Euroopa tasandil praktiseeritava okeanograafiaga.
Checkpoints would independently check data layers from each thematic assembly group, ensure that the data from different groups are mutually compatible and define priorities for further observations based on interaction with local stakeholders.
Kontrollpunktid kontrollivad iseseisvalt iga temaatilise rühma andmekihte, tagavad eri rühmade andmete sobivuse ning määratlevad kohalike sidusrühmadega suhtlemise põhjal prioriteedid edasisteks vaatlusteks.
These checkpoints should act on behalf of all users of marine data within that seabasin and cover all EU initiatives on marine data – EMODnet, GMES, Data Collection Framework etc.
Need kontrollpunktid peaksid tegutsema kõigi asjaomase merebasseini mereandmete kasutajate huvides ja hõlmama kõiki ELi algatusi, mis tegelevad mereandmetega: EMODnet, GMES, andmekogumisraamistik jne.
0 6_BAR_ Steering the process measure the uptake of data from the prototype urEMODnet by scientists, authorities and industry.
6_BAR_ Protsessi juhtimine kvantitatiivseid indikaatoreid, millega mõõdetakse, kuidas teadlased, ametiasutused ja ettevõtjad on kasutusele võtnud urEMODnet’i andmeid.
Itwill report on progress made in achieving the objectives set out in this Communication.
Selles antakse hinnang käesolevas teatises esitatud eesmärkide täitmisel saavutatud edu kohta.
The group will assist in a formal mid-term assessment beginning in 2011 and reporting in early 2012.
See rühm abistab ka ametlikus vahehindamises, mis algab 2011. aastal, aruanne esi-tatakse 2012. aasta alguses. Vahehindamine hõlmab
This assessment will include quantitative indicators that
Komisjon asutab ka liikmesriikide eksperdirühma, et tagada liikmesriikides käiva töö ühtsus.
7_BAR_ Timing
7_BAR_ Ajakava
At the end of this period afurther impact assessment will be made to guide the next steps.
Nimetatud ajavahemiku lõpus tehakse uus mõjuhinnang, mille alusel võetakse edaspidised meetmed.
Problem Definition
Probleemi määratlus
Policy Options
Poliitikavalikud
PROBLEM DEFINITION
PROBLEEMI MÄÄRATLUS
Improving marine knowledge has always been a primary objective of the EU’s integrated maritime policy which is itself a strategic objective of the Commission’s 2005-2009 workplan (1).
Merealaste teadmiste suurendamine on alati olnud ELi integreeritud merepoliitika peamine eesmärk, kusjuures see poliitika ise on komisjoni 2005.–2009. aasta tööplaani strateegiliseks eesmärgiks (1).
With input from an Expert Group, a roadmap was issued in April 2009 setting out broad principles and atimetable.
Eksperdirühma osalusel avaldati 2009. aasta aprillis tegevuskava, milles oli esitatud üldpõhimõtted ja ajakava.
Simultaneously, a public consultation on EMODnet was launched (2).
Samal ajal käivitati avalik arutelu EMOD neti kohta (2).
Assembling a coherent picture from the large number of organisations holding and owning marine data – more than 50 in each of the major coastal states (4) – is hard work.
Määrus integreeritud merenduspoliitika rahastamiseks aastatel 2011–2013, mille kohta komisjon teeb ettepaneku 2010. aastal, hõlmab merealaste teadmistega seotud eesmärke.
A Regulation to fund an underpinning of the integrated maritime policy in the years 2011-2013, to be proposed by the Commission in 2010, incorporates marine knowledge objectives.
Integreeritud vaatlussüsteemile vastanduv killustatud vaatlussüsteem lisab vähemalt 25 % nende
Why marine data is collected andhow much it costs
Siia hulka ei ole arvatud need kaotatud võimalused,
This does not include the missed opportunities of those who, faced with an impenetrable data infrastructure, have simply not chosen to develop new services.
Miks kogutakse mereandmeid ja kui palju see maksab kui kasutamiskõlbmatu andmeinfrastruktuuri tõttu jäeti uute teenuste väljatöötamise võimalus lihtsalt kasutamata.
A public or private body currently has difficulty delivering a product or service that is based on marine data unless it has itself collected the data or enjoys a strong relationship with the organisation that did.
Seepärast koguvad ja töötlevad andmeid mere kohta kõik rannikuäärsed riigid.
This reduces the number of bodies that are potentially able to deliver the product or service and reduces the scope for innovation.
Euroopa ametiasutused kulutavad praegu mere- ja ookeaniandmete kogumisele ja töötlemisele kuni üks miljard eurot (3) aastas,
Accordingly all coastal states collect and process marine data.
See vähendab nende hulka, kes oleksid võimelised toodet või teenust pakkuma, ning kahandab innovatsiooni ulatust.
Europe’s current annual spending on sea and ocean data gathering and monitoring is upwards of 1 billion for public bodies and about 3 billion (3) for private ones.
eraettevõtjad umbes kolm miljardit(3 (3
Strategic Objectives 2005 – 2009 Europe 2010: A Partnership for European Renewal Prosperity, Solidarity and Security, 26.1.2005, COM(2005) 12 final.
Strateegilised eesmärgid 2005–2009 – Euroopa 2010: partnerlus Euroopa uuendamiseks – heaolu, solidaarsus ja turvalisus, 26.1.2005, KOM(2005) 12 (lõplik).
Commission Staff Working Document Marine Data Infrastructure Outcome of Public Consultation Brussels, 22.1.2010, SEC(2010) 73 final.
Komisjoni talituste töödokument “Merendusandmete infrastruktuuri käsitleva avaliku arutelu tulemused”, 22.1.2010, (SEK(2010) 73 (lõplik).
This figure is justified in the full impact assessment.
Seda arvu põhjendatakse täielikus mõjuhinnangus.Merekeskkonna andmete teenindamise raamleping, nr FISH/2006/09 – LOT2, lõpparuanne, oktoober 2008.
EUROPEAN
EUROOPA
OBSERVATION
MERE VAATLUS
NETWORK
ANDMEVÕRK
Uncertainty service based on satellite data.
Ebakindlus mereseire põhiteenuste osutamine satelliidiandmete põhjal.
Assembling seabasin pictures requires collaboration across border and across disciplines.
Merebasseini andmete koondamine nõuab nii piiri- kui ka valdkonnaülest koostööd.
Fewer than 3% of the 300 professionals consulted disagreed with the statement that ‘without sustainable support from the EU it will be extremely difficult to build up a sustainable European infrastructure.’
Väitega “ilma ELi jätkusuutliku abita on äärmiselt raske luua jätkusuutlikku Euroopa infrastruktuuri” ei nõustunud alla 3 % neist 300 spetsialistist, keda küsitleti.
The lack of an effective marine data infrastructure and an over-sparse observation network compound uncertainty in the ocean’s future behaviour.
Tõhusa mereandmete infrastruktuuri puudumine ja hõre vaatlusvõrk suurendavad ebakindlust ookeani edaspidise käitumise suhtes.
Astudy (6) suggests that an expenditure of 70 million on marine mapping in Irish waters would reduce uncertainty to industry and result in benefits of 415 million to the fisheries, aquaculture, biodiversity, renewable energy, energy exploration and aggregate industries.
Uurimuses (6) prognoositakse, et 70 miljoni euro suurune kulutus Iirimaa vete mereandmete kaardistamiseks vähendaks ettevõtjate ebakindlust ja tooks 415 miljoni euro väärtuses kasu kalandusele, vesiviljelusele, bioloogilisele mitmekesisusele, taastuvenergiale, energiauuringutele ja kogu tööstusele.
A25 % reduction in uncertainty in future sea-level-rise could reduce Europe’s annual sea-protection costs by some 100 million per year.
Ebakindluse vähendamine merevee taseme edaspidise tõusu küsimuses vähemalt 25 % võiks vähendada Euroopa iga-aastasi kulutusi mere kaitseks umbes 100 miljoni euro võrra aastas.
Terrestrial climate depends on ocean circulation so even terrestrial indus-tries would gain from better marine data; not a sufficient condition for better seasonal forecasts but anecessary one.
Maismaa kliima sõltub ookeani tsirkulatsioonist, seega võivad isegi maismaatööstused saada kasu täpsematest mereandmetest, mis ei ole küll piisav, kuid siiski vajalik tingimus ilma paremaks ennustamiseks.
1. reduce operational costs and delays for those who use marine data and therefore:
1. hoida kokku mereandmete kasutajate tegevuskulusid ja aega ning sellega:
Even though organisations want other organisations to make their data available, they can be reluctant to open up their own because they can derive a competitive advantage through preferential access to the data when delivering products derived from these data.
(a) aidata eraettevõtjatel konkureerida maailmamajanduses ja olla jätkusuutlik;
(b) improve the quality of public decision-making at all levels and
(b)parandada avaliku sektori otsuste tegemise kvaliteeti kõigil tasanditel; ja
Measures such as the INSPIRE Direc-
Selliste meetmetega nagu INSPIRE direktiiv(7 (7
(c) strengthen marine scientific research.
), keskkonnateabe direktiiv (8
tive (7), the Environmental Information Directive (8), and the Public Sector Information Directive (9) intro- duce obligations for public authorities.
) ja avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise direktiiv (9) on avalik-õiguslikele ametiasutustele kehtes-
2. increase competition and innovation amongst users of marine data by widening and accelerating access to quality-checked coherent marine data;
2. suurendada konkurentsi ja innovatsiooni mereandmete kasutajate seas, võimaldades laialdasema ja kiirema juurdepääsu kontrollitud kvaliteediga ühtsetele mereandmetele; tatud teatavad kohustused.
3. reduce uncertainty in knowledge of the oceans and the seas and so provide a sounder basis for managing inevitable future changes.
EL toetab rahaliselt kalandusandmete kogumist andmekogumisraamistiku kaudu. Ülemaailmse
The EU provides financial support to the collection of fisheries data through the Data Collection Framework.
3. vähendada ebakindlust merede ja ookeanidega seotud teadmistes, luues sellega tugevama aluse tulevaste vältimatute muutuste juhtimiseks.
The Global Monitoring for Environment and Security (GMES) (10) aims to provide a marine core
keskkonna- ja turvaseire (GMES)(10 (10
Global Monitoring for Environment and Security (GMES): we care for a safer planet, Brussels, 12.11.2008, COM(2008) 748 final.
Üleilmne keskkonna- ja turvaseire (GMES): me hoolime oma planeedi turvalisusest, Brüssel, 12.11.2008, KOM(2008) 748 (lõplik).
POLICY OPTIONS
POLIITIKAVALIKUD
COLLECTION – the same as option 1 but also supporting observation systems and the collection of data – automatically through perma-nently moored or mobile instruments or through samples collected at sea and analysed in the laboratory.
KOGUDA andmeid – sama, mis 1. võimalus, kuid toetab ka vaatlussüsteeme ja andmete kogumist – automaatselt seadmete abil, mis on alaliselt paigaldatud või mobiilsed, või merel kogutud proovide analüüsimisega laboris.
APPLICATION – the same as option 1 but also applying the data to provide indicators – for instance of environmental quality, coastal erosion, fish population or tsunami risk.
KASUTAMINE – sama, mis 1. võimalus, kuid andmeid kasutatakse ka indikaatorite saamiseks – nt keskkonnaseisundi kvaliteedi, ranniku erosiooni, kalapopulatsiooni või tsunamiohu kohta.
not automatically apply to public bodies not enjoying a public authority such as universities.
Üldiselt järgitakse praeguseid eeskirju, millega on reguleeritud ligipääs mereandmetele ja nende andmete kasutamine (11).
Neither do they override intellectual property rights or the obligation of some national agencies to charge costrecovery prices.
Kuid need ei kehti siiski automaatselt avalik-õiguslike asutuste suhtes, kes ei teosta avalikku võimu, nagu ülikoolid.
The aim of EMODnet is to provide a basic infrastructure that benefits a variety of applications.
EMODnet’i eesmärk on luua põhistruktuur, mida kasutatakse paljudes rakendustes.
Option 3 ‘application’ has therefore been discarded.
Kolmas võimalus, “kasutamine”, jäetakse seetõttu kõrvale.
Without additional EU action the present infrastructure will continue to penalise users, discourage innovation and limit the EU’s ability to prepare for a changing marine system.
Ilma ELi täiendava tegutsemiseta jätkub praeguse infrastruktuuri häiriv mõju, mis heidutab kasutajaid, takistab innovatsiooni ja piirab ELi võimalusi valmistuda meresüsteemi muutusteks.
EMODnet should bind Europe’s institutions together into a sustainable framework for the benefit of those who use the data.
EMODnet peaks ühendama Euroopa institutsioonid jätkusuutlikuks raamistikuks nende jaoks, kes asjaomaseid andmeid kasutavad.
1. carry on as before in specific areas such as fisheries or space and through limited duration research projects or ad-hoc regulatory arrangements.
2. luua sekretariaat – kas mõni olemasolev struktuur või uus asutus, et võrku hallata.
Legal aspects of marine environmental data Framework Service Contract, No. FISH/2006/09 – LOT2, Final Report, October 2008.
Merekeskkonna andmete teenindamise raamleping, nr FISH/2006/09 – LOT2, lõpparuanne, oktoober 2008.
Option 1, ‘assembling’, would reduce the labour involved in discovering and accessing data Where the cost of data is an issue, the adoption of marginal cost rather than cost recovery would also reduce costs.
1. võimalus, koondamine, vähendaks andmetele ligipääsuks kuluvat aega. Kui küsimus on andmete maksumuses, siis vähendab kulusid pigem piirkulu kehtestamine kui kulude tagasiteenimine.
Option 2 ‘collection’ might reduce the need for additional observations to meet the required precision.
2. võimalus, kogumine, võiks vähendada vajadust lisavaatluste järele, mis on vajalikud nõutava täpsuse saavutamiseks.
Initial estimates for option 1 ‘assembling’ indicate acost of 20 million a year for ten years and 11million afterwards for maintenance and upgrading.
1. võimaluse, koondamise hinnanguline kulu on 20miljonit eurot aastas kümne aasta jooksul ning pärast seda 11miljonit eurot hooldamiseks ja ajakohastamiseks.
Thecost may be offset by a reduction in funding from the Community’s research budget for projects aiming to show the feasibility of a marine data infrastructure (12).
Kulusid võib korvata ELi teadusuuringute eelarve vähendamine nende projektide osas, mille eesmärk on näidata mereandmete infrastruktuuri teostatavust (12).
Option 2 ‘collection’ will therefore have additional benefits over and above those of option 1 ‘assembling’.
2. võimalusel, kogumisel, on seega täiendavad eelised 1. võimaluse ees.
Since it is hard to adapt to an unknown future, and since
Kuna tundmatu tulevikuga on raske kohaneda ja kuna ookeanid kontrollivad
The cost of option 2, ‘collection’, depends on the ambition.
2. võimaluse, kogumise maksumus sõltub ambitsioonist.
The output of monitoring programmes is often more of a longer term benefit to Europe than asolution to an immediate need for the Member State concerned.
Seireprogrammide väljund toob sageli Euroopale kasu pigem pikemas perspektiivis, kui lahendab asjaomaste liikmesriikide lähiaja vajadusi.
The Continuous Plankton Recorder, which has provided unrivalled observations of the ecology and biogeography of plankton in the Atlantic costs 1.8 million per year.
Planktoni pideva registreerimise vahend, mis on andnud ainulaadseid võimalusi planktoni ökoloogia ja biogeograafia vaatlusteks Atlandi ookeanis, läheb maksma 1,8miljonit eurot aastas.
3 million per year would support the European component (8million per year) of Euro-argo – a world wide in situ global ocean observing system, based on auton-omous profiling floats.
3miljonit eurot aastas oleks vaja autonoomsetel ujuvsondidel põhineva ülemaailmse in situ ookeanijälgimise süsteemi EURO-ARGO Euroopa komponendi (8miljonit eurot aastas) toetamiseks.
Establishing a European Multidisciplinary Seafloor Observatory would cost about 240 million with operational costs of 32mil-lion per year.
Euroopa multidistsiplinaarse merepõhjaobservatooriumi loomine maksaks umbes 240miljonit eurot, selle tegevuskulud oleksid 32miljonit eurot aastas.
Table 1 Estimates of annual costs and benefits of an operational
Hinnangute kohaselt maksaks ELi liikmesriikide vete
Option 2 support data collection(additional to option 1)
1. võimalus toetab andmetöötlust ja andmete koondamist
Option 1 support data processing and assembly (annual)
2. võimalus toetab andmete kogumist (lisaks 1. võimalusele)
Reduced operational costs benefit
Väiksemad tegevuskulud tulu
Increased competition benefit
Suurem konkurents tulu
Reduced uncertainty benefit
Väiksem ebakindlus tulu
Increased implementation costs cost
Suuremad rakendamiskulud kulu
SEADATANET etc.Assuming a 10 year program to construct an EMODnet with resolution 10 times finer than the present ur-EMODnet.
Eeldusel, et EMODNETi loomiseks, mille täpsus oleks 10 korda suurem kui praegusel urEMODNETil, on vajalik 10-aastane programm.
States’ waters would cost approximately 50 million per year for the next 20years.
täielik kaardistamine lehviksonariga umbes 50mil-jonit eurot aastas järgmise 20aasta vältel.
Thus the additional cost of option 2 compared to option 1 would be 10 to 90 million per year.
Seega ületaks 2. valiku maksumus 1. valiku maksumust 10–90miljoni euro võrra aastas.
Enabling measures defining expenditure programmes or participation by agencies at a European level require a Regulation.
Selleks et võtta vajalikud meetmed, milles määra-takse kindlaks kulude kavad või ametiasutuste osalus Euroopa tasandil, on vajalik määrus.
Before making a final decision as to which option to pursue, more information is needed, The Commission is proposing a new financial instrument for maritime policy of which 7.5 million per annum would be earmarked for marine knowledge in the period 2011-2013.
Enne kui teha lõplik otsuse, millist võimalust kasu- tada, on vaja rohkem teavet. Komisjon teeb ettepaneku luua merepoliitika elluviimiseks uus finantsinstrument, mille kaudu määrata 7,5miljonit eurot aastas mereteadmiste edendamiseks aastatel 2011–2013.
This is clearly valid for option 1 ‘assembly’.
Seda on selgesti näha 1. valiku, andmete koondamise puhul.
For option 2 ‘collecting data’ the issue is more complex.
2. valiku, andmete kogumise puhul on küsimus keerulisem.
The EU already provides some 40 million for the collection of fisheries data and an average 44 million (14) per year for satellite data.
EL toetab juba kalandusandmete kogumist 40miljoni euroga ja satelliidiandmetele kulub keskmiselt 44mil-jonit eurot (14) aastas.
The resources used to run the Network broken down into:
• komisjoni personali kulud;
The subsidiarity case for option 2 is strongest when the additional monitoring is to take place outside Member States waters.
Subsidiaarsus on arvestatavam 2. võimaluse puhul, kui täiendav seire peab aset leidma väljaspool liikmesriikide vesi.
• cost of Commission staff;
• sekretariaadi kulud;
• cost of secretariat;
• ressursid andmete koondamiseks ja töötlemiseks.
• number of parameters where complete picture of European observation effort is available;
• Mitmed parameetrid, mis on tehtud allalaadimi-seks kättesaadavaks tervete merebasseinide kaupa.
Through GMES and assuming that about 40% is for sea and ocean observation (Entreprise and Industry DG private communication).
GMESi kaudu, ning oletades, et umbes 40 % läheb mere- ja ookeanivaatluseks (DG ENTR eraviisiline teave).
NETWORK
Mõjunäitajad
• number of parameters made available for downloading over complete sea-basins.
(Suurenenud konkurentsi mõõtmiseks) keskmine arv pakkujaid komisjoni talituste lepingutele, kus on vaja mereandmeid.
(to measure improvement in operational efficiency)
• Mitmed eraettevõtted laadivad EMODnetist andmeid alla.
• number of private companies downloading data through EMODnet;
(Ebakindluse vähenemise mõõtmiseks) merevee taseme 50-aastase tõusu näitajate väärtusi kasutatakse Ühendkuningriigi ja Madalmaade mere kaitsmise strateegiates.
• number of public administrations downloading data from EMODnet;
• Mitmed avalik-õiguslikud asutused laadivad EMODnetist andmeid alla.
• number of papers on marine science published in ‘Nature’ and ‘Science’ led by European authors.
• Mitmed mereteaduslikud tööd on avaldatud ajakirjades Nature ja Science, juhtpositsioonil on Euroopa autorid.
(to measure increased competition) average number of bidders for Commission service contracts requiring marine data.
Merevaatluste ja -andmete eksperdirühm jätkab komisjoni nõustamist EMODnet’i tõhususe suhtes ning toob välja kõik puudujäägid, millega tuleb tegelda.
Marine Knowledge 2020 – Marine data and observation for smart and sustainable growth
Merealased teadmised 2020 – Mereandmed ja -vaatlus aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu huvides
FINANCIAL INSTRUMENTFOR FISHERIES GUIDANCE
KALANDUSE ARENDUSRAHASTU
INSTRUCTIONS FOR USE
KALANDUSE ARENDUSRAHASTU
Notice to readers
Hoiatus lugejale:
This brochure was updated following the amendments to Council Regulation (EC) No2792/1999 of 17 December 1999 laying down the detailed rules and arrangementsregarding Community structural assistance in the fisheries sector.
Käesolevat brošüüri on täiendatud vastavalt nõukogu 17. detsembri 1999 määrusesse(EÜ) nr. 2792/1999 sisseviidud parandustele, millega määrati kindlaks Euroopa Liidustruktuurifondide toimimispõhimõtted ja tingimused kalanduse valdkonnas.
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Erinevat Euroopa Liitu puudutavat informatsiooni on võimalik saada internetist leheküljelt Europa (http://europa.eu.int).
Cataloguing data can be found at the end of this publication.
Käesoleva juhendi lõpust leiate bibliograafia.
Luxembourg:Office for Official Publications of the European Communities,2003
Luxembourg: Euroopa Ühenduste ametlikud väljaanded, 2004
© European Communities,2003Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Euroopa Ühendused, 2004Kasutamine lubatud viitega algallikale.
PRINTED ON WHITE CHLORINE-FREE PAPER
TRÜKITUD ILMA KLOORITA VALGENDATUD PABERILE
Introduction ...................................................................................................
Sissejuhatus...........................................................................................................
What the FIFG does........................................................................................
Mis on FIFG? ......................................................................................................
Where the FIFG operates...............................................................................
Kus on võimalik kasutada FIFG rahastamist? .................................................