natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Freedom of movement and residence may be granted, in accordance with the Treaties, to nationals of third countries legally resident in the territory of a Member State.
Liikumis- ja elukohavabaduse võib aluslepingute kohaselt anda ka kolmandate riikide kodanikele, kes elavad seaduslikult liikmesriigi territooriumil.
Every citizen of the Union shall, in the territory of a third country in which the Member State of which he or she is a national is not represented, be entitled to protection by the diplomatic or consular authorities of any Member State, on the same conditions as the nationals of that Member State.
Igal liidu kodanikul on kolmanda riigi territooriumil, kus ei ole esindatud see liikmesriik, mille kodanik ta on, õigus saada kaitset iga teise liikmesriigi diplomaatilistelt ja konsulaarasutustelt samadel tingimustel kui selle teise liikmesriigi oma kodanikel.
Right to an effective remedy and to a fair trial
Õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele
Everyone whose rights and freedoms guaranteed by the law of the Union are violated has the right to an effective remedy before a tribunal in compliance with the conditions laid down in this Article.
Igaühel, kelle liidu õigusega tagatud õigusi või vabadusi rikutakse, on selles artiklis kehtestatud tingimuste kohaselt õigus tõhusale õiguskaitsevahendile kohtus.
Legal aid shall be made available to those who lack sufficient resources in so far as such aid is necessary to ensure effective access to justice.
Isikule, kellel puuduvad piisavad vahendid, antakse tasuta õigusabi sellises ulatuses, mis tagab talle võimaluse kohtusse pöörduda.
Presumption of innocence and right of defence
Süütuse presumptsioon ja kaitseõigus
Respect for the rights of the defence of anyone who has been charged shall be guaranteed.
Iga süüdistatava õigus kaitsele on tagatud.
Principles of legality and proportionality of criminal offences and penalties
Kuritegude ja karistuste seaduslikkuse ja proportsionaalsuse põhimõte
No one shall be held guilty of any criminal offence on account of any act or omission which did not constitute a criminal offence under national law or international law at the time when it was committed.
Kedagi ei tohi tunnistada süüdi kuriteos teo või tegevusetuse eest, mis selle toimepanemise ajal kehtinud siseriikliku või rahvusvahelise õiguse järgi ei olnud kuritegu.
If, subsequent to the commission of a criminal offence, the law provides for a lighter penalty, that penalty shall be applicable.
Kui pärast kuriteo toimepanemist nähakse seadusega ette kergem karistus, kohaldatakse seda karistust.
This Article shall not prejudice the trial and punishment of any person for any act or omission which, at the time when it was committed, was criminal according to the general principles recognised by the community of nations.
See artikkel ei takista anda kohtu alla ega karistada isikut ükskõik missuguse teo või tegevusetuse eest, mis selle toimepanemise ajal oli kuritegu maailma riikide peres tunnustatud üldpõhimõtete järgi.
The severity of penalties must not be disproportionate to the criminal offence.
Karistuste raskus ei tohi olla kuriteo suhtes ebaproportsionaalne.
Right not to be tried or punished twice in criminal proceedings for the same criminal offence
Mitmekordse kohtumõistmise ja karistamise keeld
No one shall be liable to be tried or punished again in criminal proceedings for an offence for which he or she has already been finally acquitted or convicted within the Union in accordance with the law.
Kedagi ei tohi uuesti kohtu alla anda ega karistada kuriteo eest, milles ta on liidu territooriumil seaduse järgi juba lõplikult õigeks või süüdi mõistetud.
GENERAL PROVISIONS GOVERNING THE INTERPRETATION AND APPLICATION OF THE CHARTER
HARTA TÕLGENDAMIST JA KOHALDAMIST REGULEERIVAD ÜLDSÄTTED
The provisions of this Charter are addressed to the institutions, bodies, offices and agencies of the Union with due regard for the principle of subsidiarity and to the Member States only when they are implementing Union law.
Harta sätted on subsidiaarsuse põhimõtet arvesse võttes ettenähtud liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele ning liikmesriikidele üksnes liidu õiguse kohaldamise korral.
They shall therefore respect the rights, observe the principles and promote the application thereof in accordance with their respective powers and respecting the limits of the powers of the Union as conferred on it in the Treaties.
Seepärast austavad nad õigusi, järgivad põhimõtteid ning edendavad nende kohaldamist oma asjaomase pädevuse kohaselt, võttes arvesse liidule aluslepingute muudes osades antud volituste piire.
The Charter does not extend the field of application of Union law beyond the powers of the Union or establish any new power or task for the Union, or modify powers and tasks as defined in the Treaties.
Harta ei laienda liidu õiguse reguleerimisala kaugemale senisest pädevusest, ei lisa liidule uusi pädevusvaldkondi ja ülesandeid ega muuda aluslepingute teistes osades määratletud pädevust ja ülesandeid.
Scope and interpretation of rights and principles
Õiguste ja põhimõtete ulatus ja tõlgendamine
Any limitation on the exercise of the rights and freedoms recognised by this Charter must be provided for by law and respect the essence of those rights and freedoms.
Hartaga tunnustatud õiguste ja vabaduste teostamist tohib piirata ainult seadusega ning arvestades nimetatud õiguste ja vabaduste olemust.
Rights recognised by this Charter for which provision is made in the Treaties shall be exercised under the conditions and within the limits defined by those Treaties.
Hartaga tunnustatud õigusi, mis rajanevad aluslepingute teiste osade sätetel, teostatakse neis määratletud tingimustel ja piires.
In so far as this Charter contains rights which correspond to rights guaranteed by the Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms, the meaning and scope of those rights shall be the same as those laid down by the said Convention.
Hartas sisalduvate selliste õiguste tähendus ja ulatus, mis vastavad Euroopa inimõiguste ja põhivabaduse kaitse konventsiooniga tagatud õigustele, on samad, mis neile nimetatud konventsiooniga ette on nähtud.
This provision shall not prevent Union law providing more extensive protection.
See säte ei takista liidu õiguses ulatuslikuma kaitse kehtestamist.
In so far as this Charter recognises fundamental rights as they result from the constitutional traditions common to the Member States, those rights shall be interpreted in harmony with those traditions.
Hartaga tunnustatud põhiõigusi, nii nagu need tulenevad liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest, tõlgendatakse kooskõlas nimetatud tavadega.
The provisions of this Charter which contain principles may be implemented by legislative and executive acts taken by institutions, bodies, offices and agencies of the Union, and by acts of Member States when they are implementing Union law, in the exercise of their respective powers.
Harta sätteid, mis sisaldavad põhimõtteid, võib rakendada liidu institutsioonide, organite ja asutuste õigustloovate- ja rakendusaktidega, samuti liikmesriikide õigusaktidega, mis on ettenähtud liidu õiguse kohaldamiseks nende volituste teostamisel.
They shall be judicially cognisable only in the interpretation of such acts and in the ruling on their legality.
Neile sätetele võib õiguslikult tugineda ainult kõnealuste aktide tõlgendamisel ja otsuste tegemisel nende õiguspärasuse kohta.
Full account shall be taken of national laws and practices as specified in this Charter.
Hartas nimetatud siseriiklikke õigusakte ja tavasid tuleb täielikult arvesse võtta.
The explanations drawn up as a way of providing guidance in the interpretation of this Charter shall be given due regard by the courts of the Union and of the Member States.
Harta tõlgendamise juhendina koostatud selgitusi võetakse asjakohaselt arvesse liidu ja liikmesriikide kohtutes.
Nothing in this Charter shall be interpreted as restricting or adversely affecting human rights and fundamental freedoms as recognised, in their respective fields of application, by Union law and international law and by international agreements to which the Union or all the Member States are party, including the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms, and by the Member States' constitutions.
Harta sätteid ei või tõlgendada neid inimõigusi või põhivabadusi kitsendavate või kahjustavatena, mida asjaomastes kohaldamisvaldkondades on tunnustatud rahvusvahelise õiguse ja rahvusvaheliste lepingutega, millega on ühinenud liit või kõik liikmesriigid, kaasa arvatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon, ning liikmesriikide põhiseadustega.
Prohibition of abuse of rights
Õiguste kuritarvitamise keeld
Nothing in this Charter shall be interpreted as implying any right to engage in any activity or to perform any act aimed at the destruction of any of the rights and freedoms recognised in this Charter or at their limitation to a greater extent than is provided for herein.
Harta sätteid ei või tõlgendada nii, nagu õigustaksid need tegevust või toimingut, mille eesmärk on mõne hartaga tunnustatud õiguse või vabaduse tühistamine või selle piiramine suuremal määral, kui hartaga on ette nähtud.
The above text adapts the wording of the Charter proclaimed on 7 December 2000, and will replace it as from the date of entry in to force of the Treaty of Lisbon.
Ülaltoodud tekst võtab üle 7. detsembril 2000. aastal välja kuulutatud harta, kohandab seda ning asendab selle alates Lissaboni lepingu jõustumise kuupäevast.
EXPLANATIONS (*) RELATING TO THE CHARTER OF FUNDAMENTAL RIGHTS
SELGITUSED (*) PÕHIÕIGUSTE HARTA KOHTA
These explanations were originally prepared under the authority of the Praesidium of the Convention which drafted the Charter of Fundamental Rights of the European Union.
Käesolevad selgitused valmistati algselt ette Euroopa Liidu põhiõiguste harta koostanud konvendi presiidiumi juhtimisel.
They have been updated under the responsibility of the Praesidium of the European Convention, in the light of the drafting adjustments made to the text of the Charter by that Convention (notably to Articles 51 and 52) and of further developments of Union law.
Selgitusi ajakohastati Euroopa Konvendi presiidiumi vastutusel, pidades silmas nimetatud konvendi poolt harta tekstis (eelkõige artiklites 51 ja 52) tehtud kohandusi ning liidu õiguse arengut.
Although they do not as such have the status of law, they area valuable tool of interpretation intended to clarify the provisions of the Charter.
Kuigi selgitustel endil pole õigusjõudu, on nad harta tõlgendamisel väärtuslikuks vahendiks, mille eesmärk on selgitada harta sätteid.
Explanation on Article 1 — Human dignity
Artikli 1 selgitus – inimväärikus
The dignity of the human person is not only a fundamental right in itself but constitutes the real basis of fundamental rights.
Inimväärikus ei ole mitte ainult põhiõigus iseenesest, vaid moodustab põhiõiguste tegeliku aluse.
The 1948 Universal Declaration of Human Rights enshrined human dignity in its preamble: ‘Whereas recognition of the inherent dignity and of the equal and inalienable rights of all members of the human family is the foundation of freedom, justice and peace in the world.’
1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsioon sätestas inimväärikuse oma preambulis: „Pidades silmas, et inimkonna kõigi liikmete väärikuse, nende võrdsuse ning võõrandamatute õiguste tunnustamine on vabaduse, õigluse ja üldise rahu alus.”
In its judgment of 9 October 2001 in Case C-377/98 Netherlands v European Parliament and Council [2001] ECR I-7079, at grounds 70 — 77, the Court of Justice confirmed that a fundamental right to human dignity is part of Union law.
Oma 9. oktoobri 2001. aasta otsusega kohtuasjas C377/98: Madalmaad v. Euroopa Parlament ja nõukogu, EKL 2001, lk I-7079, punktid 70–77, kinnitas Euroopa Kohus, et põhiõigus inimväärikusele moodustab osa liidu õigusest.
It results that none of the rights laid down in this Charter may be used to harm the dignity of another person, and that the dignity of the human person is part of the substance of the rights laid down in this Charter.
Sellest tuleneb, et mitte ühtegi hartas sätestatud õigust ei tohi kasutada teise inimese väärikuse riivamiseks ning et inimese väärikus on osa käesolevas hartas sätestatud õiguste põhiolemusest.
It must therefore be respected, even where a right is restricted.
Seega tuleb inimväärikust austada, isegi kui seda tehes piiratakse mingit muud õigust.
Explanation on Article 2 — Right to life
Artikli 2 selgitus – õigus elule
Paragraph 1 of this Article is based on the first sentence of Article 2(1) of the ECHR, which reads as follows:
Käesoleva artikli lõige 1 põhineb Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 2 lõikel 1, mille sisu on järgmine:
Everyone's right to life shall be protected by law …’.
Igaühe õigust elule kaitstakse seadusega…”
The second sentence of the provision, which referred to the death penalty, was superseded by the entry in to force of Article 1 of Protocol No 6 to the ECHR, which reads as follows:
Käesoleva sätte teise lause, mis viitas surmanuhtlusele, asendas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokolli nr 6 artikli 1 jõustumine, mille sisu on järgmine:
‘The death penalty shall be abolished.
„Surmanuhtlus tuleb kaotada.
No-one shall be condemned to such penalty or executed.’
Kedagi ei tohi surma mõista ega hukata.”
Article 2(2) of the Charter is based on that provision.
Harta artikli 2 lõige 2 põhineb sellel sättel.
The provisions of Article 2 of the Charter correspond to those of the above Articles of the ECHR and its Protocol.
Harta artikli 2 sätted vastavad Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni eespool toodud artiklite ja selle protokolli sätetele.
They have the same meaning and the same scope, in accordance with Article 52(3) of the Charter.
Kooskõlas artikli 52 lõikega 3 on neil sama tähendus ja ulatus.
Therefore, the ‘negative’ definitions appearing in the ECHR must be regarded as also forming part of the Charter:
Seega tuleb Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis esinevaid „negatiivseid” määratlusi käsitleda samuti harta osadena: a)
Article 2(2) of the ECHR:
Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 2 lõige 2:
‘Deprivation of life shall not be regarded as inflicted in contravention of this article when it results from the use of force which is no more than absolutely necessary:
„Elu võtmist ei käsitata käesoleva artikli rikkumisena, kui see tuleneb absoluutsest vajadusest kasutada jõudu: a) inimese kaitsmisel õigusvastase vägivalla eest; b) seaduslikul vahistamisel või seaduslikult kinni peetud isiku põgenemise vältimiseks;
Editor's note: References to article numbers in the Treaties have been updated and some minor technical errors have been corrected.
Toimetaja märkus: toimetamise käigus kaasajastati aluslepingute artiklinumbrite viited ning parandati mõned olulised vead.
(c) in action lawfully taken for the purpose of quelling a riot or insurrection.’
14.12.2007 c) seaduslikel toimingutel rahutuste või mässu mahasurumiseks.” b)
(b) Article 2 of Protocol No 6 to the ECHR:
Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokolli nr 6 artikkel 2:
‘A State may make provision in its law for the death penalty in respect of acts committed in time of war or of imminent threat of war; such penalty shall be applied only in the instances laid down in the law and in accordance with its provisions…’.
„Riik võib surmanuhtluse seadustada sõja ajal või vahetu sõjaohu korral toimepandud tegude eest; surmanuhtluse võib mõista üksnes seaduses ettenähtud juhtudel ning kooskõlas selle seaduse sätetega…”.
Explanation on Article 3 — Right to the integrity of the person
Artikli 3 selgitus – õigus isikupuutumatusele
In its judgment of 9 October 2001 in Case C-377/98 Netherlands v European Parliament and Council [2001] ECR-I 7079, at grounds 70, 78 to 80, the Court of Justice confirmed that a fundamental right to human integrity is part of Union law and encompasses, in the context of medicine and biology, the free and informed consent of the donor and recipient.
Oma 9. oktoobri 2001. aasta otsusega kohtuasjas C377/98: Madalmaad v. Euroopa Parlament ja nõukogu, EKL 2001, lk I-7079, punktid 70, 78–80, kinnitas Euroopa Kohus, et põhiõigus inimväärikusele moodustab osa liidu õigusest ning hõlmab meditsiini ja bioloogia valdkonnas doonori ja retsipiendi vaba ning teadlikku nõusolekut.
The principles of Article 3 of the Charter are already included in the Convention on Human Rights and Biomedicine, adopted by the Council of Europe (ETS 164 and additional protocol ETS 168).
Harta artikli 3 põhimõtted sisalduvad juba Euroopa Nõukogu poolt vastuvõetud inimõiguste ja biomeditsiini konventsioonis (ETS 164 ja lisaprotokoll ETS 168).
The Charter does not set out to depart from those principles, and therefore prohibits only reproductive cloning.
Harta eesmärgiks ei ole neid põhimõtteid muuta ning seega keelatakse hartaga ainult reproduktiivne kloonimine.
It neither authorises nor prohibits other forms of cloning.
Harta ei luba ega keela muid kloonimise liike.
Thus it does not in any way prevent the legislature from prohibiting other forms of cloning.
Seega ei takista harta mingil viisil seadusandjatel keelata muid kloonimise liike.
The reference to eugenic practices, in particular those aiming at the selection of persons, relates to possible situations in which selection programmes are organised and implemented, involving campaigns for sterilisation, forced pregnancy, compulsory ethnic marriage among others, all acts deemed to be international crimes in the Statute of the International Criminal Court adopted in Rome on 17 July 1998 (see its Article 7(1)(g)).
Viide eugeeniliste, eelkõige isikute valikuga seotud toimingute keelule on seotud võimalike olukordadega, kus korraldatakse ja viiakse ellu valikprogramme, mis sisaldavad muuhulgas steriliseerimiskampaaniaid, sunnitud rasedust, kohustuslikku etnilist abiellumist – kõiki neid tegusid loetakse 17. juulil 1998. aastal Roomas vastuvõetud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu põhikirjaga (vt selle artikli 7 lõike 1 punkti g) rahvusvahelisteks kuritegudeks.
Explanation on Article 4 — Prohibition of torture and inhuman or degrading treatment or punishment
Artikli 4 selgitus – piinamise ning ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise keeld
The right in Article 4 is the right guaranteed by Article 3 of the ECHR, which has the same wording: ‘No one shall be subjected to torture or to inhuman or degrading treatment or punishment’.
Artiklis 4 sisalduv õigus vastab õigusele, mis on tagatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 3, millel on sama sõnastus: „Kedagi ei tohi piinata ega ebainimlikult või alandavalt kohelda ega karistada.”
By virtue of Article 52(3) of the Charter, it therefore has the same meaning and the same scope as the ECHR Article.
Harta artikli 52 lõike 3 kohaselt on nimetatud õigusel sama tähendus ja ulatus kui Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni nimetatud artiklil.
Explanation on Article 5 — Prohibition of slavery and forced labour
Artikli 5 selgitus – orjapidamise ja sunniviisilise töö keeld
The right in Article 5(1) and (2) corresponds to Article 4(1) and (2) of the ECHR, which has the same wording.
Artikli 5 lõigetes 1 ja 2 sisalduv õigus vastab Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 4 lõigetele 1 ja 2, millel on sama sõnastus.
It therefore has the same meaning and scope as the ECHR Article, by virtue of Article 52(3) of the Charter.
Harta artikli 52 lõike 3 kohaselt on nimetatud artiklil sama tähendus ja ulatus kui Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklil.
— no limitation may legitimately affect the right provided for in paragraph 1,
— ükski piirang ei tohi lõikes 1 sätestatud õigust mõjutada;
— in paragraph 2, ‘forced or compulsory labour’ must be understood in the light of the ‘negative’ definitions contained in Article 4(3) of the ECHR:
— lõikes 2 tuleks „sunniviisilist või kohustuslikku töötamist” mõista Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 4 lõikes 3 sisalduvate „negatiivsete” määratluste valguses:
(a) any work required to be done in the ordinary course of detention imposed according to the provisions of Article 5 of this Convention or during conditional release from such detention;
„Käesoleva artikli järgi mõiste „sunniviisiline või kohustuslik töötamine” ei hõlma: a) töid, mida harilikult vastavalt käesoleva konventsiooni artikli 5 sätetele nõutakse kinnipidamisel või selliselt kinnipidamiselt tingimisi vabastamise korral; b) sõjalist laadi teenistust või kohustusliku sõjaväeteenistuse asendusteenistust süümelistel kaalutlustel riikides, kus seda kasutatakse;
Paragraph 3 stems directly from human dignity and takes account of recent developments in organised crime, such as the organisation of lucrative illegal immigration or sexual exploitation networks.
Lõige 3 tuleneb otseselt inimväärikusest ning võtab arvesse hiljutisi arengunähtusi organiseeritud kuritegevuse valdkonnas, näiteks tulutoova ebaseadusliku sisserände või seksuaalse ekspluateerimise korraldamine.
The Annex to the Europol Convention contains the following definition which refers to trafficking for the purpose of sexual exploitation: ‘traffic inhuman beings: means subjection of a person to the real and illegal sway of other persons by using violence or menaces or by abuse of authority or intrigue with a view to the exploitation of prostitution, forms of sexual exploitation and assault of minors or trade in abandoned children’.
Europoli konventsiooni lisa sisaldab järgmist määratlust, mis viitab inimkaubandusele seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil: „inimkaubandus: – isiku allutamine teiste isikute tõelisele ja ebaseaduslikule tahtele vägivalla, ähvarduse, pettuse või sõltuvuse ärakasutamise abil, eelkõige järgmistel eesmärkidel: prostitutsioonile kallutamine, alaealiste ärakasutamine, alaealiste vägistamine või hüljatud lastega kauplemine”.
TITLE II — FREEDOMS
II JAOTIS – VABADUSED
Explanation on Article 6 — Right to liberty and security
Artikli 6 selgitus – õigus vabadusele ja turvalisusele
The rights in Article 6 are the rights guaranteed by Article 5 of the ECHR, and in accordance with Article 52(3) of the Charter, they have the same meaning and scope.
Artiklis 6 sisalduvad õigused vastavad Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 5 tagatud õigustele ja vastavalt harta artikli 52 lõikele 3 omavad nad sama tähendust ja ulatust.
Consequently, the limitations which may legitimately be imposed on them may not exceed those permitted by the ECHR, in the wording of Article 5:
Seega ei tohi piirangud, mida võib nendele õigustele seadusega kehtestada, olla laiemad, kui on Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 5 sõnastuses lubatavad piirangud:
(c) the lawful arrest or detention of a person effected for the purpose of bringing him before the competent legal authority on reasonable suspicion of having committed an offence or when it is reasonably considered necessary to prevent his committing an offence or fleeing after having done so;
Kelleltki ei või võtta tema vabadust, välja arvatud seaduses kindlaksmääratud korras järgmistel juhtudel: a) seaduslik kinnipidamine pädeva kohtu süüdimõistva otsuse alusel; b) seaduslik vahistamine või kinnipidamine kohtu seadusliku korralduse täitmatajätmise eest või seaduses ettenähtud kohustuse täitmise tagamiseks; c) seaduslik vahistamine või kinnipidamine, et tuua ta pädeva õigusvõimu ette põhjendatult kahtlustatuna õiguserikkumises või kui põhjendatult peetakse vajalikuks takistada õiguserikkumise toimepanekut või põgenemist pärast seda; d) seadusliku korralduse alusel alaealise kinnipidamine hariduslikuks järelevalveks või tema seaduslik kinnipidamine pädeva õigusvõimu ette toomiseks; e) seaduslik kinnipidamine, takistamaks nakkushaiguste levikut, samuti ebaterve psüühikaga isikute, alkohoolikute, narkomaanide või hulkurite seaduslik kinnipidamine; f) seaduslik vahistamine või kinnipidamine, vältimaks tema loata sissesõitu riiki või et võtta meetmeid tema väljasaatmiseks või -andmiseks.