natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At least 11% of the European population and 17% of its territory have been affected by water scarcity to date.
Vähemalt 11% Euroopa populatsioonist ja 17% Euroopa territooriumist on tänapäeval veepuudusest mõjutatud.
Recent trends show a significant increase in water scarcity across Europe.
Viimased trendid näitavad kasvavat veepuudust üle kogu Euroopa.
During the summers of 2003 and 2004, Spain, Portugal, France, Italy and Greece all suffered from massive outbreaks of forest fires.
2003. ja 2004. aasta suvel kannatasid Hispaania, Portugal, Prantsusmaa, Itaalia ja Kreeka ulatuslike metsatulekahjude käes.
The cause of the increased risk is a complex matrix of urban sprawl, poorly controlled development of the countryside, badly managed forests, and more visitors to sensitive areas.
Kõrgenenud riski põhjuseks on kompleksne probleemistik linnade kasvamisest, halvasti kontrollitud maapiirkondade arengust, halvasti majandatud metsadest ja tundlike alade kasvavast külastajate arvust.
Since 1998 floods in Europe have caused some 700 deaths, the displacement of about half a million people and at least €25 billion in insured economic losses.
Alates 1998. aastast on üleujutused Euroopas põhjustanud üle 700 surmajuhtumi, ligikaudu pool miljonit inimest on pidanud oma kodudest lahkuma ja tekitatud on vähemalt €25 miljardi eest kindlustusega kaetud majanduslikku kahju.
The economic cost of coastal flooding is estimated at €18 billion under a scenario of a 50 cm sea level rise, but adaptation may significantly reduce damages, to €1 billion a year.
Rannikuäärsete alade majanduslikku kahju on hinnatud €18 miljardile, juhul kui mere tase tõuseb 50 cm, kuid sellega kohanemine võib märkimisväärselt kahjusid vähendada, kuni €1 miljardit aastas.
If you factor in climate change and its impact – hotter, drier months – it becomes evident that adaptation strategies that include enhancement of regions' biodiversity are vitally needed.
Kui vaadata kliimamuutust ja selle mõju, kuumemad ja kuivemad kuud, siis on selge, et on vaja kohanemise strateegiaid, mis peavad hõlmama regioonide bioloogilise mitmekesisuse parandamist.
Adaptation strategies will depend on the scope of national and European water regulations along with how water management can be integrated into other policies such as those directing agriculture and energy.
Kohanemise strateegiad sõltuvad riiklike ja Euroopa vete õigusnormidest ja sellest kuidas veemajandust saab integreerida sellistesse teistesse poliitikatesse nagu põllumajanduse- ja energiamajanduse juhtimine.
Short-term measures must be built in to all water and spatial planning policies and the EU will support the sharing of information, incentives to the private sector and public investment.
Lühiajalised meetmed tuleb luua kõikide vete- ja ruumilise planeerimise poliitikatele. EL toetab infojagamist, initsiatiive era- ja avasektori investeeringute jaoks.
Adaptation to the threat of forest fires includes the need for public awarenessraising.
Kohanemine metsatulekahjude ohuga eeldab teadlikkuse tõstmise vajadust.
One project which set out to inform the public and examine the way policies fight the threat of fire was the aptly named INCENDI project. Benefiting from over €4 million of regional
Projekt, mille eesmärgiks oli teavitada avalikust ja uurida, kuidas poliitikad tegelevad tulekahjude ohuga, kandis asjakohast nime INCENDI (ee süütamine).
What are we up against?
Millele me vastu oleme?
Modelling results show that annual mean temperature in Europe is likely to increase more than the global mean temperature.
Modelleerimistulemused näitavad, et keskmine temperatuur Euroopas tõuseb tõenäoliselt rohkem kui globaalne keskmine temperatuur aastas.
Until the end of this century the average annual temperature in Europe is projected to increase by 2.5–5.5 °C for the A2 scenario, and 1–4 °C for the B2 scenario. Some regions may experience lower or higher temperature increases than average.
Kuni käesoleva sajandi lõpuni arvatakse, et Euroopa keskmine temperatuur tõuseb A2stsenaariumipuhul2,5–5,5°CjaB2stsenaariumipuhul 1–4 °C. Mõnedes regioonides võib temperatuuri tõus olla keskmisest kõrgem või madalam.
For the A2 scenario, temperature increase in some regions in Europe may be as low as 2 °C or even higher than 7 °C in the scenarios. Southern Europe will be most affected, with consistent temperature increases between 3 °C and more than 7 °C, with warming even greater in the summer.
A2 stsenaariumi järgi võib temperatuuri tõus mõningates Euroopa regioonides olla nii madal kui 2 °C või isegi kõrgem kui stsenaariumis eeldatav 7 °C. Kõige rohkem saab olema mõjutatud Lõuna-Euroopa, kus pidev temperatuuri tõus saab olema 3 °C lähedal ja enam kui 7 °C ning suvel on soojenemine isegi suurem.
Northern Europe will experience temperature increases of less than 2 °C and up to 4 °C, depending on the scenario and the region, with mainly winters getting less cold.
Põhja-Euroopa näeb temperatuuri tõusu alla 2 °C ja kuni 4 °C sõltuvalt stsenaariumist ja regioonist ning olukorda, kus peamiselt muutuvad soojemaks talved.
Temperature extremes will decrease in the winter, but increase in the summer.
Temperatuur ei lange talviti enam nii madalale, kuid temperatuur suureneb suviti.
which makes the trading scheme in which industry has to more robust and transparent.
Ettepanek järgida vahemikus 2012 ja 2020 emissioone, on täpsustatud uue taotlusega, mis loob tugevama ja transparentsema kaubanduskava, kus tööstus peab taotlema krediiti CO emiteerimiseks. Sellega paralleelne on uus
acquire credits to emit CO2
2 taastuvenergia direktiiv, mis teeb legaalselt siduvaks kohustuse
Working alongside this is the new Renewable Energy Directive which makes obligations concerning the use of 20% renewables in the EU’s energy mix and 10% of transport fuels from renewable energy sources biofuel by 2020 legally binding.
Saades üle €4 miljoni regionaalarengu toetust, tõi INCENDI projekt Euroopa Vahemere regioonis kokku kõrge riskiga regioonid, et toetada regionaalpoliitika võimalusi ja arendamist seoses metsatulekahjudega ning luua alus edasisteks poliitikateks Vahemeremaade regioonis.
development funding, INCENDI brought together high-risk regions from the Euro-Med area to support experimentation and improvement of regional policies regarding forest fires, and to organise the basis for a future policy on a Mediterranean scale.
kasutada ELi energiatarbimiseks 20% taastuvenergiat ja 2020. aastaks peab 10% transpordis kasutatavast kütusest olema biokütus.
What is being done on the ground
Mida sellel alal ette võetakse?
While policy-makers lead the way in establishing targets, identifying how to achieve them and financing change, it will take a fundamental shift in lifestyle to truly bring about the reductions we need.
Paljud Euroopa piiriregioonid on kokku leppinud piiriüleste päästetööde plaanides, kuidas jagada kulukaid tulekustutus- ja päästeseadmeid, juhul kui tekivad metsatulekahjud või üleujutus.
Many European border regions have agreed on cross-border emergency plans and on sharing expensive fire-fighting and rescue devices in case of forest fires or flooding.
INTERREG ja Euroopa territoriaalsed koostööprogrammid on selle protsessi kiirendamisel mänginud olulist rolli.
The INTERREG and European Territorial Cooperation programmes have played an important catalytic role in this process.
Kuigi poliitikakujundajad võtavad eesmärkide seadmiseks ette samme ning tuvastavad, kuidas neid saavutada ja seda finantseerida, on vaja elustiilis fundamentaalset muutust, et saavutada meile vajalikud emissioonide vähenemised.
The EU acts to cut back emissions
EL tegutseb emissioonide vähendamise nimel
All over Europe people are waking up to the need to act now.
Inimesed üle kogu Euroopa on mõistmas, et on vaja tegutseda kohe praegu.
Urban planners are creating ‘green cities’ recognised by the European Green Capital Award.
Linnade projekteerijad on loomas nn rohelisi linnasid, mida tunnustatakse Euroopa rohelise pealinna auhinnaga.
Stockholm, which aims to be free of fossil fuels by 2050, and Hamburg, which aims to reduce its emissions by 80% also by 2050, are both proud winners.
Selle auhinna väärikad võitjad on Stockholm, mis plaanib 2050. aastaks kaotada fossiilsed kütused, ja Hamburg, mis plaanib 2050. aastaks vähendada oma emissioone 80%.
While we are having to deal with the effect of past emissions, the imperative is now to reduce current levels.
Ajal kui me peame tegelema minevikus toimunud emissioonidega, on kohustuslik tegeleda nüüd ja praegu tekkivate emissioonide taseme vähendamisega.
The level of emissions is the key to mitigating global warming and reducing the impact of the crises outlined above.
Emissioonide tase on võtmeküsimuseks globaalse soojenemise leevendamisel ja eelnevalt mainitud kriiside mõju vähendamisel.
In the East of England, the theme of ‘Low Carbon Economic Growth’runs through the entire region’s Competitiveness and Employment programme.
Ida-Londonis on madala süsinikuga majanduskasvu teema läbivaks teemaks kogu regiooni konkurentsivõime- ja tööhõiveprogrammi juures.
The region recognises the programme’s potential to be at the forefront of design and innovation.
Regioon tunnustab programmi potentsiaali olla planeerimise ja innovatsiooni eesotsas.
It covers the development of new ways to respond to the imperative of lower emissions, from low-carbon initiatives through to the stimulation of clean technology and renewable energy sectors. €73 million has been invested in their programme from regional funds.
See hõlmab uute lähenemisviiside kujundamist, reageerimaks kohustusele madaldada emissioone alates madala süsinikusisalduse initsiatiividest kuni puhta tehnoloogia ja taastuvenergia sektori stimuleerimiseni. Nende programmi on regionaalsetest fondidest investeeritud €73 miljonit.
The Energy and Climate Change Package demonstrates the EU’s commitment to establishing ambitious targets for the reduction of greenhouse gas emissions.
Energia ja kliimamuutuse pakett näitab ELi pühendumist kasvuhoonegaasi emissioonide vähendamise ambitsioonikate eesmärkide püstitamisel.
The package, agreed in December 2008, sees the EU signing up to a reduction in its greenhouse gas emissions by 20% compared with 1990 levels; increasing the amount of energy derived from renewables from 8% today to 20% and improving energy efficiency levels by 20%, which means reducing consumption by 13% in comparison to 2006 - all by 2020.
Pakett, mis võeti vastu 2008. aasta detsembris, näeb ette ELi leppimist kasvuhoonegaaside emissioonide vähendamise osas 20% võrreldes 1990. aastate tasemega. Tänane 8% taastuvenergia maht peab suurenema 20%ni ja energiaefektiivsuse tase tõusma 20%ni, mis tähendab võrreldes 2006. aastaga tarbimise vähendamist 13% – seda kõike tuleb teha 2020. aastaks.
The Covenant of Mayors intends to go beyond the ambitious targets set out by the Energy Package.
Linnapeade pakt on võtnud eesmärgiks minna energiapaketi seatud ambitsioonikatest eesmärkidest kaugemale.
80% of the population lives in cities and it is here that up to 80% of the energy is consumed.
80% populatsioonist elab linnades ja siin tarbitakse kuni 80% energiast.
Believing that local authorities have a central role to play in mitigating climate change, the Covenant of Mayors creates concrete projects in pioneering cities to reduce emissions through enhanced energy efficiency and cleaner energy production and use.
Uskudes, et kohalikel võimudel on kliimamuutuse mõju leevendamisel keskne roll, loob linnapeade pakt eeskujuks olevates linnades konkreetseid projekte selleks, et vähendada emissioone tõhusama energiakasutamise efektiivsuse, puhtama energiatootmise ja kasutamise läbi.
Cities which sign up, accept the notion of being monitored and of reporting back to their colleagues on how they are progressing.
Kokkuleppe jaoks on oluline tõdemus, et energia ja kliimamuutuse poliitikad peavad käima käsikäes.
From Argentina to Ukraine, urban public bodies are working to change the pattern of their citizens’lives. lives.
Kokkuleppes rõhutatakse vajadust „otsustavaks ja otsekoheseks tegevuseks“ kliimamuutuse osas ja rõhutati „olulist tähtsust strateegilise eesmärgi saavutamiseks globaalse keskmise temperatuuri kasvu piiramisel mitte enam kui 2 °C üle tööstusliku perioodi taseme”.
Central to the agreement is the recognition that energy and climate change policies should go hand in hand.
Paktiga ühinevad linnad aktsepteerivad, et neid jälgitakse ja nende edust antakse nende kolleegidele teada.
The agreement stressed the need for "decisive and immediate action" on climate change and underlined "the vital importance of achieving the strategic objective of limiting the global average temperature increase to not more than 2°C above pre-industrial levels".
Avalik-õiguslikud asutused Argentiinast kuni Ukrainani töötavad selle nimel, et oma elanike elu paremaks muuta.
Advisor to the EU and Chair of the Third Industrial Revolution Global CEO Business Roundtable and people really can think globally and act locally.
ELi nõuandja ja kolmanda globaalse tööstusrevolutsiooni tegevdirektorite äriümarlaua eesistuja internet ja inimesed saavadki tõesti globaalselt mõelda ja lokaalselt tegutseda.
A billion people act locally when they contact friends on the other side of the planet.
Miljard inimest tegutsevad lokaalselt siis, kui nad võtavad ühendust oma sõpradega teisel pool planeeti.
So what we are looking at now is distributed energy evolving in parallel with distributed communications – the third industrial revolution and the only way out of the situation in which we find ourselves.
Mida me täna näeme, on hajutatud energia, mis areneb paralleelselt hajusate kommunikatsioonidega – see on kolmas tööstusrevolutsioon ja ainuke võimalus hetkeolukorrast väljapääsuks.
If you could make one, global change in the way we operate at the moment, what would it be?
Kui te saaksite teha ühe globaalse muudatuse selles, kuidas me täna tegutseme, siis mis see oleks?
Jeremy Rifkin is an Advisor to the European Union and lectures in the Executive Education Program at the Wharton School (University of Pennsylvania).
Jeremy Rifkin on Euroopa Liidu nõuandja ja on õpetajaks Wharton Schoolis Executive Education programmis.
Mr. Rifkin is the Chairperson of the Third Industrial Revolution Global CEO Business Roundtable.
Ta on kolmanda globaalse tööstusrevolutsiooni tegevdirektorite äriümarlaua eesistuja.
The CEO Business Roundtable is composed of 100 CEOs of leading North American and European global corporations that are committed to ushering in the four pillars of the Third Industrial Revolution to address the triple challenge of global economic recovery, energy security, and climate change.
Tegevdirektorite äriümarlauda kuuluvad 100 juhtivat Põhja-Ameerika ja Euroopa suurkorporatsiooni tegevdirektorit, kes on pühendunud kolmanda tööstusrevolutsiooni nelja samba juhtimisele, et olla valmis kolmeks väljakutseks seoses maailma majanduse taastamise, energiaturvalisuse ja kliimamuutusega.
One thing that has to be done immediately is to leverage public funds with private business to bring about a new economic vision – a coherent game plan setting out a new economic infrastructure aimed at distributing energy.
Üks asi, mis tuleks otsekohe ära teha, on avatud sektori vahendite ärisektori vahenditega ühtlustamine, et oleks võimalik luua uus majanduslik visioon, koherentne plaan, mis visandaks uue majandusliku energia jaotamisel põhineva infrastruktuuri.
“Think global, act locally”: what strategic changes do public authorities need to promote to ensure a more sustainable form of development in a world with limited natural resources?
„Mõtle globaalselt, tegutse lokaalselt”: milliseid stratee-gilisi muutusi peavad ametivõimud edendama, et tagada piiratud loodusressurssidega maailmas säästlikum arenemisviis?
The entrepreneurial opportunities are considerable.
Ettevõtmise võimalused on märkimisväärsed.
A huge number of jobs are waiting to be created in the construction of new buildings, in hydrogen storage plants, in the development of new 21st century grid systems.
Suur hulk loomist ootavaid töökohti on seotud uute hoonete ehitamise, jaamade juures vesiniku hoiustamise ning 21. sajandi võrgusüsteemide kaudu edastatava energia arendamisega.
And transport is plugging into that with major car manufacturers negotiating deals with electricity suppliers in the lead up to 2014 when we will start seeing the first electrically charged cars hitting the market.
Transport on sellega seotud, kuna peamised autotootjad peavad läbirääkimisi, et leida elektritootjatega lahendused 2014. aastaks, mil me näeme esimesi elektriautosid turgu vallutamas.
Plug it in at home, charge it off the energy generated by your building and you are good to go.
Ühendage pistik kodus seinakontakti ja laadige autosse energiat, mille lõi teie hoone, ja te olete valmis minema.
Top it off using the surplus energy generated on your route, by other buildings.
Pange i-le täpp, kasutades teiste ehitiste energiaülejääke, mis on tekkinud teie marsruudi käigus.
Smart distribution, local generation.
Nutikas jaotamine, lokaalne energia tekitamine.
The sum of billions of small generators contributing to a decentralised grid system generates vastly more power than the creaking old power stations that are bringing us to the brink of extinction.
Miljardite väikeste generaatorite summana detsentraliseeritud võrgusüsteemide kaudu edastatav energia annab võrratult rohkem energiat kui vanade elektrijaamade käitamine ja see viib meid hävinguni.
The phrase “Think globally, act locally” has never been more relevant.
Lause „Mõtle globaalselt, tegutse lokaalselt“ pole kunagi olnud asjakohasem kui praegu.
We are facing three unprecedented challenges: the second industrial revolution on which our economy is based is in meltdown; we are at the sunset of the fossil fuel age and the real-time impact of climate change on agriculture means we have a billion people going hungry.
Oleme silmitsi kolme pretsedenditu väljakutsega: teine tööstusrevolutsioon, millel meie majandus põhineb, on languses; me oleme fossiilsete kütuste ajastu loojangul ja reaalajas toimuva kliimamuutuse mõju tähendab meile miljardit nälgima hakkavat inimest.
The credit crisis is just an indicator that the current economic model is unsustainable.
Laenukriis on vaid indikaatoriks sellest, et käesolev majandusmudel ei ole säästev.
If we needed further proof, look what happens when oil goes over $147 a barrel, the whole economy shuts down.
Kui me vajame täiendavat tõestust, siis vaadake, mis muutub juhul, kui õli hind tõuseb üle 147 Ameerika dollari – kogu majandus jääb seisma.
We have to have a new economic vision and game plan powerful enough to address this triple threat.
Meil peab majanduses olema uus visioon ja uus mänguplaan, et tegeleda selle kolmest komponendist koosneva ohuga.
And for once the developing world can be a real winner here, because solar power is often at their finger tips and 30% are not on any grid so there is no reinvention.
Viimaks saavad arengumaad muutuda tõelisteks võitjateks, sest päikeseenergia on neil tavaline ja 30% neist pole mingis võrgustikus, nii et pole tarvidust midagi uuesti leiutada.
They are best placed to embrace new, clean technology using north/south partnerships.
Nad on kõige paremas seisus, võtmaks vastu uus puhas tehnoloogia, kasutades põhja/lõuna osalust.
The EU is subscribing to ambitious mitigation targets of 400-450 parts per million by volume (ppmv) in the belief that in doing so, along with the rest of the world, the rise in temperature will be around 2°C. But new data is showing that this is wildly optimistic and, in fact, the rise will be more likely to hit 6°C which would spell the end of our species in the next century.
EL on väljendanud nõusolekut teha ambitsioonikas leevendus: vähendada emissioone 400–450 miljondikku mahuosa kaalust (ppmv), uskudes, et kui seda teha koos ülejäänud maailmaga, on temperatuuri tõus ligikaudu 2 °C. Kuid uued andmed näitavad, et see on liiga optimistlik prognoos ja temperatuuri tõus on tõenäoliselt hoopis 6 °C, mis viib uuel sajandil meie liigi hukuni.
I don’t know if we are going be quick enough.
Ma ei tea, kas me oleme piisavalt kiired.
We need a change of human consciousness from geopolitical to biosphere awareness.
Meil on vaja inimeste teadlikkuse muutust geopoliitilisest teadlikkusest biosfääri omaks.
Most of Europe had the Age of Enlightenment at the time of transition from the medieval period to industrialisation.
Enamikul Euroopa aladel algas valgustusajastu siis, kui mindi keskajalt üle industrialiseerimisele.
And we need a new philosophical basis now.
Nüüd on meil vaja uut filosoofilist põhjust.
When communication and energy patterns shift at the same time you get a catalyst for a new consciousness and for those bought up with the internet, the world is an interconnected place.
Kui kommunikatsiooni- ja energiamudelid muutuvad ajal, kui te leiate internetist abivahendi uueks teadlikkuseks, siis on uus maailm koht, mis on vastastikkuses seoses.
We live on a planet populated by deeply divided civilizations, the one thing we all have in common is the biosphere.
Me elame planeedil, mis on tihedalt asustatud tsivilisatsioonidega. Üks asi on meil kõigil ühine: biosfäär.
The biggest source of carbon emissions is buildings.
Ehitised on süsinikuemissiooni suurimaks allikaks.
That has to be turned around – every building has to become its own power generator.
See peab muutuma! Iga ehitis peab muutuma omaenda energia tekitajaks.
Every square foot of this planet offers some renewable energy source: solar, wind, geothermal, the heat generated by waste, tides, hydroelectric power to name some.
Meie planeedi igal ruutmeetril on mõni taastuvenergiaallikas: päikeseenergia, tuuleenergia, geotermiline energia, jäätmete põletamisel tekkiv soojus, loodete energia, hüdroenergia ja veel paljud teised.
And now we have the technology to store the surplus to keep supplies constant and we have the example of a distributed grid system in the way we use the internet and the computers attached to it.
Nüüd on meil olemas tehnoloogia, et salvestada energia ülejääke ja hoida oma energiavarustus ühtlasena, samuti on meil võrgusüsteemi kaudu jaotatava energia süsteemi näide, mis toimib samamoodi nagu me kasutame internetti ja sellega ühendatud arvuteid.
There is no longer any barrier to a completely distributed system.
Enam ei ole täielikult hajutatud energiasüsteemi loomisel ühtegi takistust.
What we need is a hybrid economic vision based on the infor- mation technology systems of the 21st century.
Me vajame hübriidset majanduslikku visiooni, mis põhineb 21. sajandi infotehnoloogiasüsteemidel.
This vision needs to be made real through honoured commitments by governments to invest financial capital matched by equal commitments by society to invest social capital.
See visioon tuleb realiseerida valitsuste kohusetundega investeerida finantskapital, mis on võrdne ühiskonna kohusetundega, sotsiaalsesse kapitali.
And it has to start now.
See kõik peab algama nüüd.
You get revolutions when you converge new energy forms with new modes of communication: writing developed when we became agrarian, when we discovered steam we started to print, when we went to centralised sources of energy in the form of fossil fuels and uranium we went to centralised forms of communication with major telecommunications giants behind our telephones and faxes.
Revolutsioon tekib siis, kui uued energialiigid koondatakse kommunikatsiooni uute võtetega: kirjaoskus paranes, kui me muutusime põlluharijateks; hakkasime trükkima, kui me avastasime aurujõu; võtsime kasutusele kommunikatsiooni abivahendid telefonid ja faksid, kui me läksime üle fossiilsete kütuste ja uraaniumi kasutamisele.
But now we have the internet
Aga nüüd on meil olemas
Chitra Nadarajah, Principal Environment Officer at Hampshire County Council
Hampshire`i maavolikogu keskkonna peaametnik oleks võimalik liita ruumilise planeerimisega.
Chitra Nadarajah, Principal Environment Officer at Hampshire County Council, was previously the project manager of the ESPACE project, a groundbreaking, five-year INTERREG project on spatial planning and adaptation.
Tehke kliimamuutusega kohandumine ruumilise planeerimise keskseks eesmärgiks!