natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To achieve both requires an effective institutional and administrative framework to support development.
Nende tingimuste täitmine nõuab tõhusat institutsioonilist ja administratiivset raamistikku, mis seda arengut toetaks.
In telecommunications, the number of fixed telephone lines in relation to population remains much lower in both the cohesion and accession countries.
Telekommunikatsioonisektoris jääb tavatelefoniliinide arvu suhe elanikkonnasse nii kohesiooni- kui liituvates riikides palju madalamaks.
This is being offset by a rapid rise in mobile phone use, though in Greece and the accession countries, usage is still less than the EU15 average, in most of the latter, substantially so .
Seda korvab küll kiire mobiiltelefonide arvu kasv, kuigi Kreekas ja liituvates riikides jääb ka see enamasti oluliselt allapoole EL15 keskmist.
At the same time, access to broadband lines, which is important for internet use and the development of various ICT applications and services, shows wide disparities across the Union, broadly in linewith relative levels of prosperity.
Samal ajal on juurdepääs lairibaühendusele, mis on tähtis interneti kasutamisel ning erinevate IKT-rakenduste ning teenuste arenguks, ühenduse siseselt vägagi erinev ja sõltub üldiselt piirkonna jõukusest.
Availability is still very limited in many parts of the EU15 aswell as in nearly all the accession countries.
Paljudes 15 EL liikmesriigi osades ja peaaegu kõigis liituvates riikides on lairibaühenduse kättesaadavus veel väga piiratud.
Other infrastructure— schools, colleges, health facilities and social support services of various kinds — is equally important, since it is likely to have a growing influence on decisions of where to invest and locate new businesses.
Muud infrastruktuuri elemendid — koolid, kõrgkoolid, meditsiiniasutused ja erinevad sotsiaalabiteenused — on sama tähtsad, kuna mõjutavad järjest enam investeerimisotsuseid ning uute ettevõtete paiknemist.
This is especially the case in respect of knowledgebased activities, which are not tied to any particular location by a need to be close to sources of raw materials or a large market.
Eriti oluline on infrastruktuur teadmuspõhiste tegevuste puhul, mille puhul pole tähtis tooraineallikate ega suure turu lähedus.
Over the past decade, transport links bothwithin the Cohesion countries and between these and the rest of the EU have improved markedly.
Viimasel aastakümnel on transpordiühendus kohesiooniriikide siseselt ja kohesiooniriikide ning ülejäänud EL-i vahel oluliselt paranenud.
In particular, with Structural Fund support, the density of the motorway network in these countries increased from 20% below the EU15 average in 1991 to 10% above in 2001.
Just struktuurifondide toel kasvas neis riikides maanteevõrgu tihedus 20%-lt alla EL15 keskmist 1991. a. 10%-ni üle keskmise aastal 2001.
This increase, however, was largely concentrated in Spain and Portugal.
Kasv leidis aset aga peamiselt Hispaanias ja Portugalis.
In Objective 1 regions as awhole, though the density was higher than 10 years earlier, it was still only around 80%of the EU15 average.
Eesmärk 1 sihtpiirkondades tervikuna oli teedevõrgu tihedus küll kasvanud, kuid ikka vaid umbes 80% EL15 keskmisest.
In the accession countries, motorway density is much lower still (under 20% of the EU15 average).
Liituvates riikides on teedevõrgu tihedus endiselt oluliselt väiksem (alla 20% EL15 keskmisest).
Construction is occurring at a rapid rate, despite the environmental trade-offs that have to be made, but mostly around
Ehitustöö käib täie hooga, hoolimata järeleandmistest keskkonnaküsimustes, kuid peamiselt toimub see suuremate linnade või praegustesse liikmesriikidesse viivate transiitteede läheduses.
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
Kokkuvõte uutes liikmesriikides säilinud olulised struktuurinõrkused.
Economic development must go h and in h and with efforts to reduce poverty and to fight exclusion.
dusareng peab käima käsikäes püüdlustega vähendada vaesust ja võidelda tõrjutusega.
Promoting social integration and combating discrimination is crucial to prevent social exclusion and to achieve higher rates of employment and economic growth, notably at regional and local level.
Sotsiaalse integratsiooni soodustamine ja võitlus diskrimineerimisega on sotsiaalse tõrjutuse vältimisel ning kõrge tööhõive ja majanduskasvu saavutamisel otsustava tähtsusega, eriti regionaalsel ja kohalikul tasandil.
In order to prevent unemployment and support the integration of the unemployed into work, there is a need to offer personalised services to jobseekers in the form of guidance, training and new job opportunities.
Vähendamaks töötust ja toetamaks töötute tööturule integreerimist tuleb tööotsijatele pakkuda personaliseeritud teenuseid kutsenõustamise, väljaõppe ja uute töövõimaluste näol.
Developing preventative and active labourmarket policies is particularly important in the newMemberStates to promote economic restructuring.
Preventiivse ja aktiivse tööhõivepoliitika väljatöötamine on majanduse ümberstruktureerimise toetamiseks eriti tähtis uutes liikmesriikides.
Equally, providing comprehensive support to those most disadvantaged, such as ethnic minorities and early school leavers, can be important in securing economic and social gains throughout the EU.
Samuti võib kõige ebasoodsamas olukorras olijate (rahvusvähemused ja koolist väljalangenud) ulatuslik toetamine osutuda oluliseks teguriks majandussaavutuste kindlustamisel kogu EL-is.
Continuing disparities in innovative capacity
Jätkuvad erinevused innovatsioonisuutlikkuses
A high level of education and skills is of increasing importance both for individual advancement and economic competitiveness.
Kõrge haridustase ja head kutseoskused muutuvad järjest tähtsamaks nii isikliku karjääri kui majandusliku konkurentsivõime seisukohalt.
The relative number of people with education beyond basic schooling remains much lower in Objective 1 regions than in the rest of the EU15, especially in Spain, Italy and Portugal, the one exception being theGermannewLänder.
Inimeste osakaal, kelle haridustase ulatub üle põhihariduse, on eesmärk 1 riikides palju madalam kui ülejäänud EL15-s, eriti käib see Hispaania, Itaalia ja Portugali kohta. Erandiks on Saksa uued liidumaad.
Here the relative number is more similar to that in the accession countries, where it is much higher than the EU15 average (around 80% or more as against an EU15 average of 64%).
Siin sarnaneb suhtarv pigem liituvate riikidega, kus see on palju kõrgem kui EL15 keskmine (umbes 80% või rohkem võrreldes EL15-e 64%ga).
In an increasingly knowledgebased economy, innovation holds the key to regional competitiveness.
Järjest enam teadmuspõhiseks muutuva majanduse puhul peitub innovatsioonis piirkondliku konkurentsivõime võti.
The capacity to innovate, access knowledge and exploit it, however, varies between regions in both the existing and the newMember States.While the aim of policy is not to ensure that all regions have the means for contributing equally to advances in new technologies, they should nevertheless be equally placed to take advantage of those advances and to put them to productive use .
Innovatsioonisuutlikkus, oskus pääseda juurde teadmistele ja neid rakendada on aga nii praegustes kui liituvates riikides regiooniti väga erinev. Kuigi poliitika eesmärgiks ei ole kõigi regioonide kindlustamine vahenditega, mis võimaldaksid neil anda uute tehnoloogiate arengusse võrdne panus, peaks piirkondadel siiski olema võrdne võimalus sellest arengust osa saada ja uusi tehnoloogiaid tootmisse rakendada.
Various indicators, however — the relative scale of R & D expenditure, employment in research activities and the number of patent applications, in particular — suggest that there is a wide gap in innovative capacity between the stronger regions in central parts of the Union and others.
Kuid liituvates riikides ei vasta parema hariduse ja kutseõppega saadud oskused alati tööturu vajadustele ning õppekavasid ja õppestruktuuri ei ole piisavalt kohandatud kaasaegse majandusega.
(According to the latest figures, 8 of the 213 NUTS2 regions in the present EU account for around a quarter of total R & Dexpenditure in the Union and 31 are responsible for half.)
Kõrgkoolilõpetanute arv on palju väiksem kui EL15-s, kõrgharidus on aga võtmenõudeks, kui soovitakse anda olulist panust teadmuspõhise majanduse arendamisse.
The skills obtained from further education and initial vocational training in the accession countries, however, are not necessarily in linewith labourmarket needs and curricula and teaching structures are notwell adapted to the modern economy.
Kuid erinevad näitajad — uurimis- ja arendustegevusele tehtud kulutuste suhteline osakaal, uurimistööga seotud tööhõive ja eriti patenditaotluste arv — näitavad aga, et innovatsioonisuutlikkuse osas on EL-i keskregioonide tugevamate piirkondade ja ülejäänud osa vahel suur vahe.
Moreover, many fewer youngpeople than the EU15 average go on to complete university level education, which is a key requirement for making a significant contribution to the development of the knowledgebased economy.
(Viimaste andmete kohaselt langeb praeguses EL-is 213 NUTS 2 regioonist kaheksa arvele umbes veerand kogu uurimis- ja arendustegevuse tehtavatest kulutustest ning 31 regiooni arvele pool.)
This is also the case in the present Objective 1 regions in the Union, where, despite the increases over the past decade or more, the gap with the rest of the EU remains large .
Samuti valitseb suur ebavõrdsus liituvate riikide ja EL15 keskmise vahel ning liituvate riikide pealinnade ümbruse ja teiste piirkondade vahel.
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
Kokkuvõte on piirkondade vahel suured erinevused, samuti on erinev võime arendada oma spetsiifilisest oskusteabest lähtuvalt välja konkurentsieelised.
Moreover, unlike the former, EU structural spending is concentrated in the regions which are most in need of assistance (the EU structural allocations to Greece and Portugal, for example, amount to around 2½% of their GDP in each case).
misest on EL-i kulutused struktuurile keskendunud kõige rohkem abi vajavatesse piirkondadesse (EL-i struktuurialased eraldised Kreeka ja Portugali jaoks ulatusid umbes 2,5% kummagi riigi SKP-st).
Impact of Member State policies on cohesion
Liikmesriikide poliitika mõju ühtekuuluvusele
And contributes significantly to narrowing regional disparities in income…
Ja annavad olulise panuse piirkondlike sissetulekuerinevuste vähendamisse …
For the most part, government expenditure per head of population in relation to GNP on basic services, like education and health care, is relatively similar across regions in Member States, reflecting a concern to ensure a common level of provision to people irrespective of where they live.
Enamasti on riiklikud kulutused põhiteenustele (haridus ja tervishoid) inimese kohta liikmesriikide kõigis piirkondades suhtes SKP-ga üsna sarnased, mis näitab, et peetakse oluliseks tagada nende teenuste kättesaadavus sõltumata inimeste elukohast.
However, the main variation occurs in spending on social protection because of differences in unemployment and the number of people in retirement, although spending on administration also differs because of government ministries being concentrated in the national capital.
Peamine erinevus on aga kulutustes sotsiaalkaitsele, kuna tööpuuduse määr ning pensionäride arv on erinev, kuid valitsusasutuste koondumise tõttu pealinna erinevad ka administratiivkulud.
Public expenditure inMemberStates is a great many times larger than the amount spent by theEUon cohesion policy.
Liikmesriikide kulutused ühtekuuluvuspoliitikale on kordi suuremad kui EL-i kulutused.
Whereas the former averages around 47% of GDP, the budget allocated to cohesion policy amounts to a bit less than 0.4%of EUGDP.
Kui liikmesriikide kulutused on keskmiselt 47% SKP-st, siis EL-i ühtekuuluvuspoliitikale määratud summa on veidi alla 0,4% EL-i SKP-st.
Nevertheless, despite its relatively small size, EU cohesion policy performs a valuable role in tackling the underlying causes of disparities across the Union in income and employment.
Kuid hoolimata oma suhteliselt väikesest osast, mängib EL-i ühtekuuluvuspoliitika EL-i siseste sissetulekute ja tööhõive erinevuste põhjuste kõrvaldamisel hinnatavat rolli.
While Member State policies involving public spending are mainly directed at providing basic services and income support, EU cohesion policy is focused on reducing the structural disparities which directly affect the economic competitiveness of regions and the employability of people.
Kui liikmesriikide poliitika, k.a riiklikud kulutused, on peamiselt suunatud põhiteenuste ja sissetulekute toetamisele, siis EL-i ühtekuuluvuspoliitika on keskendunud piirkondade majanduslikku konkurentsivõimet ning inimeste tööhõivet mõjutavate struktuurierinevuste vähendamisele.
Public expenditure mainly focused on ensuring access to basic services …
Nende tendentside koosmõju tulemusel on riiklike kulutuste osa sissetulekutes vaesemates piirkondades enamasti oluliselt kõrgem kui jõukamates, mille põhjuseks on küll pigem madalam sissetulekute tase kui suuremad riiklikud kulutused.
The combined effect of these tendencies is that the contribution of public expenditure to income is in general much higher in the less prosperous regions than in the more prosperous ones, but mainly because of the lower level of income rather than higher public spending.
Riiklikud kulutused on peamiselt suunatud põhiteenustele juurdepääsu tagamiseks …
While government revenue is proportional to income
Kui valitsussektori tulud on proportsionaalsed sissetulekutega
The bulk of public expenditure in Member States, therefore, goes on providing a range of services aimed at ensuring that everyone has access to education, health care and social protection.
Riiklike kulutuste põhiosa on liikmesriikides seetõttu suunatud sellistele teenustele, mis tagaksid kõigile juurdepääsu haridusele, tervishoiule ja sotsiaalkindlustusele.
Together these three functions account for almost two-thirds of total government spending in the EU.
Kokku moodustavad need kulud EL-is peaaegu kaks kolmandikku valitsemiskuludest.
By contrast, public spending on investment in human and physical capital amounts to only just over 2%ofGDP on average and
Ka riikide kulutused ettevõtluse, kõrghariduse, innovatsiooni ning uurimis- ja arendustegevuse toetamiseks on madalad (viimatimainitud moodustavad EL-is keskmiselt vaid 0,3% SKP-st).
Government revenue, on the other hand, seems to be broadly proportional to income, in the main because in all Member States most taxes are levied centrally
Riigitulud seevastu tunduvad olevat sissetulekutega üldiselt proportsionaalsed, mille põhjuseks on peamiselt asjaolu, et liikmesriikides toimub maksustamine keskselt sissetulekust või kulutustest lähtuvalt.
Executive summary
Kokkuvõte tesse.
75 smallest inflows were Spain (1½% of GDP), Italy (1%) and Greece (just under 1%).
Erandiks on Itaalia, kus vastutus tulude kasvu eest suunatakse järjest enam regioonidesse, samas aga ei suurendata regionaalseid ülekandeid.
0 0 either on incomeor expenditure.
Liituvate maade kohta kehtib sama üldmudel.
Moreover, in countries where a significant proportion of revenue is raised locally, redistribution mechanisms are in place to reduce disparities in the income available to regions to fund expenditure.
2001. a. läks Ungaris üle kahe kolmandiku välimaistest otseinvesteeringutest Budapesti piirkonda, üle 60% Tšehhi Vabariiki tehtud investeeringutest Prahasse ning sama proportsioon kehtis ka Slovakkia ja Bratislava kohta.
Similarly, in Italy, under 4% of the total employed in foreignowned companies were in the south of the country.
Mõju ühenduse poliitikatele: konkurentsivõime, tööhõive ja ühtekuuluvus
The widespread trend towards devolving responsibility for public services to regional and local level has not, therefore, been accompanied by a similar trend in respect of raising the money to fund these services.
Erinevalt struktuuripoliitikast ei ole teised EL-i poliitikad suunatud esmajoones piirkondlike erinevuste vähendamisele või inimestevahelise ebavõrdsuse vähendamisele.
The main exception is Italy, where responsibility for raising revenue is being increasingly devolved to the regions without a counterpart strengthening of regional transfers.
Vaatamata sellele on neil mõju ühtekuuluvusele ja paljudel juhtudel pööravad nad erinevustele suurt tähelepanu.
Foreign direct investment: amajor factor in regional development
Teadmuspõhise majanduse rajamine
In 2001, over two-thirds of inward FDI into Hungary went to the Budapest region, over 60% of inflows into the Czech Republic to the Prague region and a similar proportion of inflows into Slovakia to Bratislava.
Eriti oluline on see liituvate riikide puhul, kelle ees seisab ülesanne majandus oluliselt ümber kujundada ning saavutada märgatav tootlikkuse ja konkurentsivõime kasv.
Impact of Community policies: competitiveness, employment and cohesion
Ühenduse ettevõtlus- tööstus- ja innovatsioonipoliitika on pühendunud eeskätt EL-i tootjate konkurentsivõime suurendamisele, seda läbi konkurentsi soodustamise, kindlustades juurdepääsu turgudele ja rajades keskkonna, mis soodustaks uurimis ja arendustegevust liidus.
Unlike structural policy, other EU policies are not aimed principally at narrowing regional disparities or reducing inequalities between people.
Otsesed välisinvesteeringud kipuvad seetõttu minema pigem liidu tugevatesse kui nõrgematesse osadesse.
Nevertheless, they have implications for cohesion and in many cases take specific account of disparities.
Perioodil 1999–2001 moodustasid investeeringud Iirimaal SKP-st 21% (kus SKP inimese kohta on EL-is teisel kohal), Taanis 15% (kolmas koht) ja Hollandis 13% (neljas koht).
Foreign direct investment (FDI) can potentially play a key role in reducing regional disparities in economic performance not only as a source of income and jobs but as a means of transferring technology and knowhow to lagging regions, It is particularly important for the accession countries, in need of substantial restructuring of their economies and of a step increase in productivity and competitiveness.
Tuleb tõdeda, et innovatiivse suutlikkuse puudumine regionaalsel tasandil ei tulene mitte ainult teadusliku baasi puudujääkidest ning uurimis- ja arendustegevusele tehtavate kulutuste madalast tasemest, vaid ka uurimiskeskuste ja ettevõtete vahelistest vähestest kontaktidest, samuti info- ja sidetehnoloogiate aeglasest kasutuselevõtust.
Irrespective of the financial inducements on offer, however, foreign investors are not necessarily attracted to places where the need is greatest, for much the same reasons as domestic investors (infrastructure deficiencies, the lack of a skilled work force, and so on).
Innovatsioonikeskused ja üleeuroopaline innovatsioonipiirkondade võrgustik on loodud just selleks, et ergutada regioone arendama innovatsioonipoliitikat ja kindlustada tehnoloogilist toetust äritegevusele.
Community enterprise, industrial and innovation policy is aimed at strengthening the competitiveness of EU producers by promoting competition, ensuring access tomarkets and establishing an environment which is conducive to R & D across the Union.
Kuigi Kuues raamprogramm taotleb osaliselt ka EL-i keskosas ja äärealadel paiknevate teaduskeskuste vahelise ühenduse paranemist, on ebavõrdne ligipääs ühenduse teadusuuringute
FDI, therefore, tends to go disproportionately to the stronger rather than the weaker parts of the Union.
Riigisiseselt on otsesed välisinvesteeringud üldiselt koondunud suurematesse linnadesse ning nende ümbrusse, eriti pealinna piirkonda, mahajäänud piirkondadesse jõuab neist väike osa.
Over the period 1999–2001, investment inflows represented around 21% of GDP in Ireland — the country with the second highest GDPper head in the EU — 15% inDenmark (the country with the third highest level) and 13% in the Netherlands (the fourth highest).
Saksa uute liidumaade (välja arvatud Ida-Berliin) arvele langes seetõttu 1998–2000 ainult üle 2% Saksamaale tehtud investeeringutest ning Hispaania eesmärk 1 piirkonnad said 2000. a. alla 10% investeeringutest.
By contrast, inflows into Portugal amounted to only just over 4% of GDP, while the countries with the
Ka Itaalias töötas välisettevõtetes ametis olevates töötajatest alla 4% Lõuna-Itaalias.
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
Kokkuvõte programmide jaoks ettenähtud ressurssidele endiselt ilmne, seda eriti regionaalsel tasandil.
5 and businesses, and slow take-up of information and communication technologies.
Hariduse ja väljaõppe tugevdamine samise strateegia.
The Innovation Relay Centres which have been set up and the Innovating Regions in Europe network are therefore designed to encourage regions to develop innovation policies and to provide technological support to businesses.
Liikmesriikide poolt 2003. a. koostatud teise põlvkonna riiklikud tegevuskavad tõdesid sotsiaalse tõrjutuse mitmemõõtmelisust ja vajadust võidelda sellega laiaulatuslike meetmete abil, muutes majanduse, tööhõive ja sotsiaalpoliitika üksteist toetavaks.
Following Lisbon, a common strategy for social inclusion was adopted by the EU in 2001.
EL-i peamisi konkurentsieeliseid üldises konkurentsis on tema tööjõu oskused.
Disparities in access to Community funding for research programmes are still evident, particularly at regional level, though the Sixth Framework Programme is in part aimed at improving links between scientific centres in the more central parts of the EU and those in peripheral areas.
Hariduse kõrge tase ja väljaõppetingimused, mis on inimestele kättesaadavad kogu nende tööelu vältel, on võtmeks, et tugevdada uuenduste mahtu terves EL-is ja saavutada Lissaboni eesmärk, milleks on Liidu majanduse muutmine maailma kõige dünaamilisemaks teadmuspõhiseks majanduseks.
Strengthening education and training
Programm„Education and training 2010“ („Haridus ja väljaõpe 2010“) ongi ellu kutsutud just selleks, et aidata saavutada seda eesmärki, muuta aastaks 2010 hariduse ja väljaõppe kvaliteeti Euroopas.
The Union’s commitment to equality between men and women needs to be translated into a comprehensive mainstreaming approach, ensuring that all policies take account of their gender impact in planning and implementation.
Liidu kohustust kohelda mehi ja naisi võrdselt tuleb tõlgendada laiaulatusliku üldise lähenemisena, tagades, et kõik poliitikad võtaksid planeerimisel ja elluviimisel arvesse soolist võrdõiguslikkust.
In this respect, actions which attract women into employment, encourage them to stay longer in the labourmarket and make it easier to reconcile a working career with family responsibilities through the provision of care facilities should be further pursued.
Kui tahetakse saavutada Lissabonis 2010. aastaks seatud tööhõive eesmärk, tuleb jõuliselt käsile võtta faktorid, mis on sugudevahelise ebavõrdsuse põhjuseks seoses tööhõive, tööpuuduse ja töötasu maksmisega.
A high level of education and the provision of a high standard of training, which is accessible to people throughout their working lives, are key to strengthening innovative capacity throughout the EU and to the attainment of the Lisbon objective of making the Union the most dynamic knowledgebased economy in the world.
Selles suhtes tuleks rohkem tähelepanu pöörata meetmetele, mis toovad naised tööturule, julgustavad neid pikemaks ajaks tööturule jääma ja võimaldavad kergemini ühitada nende tööalast karjääri ja vastutust perekonna ees, näiteks lasteasutuste abil.
Environmental protection for sustainable growth and jobs
Rohkem ja paremaid töökohti kaasavas ühiskonnas
More and better jobs in an inclusive society
Keskkonnakaitse säästliku kasvu ja töökohtade huvides
At the Lisbon European Council, the EU defined a comprehensive strategy aimed at longterm economic growth, full employment, social cohesion and sustainable development in a knowledgebased society.
Euroopa Ülemkogus Lissabonis defineeris EL laiahaardelise strateegia, mis on suunatud pikaajalise majanduskasvu saavutamisele, täielikule tööhõivele, sotsiaalsele ühtekuuluvusele ja säästlikkusele teadmuspõhises ühiskonnas.