natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Transmission is unlikely to occur before the tick has been attached for at least 24 hours.
Nakatumist ei toimu, kui puuk eemaldada hiljemalt 24 tunni jooksul pärast kinnitumist.
What is the public health risk associated with this disease?Although all stages of the tick can transmit the disease, humans usually become infected by nymphs, which are very small and may be overlooked.
Millised on borrelioosiga seotud ohud rahvatervisele?Kuigi haigust kannavad edasi kõikides arengufaasides olevad puugid, on inimeste nakatajaks tavaliselt nümd, kes on väga väikesed ja raskesti märgatavad.
Larvae rarely carry B. burgdorferibefore feeding, and adult ticks are likely to be noticed and removed within a few hours.Both asymptomatic and symptomatic infections are seen in people.
Vastsed on enne toituma hakkamist harva B.burgdorferi kandjad ja täiskasvanud puuke märgatakse kergesti ning eemaldatakse paari tunni jooksul.Inimestel võib esineda nii asümptomaatilist kui ka sümptomaatilist nakatumist.
The first symptom in humans is a characteristic skin lesion, called erythema migrans; a macule or papule widens and develops into a red, slowly expanding “bull’s-eye” rash with central clearing.
Esimeseks haigusnähuks on iseloomulik nahalööve erythema migrans; punetav täpp või nahasõlm suureneb ja muutub keskelt heledamaks punaseks laiguks, mis aeglaselt laieneb.
The skin lesion may be associated with malaise, fatigue, fever, headache, a stiff neck, myalgia, arthralgia or lymphadenopathy.
Nahalööbega võib kaasneda halb enesetunne, väsimus, palavik, peavalu, kaela-, lihase- või liigesevalu ja lümsõl-mede suurenemine.
Secondary cutaneous lesions may appear in other regions.In the second stage, seen weeks or months later, some patients develop disseminated disease.
Muudes kehapiirkondades võivad esineda muud nahakahjustused.Teises faasis, nädalaid või kuid hiljem, võib haigus mõne haigestunu puhul levida teistesse organitesse.
The most common sign is intermittent pain of one or a few joints, with or without swelling; large, weight-bearing joints such as the knee are most often aected.
Tavalisem sümptom on katkendlik valu ühes või mitmes liigeses, mis võivad ka üles paistetada; kõige sagedamini tabab see suuri liigeseid, näiteks põlveliigeseid.
The arthritis may become chronic and recur for several years.
Artriit võib muutuda krooniliseks ja korduda mitme aasta jooksul.
Meningoencephalitis and neuropathies including cranial neuropathy and radiculoneuritis are less common.After months or years, some patients enter a third, chronic stage, which may include acrodermatitis chronica atrophicans, neurological abnormalities or chronic arthritis.Severe, disabling disease is infrequent but does occur.
Harvem esineb meningoentsefaliiti ja neuropaatiat, sh kraniaalset neuropaatiat ning radikuloneuriiti.Kuude või aastate pärast võib mõnel haigestunul see haigus jõuda kolmandasse, kroonilisse faasi, mille tagajärjel võivad tekkida krooniline atrooline akrodermatiit, neuroloogilised häired või krooniline artriit.Tõsiselt haigestutakse harva, kuid seda juhtub.
What are the clinical signs of the disease?The incubation period for natural infections in animals is unknown.
Millised on borrelioosi kliinilised sümptomid?Loomade puhul ei ole peiteaeg teada.
Lyme disease has been reported in dogs, horses, cattle, cats and rabbits.
Borrelioosi on avastatud koertel, hobustel, kassidel ja küülikutel.
Many infections appear to be asymptomatic.
Sageli on nakatumine haigusnähtudeta.
The main symptoms in dogs are lameness and arthritis, particularly in the carpal and tarsal joints.
Koertel on peamisteks sümptomiteks lonkamine ja artriit, eelkõige randme- ja kannaliigeste artriit.
Fever, anorexia, fatigue or lymphadenitis, particularly in the prescapular or popliteal nodes, may be seen concurrently.
Sageli kaasnevad haigusega palavik, anoreksia, väsimus või lümsõlmede, eelkõige kaenlaaluste ja põlveõnnalde lümsõlmede suurenemine.
The classic skin lesion seen in humans, erythema migrans, is not seen in dogs; however, in endemic regions expanding skin lesions on the abdomen or other relatively hairless regions, may suggest Lyme disease.
Inimeste klassikalist nahalöövet erythema migrans koertel ei esine; endeemilistes piirkondades võib siiski kõhul ja teistes suhteliselt karvavabades kehapiirkondades esinev laienev nahalööve viidata borrelioosi nakatumisele.
Although 5-36% of cats are seropositive in surveys, cases of naturally occurring disease have not been published.
Kuigi 5–36% kassidest on uuringutel osutunud seropositiivseks, ei ole loomulikult esinevatest haigusjuhtudest teatatud.
The most common symptoms in horses attributed to B. burgdorferi infection are low-grade fever, stiness or lameness in multiple limbs, hyperesthesia, muscle tenderness, behavioural changes, and, rarely, swollen joints.
Hobustel on kõige tavalisemateks B.burgdorferi bakteriga nakatumise sümptomiteks väike palavik, jäsemete kangus või lonkamine, hüperesteesia, lihasevalu, käitumise muutused ja harvem paistes liigesed.
In cattle, high titres to B. burgdorferi in serum or joint fluid have been associated with arthritis and lameness.
Veistel on B.burgdorferi kõrgeid tiitreid seerumis või liigesevedelikus seostatud artriidi ja lonkamisega.
Cattle appear to be relatively resistant to experimental infection.
Veised tunduvad olevat katsenakatamise suhtes suhteliselt resistentsed.
How is the disease diagnosed?A diagnosis of Lyme disease is usually based on the clinical signs, epidemiology, elimination of other diseases, laboratory data and response to antibiotics.
Kuidas borrelioosi diagnoositakse?Borrelioosi diagnoositakse tavaliselt kliiniliste sümptomite, epidemioloogia, muude haiguste välistamise, laboriandmete ja antibiootikumidele reageerimise alusel.
The complete blood count, blood chemistry, autoimmune panels and radiographs are generally normal with the exception of results associated with the aected system(s).
Tavaliselt on täieliku vereanalüüsi, verekeemia analüüsi, autoimmuunsuse paneeltesti ja röntgeni tulemused normi piires, v.a mõjutatud kehapiirkondadega seotud analüüside tulemused.
Serology is useful as an adjunct for the clinical diagnosis.
Seroloogilisi uuringuid kasutatakse kliinilise diagnoosimise täiendusena.
Serologic diagnosis is complicated by the long incubation period, presence of asymptomatic infections, cross-reactions with other spirochetes, and persistence of titers for months or years.
Seroloogilise diagnoosimise muudab keerukaks pikk peiteaeg, asümptomaatilised nakatumised, ristreaktsioon teiste spiroheetidega ja tiitrite püsivus kuude või aastate jooksul.
Isolation of B. burgdorferi is possible but may be dicult.
B.burgdor-feri isoleerimine on võimalik, kuid võib olla raske.
Organisms may be isolated from joints, periarticular tissue, cerebrospinal fluid lymph nodes, or skin.
Baktereid saab isoleerida liigestest, neid ümbritsevatest kudedest, tserebrospinaalvedelikust, lümsõlmedest või nahast.
What is being done to prevent or control this disease?Treatment with penicillins or tetracyclines usually results in a rapid clinical response in dogs with joint disease; however, incomplete or transient improvement occurs in a sig-nicant number of animals.
Mida tehakse borrelioosi vältimiseks või tõrjeks?Liigesehaigust põdevatel koertel annab penitsilliin- või tetratsükliinravi tavaliselt kiireid tulemusi; paljude loomade puhul ei ole aga tervenemine täielik või on ajutine.
Symptomatic treatment, directed toward the aected organ system, may also be necessary.Acaricides can be used to help prevent tick bites.
Vajalikuks võib osutuda ka haigestunud organil esinevate sümptomite ravi.Puugihammustuste vältimiseks võib kasutada akaritsiide.
Animals should also be checked frequently for ticks, which should be removed as soon as possible.
Samuti tuleks loomi sagedasti kontrollida ja avastatud puugid eemaldada võimalikult kiiresti.
Both an inactivated, whole cell bacterin and a recombinant Osp A vaccine directed against a surface protein are available for dogs.
Koerte jaoks on olemas nii surmatud bakteritest kogu-raku vaktsiin kui ka rekombinantne OspA vaktsiin.
Permethrin-treated cotton balls have been used to decrease tick populations on rodent reservoir hosts in the wild; mice use the cotton as nesting material.
Looduses on puugipopulatsioonide vähendamiseks närilistest peremeesloomadel kasutatud permetriiniga immutatud vatitupse; hiired kasutavad vatti pesamaterjalina.
Rodent bait boxes using fipronil, and amitraz-impregnated posts for deer have also been tried.
Samuti on katsetatud pro-niiliga töödeldud näriliste söödakarpe ja hirvedele mõeldud amitraasiga immutatud poste.
JULY week 27
JUULINädal 27
e p S week 27JULY t c O
Nädal 27JUULI
JULY week 28
JUULINädal 28
e p S week 28JULY t c O
Nädal 28JUULI
JULY week 29
JUULINädal 29
e p S week 29JULY t c O
Nädal 29JUULI
JULY week 30
JUULINädal 30
e p S week 30JULY t c O
Nädal 30JUULI
/ AUGUSTTHURSDAY 29 ov N c eD
/AUGUSTNELJAPÄEV 29
SATURDAY 31 / SUNDAY 1
LAUPÄEV 31 / PÜHAPÄEV 1
AUGUST week 31
AUGUSTNädal 31
e p S week 31AUGUST t c O
Nädal 31AUGUST
THURSDAY 5 ov N c eD
NELJAPÄEV 5
AUGUST week 32
AUGUSTNädal 32
e p S week 32AUGUST t c O
Nädal 32AUGUST
THURSDAY 12 ov N c eD
NELJAPÄEV 12
AUGUST week 33
AUGUSTNädal 33
e p S week 33AUGUST t c O
Nädal 33AUGUST
THURSDAY 19 ov N c eD
NELJAPÄEV 19
AUGUST week 34
AUGUSTNädal 34
e p S week 34AUGUST t c O
Nädal 34AUGUST
THURSDAY 26 ov N c eD
NELJAPÄEV 26
AUGUST week 35
AUGUSTNädal 35
TUESDAY 31
TEISIPÄEV 31
WEDNESDAY 1
KOLMAPÄEV 1
THURSDAY 2 ov N c eD
NELJAPÄEV 2
SATURDAY 4 / SUNDAY 5
LAUPÄEV 4 / PÜHAPÄEV 5
MONDAY 6
ESMASPÄEV 6
TUESDAY 7
TEISIPÄEV 7
WEDNESDAY 8
KOLMAPÄEV 8
THURSDAY 9 ov N c eD
NELJAPÄEV 9
SATURDAY 11 / SUNDAY 12
LAUPÄEV 11 / PÜHAPÄEV 12
MONDAY 13
ESMASPÄEV 13
TUESDAY 14
TEISIPÄEV 14
WEDNESDAY 15
KOLMAPÄEV 15
THURSDAY 16 ov N c eD
NELJAPÄEV 16
SATURDAY 18 / SUNDAY 19
LAUPÄEV 18 / PÜHAPÄEV 19
MONDAY 20
ESMASPÄEV 20
TUESDAY 21
TEISIPÄEV 21
WEDNESDAY 22
KOLMAPÄEV 22
THURSDAY 23 ov N c eD
NELJAPÄEV 23
SATURDAY 25 / SUNDAY 26
LAUPÄEV 25 / PÜHAPÄEV 26
MONDAY 27
ESMASPÄEV 27
TUESDAY 28
TEISIPÄEV 28
World Rabies Day
Ülemaailmne marutaudipäev
WEDNESDAY 29
KOLMAPÄEV 29
/ OCTOBERTHURSDAY 30 ov N c eD
/OKTOOBERNELJAPÄEV 30
Bibliography and interesting veterinary websites
Bibliograaa ja huvitavad veterinaariaalased veebilehed
Tell us what you think.
Avaldage oma arvamust. Saatke meile postkaart!
Please answer on a scale from 1 to 5, where 1 means “not at all” and 5 means “very much”.
Palun esitage oma vastused skaalal 1–5, kus 1 tähendab„üldse mitte” ja 5 tähendab„väga”.
From the entries received before 31 December 2009, 50 will be chosen at random and each of these will receive a stethoscope!
Enne 31.detsembrit 2009 saadetud vastustest valitakse loosi teel välja 100, mille esitajad saavad kingiks stetoskoobi!
As a source of information on the concept of One health?12345
Algatuse „Üks tervis”alase teabe allikana?12345
Did you find the format/design of the diary attractive?12345
Kas Teile meeldib päeviku formaat/kujundus?12345
The Directorate-General Health and Consumers will record and further process your personal details to the extent that they are necessary for the follow-up of your entry into the stethoscope competition.
Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat salvestab ja kasutabTeie isikuandmeid ulatuses, mis on vajalik Teie osalemiseks stetoskoobi loosimisel.
Your data will be handled in conformity with Regulation (EC) N° 45/2001 on the protection of individuals with regard to the processing of personal data by Community institutions and bodies and on the free movement of such data.
Teie andmeid kasutatakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta.
Your data are recorded and stored as long as follow-up actions are needed in the context of your entry into the competition.
Teie andmed salvestatakse ja neid säilitatakse seni, kuni need on vajalikud Teie osalemiseks loosimisel.
Should you require further information concerning the processing of your personal data or exercise your rights (e.g. access or rectify any inaccurate or incomplete data) please contact Sanco-one-health@ec.europa.eu n u l l
Kui Te soovite täiendavat teavet oma isikuandmete töötlemise või oma õiguste kasutamise kohta (näiteks juurdepääs ebatäpsetele või puudulikele andmetele ja nende parandamine), võtke meiega ühendust e-posti aadressil Sanco-one-health@ec.europa.eu.
Have you been informed about or have you taken part in any event related with the EU veterinary week?
6.Kas Teid on teavitatud ELi veterinaarianädalaga seotud üritustest või kas Te olete neil osalenud? (Palun täpsustage!)
Information about you:
Teie andmed:
Age: 16-25 26-35 36-45 46-55 56-65 over 65
56–65 üle 65
Sex: M
Sugu
Occupation: student academic teacher veterinarian physician other (please specify):
Tegevusala: üliõpilanemuu(palun täpsustage):
If you would like your entry to be considered in the competition to receive a stethoscope, please provide your contact details below:
Kui soovite osaleda stetoskoobi loosimises, märkige siia palun oma kontaktandmed:
Heart rates(freq/min)
Kasulikud võrdlusandmed
EU Veterinary Diary2009 - 2010
Euroopa Liidu veterinaarpäevik 2009–2010
Directorate-General Health and Consumers of the European Commission World Organisation for Animal Health Federation of Veterinarians of Europe Design: Qwentes
Euroopa Komisjoni tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon Euroopa Veterinaaride Föderatsioon ELi veterinaarpäevik 2009–2010Kujundus: Qwentes
How to apply for access, correction or deletion?
Kuidas taotleda juurdepääsu, andmete parandamist või kustutamist?
What happens if my name is the same as an individual involved in a crime?
Mis juhtub, kui minu nimekaim on sooritanud kuriteo?
You have the right to ask for this in any Schengen country you wish.
Teil on õigus esitada vastav taotlus soovi korral ükskõik millises Schengeni riigis.
Contact your national data protection authority or the competent authority which issued the alert in SIS II so that it can take measures to avoid mistaken identity between you and any other person who has been the subject of an alert.
Pöörduge oma riigi andmekaitseasutuse või pädeva asutuse poole, kes teate SIS II kaudu edastas, et võetaks meetmeid vältimaks teie isiku segiajamist kellegi teisega, kelle kohta on koostatud teade.
If you do not have any preference, you could do so by contacting the authorities in the participating country which you believe may have put your personal details in SIS II.
Kui teil isiklikke eelistusi pole, võite ühendust võtta ka osaleva riigi ametiasutustega, kes teie arvates teie isikuandmed SIS II infosüsteemi sisestasid.
You should also contact these authorities if you are living outside the Schengen area.
Samuti peaksite võtma ühendust nende ametiasutustega juhul, kui te elate väljaspool Schengeni ala.
In this case, for general information you may also contact the consulate of a Schengen country in the country where you are currently living.
Kui teid aga huvitavad üldised küsimused, siis pöörduge mõne Schengeni riigi konsulaadi poole oma praeguses elukohariigis.
The home page mentioned at the end of this leaflet provides details of the national authority to contact in each Schengen country (in general, the national data protection authority or the authority responsible for data in SIS II).
Käesoleva trükise lõpus mainitud kodulehel on kirjas kõigi Schengeni riikide ametiasutuste andmed, kelle poole pöörduda (üldjuhul riigi andmekaitseasutus või SIS II sisestatud andmete eest vastutav asutus).
Helping border guards, police and customs officers to protect external Schengen borders, prevent and detect crime and locate missing persons
Teile teatatakse teie parandus- või kustutustaotluse alusel võetud meetmetest hiljemalt kolme kuu jooksul pärast taotluse esitamise kuupäeva.
You will be informed on the follow-up of your request for correction or deletion no later than three months from the date of your request.
Aitab piirivalvuritel, politseinikel ja tolliametnikel kaitsta Schengeni välispiire, ennetada ja avastada kuritegusid ning leida teadmata kadunud isikuid
What happens if the information in SIS II is incorrect?
Mis juhtub, kui SIS II andmed on valed?
Further information and contact points in the Schengen area
Teil on õigus pöörduda menetluse algatamiseks kohtu või pädeva asutuse poole, et andmetele ligi pääseda, neid parandada, kustutada või hankida, või taotleda teatega seoses hüvitist.
EUROPEAN COMMISSION http://ec.europa.eu/justice_home/SISII
EUROOPA KOMISJON http://ec.europa.eu/justice_home/SISII
What is the Schengen Area?
Mida kujutab endast Schengeni ala?
Which authorities can access SIS II?
Kust SIS II sisestatud andmed pärinevad?
Where does the information in SIS II come from?
Millistel ametiasutustel on SIS II juurdepääs?
Border guards, customs authorities, police forces and visa authorities in the Schengen countries regularly exchange information to help fight illegal migration and crime.
Schengeni riikide piirivalvurid, toll, politsei ja viisaasutused vahetavad korrapäraselt teavet, et võidelda ebaseadusliku sisserände ja kuritegevuse vastu.
SIS II is accessed by border guards, customs officers, visa authorities and judicial and law-enforcement authorities.
Schengeni ala on Euroopa piirkond, kus on kaotatud piirikontroll ühistel sisepiiridel.
These authorities may only access the SIS II data that they need for the specific performance of their tasks.
Osalevad riigid kohaldavad ühtseid eeskirju seoses piirikontrolliga Schengeni ala välispiiridel, viisade ning politsei ja kohtuorganite koostööga kriminaalasjades (Schengeni riikide loetelu leiate käesoleva trükise lõpus mainitud kodulehelt).
The Schengen area is a European zone in which controls at common internal borders have been abolished.
SIS II kasutavad piirivalvurid, tolliametnikud, viisasid väljastavad asutused ning kohtu- ja õiguskaitseasutused.
The participating countries apply common rules for matters such as controls at the external borders of the area, visas and co-operation between police and judicial services in criminal cases (see the home page mentioned at the end of this leaflet for a list of Schengen countries).
Nimetatud asutused võivad tutvuda ainult nende SIS II andmetega, mida on vaja konkreetsete tööülesannete täitmiseks.
A customs or police authority in one country may generate an ‘alert’ which describes the person or property being sought.
Ühe riigi tolli- või politseiasutus võib koostada teate, mis sisaldab otsitava isiku või vara kirjeldust.
Some common reasons for issuing an alert are:
Levinumad põhjused teadete koostamiseks: mitte lubada Schengeni territooriumile isikuid, kellel puudub õigus alale siseneda või seal viibida;
To refuse entry to persons who do not have the right to enter or stay in Schengen territory
Mida peaksin tegema, kui kahtlustan, et minu isikuandmed on SIS II sisestatud?
What is the Schengen Information System?
Mida kujutab endast Schengeni infosüsteem?
To find stolen or lost property.
Teate võib koostada ainult juhul, kui see on asjakohane ja põhjendatud.
The authorities in every country dealing with SIS II are obliged to check the quality of the information to be included in this system.
Iga riigi SIS II süsteemiga seotud asutused on kohustatud kontrollima süsteemi sisestatavate andmete kvaliteeti.
In the Schengen area there are strict requirements relating to data protection.
Schengeni alal kehtivad ranged andmekaitsenõuded.
If personal data about an individual is stored, that individual has the right to access it and make sure it is accurate and lawfully entered.
Süsteemi sisestatud isikuandmete puhul on inimesel õigus oma isikuandmetele ligi pääseda ja kontrollida, et need on täpsed ja süsteemi sisestatud seaduslikult.
If this is not the case, the individual has the right to ask for it either to be corrected or deleted.
Vastasel korral on inimesel õigus taotleda andmete parandamist või kustutamist.
Access may only be refused when this is indispensable for the performance of a lawful task related to an alert and to protect rights and freedoms of third parties.
Schengeni infosüsteem (SIS II) on infosüsteem, mida kasutavad piirivalvurid, tolliametnikud, viisa- ja õiguskaitseasutused kogu Schengeni alal.
The Schengen Information System (SIS II) is an information system used by border guards, customs officers, visa and law-enforcement authorities throughout the Schengen area.
Selles hoitakse teavet isikute kohta, kellel võib puududa õigus Schengeni alale siseneda või seal viibida, või isikute kohta, keda otsitakse taga seoses kuritegude toimepanemisega.
It holds information on people who may not have the right to enter or stay in the Schengen area, or on those who are sought in relation to criminal activities.
Lisaks sisaldab SIS II teavet kadunud isikute, eelkõige laste ja teiste kaitsetus olukorras olevate isikute kohta.
SIS II also contains information on missing persons, in particular children or other vulnerable individuals.
SIS II sisestatakse ka andmed teatavate kaupade kohta: näiteks autod, kaubikud, paadid ja isikutunnistused, mis võivad olla kaduma läinud, varastatud või mida on kasutatud kuriteo toimepanemiseks.
Details of certain goods are also recorded in SIS II, for example, cars, vans, boats, and identity documents that may have been lost or stolen or used to carry out a crime.
Juurdepääsu võimaldamisest võib keelduda üksnes juhul, kui selline keeldumine on vajalik teatega seotud seadusliku ülesande täitmiseks ning kolmandate isikute õiguste ja vabaduste kaitsmiseks.
The UK and Ireland only participate partially in Schengen co-operation (mainly for law-enforcement matters) and have not lifted border controls with other Schengen states.
Ühendkuningriik ja Iirimaa osalevad Schengeni koostöös vaid osaliselt (peamiselt õiguskaitseküsimustes) ning ei ole loobunud piirikontrollist teiste Schengeni riikide suhtes.
They cannot enter data into SIS II on persons who do not have the right to enter or stay in the Schengen area.
Nad ei saa sisestada SIS II infosüsteemi andmeid isikute kohta, kellel puudub õigus Schengeni alale siseneda või seal viibida.
Similarly, they cannot search this type of data.
Samuti ei saa nad seda tüüpi andmeid otsida.
Schengen Area as of 12/12/2008
12.12.2008 seisuga
■ EU Schengen Member States■ Non Schengen EU Member States■ Non-EU Schengen Member States
ELi liikmesriigid ELi liikmesriigid, kes ei ole Schengeni lepinguga liitunud ELi mittekuuluvad Schengeni liikmesriigid
BE: Belgium BG: Bulgaria CZ: Czech Republic DK: Denmark DE: Germany EE: Estonia IE: Ireland EL: Greece ES: Spain FR: France IT: Italy CY: Cyprus LV: Latvia LT: Lithuania LU: Luxembourg HU: Hungary MT: Malta NL: Netherlands AT: Austria PL: Poland PT: Portugal RO: Romania SI: Slovenia SK: Slovakia FI: Finland SE: Sweden UK: United Kingdom IS : Iceland NO: Norway CH: Switzerland
BE: Belgia BG: Bulgaaria CZ: Tšehhi Vabariik DK: Taani DE: Saksamaa EE: Eesti IE: Iirimaa EL: Kreeka ES: Hispaania FR: Prantsusmaa IT: Itaalia CY: Küpros LV: Läti LT: Leedu LU: Luksemburg HU: Ungari MT: Malta NL: Madalmaad AT: Austria PL: Poola PT: Portugal RO: Rumeenia SI: Sloveenia SK: Slovakkia FI: Soome SE: Rootsi UK: Ühendkuningriik IS: Island NO: Norra CH: Šveits
Framework of the Schengen Area
Schengeni ala õigusraamistik
Schengen area in your daily life
Schengeni ala teie igapäevases elus
Good to know
Kasulikud faktid
21 December 2007 – Raising the border barrier at Zittau/Żytawa/Žitava during a celebration of a major enlargement of the Schengen area
21. detsember 2007 – Zittau/Żytawa/Žitava piiritõkke tõstmine Schengeni ala laienemise pidustustel
The Schengen Agreement was signed by Belgium, the Netherlands, Luxembourg, France and the Federal Republic of Germany on 14 June 1985.
14. juunil 1985 kirjutasid Belgia, Madalmaad, Luksemburg, Prantsusmaa ja Saksamaa Liitvabariik alla Schengeni lepingule.
The Schengen Area guarantees free movement within a territory of 25 countries home to more than 400 million citizens.
Schengeni ala tagab enam kui 400 miljoni kodaniku vaba liikumise 25 riigi territooriumil.
It is an area with 42 673 km of sea and 7 721 km of land borders.
Sellel alal on 42673 km merepiiri ja 7721 km maismaapiiri.