natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ján Figel’ the key competences that citizens require for their personal fulfilment, social inclusion, active citizenship and employability in our knowledge-based
Raamistikuga määratakse kindlaks ja sõnastatakse esmakordselt Euroopa tasandil põhipädevused, mida kodanikud vajavad isiklikuks arenguks, sotsiaalseks kaasatuseks, kodanikuaktiivsuse ja tööalase konkurentsivõime suurendamiseks meie teadmistepõhises ühiskonnas.
1 Recommendation of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 on key competences for lifelong learning.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus, 18. detsember 2006, võtmepädevuste kohta elukestvas õppes.
Official Journal of the European Union L394. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/oj/2006/l_394/l_39420061230en00100018.pdf
Euroopa Liidu Teataja L394. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/et/oj/2006/l_394/l_39420061230et00100018.pdf
1) identify and define the key competences necessary for personal fulfilment, active citizenship, social cohesion and employability in a knowledge society;
1) välja selgitada ja määratleda võtmepädevused, mis on vajalikud eneseteostuseks, aktiivseks kodakondsuseks, sotsiaalseks ühtekuuluvuseks ja töö leidmiseks teadmisteühiskonnas;
Education in its dual role, both social and economic, has a key role to play in ensuring that Europe’s citizens acquire the key competences needed to enable them to adapt flexibly to such changes.
Haridusel oma kaksikrollis – nii sotsiaalses kui ka majanduslikus plaanis – on võtmetähtsus selle tagamisel, et Euroopa kodanikud omandaksid võtmepädevused, mis on vajalikud seesuguste muutustega paindlikuks kohanemiseks.
2) support Member States’ work in ensuring that by the end of initial education and training young people have developed the key competences to a level that equips them for adult life and which forms a basis for further learning and working life, and that adults are able to develop and update their key competences throughout their lives;
2) toetada liikmesriikide tööd, mis aitab tagada, et alushariduse ja -õppe lõpuks on noorte võtmepädevused arenenud sellisele tasemele, mis valmistab neid ette täiskasvanuikka jõudmiseks, ja et täiskasvanutel oleks võimalus võtmepädevusi kogu elu jooksul edasi arendada ja ajakohastada;
3) provide a European-level reference tool for policymakers, education providers, employers, and learners themselves to facilitate national- and European-level efforts towards commonly agreed objectives;
3) koostada Euroopa lähtemeedepoliitikute, haridusspetsialistide, tööandjate ja õppijate endi tarbeks, mis lihtsustaks riigisisest ja ELi tasandi tööd ühiste eesmärkide saavutamise nimel;
4) provide a framework for further action at Community level both within the Education and Training 2010 work programme and within the Community Education and Training Programmes.
4) luua raamistik edasiseks tegevuseks ühenduse tasandil nii tööprogrammi “Haridus ja koolitus 2010” kui ühenduse haridus- ja koolitusprogrammide raames.
In this context, the main aims of the Reference Framework are to:
Sellised elanikkonnarühmad on näiteks väheste põhioskustega, eelkõige vähese kirjaoskusega inimesed, kooli pooleli jätnud, pikaajalised töötud ja inimesed, kes naasevad tööle pärast pikaajalist puhkust, vanemaealised, sisserändajad ja puudega inimesed.
There are a number of themes that are applied throughout the Reference Framework: critical thinking, creativity, initiative, problem-solving, risk assessment, decision-taking, and constructive management of feelings play a role in all eight key competences.
Paljusid märksõnu kasutatakse neis suunistes läbivalt: kriitiline mõtlemine, loomingulisus, algatusvõime, probleemide lahendamine, riskihindamine, otsustusvõime ja emotsioonide konstruktiivne kontrollimine on olulised kõigi kaheksa pädevuse omandamisel.
Page 6
Õppimisoskus;6.
Communication in the mother tongue (1)
Emakeeleoskus (1)
Definition: nition:
Määratlus:
Essential knowledge, skills and attitudes related to this competence:
Pädevusega seotud olulised teadmised, oskused ja suhtumised
Communicative competence results from the acquisition of the mother tongue, which is intrinsically linked to the development of an individual’s cognitive ability to interpret the world and relate to others.
Suhtlusoskus tuleneb emakeele omandamisest, mis on seotud inimese kognitiivse oskusega tõlgendada maailma ja seostada end teistega.
This competence also includes the abilities to distinguish and use different types of texts, to search for, collect and process information, to use aids, and to formulate and express one’s oral and written arguments in a convincing way appropriate to the context.
Samuti eeldab emakeeleoskus suutlikkust eristada ja kasutada eri liiki tekste, otsida, koguda ja töödelda teavet, kasutada abivahendeid ning oma suulisi ja kirjalikke argumente veenvalt ja kontekstikohaselt sõnastada ja väljendada.
(1) In the context of Europe’s multicultural and multilingual societies, it is recognised that the mother tongue may not in all cases be an official language of the Member State, and that ability to communicate in an official language is a pre-condition for ensuring full participation of the individual in society.
(1) Euroopa multikultuurseid ja mitmekeelseid ühiskondi silmas pidades tunnistatakse, et emakeel ei ole kõigil juhtudel liikmesriigi ametlik keel, ning et inimese täielik osalemine ühiskonnas eeldab võimet suhelda ametlikus keeles.
Measures to address such cases, and apply the definition accordingly, are a matter for individual Member States in accordance with their specific needs and circumstances.
Sellistel juhtudel ning määratluse rakendamisel on meetmete võtmine liikmesriikide pädevuses, sõltuvalt nende konkreetsetest vajadustest ja olukorrast .
Communication in foreign languages (2)
Võõrkeelteoskus (2)
Essential skills for communication in foreign languages consist of the ability to understand spoken messages, to initiate, sustain and conclude conversations and to read, understand and produce texts appropriate to the individual’s needs.
Vajalikud põhioskused hõlmavad suutlikkust mõista kõnet, algatada, jätkata ja lõpetada vestlusi ning lugeda, mõista ja luua tekste, lähtuvalt isiklikest vajadustest.
Communication in foreign languages broadly shares the main skill dimensions of communication in the mother tongue: it is based on the ability to understand, express and interpret concepts, thoughts, feelings, facts and opinions in both oral and written form (listening, speaking, reading and writing) in an appropriate range of societal and cultural contexts (in education and training, work, home and leisure) according to one’s wants or needs.
Võõrkeelteoskus eeldab suuresti samasuguseid oskusi kui emakeeleoskus: see põhineb suutlikkusel mõista, väljendada ja tõlgendada kontseptsioone, mõtteid, tundeid, fakte ja arvamusi nii suuliselt kui kirjalikult (kuulamis-, rääkimis-, lugemis- ja kirjutamisoskus) mitmesugustes sotsiaalsetes ja kultuurilistes situatsioonides koolis, tööl, kodus ja vabal ajal, lähtudes inimese vajadustest ja soovidest.
An individual’s level of proficiency will vary between the four dimensions (listening, speaking, reading and writing) and between the different languages, and according to that individual’s social and cultural background, environment, needs and/or interests.
Inimese keeleoskuse tase varieerub nelja osaoskuse (kuulamine, rääkimine, lugemine ja kirjutamine) ja räägitavate keelte vahel ning sõltub inimese sotsiaalsest ja kultuurilisest taustast, keskkonnast ning vajadustest ja/või huvidest.
(2) It is important to recognise that many Europeans live in bilingual or multilingual families and communities, and that the official language of the country in which they live may not be their mother tongue.
(2) Oluline on tunnistada, et paljud eurooplased elavad kaks- või mitmekeelsetes perekondades ja kogukondades ning nende elukohaks oleva riigi riigikeel ei pruugi olla kõnealuste isikute emakeel.
Mathematical competence is the ability to
Matemaatikapädevus on oskus arendada
Competence in science refers to the ability
Teaduslik pädevus osutab võimele ja soovi-
B develop and apply mathematical thinking and willingness to use the body of knowl- edge and methodology employed to explain the natural world, in order to identify questions and to draw evidence-based conclusions.
B ja rakendada matemaatilist mõtlemist, et le rakendada loodusnähtuste selgitamiseks lahendada mitmesuguseid igapäevaelus tekkivaid küsimusi.
Competence in technology is viewed as the application of that knowledge and methodology in response to perceived human wants or needs.
Hea arvutamisoskuse saavutamisel on rõhuasetus protsessil ja tegevusel ning samuti teadmistel.
Competence in science and technology involves an understanding of the changes caused by human activity and responsibility as an individual citizen.
Matemaatikapädevus hõlmab vähemal või suuremal määral ka võimet ja soovi kasutada matemaatilisi mõttemeetodeid (loogikat ja ruumilist mõtlemist) ja esitusviise (valemid, mudelid, skeemid, graafikud). kud).
in order to solve a range of problems in everyday situations.
kasutatavaid teadmisi ja meetodeid probleemide identifitseerimiseks ning tõenditel põhinevate järelduste tegemiseks.
Building on a sound mastery of numeracy, the emphasis is on process and activity, as well as knowledge.
Tehnoloogiapädevuse all mõistetakse nende teadmiste ja meetodite rakendamist inimeste soovide või vajaduste teenistusse.
Mathematical competence involves, to different degrees, the ability and willingness to use mathematical modes of thought (logical and spatial thinking) and presentation (formulas, models, constructs, graphs, charts).
Teaduslik pädevus ja tehnoloogiapädevus eeldavad arusaamist inimtegevuse põhjustatud muutustest ja üksikisiku vastutusest.
These competences should enable individuals to better understand the advances, limitations and risks of scientific theories, applications and technology in societies at large (in relation to decisionmaking, values, moral questions, culture, etc.).
Seega peaksid kõnealused pädevused aitama inimestel paremini mõista teaduslike teooriate, rakenduste ja tehnoloogia arengut, selle piire ja sellega kaasnevaid ohtusid (seoses otsustamisega, väärtustega, moraalsete küsimustega, kultuuriga jne) ühiskonnas.
Skills include the ability to use and handle technological tools and machines as well as scientific data to achieve a goal or to reach an evidence-based decision or conclusion.
Positiivne suhtumine põhineb austusel tõe vastu, soovil otsida põhjendusi ning hinnata nende paikapidavust.
Individuals should also be able to recognise the essential features of scien-tifi c inquiry and have the ability to communicate the conclusions and reasoning that led to them.
Põhioskused on võime kasutada tehnoloogilisi vahendeid ja seadmeid ning teaduslikke andmeid teatava eesmärgi saavutamiseks või teatava tõenditel põhineva otsuse või järelduse tegemiseks.
A positive attitude in mathematics is based on the respect of truth and willingness to look for reasons and to assess their validity.
Tähtis on ka oskus tunda ära teadusliku uurimuse põhiomadused ning suutlikkus tehtud järeldusi ning nendeni viinud mõttekäiku kirjeldada.
Digital competence involves the confi -dent and critical use of Information Society Technology (IST) for work, leisure and communication.
Infotehnoloogiline pädevus seisneb suutlikkuses kasutada oskuslikult ja kriitiliselt infoühiskonna tehnoloogiat nii töö, meelelahutuse kui suhtlemise eesmärgil.
This includes main computer applications such as word processing, spreadsheets, databases, information storage and management, and an understanding of the opportunities and potential risks of the Internet and communication via electronic media (email, network tools) for work, leisure, information sharing and collaborative networking, learning and research.
See hõlmab peamisi arvutirakendusi, nagu teksti- ja tabeltöötlus, andmebaasid, info salvestamine ja haldamine, Interneti võimaluste ja potentsiaalsete ohtude tundmist, elektroonilist suhtlemist (e-post, võrgusuhtlus) tööalastel ja meelelahutuslikel eesmärkidel, teabe jagamiseks, koostöövõrkude loomiseks, õppimiseks ja teadustegevuseks.
Individuals should have skills to use tools to produce, present and understand complex information and the ability to access, search and use Internet-based services.
Tuleb osata rakendada sobivaid abivahendeid keeruka teabe loomiseks, esitamiseks ning mõistmiseks ning leida ja kasutada internetipõhiseid otsingusüsteeme ja muid teenuseid.
Use of IST requires a critical and refl ec-tive attitude towards available information and a responsible use of the interactive media.
Infotehnoloogia kasutamine nõuab kriitilist ja läbimõeldud suhtumist saadaolevasse teabesse ning vastutustundlikkust interaktiivse meedia kasutamisel.
Learning to learn skills require firstly the acquisition of the fundamental basic skills such as literacy, numeracy and ICT skills that are necessary for further learning.
Õppimisoskus on järjepidev teadmiste omandamise oskus.
Building on these skills, an individual should be able to access, gain, process and assimilate new knowledge and skills.
Pädevus eeldab teadlikkust oma õpiprotsessist, vajadustest ja võimalustest ning oskust kõrvaldada takistused eduka õppimise teelt.
This requires effective management of one’s learning, career and work patterns, and, in particular, the ability to persevere with learning, to concentrate for extended periods and to reflect critically on the purposes and aims of learning.
See pädevus hõlmab uute teadmiste ja oskuste omandamist, töötlemist ja seostamist eelnevaga, samuti sobivate juhendajate leidmist ja nende abi kasutamist.
Individuals should be able to dedicate time to learning autonomously and with self-discipline, but also to work collaboratively as part of the learning process, draw the benefits from a heterogeneous group, and to share what they have learnt.
Õppimisoskus võimaldab õppijatel eelnevatele teadmistele ja elukogemusele tuginedes omandada ja rakendada teadmisi ja oskusi mitmesugustes olukordades nii kodus, tööl kui koolis.
Individuals should be able to organise their own learning, evaluate their own work, and to seek advice, information and support when appropriate.
Pädevuse omandamisel mängivad esmatähtsat rolli motiveeritus ja enesekindlus.
Learning to learn is the ability to pursue and persist in learning, to organise one’s own learning, including through effective management of time and information, both individually and in groups.
Vajalikud oskused hõlmavad esmalt edasiõppeks vajalike põhioskuste (kirja-, arvutus- ja IKT-alased oskused) omandamist.
This competence includes awareness of one’s learning process and needs, identifying available opportunities, and the ability to overcome obstacles in order to learn successfully.
Inimene peab suutma põhioskustele toetudes omandada, töödelda ja assimileerida uusi teadmisi ja oskusi.
This competence means gaining, processing and assimilating new knowledge and skills as well as seeking and making use of guidance.
See nõuab oma õpitegevuse, karjääri ja töö otstarbekat korraldamist ning eelkõige võimet järjekindlalt õppida, keskenduda pikkade perioodide vältel ning hinnata kriitiliselt õppimise eesmärke.
Learning to learn engages learners to build on prior learning and life experiences in order to use and apply knowledge and skills in a variety of contexts: at home, at work, in education and training.Motivation and confidence are crucial to an individual’s competence.
Õppijad peavad suutma töötada iseseisvalt, näidates üles enesedistsipliini, aga samuti teha õppeprotsessis ka kollektiivset tööd, kasutada ära heterogeense rühma eeliseid ning jagada omandatud teadmisi. Inimesed peavad oskama oma õpitegevust korraldada, oma tööd hinnata ja vajadusel otsida nõu, teavet ja tuge.
A problem-solving attitude supports both the learning process itself and an individual’s ability to handle obstacles and change.
Probleemide lahendamisele suunatud mõtlemine aitab kaasa nii õppimisele kui inimese võimele ületada takistusi ning kohaneda muutustega.
In all cases, learning to learn requires an individual to know and understand his/her preferred learning strategies, the strengths and weaknesses of his/her skills and qualifications, and to be able to search for the education and training opportunities and guidance and/or support available.
Igal juhul on õppimisoskuse omandamiseks vaja, et õppija teaks, milliseid õpistrateegiaid ta eelistab ja saaks nendest strateegiatest aru, mõistaks oma oskuste ja kvalifikatsioonide tugevaid ja nõrku külgi ning oleks suuteline leidma haridus ja koolitusvõimalusi ning sobivaid juhendajaid ja/või toetajaid.
The competence is based on an attitude of collaboration, assertive-
Pädevusega seotud olulised teadmised, oskused ja suhtumised:
Essential knowledge, skills and attitudes related to this competence: ness and integrity.
Pädevus eeldab suhtumist, mis põhineks koostööl, enesekindlusel ja aususel.
Individuals should have an interest in socioeconomic developments and intercultural communication and should value diversity and respect others, and be prepared both to overcome prejudices and to compromise.
Inimesed peaks huvituma sotsiaalmajanduslikust arengust, kultuuridevahelisest suhtlemisest ja väärtushinnangute mitmekesisusest, tundma austust teiste vastu ning olema valmis eelarvamuste kõrvalejätmiseks ning kompromissideks.
Social competence is linked to personal and social well-being which requires an understanding of how individuals can ensure optimum physical and mental health, including as a resource for oneself and one’s family and one’s immediate social environment, and knowledge of how a healthy lifestyle can contribute to this.
Isiklik ja sotsiaalne heaolu nõuab, et inimene tunneks võimalusi optimaalse füüsilise ja vaimse tervise saavutamiseks ning mõistaks selle tähtsust enda, lähima suhtlusringkonna ja oma pere jaoks, ning teaks, kuidas tervislikud eluviisid saavad sellele kaasa aidata.
Understanding the multicultural and socioeconomic dimensions of European societies and how national cultural identity interacts with the European identity is essential.
Väga oluline on mõista Euroopa ühiskondade paljukultuurilisust ning sotsiaalmajanduslikke mõõtmeid ning seda, kuidas rahvuslik kultuuriline identiteet suhestub Euroopa identiteediga.
Knowledge of European integration and of the EU’s structures, main objectives and values is also essential, as well as an awareness of diversity and cultural identities in Europe.
Samuti on oluline teada Euroopa integratsioonist ning ELi struktuuridest, põhilistest eesmärkidest ja väärtustest ning teadvustada mitmekesisust ja kultuurilisi identiteete Euroopas.
This means displaying both a sense of belonging to one’s locality, country, the EU and Europe in general and to the world, and a willingness to participate in democratic decisionmaking at all levels.
Samuti on tähtis, et inimene tunnetaks oma kuuluvust kohalikku kogukonda, riiki, Euroopa Liitu, Euroopasse ja maailma üldiselt ning sooviks osaleda demokraatlikus otsustusprotsessis kõigil tasanditel.
This involves critical and creative reflection and constructive participation in community or neighbourhood activities as well as decisionmaking at all levels, from local to national and European level, in particular through voting.
See nõuab kriitilist ja loomingulist mõtlemist ning konstruktiivset osalemist kogukonna tegevuses ning otsustamises kõigil tasanditel kohalikust riikliku ja Euroopa tasandini, eelkõige hääletamise teel.
Skills relate to proactive project management (involving, for example the ability to plan, organise, manage, lead and delegate, analyse, communicate, debrief, evaluate and record), effective representation and negotiation, and the ability to work both as an individual and collaboratively in teams.
Vajalikud oskused on aktiivne projektijuhtimine (muuseas kaasa arvatud võime kavandada, organiseerida, juhtida, delegeerida, analüüsida, suhelda, kontrollida, hinnata ja tulemusi registreerida), tõhus esindamine ja läbirääkimiste pidamine ning oskus töötada nii üksikult kui töörühma liikmena.
The ability to judge and identify one’s strengths and weaknesses, and to assess and take risks as and when warranted, is essential.
Väga oluline on võime mõista oma tugevaid ja nõrku külgi ning hinnata ja võtta õigustatud riske.
Sense of initiative and entrepreneurship refers to an individual’s ability to turn ideas into action.
Algatusvõime ja ettevõtlikkus viitab inimese võimele mõtteid tegudeks muuta.
Essential knowledge, skills and attitudes related to this competence:
Ettevõtlikku suhtumist iseloomustab algatusvõime, aktiivsus, iseseisvus ja uuendusmeelsus isiklikus, töö- ja ühiskondlikus elus.
An entrepreneurial attitude is characterised by initiative, pro-activity, independence and innovation in personal and social life, as much as at work.
Samuti eeldab see motiveeritust ja tahtekindlust nii isiklike kui ühiste, kaasa arvatud tööalaste eesmärkide saavutamiseks.
It also includes motivation and determination to meet objectives, whether personal goals, or aims held in common with others, including at work.
Pädevusega seotud olulised teadmised, oskused ja suhtumised:
Skills relate to both appreciation and expression: the appreciation and enjoyment of works of art and performances as well as selfexpression through a variety of media using one’s innate capacities.
Oskused on seotud nii mõistmise kui väljendusega: nii oskus hinnata ja nautida kunstiteoseid ja -sündmusi kui ka eneseväljendus mitmete vahendite kaudu, lähtudes inimese kaasasündinud võimetest.
Skills include also the ability to relate one’s own creative and expressive points of view to the opinions of others and to identify and realise social and economic opportunities in cultural activity.
Samuti on tähtis osata seostada oma isiklikke loomingulisi ja eneseväljenduslikke seisukohti teiste arvamusega ning leida ja realiseerida kultuuritegevuse sotsiaalseid ja majanduslikke võimalusi.
A positive attitude also covers creativity, and the willingness to cultivate aesthetic capacity through artistic selfexpression and participation in cultural life.
Oluline on avatud suhtumine ja lugupidamine kultuurilise väljenduse mitmekesisuse vastu, mis võib põhineda oma kultuuri sügaval mõistmisel ja identiteeditundel.
Our priced publications are available from EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu), where you can place an order with the sales agent of your choice.The Publications Office has a worldwide network of sales agents.
Positiivne suhtumine hõlmab ka loomingulisust ning soovi arendada esteetilisi võimeid kunstilise eneseväljenduse ja kultuurielus osalemise kaudu.
White Paper on Sport
Valge raamat spordi kohta
The Societal Role Of Sport
Spordi ühiskondlik roll
The Economic Dimension Of Sport
Spordi majanduslik mõõde
The Organisation Of Sport
Spordi korraldus
The White Paper which you are holding in your hands is the Commission’s contribution to the European debate on the importance of sport in our daily lives.
Valge raamat, mida Sa käes hoiad, on komisjoni panus Euroopa tasandi debatti, mis käsitleb spordi tähtsust meie igapäevaelus.
This is the first time that sport-related issues have been addressed in such a comprehensive manner at EU level.
See on esimene kord, kui spordiga seotud küsimusi Euroopa Liidu tasandil nii põhjalikult käsitletakse.
For all these reasons, I considered that the time was right for the Commission to issue a strategy paper on sport, setting out policy guidelines in this area.
Valge raamatu peamine eesmärk on kaasata sport teistesse Euroopa Liidu poliitikavaldkondadesse ja seeläbi seda toetada ning luua tingimused, mis soodustavad Euroopa spordi juhtimist, andes suuniseid ELi eeskirjade kohaldamiseks.
The main aim of the White Paper is to mainstream and thus support sport into other policies of the EU and to set the conditions for improved governance in European sport by providing guidance for the application of EU rules.
Ma olen veendunud, et käesolev valge raamat suurendab spordi nähtavust ELi poliitikakujundamisel, tõstab üldsuse teadlikkust kõnealuse sektori vajadustest ja iseärasustest ning annab aktiivse ja konkreetse panuse spordi hüvanguks.
Europe is the cradle of the Olympic idea.
Euroopa on olümpiaidee häll.