natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The European Strategy Forum for Research Infrastructure (ESFRI) has also made recommendations for integrating marine science in Europe, calling for better use of existing research mechanisms and coordination of research infrastructure.
Euroopa strateegiline foorum teaduse infrastruktuuride jaoks (ESFRI) on samuti andnud soovitusi mereteaduste integreerimiseks Euroopas, taotledes praeguste uurimismehhanismide otstarbekamat kasutamist ja teadustegevuse infrastruktuuri koordineerimist.
More specifically, it has recommended investment in a number of joint large-scale research infrastructure facilities: the European Deep Sea Neutrino Telescope, the Research Icebreaker (Aurora Borealis), a new marine vessel for coastal research in the Baltic Sea, and a European Multidisciplinary Seafloor Observatory (EMSO).
Konkreetsemalt on ta soovitanud teha investeeringuid mitmetesse ühistesse mastaapsetesse teadusotstarbelistesse infrastruktuurirajatistesse: Euroopa süvamere neutriinoteleskoop, teaduslik jäämurdja (Aurora Borealis), uus meresõidulaev Läänemere rannikualade uurimiseks ning Euroopa multidistsiplinaarne merepõhjaobservatoorium (EMSO).
© European Communities, 2005 - Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.Printed in Belgium
© Euroopa ühendused, 2005 - Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.Printed in Belgium
A unifying force
Ühendav jõud
Plenty more fish in the sea?
Meres on veel küllalt kalu?
Exploring the oceans’untapped resources
Ookeanide puutumatute ressursside uurimine
Marine ecosystems under threat
Mere ökosüsteem on ohus
The seas, in particular the deepest parts of them, are the largest remaining unexplored area on the globe and a crucial potential source of as-yet unknown mineral and biological resources.
Mered, eriti nende sügavaimad sopid, on suurimad veel läbiuurimata alad maakeral ning neil on otsustav tähtsus seniavastamata mineraalivarude ja bioloogiliste ressursside võimaliku allikana.
This is one area where biotechnology has yet to be fully applied and offers a rich reserve of prospective components for medicine, food and industrial applications.
See on üks valdkond, milles biotehnoloogia võimalusi pole veel lõpuni ära kasutatud ning mis pakub rikkalikult komponente kasutamiseks meditsiinis, toiduainetes ja tööstuses.
The pressure on certain species is leading to evolutionary changes and is having an impact throughout the food web, leading to imbalances which may be irreversible.
Teatud liikide kurnamine toob kaasa evolutsioonilisi muutusi ning mõjutab tervet toiduvõrku, põhjustades tasakaalust väljamineku, mis võib olla pöördumatu.
In extreme cases, this could result in the permanent collapse of certain ecosystems.
Äärmuslikel juhtudel võib selle tagajärjeks olla teatavate ökosüsteemide lõplik kokkuvarisemine.
We urgently need to improve our understanding of the processes at work and provide policy-makers with sound scientific advice on how best to protect the diversity of our oceans and ensure their sustainable development for the future.
Meil on hädasti tarvis õppida tundma toimivaid protsesse ning anda poliitikategijatele mõistlikku teadusalast nõu, kuidas oleks kõige otstarbekam kaitsta ookeanide mitmekesisust ja tagada säästev areng ka tulevikus.
The marine environment is a major source of revenue and employment. It is estimated that as much as 5% of Europe’s gross domestic product (GDP) is derived from marine resources, and many communities depend on the sea for their livelihood.
Projekt BONUS ERA-NET on ühte koondanud üheksa maa riikliku tähtsusega teadusasutused ühise eesmärgi nimel – kaitsta Läänemerd ja tagada selle ühise ressursi säästev areng.
It is also an important source of food – Europe has the world’s second largest seafood deficit – it is a net importer – after Japan.
See võrgustik, kuhu kuulub ka Venemaa, on ehe näide merealase teadustegevuse piirkondliku käsitlusviisi eeliste kohta.
It is also a major source of fossil fuels and a potential source of other energy reserves.
Merekeskkond on sissetulekute ja tööhõive oluliseks allikaks.
The mapping of gas hydrates is, for example, an area in which more research is needed to assess their importance in terms of both risk (sub-marine landslides and subsidence) and as a new source of energy.
Hinnanguliselt moodustavad mereressursid koguni 5% Euroopa sisemajanduse kogutoodangust (SKT) ning paljud kogukonnad saavad oma elatusvahendid peaasjalikult merest.
The BONUS ERA-NET has united the national research agencies of nine countries around a common goal – protecting the Baltic Sea and ensuring the sustainable management of this shared resource.
Samuti on tegemist olulise fossiilkütuste allikaga, mis võib pakkuda ka muid energiavarusid.
The network, which also includes Russia, is a clear demonstration of the benefits of approaching marine research on a regional basis.
Näiteks klatraatide (gaashüdraatide) kaardistamine on üks valdkond, mis vajab lähemat uurimist, et hinnata nende tähtsust nii riski seisukohast (veealused maalihked ja pinnase vajumine) kui ka uue energiaallikana.
The EUR-OCEANS Network of Excellence (NoE), launched in January 2005, gathers together over 60 research organisations and universities from 25 countries.
2005. aasta jaanuaris käivitatud tippkeskuste võrgustik (NoE) EUR-OCEANS koondab 25 riigi enam kui 60 teadusorganisatsiooni ja ülikooli.
The network hopes to bring about the longterm integration of European research into the effects of climate and human activities on the food-web dynamics of pelagic ecosystems in the open ocean.
Võrgustik loodab pikaajalises perspektiivis ühte koondada Euroopa teadustegevuse, mis uurib kliima ja inimtegevuse mõju avaookeani pelaagiliste ökosüsteemide toiduvõrgu dünaamikale.
This will require an interdisciplinary approach progressively integrating the work of major research organisations into a ‘virtual’, multisite European research facility.
Selleks tuleb rakendada interdistsiplinaarset lähenemisviisi, mille abil koondatakse tähtsamate teadusorganisatsioonide töö järk-järgult virtuaalsesse mitmeid keskusi hõlmavasse Euroopa teadusrajatisse.
Maintaining diversity
Kõige aluseks on geenid
Expanding aquaculture may provide a viable alternative but, again, further research is needed to evaluate the environmental and ecological impact of large-scale activities.
Vesiviljeluse laiendamine võib osutuda arvestatavaks alternatiiviks, kuid jällegi on vaja teha täiendavat uurimistööd, et hinnata mastaapse tegevuse keskkonnaalaseid ja ökoloogilisi tagajärgi.
European research teams are currently investigating all aspects of these problems.
Ookeanide äärealad ja varjatud sügavused
The seas and oceans cover over 70% of the earth’s surface and over 50% of the territory of the European Union stretching from the Arctic, through the Baltic, Atlantic, Mediterranean and the Black Sea.
Mered ja ookeanid katavad maakera pinnast enam kui 70% ning üle 50% Euroopa Liidu territooriumist, millel laiuvad Põhja-Jäämeri, Läänemeri, Atlandi ookean, Vahemeri ja Must meri.
They are a major source of food, employment and economic income and a potential supply of as yet unknown mineral and biological resources.
Nad on olulisteks toidu, töö ja majandusliku sissetuleku andjaiks ning neis võib leiduda veel avastamata bioloogilisi ja mineraalivarusid.
But the marine environment is under threat – primarily from overexploitation, the intensification of human activities, and the effects of climate change.
Ent merekeskkond on ohus – eeskätt ülemäärase kurnamise, inimtegevuse intensiivistumise ja kliimamuutuse tagajärgede tõttu.
The challenge for the future will be to ensure that we can continue to benefit from this precious resource, whilst protecting it for future generations.
Tuleviku huvides on meie ülesandeks tagada, et saame sellest hinnalisest ressursist kasu ka edaspidi, säilitades seda tulevaste põlvkondade jaoks.
We can only do this by improving our understanding of the processes at work and continuously striving to improve the technologies we use to make them less invasive.
Ainuke võimalus seda teha on viia end kurssi toimuvate protsessidega ja püüda jätkuvalt täiustada kasutusel olevaid tehnoloogiad, muutes need loodusele kahjutumaks.
On the crest of a wave
Mitmekesisuse säilitamine
Growing pressure on fish stocks is posing a major threat to marine ecosystems.
Üha enam pannakse rõhku kalavarude majandamisele ökosüsteemidel põhineva lähenemisviisi kohaselt, mis hõlmab mitmesuguste teadusharude ühtekoondamist ja koostööd ning teabevahetust kõigi asjaosaliste vahel.
Technological advances have made it possible to fish practically every corner of our oceans and demand is such that overfishing is now a real problem globally.
Kalavarude kasvav kurnamine ähvardab tõsiselt mere ökosüsteemi.
This, combined with the impact of pollution and other human activities (dredging, destruction of natural habitats, oil spills), is already producing marked changes in marine ecosystems.
Tehnoloogilised edusammud on teinud võimalikuks kalapüügi praktiliselt igas ookeanisopis ning nõudlus on nii üüratu, et ülepüük on nüüdseks juba üle maailma tõsine probleem.
Increasingly, the emphasis is being placed on an ecosystems approach to the management of fishery resources, involving the integration of various scientific disciplines and collaboration and the exchange of information between all the different actors involved.
See koos saaste ja muu inimtegevuse (süvendustööd, looduslike elupaikade hävitamine, õlilekked) tagajärgedega on juba tekitamas mere ökosüsteemides märgatavaid muutusi.
The depths of our seas and oceans are the least-known areas of our planet.
Mere- ja ookeanisügavused on meie planeedi vähim tuntud alad.
Just developing tools able to explore them has taken decades of research.
Juba ainuüksi nende uurimiseks vajalike vahendite väljatöötamisele on kulunud aastakümneid teadustööd.
Deep-sea exploration and seafloor observatories, however, may hold a key to many new scientific discoveries and aid us in assessing the effects and potential impact of climate change.
Süvamereuurimine ja merepõhjaobservatooriumid võivad aga avada ukse paljude uute teadusavastuste juurde ning aidata meil hinnata kliimamuutuse mõju ja võimalikke tagajärgi.
Research in the polar region will be particularly crucial in predicting the risk of rises in sea levels which are presently estimated at between 15 cm and 95 cm by 2100 – an eventuality which would have devastating effects on many coastal areas.
Polaaralade uurimine on eriti otsustava tähtsusega, et prognoosida merepinna kerkimise riski, mis praeguste arvestuste kohaselt oleks 2100. aastaks 15 cm ja 95 cm vahel – selline võimalus mõjuks paljudele rannikualadele laastavalt.
The MARBEF NoE brings together some 56 European marine institutes to address one of the biggest questions in marine biology – that of elucidating the relationship between biodiversity and ecosystem functioning.
Tippkeskuste võrgustik MARBEF ühendab umbes 56 Euroopa mereinstituuti eesmärgiga käsitleda ühte merebioloogia olulisimat küsimust – selgitada välja seos bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi toimimise vahel.
The longer-term aim of the network is to establish a European centre of excellence which will serve as a platform for the integration and the dissemination of knowledge on marine biodiversity.
Selle võrgustiku pikaajalisem eesmärk on rajada Euroopa tippkeskus, mis tegutseks mere bioloogilise mitmekesisusega seotud teadmiste koondamise ja levitamise platvormina.
The resulting European Centre for the Study of Marine Biodiversity and Ecosystem Functioning (EMBEF) will ensure Europe a lead role in this field.
Tulemusena loodav merede bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide toimimise Euroopa uurimiskeskus (EMBEF) tagab Euroopale selles valdkonnas juhtpositsiooni.
The MARINE GENOMICS (MGE) NoE, which involves 44 partners in 16 countries and more than 300 researchers, is working to develop and promote genomic approaches to marine biology.
Tippkeskuste võrgustik MARINE GENOMICS (MGE), millesse kuulub 44 partnerit 16 riigist ja üle 300 teadlase, teeb tööd selle nimel, et töötada välja ja edendada genoomidel põhineva käsitluse rakendamist merebioloogias.
This emerging field of research could greatly enhance our understanding of how ecosystems work.
See alles arenemisjärgus olev teadusvaldkond võib oluliselt laiendada meie arusaamu ökosüsteemide toimimisest.
The application of genomics in samples from the Sargasso Sea has already given rise to the discovery of 148 previously unknown phylotypes and 1.2 million unknown genes.
Tänu genoomika kasutamisele Sargasso merest pärit proovide analüüsimisel on juba avastatud 148 senitundmata fülotüüpi ja 1,2 miljonit tundmatut geeni.
The CARBOCEANS IP is striving to improve our knowledge of the carbon cycle – the exchange of CO2 between the sea and the atmosphere.
Meie rannaalad teenivad paljusid eesmärke ning neile juba praegugi esitatavad kõrged nõudmised kasvavad pidevalt.
This is affected by various factors, our understanding of which could be crucial to our future well-
Nad on puhkuse- ja turismikorralduse peamiseks sihtpunktiks, merealase tööstuse (transport, kalapüük, mereveondus) baasiks, aga ka oluliseks looduslikuks elupaigaks.
Our coastal regions serve many purposes and the already high demands on them are constantly increasing.
EL-i toel toimiv projektisari ELOISE on käsitlenud Euroopa tasandil laialdast teemaderingi, mis on seotud maismaa ja ookeani vastastikuse mõjuga.
They are a major focus for leisure and tourism activities, a base for marinerelated industry (transport, fishing, industrial shipping), and also an important natural habitat.
Antud teadustöö tulemused peaksid soodustama paremate tegutsemispõhimõtete väljatöötamist rannikuvööndite majandamiseks.
The EU-backed ELOISE project cluster has been addressing a wide range of issues relating to land-ocean interactions at the European level.
CO2 heitmetest, kuid ookeanibasseini edasine talitlus sõltub ookeanivete ringluse ja merelise biogeokeemia võimalikest muutustest.
The results of this research should contribute to the development of improved policies for coastal-zone management.
Integreeritud projekt CARBOCEANS püüdleb selle poole, et täiendada meie teadmisi
European scientists are at the forefront of marinerelated research in a wide range of disciplines.
Euroopa teadlased on mereteaduse paljude harude uurimisel esirinnas.
The marine sciences are, moreover, a perfect example of an area in which transnational collaboration and combining resources is of crucial importance.
Pealegi on mereteadused ideaalne näide valdkonnast, kus riikidevaheline koostöö ja ressursside ühendamine on otsustava tähtsusega.
The sea itself is a shared global resource and protecting it must be a collective task.
Meri ise on ühine globaalne loodusvara ning selle kaitsmine peab olema kollektiivne missioon.
The European Union has played a major role in supporting this area of research – initially through the Marine Science and Technology (MAST) programmes, launched in 1989, and subsequently within the context of the Fifth and Sixth Research Framework Programmes.
Euroopa Liidul on olnud antud teadusvaldkonna toetamisel peaosa – alguses 1989. aastal käivitatud mereteaduse ja -tehnoloogia (MAST) programmide kaudu ning hiljem seoses teadustegevuse viienda ja kuuenda raamprogrammiga.
This momentum must now be built on and further developed if we are to face the challenges before us and reverse the present dangerous trend towards an irremediable degradation of the marine environment.
Nüüd tuleb seda impulssi jätkuvalt ära kasutada ja edasi arendada, kui soovime astuda vastu meie ees seisvatele väljakutsetele ning anda tagasikäigu merekeskkonna seisundi parandamatu halvenemise protsessile, mis on praegu valitsev ohtlik suundumus.
Sustainable construction and cultural heritage
Säästev ehitus ja kultuuripärand
Future directions
Tulevikusuunad
The days of building for today and forgetting about tomorrow are less common, thanks to EU-wide efforts to deliver tools, technologies, methodologies, indicators and policies to those in the best position to use them effectively – builders and building authorities.
Üha vähem ehitatakse tänastest vajadustest lähtuvalt ja homset eirates – tänu kogu ELi hõlmavatele püüdlustele pakkuda vahendeid, tehnoloogiaid, metoodikaid, indikaatoreid ja poliitikasuundi neile, kel on kõige paremad võimalused neid tulemuslikult kasutada – ehitajatele ja ehitusametkondadele.
EU research on sustainable urban management and land use helps translate sustainable development principles into common practice.
ELi uurimistegevus säästva linnaplaneerimise ja maakasutuse vallas aitab säästva arengu põhimõtted üldlevinud praktikasse üle võtta.
Thanks to European projects, many tools are now available to develop and implement cost-effective strategies for sustainable development on the ground.
Tänu Euroopa projektidele on nüüd olemas palju vahendeid ökonoomsete säästva arengu strateegiate väljatöötamiseks ja rakendamiseks otse kohapeal.
Furthermore, EU research has contributed to the emergence of an integrated assessment framework for sustainable decision-making.
Lisaks on ELi uurimistegevus aidanud kaasa säästva otsustamismehhanismi integreeritud hindamisraamistiku väljakujunemisele.
Future research will further develop this framework and widen its application to land use-related issues.
Tulevane teadustegevus arendab seda raamistikku edasi ja laiendab selle kohaldamisala, haarates ka maakasutusega seotud teemaderingi.
SHE is a series of projects testing the feasibility of constructing sustainable housing – 714 costeffective, energy-efficient and innovatively designed dwellings in eight cities – for all social groups.
SHE on projektisari, mis katsetab, kas säästvate eluasemete ehitamine – 714 ökonoomset energiatõhusat ja uuendusliku projektiga elamut kaheksas linnas – kõigile ühiskonnakihtidele – on teostatav.
When the project ends in 2008, planning and construction ‘best practices’ will be made available to designers, citizens and policy-makers www.she.coop
Kui projekt 2008. aastal lõpeb, tehakse planeerimise ja ehitamise «parimad tavad» kättesaadavaks arhitektidele, kodanikele ja poliitiliste otsuste tegijatele.www.she.coop
Sustainable construction implies more than just building new homes, offices and factories. It also implies using sustainable materials, safe building practices and new technologies taking into consideration, for example, engineering risks and the damage caused by climate change and urban pollution.
Säästev ehitamine kätkeb endas palju rohkem kui lihtsalt uute kodude, kontorite ja tehaste rajamist – see tähendab ka keskkonnasäästlike materjalide, ohutute ehitusvõtete ja uute tehnoloogiate kasutamist, võttes arvesse näiteks insenertehnilisi riske ning kliimamuutustest ja linnade reostusest põhjustatud kahju.
It means encouraging builders and developers to employ sustainable construction methods and materials to reduce noise, disruption and waste in urban settings (see SHE).
See tähendab, et ehitajaid ja kinnisvaraarendajaid ärgitatakse kasutama säästvaid ehitusmeetodeid ja -materjale, et vähendada linnakeskkonnas müra, segadust ja jäätmeid (vt SHE). ).
Indeed, strategic EU policy directions in the field of urban sustainability – especially those articulated by the Lisbon Council, the EU Strategy for Sustainable Development, the Environmental Technologies and the Environment and Health Action Plans – will continue to need research support.
Teadus peab toetama ELi strateegilisi poliitikasuundi linnade säästvuse vallas – eriti neid, mis toodi välja Lissaboni Euroopa Ülemkogul, ELi säästva arengu strateegiat, keskkonnatehnoloogiaid ning keskkonna- ja tervisealaseid tegevuskavasid.
Meanwhile, greater international co-operation, such as the collaboration initiated with UN-HABITAT, is also critical to achieving Europe’s and the rest of the world’s sustainable development ambitions.
Samal ajal on suurem rahvusvaheline koostöö, näiteks programmiga UN-HABITAT algatatud ühistegevus otsustava tähtsusega Euroopa ja ülejäänud maailma säästva arengu ambitsioonide saavutamisel.
URBAN RESEARCH
LINNAUURINGUD
Urban (re)development has too often focused on maximising space and utility at the expense of cultural heritage.
Samas võib vajalik olla rõhuasetuse nihutamine rakenduslikuma uurimistegevuse suunas, et stimuleerida ELi uurimisprojektide raames väljatöötatud arvukate uute töövahendite, standardite ja süsteemide kasutuselevõttu praktikute ja poliitiliste otsuste tegijate ringis.
Protecting cultural heritage – both indoor and outdoor – from the ravages of time is not just for the benefit of tourists and admirers of art and culture; it also serves as a reminder of the past and a valuable (cultural) asset for years to come.
Samuti tuleb rohkem jõudu suunata keskkonnatehnoloogia edasiarendamisele, mis aitaks säästvat poliitikat kogu liidus ellu rakendada.
However, a shift in emphasis towards more applied research to stimulate takeup by practitioners and policy-makers of the many new tools, standards and systems developed by EU research projects may be required.
Linnade (ümber)kavandamisel on liiga sageli pandud rõhku võimalikult suure pinna ja praktilisuse saavutamisele kultuuripärandi arvel.
More effort is also needed to develop further the environmental technologies to help put sustainable policies into practice across the Union.
Kultuuripärandi kaitsmine – nii sise- kui välisruumis – aja laastamistöö eest ei ole mitte ainult turistide ning kunsti- ja kultuurinautlejate huvides, vaid on ka minevikumeenutus ja väärtuslik (kultuuri)vara veel paljudeks aastateks.
COMPASS is compiling clear guidelines and an ‘expert system’ to help managers of built cultural heritage (architect, consultants, owners and heritage authorities) choose which compatible (salt resistant) render and plaster mortars to use www.compass-salt.org
COMPASS paneb kokku selged juhtnöörid ja «ekspertsüsteemi», et aidata kultuuripärandisse kuuluvate ehitistega tegelejatel (arhitektid, konsultandid, omanikud ja kultuuriväärtuste ametid) valida, millist sobivat (soolakindlat) aluskrohvi ja kipskrohvi kasutada. www.compass-salt.org
What next?
Tulevik … kuidas edasi?
More information
Lisateavet
But keeping these cultural artefacts in good condition requires painstaking work and cutting-edge research and technology – i.e. chemical analysis, climate studies, materials science, archaeology, sociology, etc. – by multidisciplinary teams.
Ent nende kultuurimälestiste heas korras hoidmiseks peavad multidistsiplinaarsed meeskonnad tegema vaevanõudvat tööd, rakendades kaasaegset teadust ja tehnoloogiat – st keemilist analüüsi, kliimauuringuid, materjaliteadust, arheoloogiat, sotsioloogiat jne.
The new tools, technologies and standards produced by European research projects are already being applied to solving real problems (see COMPASS). ).
Euroopa uurimisprojektide tulemusena loodud uued vahendid, tehnoloogiad ja standardid on juba kasutusel reaalsete probleemide lahendamiseks (vt COMPASS). ).
Stronger integration between urban and land-use research is a vital future goal for Europe, especially to extend the study from urban to regional settings.
Linna- ja maakasutust käsitleva uurimistegevuse tugevam lõimimine on Euroopa jaoks tähtis tulevikueesmärk, eriti selleks, et laiendada uurimistöö piire linnakeskkonnast piirkondlikule tasandile.
Emerging issues, such as sustainable growth, tourism and culture, environment and health, vulnerable urban and coastal areas, natural and man-made hazards, demographic changes, as well as the impacts of globalisation, will also dominate future research.
Tulevases teadustegevuses domineerivad ka tärkavad teemad, nagu säästev majanduskasv, turism ja kultuur, keskkond ja tervishoid, haavatavad linna- ja rannikupiirkonnad, looduslikud ja inimtekkelised ohud, demograafilised muutused ning globaliseerumise tagajärjed.
More attention could also be paid to the economic (i.e. external costs) and technological (i.e. ETAP) approach to sustainable development.
Samuti vääriks rohkem tähelepanu majanduslik (st väliskulud) ja tehnoloogiline (st ETAP) lähenemisviis säästvale arengule.
‘city in the
vikulinnas»
Living y
Elu «tule