natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Other energyrelated pressures Other environmental pressures from energy production andconsumption include wastes from mines and nuclear plant,water contamination from mining, oil spills and discharges tomarine waters, soil damage from spills and leakages of liquidfuels, and impacts on ecosystems from the construction andoperation of large dams.
Energia tootmisest ja tarbimisest lähtuv muu koormuskeskkonnale tuleneb kaevanduste ja tuumajaamade jäätmetest,kaevandamisest pőhjustatud vee saastumisest, merre voolavatestnaftaleketest ja -heidetest, pinnase rikkumisest vedelkütustelekete tagajärjel ning suurte tammide ehitamise ja talitluse mőjustökosüsteemidele.
This report provides information on spills and discharges ofoil to the marine environment, and nuclear waste. Trends inthese areas warrant monitoring, and data, though notcomprehensive, are of sufficient quality to indicate pressuresfrom marine oil pollution and radioactive waste production.
Käesolevas aruandes jagatakse informatsiooni tuumajäätmetekohta ning merre voolavate naftalekete ja -heidete kohta.Kőnealustes valdkondades täheldatavad tendentsid nőuavadseiret, sest andmed on ometi piisava kvaliteediga näitamaks,millise koormuse tekitab mere naftasaaste ja radioaktiivsetejäätmete teke.
Tanker oil spills continue to occur, although both theirfrequency and the volumes involved have declined over thepast decade. This may reflect the irregular occurrence of suchaccidents, but it is encouraging that the apparentimprovement has come despite the increasing maritimetransport of oil.
Endiselt esineb naftalekkeid naftatankeritest, ehkki nii leketesagedus kui kogused on viimasel kümnendil vähenenud, mis vőibolla kajastab seda liiki őnnetuste ebaregulaarsust, ent samas näitab,et olukord on ilmselgelt paranenud vaatamata kasvavale naftaveolemerel.
Strengthened safety measures, such as theintroduction of double-hulled tankers, have contributed tothis.
Siin on oma osa tugevdatud ohutusmeetmetel, nagunäiteks topeltpőhja ja -parrastega naftatankerid.
Additionally, oil discharges from offshore installationsand coastal refineries have diminished, despite increased oilproduction, as a result of the increased application ofcleaning and separation technologies.
Lisaks on tänupuhastus- ja eraldus-tehnoloogiate laialdasemale kasutamiselevähenenud naftaheited merepaigaldistest ja rannikul paiknevatestnaftatöötlemistehastesthoolimata naftatootmise kasvust.
Spent nuclear fuel is the most highly radioactive waste, inmany cases taking up to several hundred thousand years todecay.
Kasutatud tuumakütus on üliradioaktiivne jääde, millelagunemiseks vőib kuluda sadutuhandeid aastaid.
As the amount produced is determined mainly by thequantity of electricity generated from nuclear plants, theannual quantities of spent fuel are likely to decrease asnuclear power production starts to decline.
Kuna tekkivateradioaktiivsete jäätmete koguse sőltub peamiselt tuumajaamadestoodetava elektri kogusest, siis on tőenäoline, et kasutatudtuumakütuse aastakogused hakkavad tuumaenergia tootmisevähenedes kahanema.
Work is ongoingto try to establish final disposal methods that alleviatetechnical and public concerns over the potential threat thatthis waste poses to the environment.
Praegu püütakse välja töötada lőplikulikvideerimise meetodeid, mis leevendaksid tehnilisi probleemeja üldsuse muret potentsiaalse ohu üle, mida need jäätmedkeskkonnale kujutavad.
In the meantime, thewastes accumulate in stores.
Seni aga kuhjuvad radioaktiivsed jäätmedhoidlatesse.
The European Commission hasproposed more support for research and development onnuclear waste management in its sustainable developmentstrategy.
Euroopa Komisjon on teinud oma säästva arengustrateegias ettepaneku rohkem toetada tuumajäätmehooldusealast uurimis- ja arendustegevust.
Oil pollution from offshore installations and coastal refinerieshas been reduced, but major oil tanker spills continue to occur.
Merepaigaldistest ja rannikul paiknevatest naftatöötlemistehastesttulenev naftareostus on küll vähenenud, ent endiselt esinebulatuslikke naftatankerite lekkeid.
Highly radioactive waste from nuclear power productioncontinues to accumulate.
Jätkub tuumaenergia tootmisel tekkivate üliradioaktiivsete jäätmetekuhjumine.
A generally acceptable disposal routeis yet to be identified.
Üldaktsepteeritavad likvideerimismeetodid tuleb allesleida.
Figure 5a/5b:Marine environment oil pollution from refineries and offshoreinstallations, and from accidental oil tanker spills(above 7 tonnes per spill)
Joonis 5a/5b:Naftatöötlemistehastest, merepaigaldistest ning naftatankeriteavariilistest leketest tulenev mere naftareostus (üle 7 tonni lekke kohta)
Oil discharge (thousand tonnes)25
Nafta väljavoolamine (tuhandetes tonnides)25
Offshore installations Refineries
Merepaigaldised Naftatöötlemistehased
Tonnes of heavy metal4 500
Raskmetallid tonnides4 500
United Kingdom France Germany Sweden Belgium Spain Finland, Netherlands & Italy 3 000
Suurbritannia Prantsusmaa Saksamaa Rootsi Belgia Hispaania Soome, Holland & Itaalia 3 000
2.Are we using less energy?
2.Kas me kasutame energiatvähem?
One of the aims of the EU strategy for integratingenvironmental considerations into energy policy is to increaseenergy saving.
Üks Euroopa Liidu eesmärke keskkonnaküsimusteintegreerimisel energiapoliitikasse on suurendadaenergiasäästlikkust.
Cost-effective energy saving has many benefits:it decreases pressure on the environment, improvescompetitiveness and allows countries to be less dependent onenergy imports.
Energia ökonoomsemal kasutamisel onmitmeid positiivseid külgi: väheneb koormus keskkonnale,paraneb konkurentsivőime ning riigid sőltuvad vähemimporditavast energiast.
Energy consumption by final energy users increased between1990 and 1999 in all but one sector, with the fastest growthcoming from transport.
Energia lőppkasutajate energiatarbimine kasvas ajavahemikus1990–1999 kőigis sektorites peale ühe, kusjuures kőige kiireminikasvas energiatarbimine transpordis.
Manufacturing industry’s smalldecline in energy consumption reflects some improvementsin energy efficiency but mainly reveals the effect of structuralchanges, including a shift towards low energy-intensiveindustries, relocation of energyintensive industries away from EU countries, and the post-unification restructuring of German industry.
Töötleva tööstuseenergiatarbimises toimus väike langus, mis annab küll tunnistustefektiivsemast energia kasutamisest, ent kajastab peamiselt siiskistruktuuriliste muutuste mőju. Viimaste hulka kuulub nihemitteenergiamahukate tööstusharude poole, energiamahukatetööstusharude ümberasumine väljapoole Euroopa Liidu riike ning Saksamaa tööstuse ümberstruktureerimine pärast taasühinemist.
Baseline projections to 2010 indicate continued growth inenergy consumption, but at a lower rate than between 1990and 1999, mainly because of a slower rate of increase inenergy consumption by the transport sector.
2010. aastaks koostatud prognoosid näitavad, et energia tarbimisekasv küll jätkub, kuid mitte nii kiiresti kui ajavahemikus 1990–1999.
This is due toexpected improvements in road vehicle fuel efficiency as aresult of the voluntary agreement between the car industryand the EU, rather than a slowdown in road transport growth.
See on ennekőike tingitud energiatarbimise aeglustunudkasvutempost transpordisektoris, mille pőhjuseks on mittemaanteetranspordi aeglustunud kasv vaid hoopismaanteesőidukite kütusekulu vähenemine autotööstuse ja EL-vahelise vabatahtliku kokkuleppe tulemusena.
Electricity continues to take an increasing share of finalenergy consumption in all EU countries, both as a result ofmore electrical appliances in the services and householdsectors, and a greater use of electrically based productionprocesses in industry.
Elektri osakaal energia lőpptarbimises kasvab endiselt kőigis Euroopa Liidu liikmesriikides, pőhjuseks niihästi elektriseadmetearvu kasv teenindussektoris ja kodumajapidamises kui kaelektripőhiste tootmisprotsesside laialdasem kasutaminetööstuses.
Electricity is produced from other fuelsand the consumption of each unit of electrical energyrequires the consumption of two to three units of anotherenergy source.
Elektrit toodetakse muudest kütustest ning iga ühikuelektrienergia tarbimiseks tuleb tarbida kaks kuni kolm ühikutmőnda muud energiaallikat.
Growth in electricity consumption willtherefore result in a disproportionately greater increase inenvironmental pressures, especially in carbon dioxideemissions, unless it comes from high-efficiency, low-emissiontechnologies that reduce sufficiently the environmentalconsequences of electricity production.
Seetőttu suurendab elektritarbimisekasv ebaproportsionaalselt tugevasti koormust keskkonnale,iseäranis süsinikdioksiidi heitmete näol — seda juhul kui eikasutata üliefektiivseid väikeste heitmekogustega tehnoloogiaid,mis vähendavad elektritootmise tagajärgi keskkonnale piisavalmääral.
Energy consumption in the EU continued to grow between1990 and 1999; this trend is expected to continue.
Ajavahemikus 1990–1999 jätkus energia tarbimise kasvEuroopa Liidus; arvatavasti see tendents ei muutu.
Electricity consumption in the EU grew faster than final energyconsumption between 1990 and 1999; this trend is expected tocontinue.
Ajavahemikus 1990 kuni 1999 kasvas elektri tarbimine Euroopa Liidus kiiremini kui energia lőpptarbimine; arvatavasti ka seetendents jätkub.
The use of electrical energy for heating is a particularlyinefficient use of the original energy resource.
Elektrienergia kasutamine kütmiseks on iseäranis ebaefektiivnealgse energiaressursi kasutamise viis.
In Denmark,the Electricity Saving Fund, financed by a levy on domesticelectricity consumption, enables the government to grantsubsidies for the conversion of electrically heated dwellings todistrict heating or natural gas.
Taanis finantseeritaksekoduselt elektritarbimiselt vőetava maksuga Elektri Säästmise Fondi, mille kaudu valitsus subsideerib elamute üleviimistelektriküttelt kaugküttele vői looduslikule gaasile.
Also, natural gas companiesencourage customers to choose gas rather than electricity forcooking, with each new installation being supported by agovernment subsidy.
Samutiinnustavad gaasifirmad tarbijaid valima toiduvalmistamiseks elektriasemel gaasi, kusjuures iga uut paigaldist toetatakse valitsusesubsiidiumiga.
Final energy consumption
Energia lőpptarbimine
Final energy consumption andelectricity consumption growth,1990–99
Energia lőpptarbimise jaelektritarbimise kasv1990–1999
Households
Kodumajapidamine
3.How rapidly is energyefficiency being increased?
3.Kui kiiresti suurendatakseenergiaefektiivsust?
The EU as a whole has an indicative target to decrease theenergy intensity of final consumption (energy consumptionper unit of gross domestic product) by an average of 1 % peryear, between 1998 and 2010, above ‘that which would haveotherwise been attained’. The energy intensity of the EUeconomy decreased by 0.9 % per year during 1990–99, withlittle apparent influence from policies on energy efficiencyand energy saving.
Euroopa Liit tervikuna on seadnud suunavaks eesmärgiksvähendada ajavahemikus 1998–2010 lőpptarbimise energiamahtu(energia tarbimist sisemajanduse kogutoodangu ühiku kohta)keskmiselt 1 % aastas üle ‘selle, mida muidu oleks saavutatud’.Euroopa Liidu majanduse energiamahukus langes ajavahemikus1990–1999 0,9 % aastas, kusjuures energiaefektiivsuse- jaenergiasäästu-poliitika näis seda protsessi vähe mőjutavat.
The slow pace with which energy intensitydecreased is due to a combination of a generally low priorityfor such policies, abundant energy supplies and low fossil fuelprices. Only the substantial reduction in Germany, helped byenergy efficiency improvements, prevented an increase inoverall energy intensity.
Selliseaeglase kahanemistempo pőhjusena on enamasti nimetatudvastavate tegevuspoliitikate vähest tähtsustamist, ohtraidenergiavarusid ja fossiilsete kütuste madalaid hindu.Energiamahukuse üldise tőusu hoidis ära vaid energiamahukusemärkimisväärne vähenemine Saksamaal, millele aitas kaasaenergiaefektiivsuse paranemine.
There were impressive reductions in Luxembourg due to one-off changes (the closure of a steelplant) and in Ireland due to high growth in low energyintensive industries and the services sector. Theimplementation of energy efficiency policies in Denmark andthe Netherlands played an important role in the reductions inthese countries.
Muljetavaldav oli vähenemine Luksemburgis tänu ühekordsetele muutustele (terasetehasesulgemine) ning Iirimaal, tänu mitteenergiamahukatetööstusharude ja teenindussektori kiirele kasvule.Energiaefektiivsuse-poliitika rakendamine Taanis ja Hollandisetendas tähtsat osa energiamahukuse vähenemisel nendesriikides.
The overall efficiency of conversion of primary to usableenergy did not improve between 1990 and 1999 becauseefficiency gains in conversion processes were offset by a largershare of converted fuels (e.g. electricity, petroleum products)in final energy consumption, a trend that is expected tocontinue.
Ajavahemikus 1990 kuni 1999 ei toimunud üleüldist efektiivsusetőusu primaarenergia muundamisel kasutatavaks energiaks, sestmuundamisprotsessides saavutatud efektiivsuse tőusu nullismuundatavate kütuste (näit. elekter, naftasaadused) suurenenudosakaal energia lőpptarbimises. See tendents arvatavasti jätkub.
Combined heat and power (CHP) avoids much of the wasteheat loss associated with electricity production as it producesboth heat and electricity as useful outputs.
Soojuse ja elektri koostootmine hoiab ära suure osaelektritootmisega seotud heitsoojuse kadusid, kuna nii soojus kuielekter on siin kasulikuks väljundiks.
The EU has anindicative target to derive 18 % of all electricity productionfrom CHP by 2010.
Euroopa Liidu suunaveesmärk on saada 2010. aastaks 18 % kogu elektritoodangustkoostootmisest, kuid vőib juhtuda, et seda eesmärki ei suudetatäita.
This target may not be reached because CHP investment across the EU, and in particular in Germany,the Netherlands and the UK, has been hindered by increasingnatural gas prices (the preferred fuel for new CHP), fallingelectricity prices and uncertainty over the evolution ofelectricity markets as liberalisation is extended. The German
Pőhjuseks on asjaolu, et kogu Euroopa Liidus ning eeskätt Saksamaal, Hollandis ja Suurbritannias on kasvavad looduslikugaasi hinnad (uutes kombijaamades eelistatud kütus), langevadelektrihinnad ja jätkuvast liberaliseerimisest tingitud ebakindluselektriturgudel pidurdanud koostootmisse tehtavaidinvesteeringuid.
Economic growth is requiring less additional energyconsumption, but energy consumption is still increasing.
Majanduskasv nőuab järjest vähem täiendavat energiatarbimist,kuid energiatarbimine kasvab ikka.
With the exception of industry, no EU economic sector hasdecoupled economic/social development from energyconsumption sufficiently to stop growth of its energyconsumption.
Ükski EL majanduse sektor peale tööstuse pole majanduslikku/sotsiaalset arengut energiatarbimisest piisavalt lahutanud, etpidurdada energiatarbimise kasvu.
The efficiency of electricity production from fossil fuelsimproved between 1990 and 1999, but electricity consumptionfrom fossil fuels grew more rapidly, outweighing the benefits tothe environment from these improvements.
Ajavahemikus 1990 kuni 1999 paranes fossiilsetest kütustest elektritootmise efektiivsus, kuid fossiilsetest kütustest toodetud elektritarbimine kasvas kiiremini, kaaludes üles paremast efektiivsusestkeskkonnale tőusnud tulu.
The share of electricity from combined heat and power (CHP)increased across the EU between 1994 and 1998, but fastergrowth is needed to meet the EU target.
Ajavahemikus 1994 kuni 1998 kasvas kogu Euroopa Liidussoojuse ja elektri koostootmisest saadud elektri osakaal, kuid ELeesmärgi saavutamiseks peab kasv olema kiirem.
CHP law, passed in early 2002, provides an example of how toalleviate this situation through a number of supportmechanisms, including agreed electricity purchase prices forexisting CHP installations and for new, small-scale units.
antud olukorda paljude tugimehhanismide kaudu leevendusttuua, sh leppides kokku olemasolevates kombijaamades ja uuteväikesemastaabiliste plokkidega toodetud elektri ostuhindades.
Share of gross electricityproduction from combined heatand power plant, 1994 and1998
Lőpptarbimiseenergiamahukuse muutusaastas, 1990–1999
Portugal Spain Italy Greece Belgium Finland France Sweden Austria United Kingdom Netherlands Denmark Germany Ireland Luxembourg EU 15
Portugal Hispaania Itaalia Kreeka Belgia Soome Prantsusmaa Rootsi Austria Suurbritannia Holland Taani Saksamaa Iirimaa Luksemburg EL 15
-2-10Average annual change (%)
-2-10Keskmine muutus aastas (%)
U 1 nd la m o u b
T ee ka
Au we
Itaalia
4.Are we switching to lesspolluting fuels?
4.Kas toimub üleminek vähemsaastavatele kütustele?
The European Commission strategy to strengthenenvironmental integration within energy policy stresses theneed to increase the share of cleaner energy production anduse. This is reflected in the sixth environmental actionprogramme which, as part of the climate change priorityactions, encourages the use of renewable and low-carbonfossil fuels for power generation.
Euroopa Komisjoni strateegia keskkonnaintegratsioonitugevdamiseks energiapoliitika raames rőhutab vajadustsuurendada puhtama energiatootmise ja –kasutamise osakaalu.See kajastub kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis, miskuulub prioriteetsete kliimamuutuste-alaste meetmete hulka ningjulgustab energiat tootma taastuvatest ja madalasüsinikusisaldusega fossiilsetest kütustest.
The share of fossil fuels in total energy consumption declinedonly slightly between 1990 and 1999.
Ajavahemikus 1990 kuni 1999 langes fossiilsete kütuste osakaalenergia kogutarbimises vaid őige pisut.
However theenvironment benefited from a major change in the fossil fuelmix, with coal and lignite losing about one third of theirmarket share and being replaced by relatively cleaner naturalgas, resulting in reduced emissions of greenhouse gases andacidifying substances.
Samas aga tulikeskkonnale kasuks suur muutus fossiilsete kütuste bilansis, kussüsi ja ligniit kaotasid umbes kolmandiku oma turuosast ningvahetati välja suhteliselt puhtama loodusliku gaasi poolt.Tulemuseks oli kasvuhoonegaaside ja hapestavate ainete heitmetevähenemine.
This was due mainly to fuel switching inpower generation, encouraged by the high efficiency and lowcapital cost of combined-cycle gas plants, the liberalisation ofelectricity markets, low gas prices in the early 1990s and theimplementation of the EU large combustion plant directive.Oil retained its share of the energy market, reflecting itscontinued dominance in the ever-growing road and airtransport sectors.
Kőik see toimus peamiselt tänu elektritootmiseüleviimisele vähem saastavatele kütustele, mida stimuleeriskombineeritud tsükliga gaasijaamade kőrge efektiivsus ja madaladpőhikapitalikulud, elektriturgude liberaliseerimine, madaladgaasihinnad 1990ndate alguses ning Euroopa Liidu suurtepőlemisseadmete direktiivi rakendamine. Vedelkütused säilitasidenergiaturul oma turuosa, milles kajastub vedelkütuste jätkuvdomineerimine üha kasvavas maantee- ja őhutranspordisektoris.
Baseline projections suggest only limited changes in theenergy mix of total energy consumption by 2010, highlightingthe need to strengthen support for renewable energy (seenext section). The projections also indicate that fossil fuelswill take a larger share of increasing electricity productionwhile the switch to gas-fired electricity production is expectedto continue.
Aastaks 2010 prognoositakse energia kogutarbimisesenergiakasutuse struktuuris vaid piiratud muutusi, mis rőhutabvajadust tugevamalt toetada taastuvenergiat (vt. järgmine osa).Prognooside kohaselt katavad fossiilsed kütused suurema osakasvavast elektritootmisest, kusjuures üleminek gaasipőhiseleelektritootmisele arvatavasti jätkub.
The switch from coal to natural gas is not expected tocontinue beyond 2010.
Arvatakse, et pärast 2010. a. üleminek söelt looduslikule gaasile eijätku.
Increased electricity production fromfossil fuels, slow growth of electricity production fromrenewable sources and the decrease in nuclear-powered
Tőenäoliselt hakkavad süsinikdioksiidi heitmed siiskasvama, sest suureneb elektri tootmine fossiilsetest kütustest,elektri tootmine taastuvatest energiaallikatest kasvab aeglaseltning tuumajaamade ekspluatatsioonist väljaviimisega vähenebelektri tootmine tuumaenergia jőul.
Fossil fuels continue to dominate energy use, butenvironmental pressures have been limited by switching fromcoal and lignite to relatively cleaner natural gas.
Energiakasutuses domineerivad jätkuvalt fossiilsed kütused, kuidüleminek söelt ja ligniidilt suhteliselt puhtamale looduslikule gaasileon vähendanud koormust keskkonnale.
Fossil fuels and nuclear power continue to dominate electricityproduction, but the environment has benefited from the switchfrom coal and lignite to natural gas.
Elektritootmises domineerivad jätkuvalt fossiilsed kütused jatuumaenergia, kuid üleminek söelt ja ligniidilt looduslikule gaasileon keskkonnale kasuks tulnud.
Carbon dioxide emissions from electricity production fell by 8 %between 1990 and 1999 despite a 16 % increase in the amountof electricity produced.
Ajavahemikus 1990 kuni 1999 kahanesid elektritootmisesttulenevad süsinikdioksiidi heitmed 8 %, seda hoolimata toodetudelektrikoguse 16 %-lisest kasvust.
Figure 12:Electricity production by source
Joonis 12:Elektritootmineenergiaallikate lőikes
Figure 11:Total energy consumption bysource
Joonis 11:Energia kogutarbimineenergiaallikate lőikes
Natural gas
Looduslik gaas
Coal, lignite and derivatives
Süsi, ligniit ja derivaadid
Crude oil and products
Toornafta ja saadused
Note: Fuels other than those listed in the legendhave been included in the diagram but their shareis too small to be visible.Source: Eurostat, NTUA.
Märkus: Diagramm sisaldab ka seletuses loetlemata kütuseid, kuid kuna nende osakaal on liiga väike, pole neid näha.Allikas: Eurostat, NTUA.
Meeting the renewable energy targets will be challenging.Taking account of the projected increase in energyconsumption, the growth rate of renewable energy (bothelectricity and heat) will have to more than double comparedwith that between 1990 and 1999 if the EU’s indicative targetof a 12 % share of renewable energy sources in total energyconsumption by 2010 is to be met.
Taastuvenergiaalaste eesmärkide täitmine on raske ülesanne.Arvestades energiatarbimise prognoositud kasvu peabtaastuvenergia (nii elektri kui soojuse) kasvutempo enam kuikahekordistuma vőrreldes kasvutempoga ajavahemikus 1990 kuni1999 — kui Euroopa Liit tahab täita oma suunavat eesmärkisuurendada aastaks 2010 taastuvate energiaallikate osakaaluenergia kogutarbimises 12 %-ni.
Similarly the growth rate inelectricity from renewable energy sources will have to increaseroughly twofold to meet the EU indicative target of 22.1 % ofgross electricity consumption from renewable energy sourcesby 2010.
Ning samamoodi, et täita Euroopa Liidu suunav eesmärksuurendada aastaks 2010 taastuvatest energiaallikatest toodetudelektri tarbimine elektri brutotarbimises 22,1 %-ni, peabtaastuvatest energiaallikatest toodetava elektri kasvutemposuurenema umbes kaks korda.
Financial, fiscal and administrative barriers, the low economiccompetitiveness of some renewables and the lack ofinformation and confidence amongst investors all hinder thedevelopment of renewable energies.
Taastuvenergia arengut takistavad finants-, maksu- jaadministratiivtőkked, mőningate taastuvate energiaallikate madalmajanduslik konkurentsivőime, informatsiooninappus ningkindlustunde puudumine investorite hulgas.
There are, however, encouraging signs that growth inrenewable energy can be considerably accelerated with theright mix of support measures.
Kuid on ka julgustavaid märke selle kohta, et őigeidtoetusmeetmeid valides saab taastuvenergia kasvu oluliseltkiirendada.
For example the rapidexpansion of EU wind and solar electricity was driven by Denmark (wind only), Germany and Spain and resulted fromsupport measures such as ‘feed in’ arrangements thatguaranteed a fixed favourable price.
Näiteks tuule- ja päikeseenergeetika kiirele levimisele Euroopa Liidus andsid tőuke Taani (tuule osas), Saksamaa ja Hispaania ning eelnesid toetavad meetmed, mis näiteksgaranteerisid soodsa fikseeritud hinna.