natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Other measures for the conversion or diversification of the local economic fabric may qualify for assistance from the European Regional Development Fundif the projects concerned are located in a region whose development is laggingbehind (Objective 1 under the Structural Funds) or are aimed at the economicand social conversion of areas experiencing structural difficulties (Objective 2under the Structural Funds),which include most of the areas dependent onfishing.
Selle sektori arengu märksõnadeks peavadsaama kaasaegsus ning jätkusuutlikule ja vastutustundlikule kalavarude kasutamisele tuginev konkurentsivõime.
Conclusion
Eesmärk nr.
The FIFG is proof positive of the European Union’s commitment towards thefishing industry,an industry whose continued survival is essential to the economy of coastal regions and to the supply of the Community market in fisheryproducts and whose twin keywords for the future must be a modern approachand competitiveness based on sustainable and responsible exploitation of fishery resources.
Struktuurifondid Üldnimetus, mis hõlmab mitmeid finantsmeetmeid: ERDF (Euroopa Regionaalfond), ESF (Euroopa Sotsiaalfond), le EAGGF (Euroopa Põllumajandusearendus- ja tagatisfond) ja FIFG (Kalanduse Arendusrahastu). Läbi nende fondide eraldab Euroopa Liit omapoolset abi majanduslike ja sotsiaalsete struktuuriprobleemide lahendamiseks, millega vähendatakse ebavõrdusust erinevatepiirkondade ja sotisaalsete gruppide vahel.
Community support framework (CSF)A multiannual development contract drawn up jointly between individual Member States and the European Commission.The CSF sets out the development objectives,the priorities selected for Community intervention and theindicative financing plan.The fisheries sector is more often than not one of thepriorities of the Objective 1 CSF for the countries and regions concerned.
Nõukogu määrus 17. detsembrist 1999 (EÜ) nr. 2792/1999, millega määrataksekindlaks ühenduse struktuurimeetmete detailsed eeskirjad kalandussektoris(Euroopa Ühenduste Ametlik Teataja L 337 , 30.12.1999).
Operational programme (OP)Coherent set of multiannual measures involving one or more Structural Funds.Submitting an OP after the CSF has been approved is the most frequent methodof requesting financial assistance from the Structural Funds.
Nõukogu määrus 17. maist 1977 (EÜ) nr. 1258/1999 ühtse põllumajanduspoliitika rahastamisest (Euroopa Ühenduste Ametlik Teataja L 160 , 26.06.1999).
-ANAGING฀lSHERIES฀IN฀THE฀%5฀
+ALAVARUDE฀MAJANDAMINE฀%,IS฀
Total catches
Kogupüük
Community aid
Ühenduse abi
External trade
Väliskaubandus
Countrycodesused in thispublication
Käesolevasväljaandeskasutatud riigitähised
Acceding and candidate countries
Liituvad ja kandidaatriigid
Croatia Former Yugoslav Republic of Macedonia Turkey
Horvaatia Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik Türgi
Totalworld production offisheriesproductscontinuesto steadilyincrease.
Maailma kalatoodete kogutoodang jätkab kindlatkasvamist.
With 5% ofthistotalthe enlarged European Union (EU-25) isthe second largestproducer in the world after China.
Laienenud Euroopa Liit(EL-25), misannab nimetatudkogutoodangust5%, on maailma suuruseltteine tootja pärast Hiinat.
Although the 10 new Member Statesadded 10%incrementallyto EU-15 production, EU totalproduction hasslightlydecreased compared with previousyears.
Kuigi 10 uutliikmesriiki suurendasid ühendusekogutoodangut10% võrra EL-15 toodanguga võrreldes, on ELi kogutoodang eelmiste aastatega võrreldesnatukevähenenud.
Within the EU,the largestproducersbyvolume remain Denmarkand Spain.
ELi siseselton suurima tootmismahuga endiselt Taani ja Hispaania.
Main world producers(2003)(catchesand aquaculture)
Maailma suurimad tootjad (2003)(püükja akvakultuuritoodang)
EU and the world (2003)(catchesand aquaculture)
ELja maailm (2003)(püükja akvakultuuritoodang)
EU-25 World
EU-25Maailm
Restofthe world
Ülejäänud maailm
United St ian F s s u
Vene Föder
Production by Member State (2003) (catchesand aquaculture) (volume in tonnes)
Liikmesriikide toodang (2003) (püükja akvakultuuritoodang) (mahttonnides)
Production byacceding and candidate country(2003) (catchesand aquaculture) (volume in tonnes)
Liituvate ja kandidaatriikide toodang (2003)(püükja akvakultuuritoodang) (mahttonnides)
The poor state ofa number ofcommerciallyimportantfish stockshasled to a declining trend in catchesin the EU asithasin the restofthe world.
Kaubanduslikultoluliste kalavarude kahanemise tulemusena väheneb pidevaltkogupüüknii Euroopa Liiduskui kõikjalmujal.
Most EU catchesare taken in watersbordering the European Union such asthe Eastern Atlantic and the Mediterranean.
Suurem osa ELi kalasaagistpüütakse sellistest Euroopa Liiduga piirnevatestvetestnagu Atlandi ookeani idaosa ja Vahemeri.
Pelagicspeciessuch asherring, spratand mackerelare the mainstay of EU non-industrialcatches. The combined catches of Denmark and Spain accountfor aboutone third ofthe European Union'stotalcatches.
Sellised pelaagilised liigid nagu heeringas, kilu ja makrellmoodustavad ELi mittetööstusliku püügi põhiosa.Taani ja Hispaania püügid kokku annavad umbeskolmandiku Euroopa Liidu kogusaagist.
Totalworld catchesbymajor fishing area (2003)
Maailma kogusaaksuuremate püügikohtade järgi (2003)
Total EU-25 catchesbymajor fishing area (2003)
ELi kogusaaksuuremate püügikohtade järgi (2003)
Pacific, Northwest
Vaikse ookeani loodeosa
Pacific, Southeast
Vaikse ookeani kaguosa
Pacific, Western Central
Vaikse ookeani läänepiirkonna keskosa
Pacific, Northeast
Vaikse ookeani kirdeosa
Mediterranean and Black Sea 502 905
Vahemeri ja Mustmeri502 905
Pacific, Eastern Central
Vaikse ookeani idapiirkonna keskosa
Mediterranean and Black Sea
Vahemeri ja Mustmeri
Other areas112 801
Muud piirkonnad112 801
Totalcatchesofmain world producers, by Member State or acceding and candidate country(2003) (volume in tonnes)
Maailma peamiste tootjate kogusaakliikmesriikide, liituvate ja kandidaatriikide lõikes(2003) (mahttonnides)
Catches of Member Statesasa share of total EU catches(2003)
Liikmesriikide kalasaagi osakaal ELi kogusaagis(2003)
Top 5 species by Member State (2004)
Liikmesriikide viisolulisematkalaliiki (2004)
Blue mussel
Söödavrannakarp
Grass carp
Valgeamuur
Groupers
Kivikohad
Top 5 speciesbyacceding and candidate country(2004)
Liituvate ja kandidaatriikide viisolulisematkalaliiki (2004)
Both the totalvolume and the totalvalue of European (EU-15) landingshave stayed relativelystable since 2002 withan average price for fisheriesproductsin the EU at€ 1.37/kg.
Nii Euroopa (EL-15) lossimiste kogumahtkui koguväärtuspüsivad 2002. aastaga võrreldessuhteliseltstabiilsena, kalatoodete keskmine hind on EL-is1,37 eurotkilogrammi kohta.
These landingsrepresentthe value and weightoffisheriesproductslanded in ports of EU Member Statesbyallvessels, withoutdistinction oforigin.
Allpooltoodud lossimised kajastavad Euroopa Liidusadamateskõikide laevade (arvestamata nende päritoluriiki) lossitud kalatoodete maksumustja kaalu.
Volume and value oflandingsin Member States(2004)(volume in tonnes, value in thousands of EUR)
Liikmesriikidestoimunud lossimiste mahtja rahaline väärtus(2004) (kogused tonnides, väärtustuhandeteseurodes)
Employmentin the fisheriessector playsa significantrole in regionswhere other economicalternativesare scarce.
Kalandussektori tööhõive on oluline piirkondades, kuson vähe alternatiivseid tööstusharusid.
The number ofpeople employed in the fisherysector isnotlimited to the number offishermen atsea.
Kalandussektorishõivatud inimeste arvei hõlma ainultmerelkäivaid kalamehi.
The aquacultureand processing sectors, aswellasancillaryindustriessuch asmarketing, distribution and shipbuilding are also importantsourcesofemployment.
Akvakultuur ja töötlevtööstusning sellised toetavadtööstusharud nagu turustamine, vahendamine ja laevaehituson samuti olulised tööhõiveallikad.
Totalemploymentin the fisherysector (2004)
Kogu tööhõive kalandussektoris(2004)
The main objective ofthe Common Fisheries Policy is to achieve sustainable exploitation offisheriesresources.
Ühise kalanduspoliitika põhieesmärkon jõuda kalavarude säästva kasutamiseni.
To thatend,the managementoffleetcapacityisan essentialtool.
Selle eesmärgi täitmisekson hädavajaliklaevastiku võimsuse reguleerimine.
Under Communitylaw, the totalcapacityofthe fishing fleetcannotincrease; and ifpublicfinancing isgranted for decommissioning a fishing vessel, the corresponding capacitycannotbereplaced – the reduction in fleetcapacitymustbe permanent.
Ühenduse õiguse kohaseltei tohi kalalaevastiku koguvõimsussuureneda; ning kui kalalaeva kasutusestkõrvaldamisekson antud riiklikku abi, ei tohi sellele vastavatvõimsustasendada – laevastiku võimsuse vähendamine peab olema alaline.
Over the past10 yearsthe capacityofthe EU-15 fishing fleethasdecreased ata steadyyearlyrate ofapproximately1.5% in termsoftonnage and 2% in termsofpower.
Viimase 10 aasta jooksulon EL-15 kalalaevastiku võimsus igal aastal ühtlaselt vähenenud: 1,5% tonnaaži ning 2% võimsuse osas.
Despite theenlargementofthe EU in 2004, the number ofvesselsin January2006 wasslightlylessthan 90,000 – 17,000 lessthan in 1995.
Hoolimata ELi laienemisest2004. aastal, oli laevade arv2006. aastalveidi alla 90 000, mison 17 000 võrra vähem kui 1995. aastal.
The fishing fleet of Member States(on 31 December 2005)
Liikmesriikide kalalaevastik(31. detsembril2005)
Number ofvessels
Laevade arv
Engine power in kW
Laevastiku võimsus kW
The European fishing fleeton a downward trend(January1995 – January2006)
Euroopa kalalaevastiku vähenemistrend(jaanuar 1995 kuni jaanuar 2006)
*Fleet of French overseasdepartmentsnow taken into accountin European fleetcalculations**European fleetfollowing enlargementon 1 May2004
*Prantsusmaa ülemeredepartemangude laevastikloetakse nüüd Euroopa laevastiku hulka.**Euroopa laevastik1. mai 2004. aasta laienemise järel.
Share of EU fishing fleet by Member State(on 31 December 2005)
Liikmesriikide osakaal ELi kalalaevastikus(31. detsembril2005)
Aquaculture playsan importantsocio-economicrole in several European regionsand the industrycontinuesto have a brightfuture.
Akvakultuurilon mitmetes Euroopa piirkondadesoluline sotsiaalmajanduslikrollning selleltööstuselon paljulubavtulevik.
EU aquaculture outputisin the region of1.4 million tonnes, while itsvalue approaches€ 2.8 billion.
ELi akvakultuuritoodangu mahton ligikaudu 1,4 miljonittonni ning selle väärtusläheneb 2,8 miljardile eurole.
This represents approximately 2.5% oftotalworld aquaculture production byvolume and 4.6% byvalue.
See moodustabumbes2,5% kogu maailma akvakultuuritoodangu mahustning 4,6% selle väärtusest.
The EU istheworld production leader for certain species: trout, sea bass, sea bream, European eel, turbot, and mussels.
ELon maailma suurim lõheliste, ahvenaliste,merikogerlaste, hariliku angerja, hariliku kammelja ja rannakarplaste tootja.
Aquacultureaccountsfor approximately19% ofthe totalvolume of EU fisheryproduction, and 30% byvalue.
Akvakultuur annab umbes19% ELi kalatoodangukogumahustja 30% koguväärtusest.
Totalaquaculture production by Member State (2003)
Akvakultuuri kogutoodang liikmesriikides(2003)
(volume in tonnesand value in thousands of EUR)
(kogustonnidesja maksumustuhandeteseurodes)
Totalaquaculture production byacceding and candidate country(2003)
Akvakultuuri kogutoodang liituvatesja kandidaatriikides(2003)
(volume in tonnesand value in thousands of EUR)
(kogustonnidesja väärtustuhandeteseurodes)
Totalaquaculture production ofother importantproducers(2003)
Teiste olulisemate tootjate akvakultuuri kogutoodang (2003)
Top ten speciesproduced in aquaculture in the European Union (2003) (volume in tonnes)
Euroopa Liidu kümme olulisematakvakultuuri liiki (2003)
Cupped oyster
Hiidaustrid
Economicimportance ofaquaculture compared to totalfisheryproduction* (2003)
Akvakultuuri majandusliktähtsusvõrreldeskalanduse kogutoodanguga* (2003)
* Totalproduction isthe sum oflandingsin the ports of Member Statesand aquaculture production.
*Kogutoodang on liikmesriikide sadamateslossimiste ja akvakultuuritoodangu summa.
Top 5 speciesproduced inaquaculture by Member State(2004) (volume in tonnes)
Liikmesriikide viisolulisematakvakultuuri liiki (2004)
Lithuania*
Leedu*
Cupped oysters
Hiidaustrid
Top 5 speciesproduced inaquaculture byaccedingand candidate country(2004)
1 970 akvakultuuri liiki (2004)
Fisheriesproductsplayan importantrole in the European dietasa valuable source ofprotein and asa healthyfood.Consumption within the European Union (EU) varies, from a high of56.5 kg per head per year in Portugalto a low of4.4 kg/head/year in Hungary.
Väärtusliku proteiiniallikana ja tervisliku toiduna on kalatoodetel Euroopa toidulaualoluline roll. Kala tarbimine Euroopa Liidus (EL) varieerub piirkonniti alates4,4 kg inimese kohta aastas Ungaris kuni 56,5 kg inimese kohta aastas Portugalis.
With the enlargementofthe Union, average EU consumption standsat22.7 kg/head/year,slightlyhigher than the world average of20 kg/head/year.
Euroopa Liidu laienemise järelon ELi keskmine tarbimine 22,7 kg inimese kohta aastas, mison veidi kõrgem maailmakeskmisest, misjääb 20 kg juurde inimese kohta aastas.
Per capita consumption* offisheryproducts(2001) Supply(kg/head/year)
Kalatoodete tarbimine inimese kohta* (2001),kogus(kg inimese kohta aastas)
*Available supplyper head
*Olemasolevad kogused inimese kohta
byother countries(1999 data) byacceding and candidate country
liituvatesja kandidaatriikides muudesriikides(1999. aasta andmed)
NA: non available data
NA: andmed ei ole kättesaadavad
To achieve the objectivesofthe Common Fisheries Policy (CFP) the European Union providesfinancialsupportto the fishing industryvia the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG, 2000-2006).
Ühise kalanduspoliitika (ÜKP) eesmärkide saavutamisekstoetab Euroopa Liitkalandustläbi Kalanduse Arendusrahastu(FIFG, 2000-2006).
The FIFG providesassistance inareassuch asfleetrestructuring, small-scale fisheries, fishing portsfacilities, sustainable aquaculture, and the processingand marketing offisheriesand aquaculture products. The overallbudgetallocation for the FIFG for the period 2000-2006isnow € 4.1 billion, including fundsallocated to the new Member Stateswhich joined the EU on 1 May2004.
FIFG kaudu rahastatakse näiteksselliseid valdkondi nagu laevastiku ümberkorraldamine, väikesemahulinekalapüük, kalasadamate rajatised, säästevakvakultuur ning kalandus- ja akvakultuuritoodete töötlemine ja turustamine.FIFGile on ajavahemikuks2000–2006 eelarvesteraldatud kokku 4,1 miljarditeurot, kaasa arvatud ELiga 1. mail2004 ühinenud uutele liikmesriikidele eraldatud toetus.
Starting in 2007 the FIFG willbe replaced bythe European Fisheries Fund (EFF) whose governing principlesare designed to respond to the changing needs of European fisheriesin the 21st century.
Alates2007. aastastasendatakse FIFG Euroopa Kalandusfondiga (EFF),mille halduspõhimõtted on kohandatud Euroopa kalandussektori muutuvatele vajadustele 21. sajandil.
Share of total EU structuralaid by Member State(2000-2006 programming period)
ELi struktuuriabi jagunemine liikmesriikide vahel(2000-2006. a programmi raames)
Distribution of FIFG allocationsbyarea ofassistancefor the 2000-2006 programming period
FIFG vahendite jagunemine valdkondade vahelvastavaltajavahemikuks2000-2006 koostatud programmile
Construction ofnew vessels565 208
Uute laevade ehitamine565 208
Aquaculture 299 447
Akvakultuur299 447
Fishing portfacilities248 758
Kalasadamate rajatised248 758
Processing & marketing634 070 25
Töötlemine ja turustamine634 070
EU and nationalaid to the fisheriessector Distribution by Member State for the 2000-2006 programming period (in thousands of EUR)
ELi ja riiklikabi kalandussektorile Jagunemine liikmesriikide kaupa ajavahemikuks2000-2006 koostatud programmi raames
Total public aid
Toetus kokku
Total68 92710 331307 800289 37518 408286 0782 413 473552 06087 386757 5167 73832 18717 1885 7313 59386 00011 302281 945283 4482 3752 61389 086114 132320 2696 048 959
Kokku68 92710 331307 800289 37518 408286 0782 413 473552 06087 386757 5167 73832 18717 1885 7313 59386 00011 302281 945283 4482 3752 61389 086114 132320 2696 048 959
Processing & marketing Socio-economic measures
Töötlemine ja turustamine
Aquaculture
Kalasadamate rajatised
Fishing portfacilities
Sotsiaalmajanduslikud meetmed
Others
Akvakultuur
National10 920
Siseriiklik toetus
National4 768
Siseriiklik toetus
National1 150
Siseriiklik toetus
National3 831
ELi toetus10 081
National 250
ELi toetus250
The value offisheriesproductsproduced bythe processing industryisroughlydouble the combined value oflandingsand aquaculture production. Firmsin the sector tend to be small, the majorityhaving 20 employeesor less.
Töötleva tööstuse toodetud kalatoodete väärtuson umbeskakskorda suurem kui lossimiste ja akvakultuuritoodangu koguväärtus Üldjuhul on selle sektori ettevõtted väiksed, umbes20 või vähema töötajaga firmad.
The main categoriesofprocessed fisheriesproductsinclude preparationsand canned fish, crustaceansand molluscs.
Töötleva kalatööstusepeamised toodangukategooriad on kulinaariatooted ja kalakonservid, samuti koorikloomad ja molluskid.
Value ofthe outputofthe processing sector (2003) (in thousands of EUR)
Töötleva tööstuse toodangu maht(2003) (tuhandeteseurodes)
Number ofpersonsemployed bythe processing sector (2003)
Töötlevastööstuseshõivatud inimeste arv(2003)
Number offish processing and marketing firms(2003) number ofcompanieswith 20+ employees
Üle 20 töötajaga ettevõtete arv
Source: Eurostat; European Commission, Directorate General for Fisheries, Socio-economicstudies(2000).
Allikas: Eurostat, Euroopa Komisjon, kalanduse peadirektoraat, sotsiaalmajanduslikud uuringud (2000).
The EU isthe world'sbiggestnetimporter offisheriesproductsand continuesto increase itsdependencyon importsfor itsfish supply.
ELon maailma suurim kalatoodete importija ning ühenduse sõltuvuskalatoodete impordistüha suureneb.
Italso playsa major role asan exporter ofhigh-value fish products.
Ühenduselonka oluline rollkõrge väärtusega kalatoodete eksportijana.
Spain remainsa keyexporter andimporter offisheryproductsto third countriesin value terms, while Denmarkisthe single biggestexporting country, in both value and volume terms.
Koguväärtuse pooleston kolmandatesse riikidesse kalatoodeteeksportijatestja nende importijatest võtmetähtsus endiselt Hispaanial, samaskui Taani on suurim eksportijariiknii toodete väärtuse kui ka koguse poolest.
Totalexportsand importsoffisheriesproducts(2003)
Kalatoodete ekspordi ja impordi kogumaht(2003)
(volume in tonnesand value in thousands of EUR)
(kogused tonnidesja väärtustuhandeteseurodes)
Volume ofimportsin tonnes Volume ofimportsin thousands of EUR
Impordimaht tonnides Impordimaht tuhandetes eurodes
and value in thousands of EUR)
ja väärtustuhandeteseurodes)
Exportsand importsoffisheriesproducts(2003) (volume in tonnes Fresh, chilled or frozen
Kalatoodete eksportja import(2003) (kogused tonnides Värske, jahutatud või külmutatud
and value in thousands of EUR)
(kogused tonnidesja väärtustuhandeteseurodes)
Exportsand importsoffisheriesproducts(2003) (volume in tonnes Salted, smoked or dried
Kalatoodete eksportja import(2003)Soolatud, suitsutatud või kuivatatud
Exportsand importsofcrustaceansand molluscs(2003)Fresh, chilled, frozen, dried, salted
Koorikloomade ja molluskite eksportja import(2003)Värske, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolatud
Exportsand importsofcrustaceansand molluscs(2003) (volume in tonnes Preparations and preserves
Koorikloomade ja molluskite eksportja import(2003)Kulinaariatooted ja konservid
(volume in tonnesand value in thousands of EUR)
ja väärtustuhandeteseurodes)
Exportsand importsofmealsand solubles(2003)Preparationsand preserves
Kalajahu ja kalamahlade eksportja import(2003) (kogused tonnides Kulinaariatooted ja konservid
Maritime factsand figures
Merendusteemalisedfaktid ja arvud
European Commission http://ec.europa.eu/maritimeaffairs
Euroopa Komisjon http://ec.europa.eu/maritimeaffairs
WHY LOOK ATTHE OCEANS IN AN INTEGRATED MANNER?
MIKSTULEB OOKEANEKÄSITLEDA TERVIKLIKULT?
GEOGRAPHY AND POPULATION
GEOGRAAFIA JA ELANIKKOND
From the earliest times, the oceans and seas have played a leading role in the development of European culture, economy, identity and history.
Juba iidsetestaegadeston ookeanid ja mered mänginud Euroopa kultuuri, majanduse,identiteedi ja ajaloo kujunemiseljuhtrolli.
• The continent of Europe is surrounded by four seas: the Mediterranean, the Baltic, the North Sea and the Black Sea; and by two oceans: the Atlantic and the Arctic.
• Euroopa mandritümbritseb neli merd: Vahemeri, Läänemeri, Põhjameri ja Mustmeri; jakaksookeani: Atlandi ookean ja Arktika ookean.
So far, EU policies on maritime transport, industry, coastal regions, offshore energy, fisheries,the marine environment and other relevant areas have been developed separately.
Siiani on meretranspordi, tööstuse, rannikualade, avamereenergia, kalanduse, merekeskkonna ja muude seonduvate valdkondade ELi poliitikatarendatud eraldi.
Of course,there has been an effort to ensure their impact on each other was taken into account.
Mõistagi on tehtudjõupingutusi, ettagada nende vastastikuse mõju arvestamist.
But noone was looking at the broader links between them.
Entmitte keegi ei pööranudtähelepanu valdkonnavahelistele laiematele seostele.
No one was examining in a systematicmanner how these policies could be combined to reinforce each other.
Mitte keegi ei uurinud süstemaatiliselt,kuidasneid poliitikavaldkondi võiksüksteise tugevdamisekssobitada.
And yet, activities onoceans and seas are increasing so much that the conflicting uses of the oceans are becomingmore difficult to manage as can be seen below:
Samassuurenebookeanide ja merede kasutamine selliselmääral, etookeanide konfliktsete kasutusaladehaldamine muutub üha raskemaks, nagu on näidatud allpool:
• Europe’s Outermost Regions result in areas of Europe also being surrounded by the Caribbean Sea and the Indian Ocean.
• Euroopa äärepiirkondade hulka kuuluvad ka need Euroopa alad, mida ümbritsevad Kariibimeri ja India ookean.
• The maritime surface areas under the jurisdiction of the Member States are larger than thetotal land area of the European Union.
• Liikmesriikide volialasse kuuluvate merealade pindala on kogu Euroopa Liidu maismaapin-dalastsuurem.
North Sea: Existing and Prospective Uses and Nature Conservation
Põhjameri: praegused ja tulevased kasutusalad ja looduskaitse
• The European Union has a coastline of 68 000 km – that is over 3 times longer than that ofthe US and almost 2 times that of Russia.
• Euroopa Liidu rannajoon on 68 000 km pikk– see ületab Ameerika Ühendriikide rannajoonepikkustüle kolme korra ja Venemaa oma peaaegu kakskorda.
• No European resident lives more than 700 km away from the coast.
• Ükski Euroopa elanikei ela rannikustkaugemalkui 700 km.
Continental Shelf/EEZTerritorial Waters/12 nm Zone
Mandrilava/majandusvöönd Territoriaalveed/12 nm piirkond
• Almost half of the Union's population lives less than 50 km from the sea, although thepopulation is concentrated in urban areas along the coast.
• Peaaegu pool Euroopa Liidu elanikkonnastelab vähem kui 50 km kauguselmerest, kuigielanikkond on koondunud rannikuäärsetesse linnapiirkondadesse.
Traffic Separation Scheme Restricted Area Anchoring Area
Liikluse eraldamise skeem Keeluala Ankruala
Platforms
Platvormid
Petroleum Platform (In Use)Natural Gas Platform (In Use)
Naftaplatvorm (kasutuses)Maagaasiplatvorm (kasutuses)
Population density
Elanikkonna tihedus
(Inhabitants per km
(inimesi km kohta)
Natural Gas (In Use)
Maagaas (kasutuses)
Offshore Windfarms (Pilot Phase)
Avamere tuuleenergiarajatised(pilootfaas)
In Use Approved
Kasutuses Heakskiidetud
Share of population
Elanikkonna osakaal
In Use
Kasutuses
20 Mill. Inhabitants
20 mln elanikku
Coastal population Inland population
Rannikualade elanikkond Sisemaa elanikkond
Dredged Material (In Use)Ammunition (Out Of Use)Dredged Material (Out Of Use)
Draagitud materjal(kasutuses)Laskemoon (kasutuskõlbmatu)Draagitud materjal(kasutuskõlbmatu)
Nature Conservation
Looduskaitse
Coastal zone: Stripe of 50 km alongthe coastline
Rannikupiirkond: 50 km laiune ribarannajoone ääres
The legend is not exhaustive
Legend ei ole täielik
It is now time to bring all these elements together and forge a new vision for the managementof our relations with the oceans.
Nüüd on käesaeg ühendada kõikneed elemendid ja koostada uusnägemusookeanidekasutamise haldamisest.