natgillin/translations-raw huggingface dataset:
50.The Commission welcomesthe observa-tionthatitappliedappropriatecorrec-tionsinallcases of public procurement weaknesses.
50.Komisjonnõustubtähelepanekuga,et tegikõigiljuhtudel,kushankemenet-luseivastanudeeskirjadele,vajalikud muudatused.
In this case, the Greek authorities carried out the necessary procedures for selecting a designerforthe equipmentin the watertreatment plant.
Asjaomasel juhul viisid Kreeka võimud läbi veepuhastusjaamaseadmete projek-teerijavalimiseksvajalikud menetlused.
Thecontract signed in December 2009 provides for completionofthedesignoftheneces-sarylayout and water purification equipment within80calendardays.
2009.aastadetsembrisallakirjutatud lepingus onsätestatud vajaliku projekti-plaanijaveepuhastusseadmete projekti koostamine80kalendripäevajooksul.
Thecon-tractfor additional works will besigned subsequently, withthe aim of completing the work within 2010.
Hiljemkirjutatakseallalisatöödeleping eesmärgigaviiatöölõpule2010.aasta jooksul.
However,itnotesthatin80 %ofcases the costincreases werelessthan 30 %.
Komisjonjuhibtähelepanu aga sellele, et 80%juhtudestsuurenes maksumusalla 30%.
Academicresearchreportsthatlarge infrastructure projects are verycomplex undertakingsand,historically,escala-tionsofcostssignificantlybeyondini-tial budgets are very common.
Teadusuuringutekohaseltonsuured infrastruktuuriprojektidvägakeerukad ettevõtmisedjavarasemaltonesialgse eelarve märkimisväärne ületamine olnud vägatavaline.
Such cost overrunsmayexceed50 %andreach 100 %inrealterms.
Maksumusesuurenemine võib ületada 50%ja ulatudategelikkuses 100%ni.
The application of Article 40 of Regulation(EC) No 1083/2006 providesforasystematic use ofthe CBA for major projects. While examining major project applicationsforthe 2007–13 programming period,the Commission verifies whetherthe CBA methodology has been consistentlyfollowed.
Määruse(EÜ)nr1083/2006artikli40 rakendaminetagabtasuvusanalüüside süstemaatilisekasutusesuurprojektide puhul.Programmiperioodi2007–2013 suurprojektidetaotlustekontrollimisel kontrollib komisjon, kastasuvusanalüüsi metoodikatonjärjepidevaltjärgitud.
Unliketheprevi-ous programming periodthe Commission is not appraising Cohesion Fund projects belowthe 50 million eurothreshold.Itis the Member States’ responsibilityto carry out properly the CBA and estimate the funding gapfor each project.
Erinevaltvarasemast programmiperioodist ei hinda komisjon Ühtekuuluvusfondi projekte, mille maksumusjääb alla 50 miljonieuro.Liikmesriik onkohusta-tud viimaläbi nõuetekohasetasuvusana-lüüsija hindamaiga projektirahastamise puudujääki.
55.Member States areincharge of defining thecapacity ofthe proposedinfrastruc-tures, accordingtothe expected demand. Thelife-cycleofmostoftheseinfra-structuresbeing measuredintermsof decades,anassessment oftheir operat-ingrateshould accordingly also beseen underthislonger-term perspective.
55.Liikmesriikideülesanneonmäärata soovitudinfrastruktuurivõimsusvas-tavaltprognoositudnõudlusele.Kuna valdavaltmõõdetakseinfrastruktuuri elutsüklitkümnendites,tuleksnende toimimismäärasamutihinnatapikemas perspektiivis.
57.(a)Withintheauditedsampleactually only one project out ofseven, or14 %, operates atlowlevel.
57. a)Auditivalimisonmadalkasutusmäär tegelikultvaidühelprojektilseitsmest, s.o 14%-l.
58.(a)The Commissionreferstoitsreplyto paragraph 55.
58. a)Komisjonviitabpunktile55antud vastusele.
Forthe2007–13 period,the Commission issuedtwo guidance notes, Working Document No4,‘Guidanceonthe methodol-ogyfor carrying out cost-benefit analysis’ and ‘Guidance note on Article 55 of Council Regulation (EC) No 1083/2006: Revenue generating projects’.
Perioodil2007–2013andiskomisjon väljakakssuunist:töödokumentnr4 „Kulude-tuludeanalüüsimetoodika suunised”ja„Teatisnõukogumääruse (EÜ)nr1083/2006artikli55rakenda-mise kohta: kasumitteenivad projektid”.
Thesystematic useofthesehasimprovedconsiderably the quality of CBAs submitted by Member States.
Nende süstemaatiline kasutamine on oluliselt parandanudliikmesriikide esitatud tasuvusanalüüsidekvaliteeti.Program-miperioodi 2007–2013rahastamise puudujäägi metoodika onselgeltsätestatud määruse(EÜ)nr1083/2006artiklis55.
The ‘funding gap’ methodologyis clearly defined in Article 55 of Regulation (EC) No 1083/2006, applicabletothe 2007–13period.Itdidnotapplyinthe same wayforthe period 2000–06forthe ERDF, wherefor projects generatingsub-stantial netrevenues maximum co-financ-ingrates were established.
Seda ei kohaldatud ERFile samal viisil programmiperioodil 2000–2006, mil olu-listpuhaskasumitteenivateleprojekti-dele kehtestati maksimaalsed kaasrahastamismäärad.
Box 8.first paragraph The Commission underlines that it is Member States’ responsibilitytoselect and monitor ERDF cofinanced projects intheframeworkofoperationalpro-grammes.
8. selgituse esimene lõik Komisjon rõhutab, etliikmesriikide ülesanne on valida väljajajälgida ERFi kaas-rahastatudprojekterakenduskavade raames.
The Commission approves only major projects.Inthiscontext, possible conflictingstrategiesbetweenregional andlocalleveladministrationsfall beyondthe Commission’sscope ofcom-petence.
Komisjon kinnitab vaidsuurpro-jekte.Selleskontekstiseikuuluvõima-likudvastuolud piirkondlikejakohalike strateegiate vahel komisjoni pädevusse.
The Commission’s guidance onrevenue generating projects strivedfor maximum consist-encyinthe methodsapplied,especially within a given Member State.
Komisjoni suunistes kasumitteenivate projektidekohta püüti tagadarakendatavate metoodikate mak-simaalnejärjepidevus,eeskättkõnealu-sesliikmesriigis.
However,a mere applicationofthefundinggapprinci-plewouldhavecreatedadisincentive toapplythepolluterpaysprinciple.
Rahastamise puudujäägi põhimõtterakendamine oleksmõjunudnegatiivselt„saastaja maksab” põhimõtterakendamisele.
To avoid these negative effects, the Commission proposed to adopt a modified financing gapformulafor water projects.
Nega-tiivsemõjuvältimisekstegikomisjon ettepanekuvõttaveeprojektidepuhul kasutuselerahastamise puudujäägitäien-datudvalem.
Insomecases, affordability andsustain-abilityissues were also considered.
Mõningateljuhtudelkaa-luti kataskukohasusejajätkusuutlikkuse küsimusi.
As ERDF projects are not subject to approval by the Commission, the decisions onthe co-financingrate weretaken by national competent authorities.
Kuna komisjon ERFi projekte ei kinnita, tegidkaasrahastamismäärakäsitlevad otsusedliikmesriikide pädevad ametiasutused.
67.The Commissionreferstoitsreplyto paragraph 66.
67.Komisjonviitabpunktile66antud vastusele.
63.Forthe2007–13period, Working Document No 4,containing guidanceforcar-rying out CBA, provides aset of working rules andindicative valuesfor key param-etersfor CBA(e.g. discountrates,refer-ence periods).Inthe documentthe Com-missionrecommendsthatthe Member States developtheir own CBA guidelines totakeinto accounttheir specificinstitu-tional and economic conditions.
63.Programmiperioodi2007–2013kohta sätestabtasuvusanalüüsideläbivii-misesuuniseidsisaldavtöödokument nr4tööeeskirjadjatasuvusanalüüsi põhinäitajate(ntdiskontomäär,võrd-lusperioodid)soovituslikudväärtused.
67.(a)Forthe2007–13period, Working Document No 4 makes clearthat charging pol-icyshouldtakeinto accountthe projects normalprofitabilityandtheneedto coveroperationalcosts whileensuring affordability(i.e.theimpact oftariffs on users’ income).
Dokumendissoovitabkomisjonliikmes-riikideltöötadavälja omadtasuvusana-lüüsisuunised,võttesarvessekonkreet-seidinstitutsionaalseidja majanduslikke tingimusi.
63.(a)Since 2003the Commission pays particu-larattentiontothe qualityof CBAsand thereforethisissueofincludingdepre-ciation nolonger occurs.
67. a)Programmiperioodi2007–2013kohta antaksetöödokumendisnr4selgelt mõista,ethinnapoliitikapeaksvõtma arvesse projektide normaalset kasumlik-kustja vajadust kattategevuskulud ning samastagadataskukohasus(s.o hindade mõju kasutajatesissetulekutele).
68–69.Seereplyto paragraph 9.
68.-69.Vt vastus punktile 9.
63.(b)The appraisal of Cohesion Fund and major projectsis carried out atthelevel of each individual projecttoassessitsfinancial and economic profitability.
63. b)Ühtekuuluvusfondija suurprojektide hin-daminetoimubkonkreetsete projektide tasandil,ethinnataprojektirahalistja majanduslikku kasumlikkust.
(a)(i)The Commissionagreesthattheidenti-fiedissuesintherecommendationsare importantelementstoensureimproved sustainability oftheregions concerned.
1. soovitus a)i)Komisjon nõustub, etsoovitustestuvas-tatudküsimusedonolulisedelemendid tagamaks asjaomaste piirkondadejätku-suutlikkuse parandamine.
72.(a)Therehasbeenagrowingawarenessof downwardtrendsin water consumption.
72. a)Teadlikkusveetarbimiselangussuunast on kasvanud.
Nonetheless,this was not evidentinthe projectsreviewed bythe Court, asthese trends werenot wellrecognisedinthe 1990sorearly2000s, whentheaudited projectswerepreparedandimple-mented.
Seda aga ei nähtunud kont-rollikojaanalüüsitudprojektidest,sest neidsuundumusieiolnud1990.aasta-telja21.sajandiesimestelaastatel, mil auditeeritud projektid koostatijaraken-dati, veel eriti märgata.
(a) (ii) The Commission agrees on the importance of identifying all possiblealterna-tivesolutionsandsupportsthisrecom-mendation.
a)ii)Komisjon nõustub kõigi võimalikelahen-dustetuvastamisetähtsusegajatoetab sedasoovitust.
It has already acknowledgedtheimport-ance ofthoseissuesinits communication on waterscarcity and droughts, adopted in 2007.
Komisjononjubatunnustanudnende küsimustetähtsust oma 2007. aastatea-tises veepuuduseja põua kohta.
72. (b) The Commission agrees that there is scopeforimprovement,thoughitis dif-ficulttoachieveineachcaseaperfect match between ex-ante demand andsav-ingsforecasts againstthereal outcome.
72. b)Komisjonnõustub,etarenguruumion, enttäiuslikkutasakaalu ex ante nõudluse jasäästuprognooside ningtegelikutule-musevahelonigalüksikuljuhulraske saavutada.
(b)(i)Initscommunicationon waterscarcity and droughts, adoptedin 2007,the Com-missionhasstressedtheimportanceof identifying andimplementing prevention measures(e.g. watersaving,alternative solutions, water pricing policy).
b)i)2007. aastateatises veepuuduseja põua kohta rõhutas komisjon ennetusmeetmete tuvastamise ja rakendamise tähtsust (nt vee säästmine, alternatiivsed lahendused, vee hinnapoliitika).
72.(c)Thelegislativeframeworkapplicableat thetimeofthedesignandsubmission for approval ofthe audited projectsstip-ulatedclearlytheresponsibilities ofthe Commission withregardtothe approval of Cohesion Fund projects and major projects.
72. c)Auditeeritudprojektidekoostamiseja kinnitamiseksesitamiseajalkehtinud õiguslikraamistiksätestassõnaselgelt komisjoni ülesanded seoses Ühtekuuluvusfondi projektide ja suurprojektide kinnitamisega.
The Commission considers that manag-ingauthoritieshaveanimportantrole inensuringthatselected projects meet these performancestandards.
Komisjonleiab, ettaotlustelerangemate nõuetekehtestamine,tasuvusanalüüsi töödokumentjatasuvusanalüüsijuhendi uuendaminepeaksidaitamaparandada tasuvusanalüüside kvaliteetija moodustama üldiseraamistiku projektide hindamiseks.
The Commission considers that stricter requirementsfor applications,the working document on cost-benefit analysis and an updated CBA guide should improve the quality of CBAs and provide a common framework for project appraisal.
Komisjonleiab,etkorraldusasutustel on olulinerolltagamaksvalitud projek-tidevastavustulemusteleesitatavatele nõuetele.
Improving watersupply efficiencyis crucial; othercriteria also needto betaken into account as appropriate.
Veevarustusetõhususesuurendamine on määravatähtsusega;vajaonarvesse võtta ka muidtingimusi.
Inthisrespecttostrengthencapacity inthenew Member States the Jaspers facility wasset upforthe programming period 2007–13.
Sellegaseosesloodiprogrammipe-rioodiks2007–2013rahastamisvahend Jaspers,etsuurendadauuteliikmesrii-kidesuutlikkust.
(b)(ii)Theprogressiveimplementationofthe waterframework directive which harmo-nisestherules on water managementin the EU will allow moreefficientwater resource management.
KOMISJONI VASTUSED b)ii)ELiveemajanduseeeskirjuühtlustava veeraamdirektiivijärkjärgulineraken-daminetagabveeressurssidetõhusama majandamise.
(b)Forthe programme period2007–13and intheframeworkofthesimplification exercise undertakenin 2008–10,the pro-visionsforreporting on ERDF and major projectshave beensignificantlysimpli-fied andstreamlinedto allowfor an easier and more efficient monitoring.
b)Programmiperioodiks2007–2013ja 2008.–2010.aastalihtsustamispüüete raames on oluliselt lihtsustatud ERFi ja suurprojektide aruandlust, ettagadaliht-samjatõhusamseire.
75.(a)The Commission agrees withthe object-iveof minimisingas muchaspossible delaysintheimplementationofco-financed projects. Nonetheless,it notes thatthe complexity ofsuch projects may sometimes be aninherentfactor contrib-utingto delays.
75. a)Komisjonnõustubvõimalikeviivituste miinimumini viimise eesmärgigakaasra-hastatud projektideelluviimisel.Sellest hoolimata märgib komisjon, et niisuguste projektideviibiminetuleneb mõnikord nendele omasest keerukusest.
75.(c)Whilethere werelimited weaknessesin setting grantratesinthe past,resulting fromdeficienciesinthe CBAs,thelegal frameworkandthe Commission’s guide-lineshavebeenstrengthenedforthe 2007–13 period.
75. c)Kunatoetusmääradekehtestamiselon esinenudpuudusi, mistulenevadtasu-vusanalüüside puudustest, ontäiustatud õigusraamistikkujakomisjonisuuniseid perioodiks 2007–2013.
The Commission verifies the respect of conditions atthetime offinal payment.
Komisjonkontrollibtingimustetäitmist lõppmaksetegemise ajal.
The application ofthe costrecovery principle, set out in Directive 2000/60/EC applicablefromthe end of 2010, willfur-therfacilitatethe setting of grantsinthe future.
Alates2010.aastalõpustjõustuvas direktiivis 2000/60/EÜsätestatud kulude katmisepõhimõtterakendamineaitab täiendavalt kaasatoetusmäärade kehtes-tamiseltulevikus.
(a) The Commission agrees that periods in which projectsremainidle duetolack of complementaryinfrastructureshould be reduced,eventhoughitnotesthatthe complexityofsuchprojects maysome-times be aninherentfactor contributing to delays.
2. soovitus a)Komisjon nõustub, et perioode, mil pro-jektidtoetavainfrastruktuuri puudumise tõttuseismajäävad,tulekslühendada, entjuhibtähelepanusellele,etniisu-guste projektide keerukus võib mõnikord paratamatult viivitusi põhjustada.
Inordertostrengthencapacityofthe new Member States to prepare mature projects, the Jaspers facility wassetup forthe programming period 2007–13.
Programmiperioodiks2007–2013loodi rahastamisvahend Jaspers, et suurendada uuteliikmesriikidesuutlikkustküpseid projekte ette valmistada.
The Commissionalsoagreesthat better monitoringofachievementscanhelp Member Statesimprove project management.
Komisjon nõustub ka sellega, et tulemuste parem järelevalve aitab liikmesriikidel parandada projektijuhtimise kvaliteeti.
Recommendation 3
3. soovitus a) i) Komisjon toetab soovitust.
(a)(i)The Commission supportsthisrecommen-dation.
Komisjonleiab,etkorraldusasutustel on olulinerolltagamaksvalitud projek-tidevastavustulemusteleesitatavatele nõuetele.
The Commission considers that manag-ingauthoritieshaveanimportantrole inensuringthatselected projects meet these performancestandards.
Sellegaseosesloodiprogrammipe-rioodiks2007–2013rahastamisvahend Jaspers,etsuurendadauuteliikmesrii-kidesuutlikkust.
(b) (i) The Jaspers facility provides technical assistance to the new Member States whenthey are preparingto submit major projects to the Commission.
b) i) ELi rahastamisvahendi Jaspers kaudu osutataksetehnilistabiuuteleliikmes-riikidele, kes valmistuvad esitama komis-jonilesuurprojektidetaotlusi.
The Commission also has acontract with outside sectoralexperts whocanbeconsulted ontechnical andsocioeconomic aspects of project applications.It considersthat these steps will significantlyimprovethe qualityofapplicationspriortosubmis-siontothe Commission.
Komisjon onsõlminudlepinguvälistevaldkond-likeekspertidega,kelleltsaabküsida nõuprojektiderakendustetehnilisteja sotsiaalmajanduslikeaspektidekohta.
Inthisrespect,tostrengthencapacity inthenew Member States the Jaspers facility wasset upforthe programming period 2007–13.
Komisjonusub,etneedsammud parandavad oluliselttaotlustekvaliteeti enne nende esitamist komisjonile.
Inaddition,thecorrectimplementation ofthe directive on environmental assessment of plans and programmes(Directive 2001/42/EC)isrelevantinthisregard.
Lisaks onselles kontekstis olulineteata-vate kavadeja programmide keskkonna-mõjuhindamisedirektiivi(2001/42/EÜ) nõuetekohanerakendamine.
(b)(ii)Thecostrecovery principle will become applicablebytheendof2010,accord-ingto Article9ofthe waterframework directive.
b)ii)Kuludekatmisepõhimõterakendub 2010.aastalõpukskooskõlasveeraam-direktiiviartikliga9.Komisjonleiab,et seesuurendab ELi vahendite kasutamise tõhusust.
The Commission considersthat this willincreasetheefficient use of EU funds.It willscrutinisetheimplementa-tion by Member States ofthis principle.
Komisjon kontrollibselle põhi-mõttejärgimistliikmesriikides.
(a) (ii) The Commission supports this recommendation andreferstoitsreplyto(a)(i) above.
a)ii)Komisjon nõustub selle soovitusegaja viitab punkti a alapunktilei antud vastusele.
Thecorrectimplementationofthe direct iveonenvironmentalassessment ofprojects(Directive85/337/EEC,as amended)isrelevantinthisregard.
Selleskontekstisontähtisprojektide keskkonnamõjuhindamisedirektiivi 85/337/EMÜ nõuetekohanerakendamine.
(a)(iii)The Commission refers toits reply to(a)(i) above.
a)iii)Komisjonviitabpunktiaalapunktile²i antud vastusele.
(b) The Commission intends to ensure that thereinforced provisionsforthe 2007–13 periodarefullyimplementedand bring the desiredresults.
b)Komisjon kavatsebtagada, et perioodiks 2007–2013täiustatudsätteidjärgitakse ja etsaavutataksesoovitudtulemused.
Special Report No 9/2010 Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best eect?
Eriaruanne nr 9/2010 Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt?
THECOURT’SAUDITFOCUSEDONDOMESTICWATERSUPPLY
KESKENDUSKODUMAJAPIDAMISTE
MEASURES DURING THE 200006 PROGRAMME PERIODIN SPAIN,
ELi ² STRUKTUURIMEETMETE
GREECE,PORTUGALANDITALY,THEMAINRECIPIENTSOFEU
2000£2006 JOOKSUL HISPAANIAS, KREEKAS, PORTUGALIS JA ITAALIAS.
FUNDINGIN THIS AREA.
KÕNEALUSES VALDKONNAS.
THESEINFRASTRUCTURES AIM ATINCREASING THE AVAILABILITY
INFRASTRUKTUURIDEEESMÄRKONVEEKÄTTESAADAVUSEJA
OF WATER, IMPROVING THE QUALITY OF THE WATER DISTRIBUTED
VEEVARUSTUSEKVALITEEDIPARANDAMINENINGVEEVÄRGI
AND THE EFFICIENCY OF THE SUPPLY SYSTEMS.
TÕHUSTAMINE.
THE OBJECTIVE OF THE AUDIT WAS TO ASSESS WHETHER THE MOST
AUDITIEESMÄRKOLIHINNATA,KASKASUTATUDLAHENDUSED
APPROPRIATESOLUTIONS WEREADOPTED,THECOFINANCED
OLIDKÕIGESOBIVAMAID,KASKAASRAHASTATUDPROJEKTID
PROJECTS WERE SUCCESSFUL AND THE OBJECTIVES WERE ACHIEVED
OLIDEDUKADJA KASEESMÄRGID SAAVUTATI ELi EELARVEJAOKS
AT THE LOWEST COST TO THE EU BUDGET.
VÕIMALIKULT MADALATE KULUDEGA.
IMPLEMENTATION OF THE LEADER APPROACH FOR RURAL DEVELOPMENT
LEADERLÄHENEMISERAKENDAMINE MAAELUARENGUS
IMPLEMENTATION OF THELEADER APPROACH FORRURAL DEVELOPMENT
LEADERLÄHENEMISE RAKENDAMINE MAAELU ARENGUS
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet.It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu).
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saate internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
THE LAGS’ IMPLEMENTATION OF THE LEADER FEATURES TO ACHIEVE ADDED VALUE LAGS HAVEIMPLEMENTED THE LEADER APPROACHIN WAYS THAT LIMIT THE POTENTIAL FOR ADDED VALUEIN TERMS OF THE ‘LEADER FEATURES’, ALTHOUGH THE COURT FOUND EXAMPLES OF GOOD PRACTICE
KOHALIKE TEGEVUSRÜHMADE POOLNE LEADEROMADUSTE RAKENDAMINE LISAVÄÄRTUSE SAAVUTAMISEKS KOHALIKUD TEGEVUSRÜHMAD ON RAKENDANUD LEADERLÄHENEMIST VIISIL, MIS PIIRAS VÕIMALIKU LISAVÄÄRTUSE LOOMIST LEADEROMADUSTE SEISUKOHAST, KUIGI KONTROLLIKODA LEIDIS KA NÄITEID HEA TAVA KASUTAMISEST
SOUNDNESS OF THE LAGS’ FINANCIAL MANAGEMENT LAGS DID NOT HAVE DUE REGARD TO THE NEED FOR EFFICIENCY OR FAIR AND TRANSPARENT PROCEDURES
KOHALIKE TEGEVUSRÜHMADE FINANTSJUHTIMISE USALDUSVÄÄRSUS KOHALIKUD TEGEVUSRÜHMAD EI PÖÖRANUD PIISAVALT TÄHELEPANU TÕHUSUSELE EGA ÕIGLASTELE JA LÄBIPAISTVATELE MENETLUSTELE
THE COMMISSION AND MEMBER STATES’ MANAGEMENT OF THE LEADER PROGRAMMES THE COMMISSION AND MEMBER STATES WERE NOT SUFFICIENTLY DEMANDING AND SHARE SOME RESPONSIBILITY WITH THE LAGS FOR LIMITING THE POTENTIAL ADDED VALUE OF THE LEADER APPROACH.
KOMISJONI JA LIIKMESRIIKIDE POOLNE LEADERI PROGRAMMIDE HALDAMINE KOMISJONI JA LIIKMESRIIGID EI OLE OLNUD PIISAVALT NÕUDLIKUD NING ON SEETÕTTU KOOS KOHALIKE TEGEVUSRÜHMADEGA VASTUTAVAD LEADERLÄHENEMISE POTENTSIAALSE LISAVÄÄRTUSE VÄHENDAMISE EEST.
THEY HAVE NOT TAKEN SUFFICIENT ACTION TO LIMIT THE COSTS AND RISKS
EI OLE VÕETUD PIISAVALT MEETMEID KULUDE JA RISKIDE MINIMEERIMISEKS
THE COMMISSION AND MEMBER STATES’ MONITORING AND EVALUATION THE COMMISSION AND MEMBER STATES CANNOT DEMONSTRATE THE ADDED VALUE ACHIEVED FROMIMPLEMENTING THE LEADER APPROACH AND HAVE NOT YET EVALUATED THE ADDITIONAL COSTS AND RISKSINVOLVED
KOMISJONI JA LIIKMESRIIKIDE POOLNE JÄRELEVALVE JA HINDAMINE KOMISJON JA LIIKMESRIIGID EI SAA NÄIDATA LEADERLÄHENEMISE RAKENDAMISEST SAADUD LISAVÄÄRTUST NING NAD EI OLE HINNANUD SELLEGA SEONDUVAID LISAKULUSID JA RISKE
ANNEX LIST OF PROJECTS REVIEWED
KONTROLLITUD PROJEKTIDE NIMEKIRI
Special Report No 5/2010 — Implementation of the Leader approach for rural development
Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus
Axis 4 is the Leader approach.
EL: Euroopa Liit
LAG: Local action group, which is a local public–private partnership, responsible for proposing a local development strategy and selecting projects.
Kohalik tegevusrühm: kohalik avaliku ja erasektori partnerlus, kes on vastutav kohaliku arengustrateegia esitamise ning projektide valiku eest.
Leader approach: A method to achieve the objectives of the EU’s rural development policy through bottom-upimplementation rather than the traditional top-down approach.
Leader-lähenemine: meetod ELi maaelu arengu poliitika eesmärkide saavutamiseks alt-üles rakendusviisi abil, mitte traditsioonilise ülalt-alla lähenemisega.
‘Leader’ is a French acronym for ‘links between rural development actions’.
„Leader” on prantsuskeelsest nimest tulenev akronüüm ja tähistab seoseid maaelu arendamise meetmete vahel.
Leader programme: A document prepared by a Member State and approved by the Commission to plan and implement the Leader approach.
Leaderi programm: liikmesriigi koostatud ja komisjoni poolt heakskiidetud dokument Leader-lä-henemise kavandamiseksja rakendamiseks.
The first Leader programmes ran from 1991 to 1993 and were followed by Leader II (1994–99).
Esimesed Leaderi programmid viidi ellu 1991–1993, neilejärgnes LeaderI I (1994–1999).
This audit concerns Leader+ (2000–06) and Leader Axis 4 (2007–13), which was within the rural development programmes.
Käesolev audit käsitleb programme Leader+(2000–2006)ja Leaderi 4. telge (2007–2013), mis sisaldub maaelu arengu programmides.
Measure: An aid scheme for implementing a policy.
Liikmesriigid määravad selleks korraldusasutuse.
A measure defines the rules for the projects that can be financed.
Sellistes liikmesriikides nagu Saksamaa, Hispaania ja Itaalia on igal piirkonnal oma programm ning oma korraldusasutus.
Member State:In the context of this audit, the authoritiesin charge of the management of the Leader programmes.
Maaelu arengu programm: liikmesriigi koostatud ja komisjoni heakskiidetud dokument ELi maaelu arengu poliitika kavandamiseks ja rakendamiseks.
Member States designate a managing authority for this.
Meede: abikava poliitika rakendamiseks.
Each region of Member States such as Germany, Spain and Italy has a separate programme and a separate managing authority.
Meetmega määratletakse eeskirjad rahastatavatele projektidele.
Programming period: Multiannualframework to plan andimplement EU policies such as rural development; the current period is 2007–13.
Programmiperiood: mitmeaastane raamistik ELi poliitikate (nagu maaelu areng) kavandamiseks ja elluviimiseks; praegu on käimas periood 2007–2013.