natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU legislation in 19911 required integrated railway companies to be separatedinto nationalrailinfrastructure managers(‘IMs’) and railway undertakings(‘RUs’).It also required that national railindustryregulatory bodies beset uptosupervisetherail market at nationallevel.
1991 .  aastal vastu võetud ELi direktiivis1sätestatakseinteg-reeritudraudtee-ettevõtete eraldamine riiklikeks raudteeinf- rastruktuuri-ettevõtjateks ja raudtee-ettevõtjateks. Samuti sätestati riigi raudteeturgu kontrollivate riiklike reguleerivate organiteloomine.
Since2001,EUdirectiveshavebeenpulledtogetherinso-calledrailway ‘packages’ addressingaspects of market open-ing,interoperabilityandsafety which haveto betransposed into nationallegislationandimplemented by Member States (see Figure 4for a summary of EUlegislativeinstruments and Annex I for detailedreferencesthereto).
Alates 2001.aastast on ELi turu avamist, koostalitlusvõimetja ohutustkäsitlevad direktiividkoondatud nnraudteepaketti-desse(joonis 4loetleb kokkuvõtvalt ELi õigusaktid ning I lisa üksikasjalikudviited neile), misliikmesriikideltulebsiseriik-likku õigusesse üle võtta ningrakendada.
Common technical standards have beenformalised at EUlevel through Technical Specifications for Interoperability (‘ TSIs’), which include, inter alia, standards regarding the European Rail Traffic Management System(‘ERTMS’)(see Box 1). The task of developing TSIs has been delegated bythe Commissionto the European Railway Agency(see Annex II for a summary of published TSIs).
Ühised tehnilised standardid on ELi tasandil vormistatud koostalitlusvõime tehniliste standarditena, mis muu hulgas sisaldavad ka Euroopa raudteeliiklusejuhtimissüsteemi(ERTMS) standar-deid(vt1.selgitus).Komisjondelegeeriskoostalitlusvõime tehniliste standardite väljatöötamise Euroopa Raudteeagen-tuurile(kokkuvõteavaldatudkoostalitlusvõimetehnilistest standarditest on toodud II lisas).
EUROPEAN RAIL TRAFFIC MANAGEMENT SYSTEM
EUROOPA RAUDTEELIIKLUSEJUHTIMISSÜSTEEMERTMS¢
ERTMS seeks to contribute to the creation of a seamless European railway system by replacing the different national train control systemsin Europe.It alsofacilitates high speed rail transport, allowsfor increased capacity on rail lines and improves safety.
ERTMSi eesmärgiks on aidata erinevate riiklike raudtee juhtimissüsteemide asendamise teel kaasa ühtse üleeuroopalise raudteesüsteemi loomisele. See aitab kaasa ka kiirrongiliiklusele, parandab raudteeliinide läbilaskevõimet ja suurendab ohutust.
Several Commission Decisions, including regarding the ERTMS deployment plan2, require that newly constructed lines are equipped with ERTMS and that certain corridors are so equipped by specific dates.
Mitme komisjoni otsuse, nende hulgas ERTMSi rakendamise kava puudutava otsuse2, kohaselt peavad kõik uued raudteelõigud olema ERTMSiga varustatud ning teatud koridorid peavad olema sellega varustatud kindlateks tähtaegadeks.
500 million euro out of a total budget for TEN-T of 8 billion eurointhe period 2007-2013 was earmarkedto supportthe adoption of ERTMS byrailway undertakings and infrastructure managers.
500 miljonit eurot TEN-T perioodi 2007-2013 kaheksa miljardi euro suurusest eelarvest oli ette nähtud ERTMSi raudtee-ettevõtjate ning infrastruktuuri-ettevõtjate poolse kasutuselevõtu toetamiseks.
2 Commission Decision 2009/561/EC of 22 July 2009 amending Decision 2006/679/EC as regards the implementation of the technical specication for interoperability relating to the control-command and signalling subsystem of the transEuropean conventional rail system (OJ L 194, 25.7.2009, p. 60).
2 Komisjoni otsus, 22. juuli, millega muudetakse otsust 2006/679/EÜ seoses üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kontrolli ja signaalimise alasüsteemi koostalitlusvõime tehnilise kirjelduse rakendamisega (ELTL194, 25.7.2009, lk 60).
TEN-T NETWORK
JAESMATÄHTSAD PROJEKTID
The Treaty provides for the EU to promote theinter-connection andinter-operability of national networks3.
3 Euroopa Ühenduse asutamislepingu (1992) artikkel 154.
The transEuropean
Üleeuroopalised võrgud on olemas transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika valdkonnas.
Transport Network(TEN-T)setsoutthe maintransportaxes along which Europeanfinancial supportforrailinfrastructure has been directed.
palinetranspordivõrk(TEN-T) määratleb põhilisedtranspor-diteljed, millelesuunatakse Eurooparaudteeinfrastruktuurile eraldatavrahastamine.
4 Decision No 884/2004/EC of the European Parliament and
4 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 884/2004/EÜ, 29. aprill
of the Council of 29 April 2004 amending Decision No 1692/96/EC on Community guidelines for the development of the TransEuropean Transport network (OJ L167, 30.4.2004, p. 1).
2004, millega muudetakse otsust 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta (EÜT L1671,30.4.2004, lk. 1).
Of particular importance are the Priority Projects which,ini-tiallyidentifiedfollowing the Essen European Councilin 1993, were definedin order to further concentrate EUinvestments on the mostimportant axes.
Erilisttähtsust omavad esmatähtsad projektid, mis määratleti esmakordselt pärast 1993.  aasta Euroopa Ülemkogu kohtumist Essenis selleks, et ELi abi koonduks veelgi rohkem kõige tähtsamateletransporditelgedele.
Since 2004,thelist hasincreasedto 30 Priority Projects(19 of whichrefertorailtransport) which has been enshrinedin TEN-T guidelines4.
Alates 2004.aastast on esmatähtsate projektide nimekirisuurenenud 30ni(19 neist on seotud raudteetranspordiga) ning see sisaldub üleeuroopalise transpordivõrguarendamistkäsitlevatessuunistes4.
Thislist wasinformed by the recommendations of a High Level Group chaired by former Commissioner Karel Van Miert (see Figure 5 for a summaryofthe main milestonesinthedevelopmentofthe TEN-T network and the Priority Projects and Annex III for alist of the Priority Projects).
Nimekir-jakoostamiselvõetiarvesseendisevoliniku Karel Van Mierti pooltjuhitudkõrgetasemelisetöörühmasoovitusi(TEN-Tja esmatähtsate projektide peamiste vahe-eesmärkide kokkuvõte ontoodudjoonisel 5 ningesmatähtsate projektide nimekiri IIIlisas).
Box 2 shows sources of finance for the Priority Projects.
2.selgituskirjeldab esmatähtsate projektiderahas-tamisallikaid.
transport policy, COM(2009) 44 final, 4.2.2009.
Paremini integreeritud üleeuroopaline transpordivõrk ühise transpordipoliitika teenistuses, KOM(2009) 44 (lõplik), 4.2.2009.
In 2009, the Commission initiated a broad review of TEN-T policyin whichfuture political and economic challenges such as the achievement of climate change objectives,further eco-nomicgrowth,economicandsocialcohesionas wellasthe strengthening of Europe’sinternational role were considered5.
2009.aastalalgataskomisjon TEN-T poliitika põhjalikuläbi-vaatamise, milles võetakse arvessetuleviku poliitilisedja majanduslikud väljakutsed nagu kliimamuutuse vastu võitlemise eesmärgid,edasine majanduskasv, majanduslikjasotsiaalne ühtekuuluvus ning Euroopa rahvusvaheline roll5.
The Commission proposed optionsforfuture TEN-T development withaviewtopreparinga majorlegislativeproposal, including arevision ofthe TEN-T guidelines.
Komisjon pakkus välja variante TEN-T edasiseks arendamiseks, mille aluseks on põhjalikumseadusandlikettepanek, missisaldakska üle-euroopalisetranspordivõrguarendamistkäsitlevatesuuniste muutmist.
BOX 2
SELGITUS
SOURCES OF FINANCE FOR THE PRIORITY PROJECTS
ESMATÄHTSATE PROJEKTIDE RAHASTAMISALLIKAD
According to recent estimates, up to 2007 126,35 billion euro had already been invested on the Priority Projects, 154 billion euro was expected to be invested between 2007 and 2013, with 119 billion euro still to be invested thereafter.
Värskete hinnangutekohaselt oli 2007.aastaks esmatähtsatesse projektidessejubainvesteeritud 126,35miljardit eurot, oodatav investeeringute maht perioodil 2007–2013 on 154 miljardit ning peale seda veel 119 miljardit eurot.
Member States’ own national budgets account for 66 % of the total invested on the Priority Projects between 1996 and 2013 (see Table 1).
Liikmesriikide eelarvete osa perioodil 1996–2013 esmatähtsatesse projektidesse tehtud investeeringutes on 66% (vt tabel 1).
MILESTONESIN THE DEVELOPMENT OF THE TENT NETWORK AND PRIORITY PROJECTS
TENTJA ESMATÄHTSATE PROJEKTIDE ARENDAMISE VAHEEESMÄRGID
1994 A group of representatives of the Heads of State or governments proposed a list of 14 ’projects of European interest’ (10 referring to rail infrastructure).
1994 Grupp riigipeade ning valitsuste esindajaid pakub välja nimekirja 14st„Euroopa huvides olevast projektist”(10 neist raudteeinfrastruktuuri valdkonnas).
The socalled ’Essen Projects’ were included in the first formal TEN-T guidelines.
Nn Esseni projektid saavad üleeuroopalise võrgu suuniste osaks.
2001 The Commission issued a White Paper on the European transport policy for 2010, particularly noting the need to revitalise the railways.
2001 Komsjon avaldab valge raamatu Euroopa transpordipoliitika kohta kuni aastani 2010, märkides eriti vajadust raudteeliikluse taaselavdamiseks.
2004 Based on proposals from the Member States and acceding countries, a High Level Group recommended TEN-T network projects of common interest up to 2020.
2004 Liikmes- ning liituvate riikide ettepanekute põhjal soovitas kõrgetasemeline töögrupp üleeuroopalist tähtsust omavate TEN-T projektide nimekirja kuni aastani 2020.
30 socalled Priority Projects (19 referring to rail infrastructure) were eventually formally agreed upon by the Council.
Nõukogu kiitis lõpuks heaks 30 nn esmatähtsat projekti (19 neist raudteeinfrastruktuuri valdkonnas).
2005 The revised Lisbon strategy emphasised the importance of transport infrastructure for Europe’s strategic development highlighting the need to eciently accommodate increasing global and intra-European trade flows, address environmental concerns and support social and economic development.
2005 Muudetud Lissaboni strateegia rõhutab transpordiinfrastruktuuri tähtsust Euroopa strateegilise arengu jaoks, tuues välja suurenevate globaalsete ja Euroopa-siseste kaubavoogudega toime tulemise vajaduse, käsitleb keskkonnaalaseid probleeme ning toetab sotsiaalset ja majanduslikku arengut.
2006 Updated TEN-T guidelines came into force, introducing the possibility of a 30 w co-nancing rate for cross border locations and providing for the appointment of coordinators.
2006 Jõustuvad uuendatud üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevad suunised, mis sisaldavad võimalust piiriületuskohtade 30%-seks kaas³nantseerimiseks ja annavad võimaluse koordinaatorite ametisse nimetamiseks.
2009 The Commission carried out a formal consultation with stakeholders concerning the basis for a better integrated TEN-T network and the possible future nature of the Priority Projects.
2009 Komisjon konsulteeris sidusrühmadega paremini integreeritud üleeuroopalise transpordivõrgu ja esmatähtsate projektide tulevase olemuse üle.
Issues highlighted for debate included the denition of core networks and the development of intelligent transport systems.
Edaspidisteks aruteludeks valitud teemadeks on nt tuumvõrkude de³neerimine ja intelligentsete transpordisüsteemide arendamine.
2010 The Commission is due to publish a White Paper concerning the TEN-T network.
2010 Komisjon plaanib avaldada üleeuroopalise transpordivõrguteemalise valge raamatu.
6 Article 17 of Regulation (EC) No 680/2007 of the European
Tabelis1esitataksekokkuvõtvalt30esmatähtsaprojekti (v.a Galileo) investeeringute, k.a raudteetranspordiprojek- tid, rahastamisallikad6
Sources offundingfor the 30 Priority Projects(except Galileo) includingrailtransport, aresummarisedin Table 16.
6 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007.aasta määrusenr680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise
Railinfrastructure sections cofinanced by the EU under TEN-T and Cohesion Policyare based on national proposalsandim-plemented by nationalauthorities.
TEN-Tja ühtekuuluvuspoliitika raames ELi pooltkaasrahasta-tud raudteeinfrastruktuurilõikude valik põhinebliikmesriikide ettepanekutel ning projektide teostamise eest vastutavadliik-mesriikide ametiasutused.
Thereare differentaward andselection proceduresforthesetwoschemesatthe Commission.
Komisjonil on kummagi rahastamis-allikajaoks erinevad hanke- ning valikumenetlused.
Parliament and of the Council of 20 June 2007 laying down general rules for the granting of Community financial aid in the field of the transEuropean transport and energy networks (OJ L 162, 22.2.2007, p. 1).
abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas, artikkel 17 (ELTL162,22.2.2007, lk 1).
Whilst generally providing a sound description of the current situation, the audit revealed that the Commission’s May 2008 report contained inaccuracies in the figures presented regarding historic investments.
Auditi käigus leiti, et kuigi komisjoni aruanded andsid üldiselt hetkeolukorrast tõepärase pildi, sisaldas 2008.aasta mais esitatud aruanne ebatäpsusi varasemate investeeringute mahtude osas.
FUNDING SOURCES FORINVESTMENTSIN THE 30 PRIORITY PROJECTSEXCLUDING GALILEO, 19962013
30 ESMATÄHTSA PROJEKTIV.A GALILEO¢INVESTEERINGUTE RAHASTAMISALLIKAD19962013¢
Other sources (national)
Muud allikad (riiklikud)
Total investments in TEN-T Priority Projects
TEN-T esmatähtsate projektide koguinvesteeringud
The Court noted the dierence in overall investments in the period 2007-2013 of 154 billion euro to 151 billion euro reported by TEN-T Priority Project Progress report.
Kontrollikoda juhtis tähelepanu erinevusele perioodi 2007–2013 investeeringute kogumahu – 154 miljardi euro – ning üleeuroopalise transpordivõrgu esmatähtsate projektide eduaruandes toodud 151 miljardi euro vahel.
Source: ‘TEN-T Funding in Figures’DG Transport and Energy website: http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/funding/doc/funding_gs.pdf
Allikas: „TEN-T Funding in Figures”– energeetika ja transpordi peadirektoraadi veebileht:http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/funding/doc/funding_³gs.pdf
7 Until 2004, financing was also available to accession countries under ISPA.
7 2004.aastani rahastati ISPA raames ka kandidaatriike.
The projects were converted into Cohesion Fund projects at accession.
Pärast liitumist muudeti need projektid Ühtekuuluvusfondi projektideks.
8 Since 2007, projects under 50 million euro submitted for co-nancing under the Cohesion Fund do not require approval by the Commission.
8 Alates 2007.aastast ei vaja Ühtekuuluvusfondist kaasrahastamiseks esitatud alla 50miljoni euro suuruse maksumusega projektid enam komisjoni heakskiitu.
Under TEN-T Policy, the EU co-finances studies and works(see Table 2 for maximum cofinancing rates).
TEN-T poliitika raames kaasrahastab EL uuringuidja töid (kaasrahastamise ülemmäärad on toodud tabelis 2).
Cofinanced projects in respect of works typically address the construction of certain parts or technical elements of a section of the Priority Projects.
Kaasrahastatud projektide tööde puhul on tavaliselt tegu esmatähtsate projektide mõnelõigu osade võitehniliste elementide ehitamisega.
Projects areselected on a competitive basisfollowingthe as-sessmentofproposalssubmittedby Member State authorities.
Projektidvalitakseväljaliikmesriigiametiasutustele esitatud taotluste hindamisel.
Proposal evaluation procedures culminatein a ranking of projects with EU cofinancing beingallocatedtothe projects evaluated as the best.
Taotluste hindamine päädib projektide paremusjärjestusse asetamisega ning parimaks hinnatud projektid saavad ELi kaasrahastamise osaliseks.
DG Mobility and Transportis responsible for TEN-T policy.
TEN-T poliitika eest vastutabliikuvusejatranspordi peadirektoraat.
Organising the evaluation procedureis one of thetasksrecently delegatedtothe TEN-T Executive Agency.
Hindamismenetluse organiseerimine on üks hiljuti TEN-Ttäitevasutusele delegeeritud ülesannetest.
9 The concept of‘major projects’ is mainly dened on the basis of
9 „Suurprojektide”määratlus põhineb põhiliselt nende
Under Cohesion Policy, EUco-financingisavailablefor qualifying Member States underthe Cohesion Fund7 and the ERDF
Ühtekuuluvuspoliitika raames saavad kvalifitseeruvadliikmes-riigid ELi kaasfinantseerimist taotleda Ühtekuuluvusfondist7ja
(see Table 2 for maximumco-financingrates).
Euroopa Regionaalarengu Fondist(maksimaalsed kaasrahastamismäärad ontoodudtabelis 2).
DGRegional Policyis responsible for Cohesion Policy.
Ühtekuuluvuspoliitikaeest vastutab regionaalpoliitika peadirektoraat.
Co-funding for Cohe- sion Fund projects8 andfor major projects under the ERDF9 is subjectto Commission approval under specificrules applying to each Fund.
Ühtekuuluvusfondi projektide8 ning ERFi suurprojektide9 puhul on vajalik komisjo- ni heakskiit vastavaltigafondi kohta kehtivatele eeskirjadele.
The Commission’sapproval proceduresinvolve checkingtheconsistency of proposed projects with national andregionalstrategiesandreviewingtheir overallfeasibility and degree of preparation.
Heakskiidumenetlusedsisaldavadesitatudprojektidevõrd-lemistriiklike ning piirkondlikestrateegiatega, nende üldise teostatavusejaettevalmistusetasemekontrolli.
Cohesion Fund regulations stipulate thatfundingfortransportshouldbeallocatedtothe TEN-T network,in particularthe Priority Projects10.
Ühtekuuluvusfondi eeskirjad näevad ette, ettransportitulebrahastada TEN-Tja eritijust esmatähtsate projektide kaudu10.
the volume of finance involved in the projects.
rahastamise mahul.
For more information on the subject, see Special Report No 1/2008 concerning the procedures for the preliminary examination and evaluation of major investment projects for the 1994-1999 and 20002006 programming periods.
Üksikasjalikuma teabe saamiseks antud teema kohta vt eriaruannenr1/2008investeerimise suurprojektide kontrolli- ja järelhindamismenetluste kohta programmitööperioodidel 1994–1999 ja 2000–2006.
10Article 3 of Council Regulation (EC) No 1164/94 (OJ L 130,
10Nõukogu määruse (EÜ)nr1164/94 artikkel 3 (EÜTL130, 25.5.1994, lk 1), määruse (EÜ) 1264/1999 artikli 3 lõige 1 (EÜTL161, 26.6.1999, lk 57) ja määruse (EÜ)nr1084/2006 artikli 2 lõike 1 punkt a (ELTL210, 31.7.2006, lk 79) sätestavad, et Ühtekuuluvusfondist rahastatavad transpordikulutused tuleb suunata TENT-T projektidessee ja eelkõige 2004.aasta TENT-T suunistes määratletud ühist huvi pakkuvatesse projektidesse.
79) stipulate that transport spending under the Cohesion Fund shall be allocated to TEN-T projects and, in particular, projects of common interest as dened by the TEN-T guidelines in 2004.
Kas ELi investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad?
MAXIMUM COFINANCING RATES UNDER TENT AND COHESION POLICY200020131
TENTJA ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA RAAMES KEHTESTATUD
ERTMStrackside / on-board
Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem raudteeäärsed / rongisisesed
Crossborder sections on Priority Projects
Esmatähtsate projektide piiriületuskohad
Other sections on the Priority Projects
Esmatähtsate projektide muud lõigud
10 %(20 % for bottlenecks)
10%(20% kitsaskohtadele)
75 %(80 % for Member States qualifying for Cohesion Fund) o he sion p oli c C
75%(80% liikmesriikidele, kes kvalitseeru-vad Ühtekuuluvusfondi abi jaoks) u ulu vu sp oli i tik te k
ISPA (until 2004)
ISPA (kuni 2004)
Co-nancing rates apply to only those project costs deemed to be eligible under the rules governing EU support.
Kaasrahastamismäärad kehtivad vaid ELi rahalist abi reguleerivate eeskirjade kohaselt abikõlblikele projektikuludele.
AUDIT SCOPE AND APPROACH
AUDITI LÄHENEMISVIISJA ULATUS
The audit focused on EU cofinancing of railinfrastructure and examineditseffectivenessinimprovingthe performanceof trans-Europeanaxes.Incarrying outtheaudit,the Courtfo-cused onthefour main areas ofrisk, namely: ο whether the Priority Projects have been effective as a mechanismfor concentrating EUfunds on the main transEuropean axes,in particular,insofar as they have been defined according to demonstrable needsin terms of existing and anticipatedrailservices; ο whether financial support under TEN-T and Cohesion Policy hasbeeneffectivelytargetedonpriorityareas,andthe extentto whichthisissupported byrobustselection and approval procedures; ο whethersections ofinfrastructureco-financed by the EU havebeenconstructedaccordingtospecificationsand, thereafter, whetherthey have becomereadyfor use without undue delay; and ο whether theinfrastructure sections cofinanced by the EU have been usedinline with expectations,includingin the context ofthetrans-Europeanaxis on whichtheyarelo-cated.
Audit keskendus raudteeinfrastruktuuri ELi poolsele kaasrahastamisele ning uurisselle mõjusust üleeuroopalistetranspor-ditelgedetoimimise parandamisel. Auditiläbiviimiselasetati rõhk neljaleriskivaldkonnale, milleks olid: ο kasesmatähtsad projektid on olnud mõjusaks mehhanismiks ELi vahendite koondamisel üleeuroopalisteletrans-porditelgedele ning kas need määratleti kindlate praeguse ja prognoositava nõudluse aluselraudteeteenustejärgi; ο kas TEN-Tja ühtekuuluvuspoliitika rahastamine on mõjusalt koondatud prioriteetsetele valdkondadele ning mil määral tuginessee põhjalikele valiku-ja heakskiidumenetlustele; ο kas ELi poolt kaasrahastatudinfrastruktuur rajati vastavalt tehnilistele kirjeldusteleja kas seda asuti pärast valmimist ilma põhjendamatute viivitusteta kasutama; ο kas ELi poolt kaasrahastatudinfrastruktuurilõike on kasu-tatudvastavalt ootustele,k.a üleeuroopalinetranspordi-teljeraames, millel nad asuvad.
11 The audit team was assisted in the execution of the fieldwork by an independent rail industry expert.
11 Auditikäikudel kasutas auditirühm sõltumatu raudtee- eksperdi abi.
To carry out the audit, the Court analysed a sample of 21 specific sections cofinanced by the EU during the 20002006 period (14 primarilyfunded under the TEN-Tfinancialinstrument and seven mainly under Cohesion Policy).
Auditi käigus analüüsi s kontrollikoda ELi poolt perioodil 2000–2006 kaasrahastatud 21 lõigust koosnevat valimit (14eelkõige TEN-Trahastamisvahendistjakaheksaeelkõige ühtekuuluvuspoliitikaraamesrahastatudlõiku).
These sections related to eight ofthe Priority Projects definedinthe TEN-T guidelines.
Needlõigud olidseotudkaheksa TEN-Tsuunistes määratletudesmatäht-sa projektiga.
Taken together, the sample covers a total of 8 683 million euro of EUinvestments representing 77 % of all EU co-financingin-vestments onthe sampled eight Priority Projects, and 36 % of investments from all sources thereon(see Annex IV for further details of the sample and Box 3for definition of terms usedin thereport).
Kokku hõlmab valim ELiinvesteeringuid mahus 8683 miljonit eurot, misvastab 77%-le nendelekaheksale esmatähtsale projektile antud ELi kaasrahastamise kogumahust ning 36%-le nende kõikidest allikatest kokku pärinevateinves-teeringute kogumahust(üksikasjalikumteave valimi kohta on toodud IV lisas ja 3.selgituses on toodud aruandes kasutatud terminite definitsioonid).
The audit field work was carried out between October 2008 and May200911,andauditevidence wascollectedthroughinter- views with Member State officials, project promotersandrail industrystakeholders,review of documents held bythe Commission, technical questionnaires completed by Member State institutions and visits on-the-spotin the Member States.
ning auditi tõendusmaterjali kogumiseks kasutatiintervjuusid liikmesriikideametiisikute, projektide elluviijate ja sidusrühmadega, komisjoni käsutuses olevate dokumentide läbivaatamist, liikmesriikide ametkondade poolt täidetud tehnilisi küsimustikke ningliikmesriikidessetehtudkohapealseidau-ditikäike.
Data regarding transport performance was provided by nationalin-frastructure managers.
Teavet transpordi toimimise kohta edastasid riiklikud infrastruktuuri-ettevõtjad.
The audit did not assess thefinancial or technical supervision mechanismsin placeinthe Member States.
Auditikäigusei hinnatudliikmesriikidefinants-võitehnilise kontrolli mehhanisme.
DEFINITION OF TERMS USEDIN THE REPORT
ARUANDES KASUTATUD MÕISTED
A rail axis is a rail line (or collection of rail lines) that spans a long distance and provides connections between severalimportant commercial and/orindustriallocations en route.
Raudteetelg on raudteeliin(või raudteeliinide kogum), mis katab pikka vahemaadjaläbib mitut kaubanduslikult või tööstuslikult tähtsat paika.
TransEuropean rail axes span more than one Member State.
Üleeuroopalised raudteeteljed läbivad mitut liikmesriiki.