natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The European Atlas of the Seas is a free educational tool for professionals, students and the public at large.
Samas ei ole atlas käsitletav üksnes teadusliku abivahendina, kuivõrd selle eesmärk ei ole konkureerida vaid erialaspetsialistide kasutatavate vahenditega.
It is available in three languages (English, French and German).
Komisjon näeb merendusatlases eeskätt kommunikatsioonivahendit.
The user simply clicks on the subject of interest for further information, and can refine the search by zooming in on a country or sea basin or moving around on the map of Europe.
See pakub Euroopa kodanikele konkreetset ja visualiseeritud lähenemist mere kohta, võimaldades tal taas läheneda merenduse valdkonnale, mis on kodanikest liialt kauaks eemale jäänud.
I April 2010 I
I aprill 2010 I
The Atlas will go online this spring to coincide with the launch of the Commission’s new Fisheries site.
Atlasele veebi kaudu juurdepääsu võimaldamine alates kevadest langeb ühte komisjoni uue kalanduse veebilehekülje avamisega.
This is just the first step, though. In May, the European Commission will open a public consultation to learn what information is considered useful, which themes need to be further developed, weak points of the Atlas, etc.
Tegemist on aga alles töö esimese etapiga – alates maikuust käivitab Euroopa Komisjon uue avalike konsultatsioonide seeria, mille eesmärk on uurida, millist teavet peetakse oluliseks, milliseid valdkondi tuleks täpsustada, millised on atlase puudujäägid jne.
At the end of the year, a new version taking account of users’comments will be launched.
Aasta lõpuks avaldatakse atlase uus versioon, mille puhul on võetud arvesse kasutajate antud hinnanguid.
With its concrete and comprehensive panorama of European seas, the European Atlas of the Seas is a very innovative tool covering a subject much broader than fisheries alone.
Euroopa merendusatlas pakub konkreetset ja üldist ülevaadet Euroopa merede kohta, tegemist on täiesti uuendusliku vahendiga, mille kandepind on oluliselt laiem vaid kalandusest.
The Atlas presents all the European sea basins (Atlantic Ocean, North Sea, Baltic Sea, Mediterranean and Black Sea) and also covers the waters of very remote regions and of the Arctic Ocean.
Atlas hõlmab kõiki Euroopa merepiirkondi (Atlandi ookean, Põhjameri, Läänemeri, Vahemeri, Must meri), samuti on silmas peetud äärepoolseimate piirkondade vesi ja Põhja-Jäämerd.
It addresses all sea-related themes: fishing of course, aquaculture and the fishing fleet, but also scientific information (bathymetry, i.e. measurement of the depth of oceans, hydrography, etc.), environmental data (protected areas, coastal erosion, etc.) and demographic and economic information (transport, employment, etc.).
Käsitlemist leiavad kõik merega seotud valdkonnad – esmalt loomulikult kalandus, vesiviljelus ja püügilaevastike seisund, aga ka teaduslik teave (batümeetria, ookeanide sügavuse mõõtmine, hüdrograafia jne), andmed keskkonnaseisundi kohta (kaitsealused piirkonnad, ranniku erosioon jne), demograafilised ja majanduslikud küsimused (transport, tööhõive jne).
The data will be updated regularly.
Andmeid ajakohastatakse regulaarselt.
The European Atlas of the Seas: http://ec.europa.eu/maritimeatlas
Euroopa merendusatlas: http://ec.europa.eu/maritimeatlas
Map of European plaice quota for the Netherlands
Madalmaadele eraldatud Euroopa lesta kvoot
Complicated tables are no longer the only way to find information on fishing quotas allocated to a Member State or the tonnage of a given country’s catches.
Enam ei ole mingit vajadust otsida tihtipeale keerukatest tabelitest andmeid teatavale liikmesriigile eraldatud püügikvootide või teatava riigi väljapüütud koguste kohta.
A click on the FISHING QUOTAS tab gives the user access to the allocation of quotas by country or fishing zone, for example, the quota for European plaice for the Netherlands.
Klõpsates vahelehel ”PÜÜGIKVOODID”, on võimalik saada juurdepääs eraldatud kvootidele riikide või püügivööndite kaupa, näiteks on lihtne leida Madalmaade püütud Euroopa lesta kogused.
Information on total consumption of stocks per fishing zone is also available.
Või teiselaadne teave – kalavarude üldine kasutamine püügivööndite lõikes.
This data will be updated every three to six months.
Selliseid andmeid ajakohastatakse kolme kuni kuue kuu tagant.
The Atlas also contains data on aquaculture.
Samuti on veebi vahendusel kättesaadav teave vesiviljeluse kohta.
It is easy to see the distribution of fish farms by country and by species.
Lihtne on jälgida vesiviljeluse jagunemist riikide või kasvatatavate liikide lõikes.
Additional information is contained in fact sheets on common aquaculture species (rainbow trout, Pacific oyster, seabream, etc.).
Loomulikult on võimalik veelgi süveneda – vaadata võib näiteks ka tavapäraste vesiviljelusliikide (vikerforell, Vaikse ookeani auster, besuugo) infolehti.
Source: TQONT Database e op r u e in E
Allikas: TQONT andmebaas ak ul tu ur
FISHING FLEET
PÜÜGILAEVASTIK
Zoom in on the number and type of vessels in Greece she ri es and a qu ac ul tu ri F
Detailvaade Kreeka püügilaevade arvu ja liikide kohta al an du s ja akv k oo pa ruE
More than 45% of the European fishing fleet is concentrated in the Mediterranean.
Vahemerel seilab enam kui 45% Euroopa püügilaevastikust.
It is in this zone that more than 250 000 European Union fishermen catch around 1.3 million tonnes of fish a year, in particular sardines, anchovies and hake.
Just selles piirkonnas püüab enam kui 250000 Euroopa Liidu kalurit igal aastal välja ligikaudu 1,3 miljonit tonni kala, peaasjalikult sardiini, anšoovist ja merluusi.
Much more local information can also be found, however.
Samas võib teave olla palju spetsiifilisem.
By clicking on a country, Greece for instance, the user can obtain figures on the fleet.
Klõpsates teataval riigil, näiteks Kreekal, esitatakse arvandmed selle riigi püügilaevastiku kohta.
The search can also be narrowed down further to see the fleet composition according to type of vessel or size, for instance.
Otsingut on võimalik täpsustada – nii on võimalik näiteks teada saada, milline on laevastiku koosseis laevade liigi või nende suuruse lõikes.
Unit: number of vessels
Ühik: püügilaevade arv
2 500 – 10 000 > = 10 000 < 500500 – 2 500 Source: DG MARE
■ 2500 – 10000■ > = 10000 ■ < 500■ 500 – 2500 Allikas: Merenduse peadirektoraat
Zoom in on the index of sea level rise on the coasts of Brittany, Cornwall and Ireland
Detailvaade merepinna tõusu indeksi kohta Bretagne’i, Cornwalli ja Iirimaa rannikul
Zones of wide tidal range, the state of coastal erosion or the size of marine protected areas: these data and more are available on the different maps of the Atlas.
Atlase erinevatel kaartidel on näiteks esitatud suure tõusu-mõõ-na amplituudiga piirkonnad, rannikualade erosiooni seisundid ja andmed kaitstud merepiirkondade olulisuse kohta.
The phenomenon of sea level rise related to climate change is also explainedin an educational way.
Andmed kliimamuutusega seotud merepinna tõusu kohta on esitatud didaktilisel viisil.
The very visual choice of computer graphics makes another finding crystal clear: the Baltic Sea region is undergoing a very distinctive natural phenomenon.
Tänu väga selgelt visualiseeritud graafilisele teostusele torkab silma veel üks asjaolu – Läänemere piirkond on seotud täiesti eripärase loodusnähtusega.
After being locked in by ice for thousands of years, land areas are now growing by several millimetres every year.
Tuhandete aastate jooksul jääkooriku surve all olnud maismaapiirkonnad kerkivad jätkuvalt mõne millimeetri võrra aastas.
Information on marine ecosystems and links to the main international agreements on protection of the seas are also available in this theme.
Selles rubriigis on samuti esitatud teave ökosüsteemide kohta, ühtlasi on toodud viited olulisematele merede kaitsega seotud rahvusvahelistele konventsioonidele.
Map of passenger traffic with indication of port size ies and a qu ac ul t ur is her F
Meretranspordi kaart, millel on esitatud andmed sadamate suuruse kohta op ak o ruE
Some 90% of the European Union’s external trade moves by sea and nearly 40% of GDP of the 27 Member States is generated in areas near coasts.
90% Euroopa Liidu väliskaubandusest toimub meretranspordi vahendusel. 27 liikmesriigi SKPst luuakse ligikaudu 40% rannikulähedastes piirkondades.
All these data are available in very concrete form on maps showing the different routes used by passenger and freight ships.
Kõik need andmed on äärmiselt konkreetsel kujul esitatud kaartidel, millel on kujutatud erinevad reisi- ja kaubalaevade kasutatavad laevateed.
The Atlas shows that the Baltic Sea is still a major crossroads of trade: 90 million passengers cross this sea every year and over half the trade among the Baltic countries is transported by sea.
Kaartidelt on näha, et Läänemeri on endiselt oluline kaubateede sõlmpunkt – seda läbib igal aastal 90 miljonit reisijat ja enam kui pool Läänemereäärsete riikide kaubandusest toimub meretranspordi vahendusel.
The main ports are also ranked by size. The map clearly shows that the North Sea is home to Europe’s biggest ports: Rotterdam, Antwerp and Hamburg.
Suuremad sadamad on jaotatud suuruse järgi – nii on näha, et Euroopa kõige suuremad sadamad asuvad Põhjamere ääres: näiteks Rotterdam, Antwerpen ja Hamburg.
To complete these data, links to national, regional and local atlases are provided.
Neid andmeid täiendavad viited riiklikele, piirkondlikele või kohalikele atlastele.
The Agency extends its reach la g e ul
Agentuur laiendab oma tegutsemisruumi la ge ul
Vigo is not just the seat of the CFCA.
Vigo ei ole üksnes Euroopa Kalanduskontrolli Agentuuri asukoht.
It is also the European Union’s largest port.
Samaaegselt on tegemist Euroopa Liidu kõige suurema kalasadamaga.
Some 160 000 tonnes of fish, molluscs and crustaceans were landed here in 2008.
2008. aastal laaditi siin maha 160000 tonni kala, molluskeid ja koorikloomi.
The year 2010 is an important milestone: it marks the entry into force of the reform of control of fishing activities.
2010. aasta on äärmiselt oluline aasta – see tähistab püügitegevuse kontrollimeetmete reformi jõustumist.
By improving control measures, the EU intends to enhance sustainable resource management.
Kontrollimeetmete täiustamisega loodab Euroopa Liit toetada kalavarude jätkusuutlikumat haldamist.
In Vigo, the Community Fisheries Control Agency is ready to steer this change, which will be reflected mainly in its wider intervention powers.
Vigos on Euroopa Kalanduskontrolli Agentuur valmis rakendama uut lähenemist, mis seostub eeskätt agentuuri sekkumisvõimaluste suurenemisega.
o per u e in E fishing seasons are in full swing, in spring for bluefin tuna, for instance.
ak ul tu ur määratakse kindlaks püügiga tegeleva seineri asukoht.
It is also where a seining vessel engaged in a catch operation can be detected and where a transfer operation is assumed to be taking place when a satellite image shows a tugboat heading towards a fishing vessel.
Siin tuvastatakse ka oletatav saagi üleandmine – satelliitpildilt on näha püügilaevale lähenev traaler.
On this early January day, a typically Galician rain falls on 10 local journalists standing on the Transatlánticos wharf, in the middle of the port of Vigo.
Sel jaanuari alguspoole päeval kallab Vigo sadamasse Transatlánticos laevade kai äärde kogunenud kohalike ajakirjanikele kaela Galiitsiale äärmiselt tüüpilist vihma.
The Community Fisheries Control Agency (CFCA) welcomes them aboard the Triton.
Euroopa Kalanduskontrolli Agentuur on kutsunud nad patrull-laeva Triton pardale.
This patrol vessel is the latest acquisition of the Swedish coast guard.
Tegemist on täiesti uue laevaga, mille omanikuks on … Rootsi piirivalve.
It is navigating from its Romanian shipyard to its home port on the isle of Gotland.
Laev sõidab Rumeenias asunud tehasest kodusadamasse Gotlandi saarel.
As it passes through the vicinity of Vigo, it makes a courtesy call to the CFCA.
Vigos teeb laev viisakusvisiidi agentuurile.
Fisheries control will be one of the vessel’s many tasks and it will inevitably work with the Agency in the Baltic and possibly in the North-East Atlantic, in the NEAFC (1) zone, in the context of international cooperation.
Patrull-laeva arvukate ülesannete hulka kuulub ka püügikontroll ja see tähendab igal juhul ka agentuuriga koostööd Läänemeres. Samuti võib see tähendada rahvusvahelist koostööd ka Atlandi ookeani kirdeosas, NEAFC (1) hallatavas piirkonnas.
The Agency coordinates the Member States’control activities.
Agentuur koordineerib liikmesriikide kontrollimeetmeid.
It carries out this task mainly in the framework of common deployment plans that involve the control forces of several Member States on a particular stock or fishery.
Ülesannete täitmisel lähtutakse ühistest tegevuskavadest, mille abil ühendatakse ühe kalavaru või püügivööndi jaoks mitme liikmesriigi kontrollijõud.
Its role is to make sure that control pressure is effective, uniform and coherent for the entire stock or fishery.
Agentuuri ülesanne on tagada, et kontrollimeetmete surve oleks tõhus, ühetaoline ja sidus kogu kalavaru või püügivööndi ulatuses.
It first carries out a risk analysis and uses the result to determine the resources required and to identify the stages of activity where control operations will be most effective.
Analüüsi tulemuste põhjal määratakse kindlaks rakendatavad vahendid ja püügitegevuse need etapid, mille suhtes viiakse läbi kõige põhjalikumad kontrollimeetmed.
From the net to the plate
Alates püügivõrgust kuni taldrikuni
The visit is an opportunity for Harm Koster, Executive Director of the CFCA, to stress the importance of inspections at sea.
Euroopa Kalanduskontrolli Agentuuri tegevdirektor Harm Koster kasutab sündmust selleks, et meenutada merel toimuva kontrolli olulisust.
Although the reform (2) has strengthened control of the shorebased links of the supply chain, controls at sea remain essential.
Vaatamata sellele, et reformi käigus tõhustatakse kalanduse maapealse osa kontrollimeetmeid(2), jääb merepealne kontroll ikkagi põhiliseks.
A modern patrol vessel, equipped with the latest technologies and capable of executing long missions, therefore remains a crucial tool.
Tänapäevane, nõuetekohaste tehniliste vahenditega, pikkadeks kontrollireidideks suuteline patrull-laev on seega asendamatuks trumbiks.
A short distance away, in the city centre, the Agency’s offices are found behind the charming eclectic façade of the Odriozola building, where it set up its seat in 2008.
Võimalus sekkuda kala tootmise erinevatel etappidel on üks reformiga pakutav oluline uus võimalus.
In addition to offices, it has meeting rooms and a highly secure telecommunications centre.
Siiani kohaldati agentuuri vastutust vaid kuni kala esimese müügini.
Surrounded by satellite screens, the teams that coordinate control operations set up their headquarters here when
Teisisõnu – agentuur tegutses merel, sadamakail ja sadmaturul.
This possibility of intervening at the different stages of activity constitutes a major innovation of the reform.
Kui kala oli müüdud, väljus see agentuuri kontrolli alt. ”Selline olukord piiras märkimisväärselt meie tegevust,” selgitab Harm Koster. ”Näiteks soovisime me Läänemere tursaga seotud ühiste tegevuskavade raames korraldada turustusvõrkudele suunatud haldusjuurdlust, sest me kahtlustasime, et teatavad töötlejad hangivad turska ebaseaduslikul teel.
Until now, the Agency’s responsibility stopped with first sale.
Paraku ei olnud meil õigust sellisteks toiminguteks, sest meil puudusid vastavad volitused.
In other words, it was exercised at sea, on the wharf and at auction.
Nüüd on see piirang kõrvaldatud.”
As soon as the fish were sold, they no longer came under the CFCA’s jurisdiction.‘That limited our action’, explains Harm Koster.
Vaid mõne sammu kaugusel, kesklinnas, varjab eklektiline Odriozola hoone fassaad agentuuri kontorit, mis paikneb siin alates 2008. aastast.
‘For example, as part of our common deployment plan for Baltic cod, we wanted to organise administrative investigations focused on marketing circuits because we suspected illegal cod purchases by certain processors.
Siin asuvad nii kontoriruumid, nõupidamisruumid kui ka hästi turvatud sidekeskus.
But we weren’t authorised to do so because this was not part of our remit.
Just siia satelliitside ekraanide keskele seavad kontrollimeetmeid läbiviivad meeskonnad püügihooaja kestel sisse oma peakorteri.
That restriction has now been removed.’
Nii toimub see näiteks kevadel hariliku tuuni püügihooajal. Just siin
(1) The North-East Atlantic Fisheries Commission regulates fisheries in the high seas of the North-East Atlantic.(2) See Fishing and aquaculture in Europe, No 41, January 2009, pp. 4-10.
(1) Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (inglise keeles North-East Atlantic Fisheries Commission) korraldab püügitegevust Atlandi ookeani kirdeosa avamerepiirkondades.(2) Vt Euroopa Kalandus ja Akvakultuur, nr 41, jaanuar 2009, lk 4–10.
la g e ul of the two countries concerned. They worked together successfully, discovering huge under-declarations of catches… These agents assumed that there were also infringements in tax declarations, but it turned out that the income had been declared correctly.’
la ge ul suurte püügikoguste deklareerimata jätmine … Kontrolörid kahtlustasid, et tegemist oli ka maksupettustega, kuid tulud olid siiski nõuetekohaselt deklareeritud.”
The result is equal to the effort.
Tulemus vääris tehtud pingutusi.
In the case of Baltic cod, for example, illegal catches were estimated in 2007 – at the start of the common deployment – to be equivalent to 40% of official catches.
Näiteks Läänemere tursa puhul ulatus ebaseaduslik püük ühistegevuskava rakendamise alguses 2007. aastal hinnanguliselt 40 protsendini ametlikust püügimahust.
Today, they are estimated to have dropped by half.
Praeguseks on see kogus eeldatavasti langenud poole võrra.
The Agency hopes to improve the situation further, particularly using its new intervention powers.
Ja agentuur loodab, et olukorda on võimalik veelgi parandada, eeskätt tänu tema tegutsemisruumi avardumisele.
Harm Koster, Executive Director of CFCA.
Harm Koster, Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri tegevdirektor.
For now, the Agency is busy drawing up common deployment plans for the North Sea (cod), Baltic Sea (cod), Mediterranean (bluefin tuna) and the NEAFC and NAFO zones, and is also putting in place coordination measures to combat landings of illegal catches.
Praegu tegeleb agentuur eriti aktiivselt ühistegevuskavade väljatöötamisega Põhjamere jaoks (tursavarud), Läänemere jaoks (tursavarud), Vahemere jaoks (hariliku tuuni varud) ning NEAFC ja NAFO piirkondade jaoks, samuti tuleb märkida illegaalselt püütud saagi mahalaadimise vastu suunatud meetmete koordineerimist.
It is preparing a new work programme in which its board of directors will adopt priorities for the next five years, including in the commercial segment.
Väljatöötamisel on uus töökava, millega agentuuri haldusnõukogu kinnitab järgmise viie aasta prioriteetsed tegevussuunad, muu hulgas ka tootmisharu kaubandusliku külje suhtes.
The Agency can now carry out controls and inspections throughout the sector, from the net to the plate.
Nüüdsest saab agentuur teostada kontrollimeetmeid kogu tootmisprotsessi ulatuses. Seega alates püügivõrgust kuni taldrikuni.
In other words, it can dispatch inspectors to refrigerated trucks, processing plants or even fish shops or restaurants.
Teisisõnu on inspektoreid võimalik suunata kontrollima külmutusautosid, töötlemistehaseid või isegi kalapoode või restorane.
That implies another important change.
See tähendab olulist muutust.
In the past, the Agency worked mostly with seagoing forces.
Siiani oli agentuuri tegevus suunatud peamiselt meremeestele.
From now on, other law enforcement bodies will work with it to track illegal catches.
Nüüd tehakse ebaseaduslikult püütud kala jälitamiseks koostööd teiste korrakaitseasutustega.
In particular this will include agents in charge of financial affairs, who are the most skilled at conducting administrative investigations in the sector’s commercial segment.
Eeskätt loodetakse finantsküsimustega tegelevate kontrolöride peale, kellel on suuremad kogemused tootmise kaubandusliku küljega seotud haldusjuurdluste läbiviimisel.
‘This is going to make controls much more effective’, continues Harm Koster. ‘The tax agents are used to conducting very strict controls.
”Selline korraldus muudab kontrollitoimingud palju tõhusamaks,” jätkab Harm Koster. ”Maksuameti kontrolörid on harjunud läbi viima väga rangeid kontrolle – nad ei kaldu taluma väiksemaidki eeskirjade arvel tehtavaid kompromisse.
They are not the type to tolerate bending the rules. For fishing, we had a bit too much of a tendency to think that it wasn’t serious if catches were a tad over the limit, considering fishermen’s tough working conditions.
Püügitegevusest rääkides oli liialt levinud suhtumine, etlubatud kogusteid võib veidike ületada, et tegemist ei ole suure rikkumisega, arvestades kalurite raskeid töötingimusi.
As the Community Fisheries Control Agency, we are trying to convince the sector and the national authorities that a culture of compliance has to be developed.
Kalanduskontrolliga tegeleva agentuurina ühenduses püüame me töötajaid ja riiklikke ametiasutusi veenda, et eeskirjadest kinnipidamine peaks muutuma enesestmõistetavaks.
What we’ve seen in the past is just the opposite.
Minevik on aga näidanud teistsugust suhtumist.
With the aid of these new services, it will be easier to promote this culture.’
Nüüd, uute ametkondade abiga on eeskirju austavat suhtumist lihtsam juurutada.”
It is also the European Union’s biggest port.
Samaaegselt on tegemist Euroopa Liidu kõige suurema kalasadamaga.
Some 160 000 tonnes of fish, molluscs and shellfish were landed here in 2008.
2008. aastal laaditi siin maha 160000 tonni kala, molluskeid ja koorikloomi.
Vigo is also mentioned most often as the port of origin by persons suspected of dealing in illegally caught fish.
Ühtlasi on Vigo aga ka kohanimi, mis kerkib kõige esimesena nende isikute huultele, keda kahtlustatakse ebaseadusliku kala töötlemises, kui neilt küsitakse kala päritolu kohta.
Obviously, the fishing port’s director, Carlos Losada, is not happy with this paradox.
Selline paradoksaalne olukord ei saa kuidagi rõõmustada kalasadama direktorit Carlos Losadat.
For years he has been giving thought to ways of guaranteeing not only the legality but also the quality of the fish landed here.
Juba aastaid on ta püüdnud leida vahendit, mis aitaks tagada mitte üksnes sadamat läbivate kalade õiguspära, vaid samaaegselt ka nende kvaliteeti.
He came up with the idea of labelling fish individually.
Nii on ta jõudnudki kalade individuaalse märgistamise ideeni.
Each fish should be given a label when it is caught to ensure its traceability and guarantee its quality and origin.
Iga kala peaks alates väljapüügist saama etiketi, mis tagaks püügitegevuse jälgitavuse ning oleks kvaliteedi ja päritolu tagatiseks.
Carlos Losada’s goal is to make this a European project.‘The price of unlabelled fish would collapse’, he explains.‘This is more than a label.
Carlos Losada eesmärk on teha sellest ideest üleeuroopaline projekt. ”Ilma sellise etiketita langeks kalade hind drastiliselt,” selgitab ta. ”Sest tegemist on enam kui lihtsalt etiketiga.
It’s a hygiene and food safety guarantee and it’s also a guarantee of legal catch.’
See on hügieeni- ja sanitaarnõuete täitmise tagatis ning annab tunnistust, et kala pärineb õiguspärasest püügist.”
The feasibility of this project is the subject of a study by the port authority, headed up by several institutions concerned, including the fishermen’s cofradia (cooperative) and associations of traders, exporters and transporters.
Projekti realiseeritavust uurisid sadamaametkonnad, keda juhtisid mitmed ametiasutused, teiste seas kaupmeeste, eksportijate ja transportijate cofradía (kooperatiiv).
Is this a first step towards European labelling?
Kas tegemist on esimese sammuga Euroopa märgistuse suunas?