natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“Yes”said Tom.
“Jah,”lausus Tom.
“I see.
“Mõistan küll.
So there really is something wrong with the weather”.
Nii et ilmaga on tõesti midagi lahti.”
By now they had reached the cave. “Hurray!
Selleks hetkeks olid nad koopa juurde jõudnud. “Hurraa!
Here we are!”shouted Tom: “Let me help you with the hose!”
Olemegi kohal!”hüüdis Tom. “Luba ma aitan sind voolikuga!”
Tom took the end of the hose and went forward into the cave.
Tom võttis voolikuotsa ja suundus koopasse.
A few moments later, his voice rang out, echoing in the darkness:
Mõne hetke pärast kostus ta hääl pimedusest kajades:
The Chief Fireman understood.
Tuletõrjepealik sai aru.
The hose began swelling as it filled with water from the spring.
Voolik hakkas paisuma, täitudes allikast tuleva veega.
“Well done, Tom!”shouted the Chief Fireman.
“Tubli töö, Tom!”hüüdis tuletõrjepealik.
“Theres enough water here to put out the fire! Hurray!”
“Nüüd on meil piisavalt vett, et tuli kustutada! Hurraa!”
Tom came back out of the cave, his face muddy but happy.
Tom tuli koopast välja ja ta nägu oli porine, kuid õnnelik.
He came over and sat down near the Chief Fireman.
Ta astus ligemale ning istus tuletõrjepealiku lähedale maha.
Looking into his eyes, Tom asked:
Vaadates talle silma, küsis Tom:
“So, human beings are responsible for climate change?”
“Nii et siis inimesed on kliimamuutuse eest ise vastutavad?”
The Chief Fireman was silent for a moment.Then he said:
Tuletõrjepealik vaikis hetkeks. Seejärel lausus ta:
“Yes, Tom, the greenhouse gases come from our cars, our planes, our factories, even our fire-engines; so we all have to take our share of the responsibility”.
“Jah, Tom, meie autodest, meie lennukitest, meie tehastest ja isegi meie tuletõrjeautodest eraldub kasvuhoonegaase; seega peame kõik osa vastutusest endale võtma.”
“Oh”said Tom, who was thinking hard.“Right. So...
“Oh,”sõnas Tom, ise hoolega mõeldes. “Muidugi.
What can I do to stop these gases getting into the atmosphere and warming up the earth?”
Mida mina saan teha, et peatada nende gaaside atmosfääri sattumine ja maakera soojenemine?”
“What you can do, Tom, is ask your Mum or Dad not to use the car so often.
“See, mida sina Tom saad teha, on paluda oma ema ja isa, et nad ei kasutaks nii sageli autot.
Instead of going to work or school by car every day you could walk, or take public transport, or go by bike”.
Selle asemel, et iga päev autoga tööle või kooli sõita, võiksite parem kõndida või kasutada ühistransporti või minna jalgrattaga.”
“Yes, I could cycle to school!”said Tom.
“Muidugi võiksin ma jalgrattaga kooli sõita!”ütles Tom.
“Right”said the Chief Fireman.
“Just nii,”lausus tuletõrjepealik.
“Then you could make sure you keep your bedroom window shut when the central heating is on.
“Veel võiksid sa keskkütte kasutamise ajal hoida magamistoa akna kinni.
Because central heating boilers produce greenhouse gases too, and because we need to save energy!”
Seda seetõttu, et keskküttekatlad toodavad samuti kasvuhoonegaase ning me peame energiat säästma!”
“Yes, of course”said Tom.
“Jah, muidugi,”sõnas Tom.
“Youd be surprised”went on the Chief Fireman“how much of the heat in our homes gets wasted.
Tuletõrjepealik jätkas: “See üllataks sind, kui palju soojust me kodudes raisku läheb.
Draughts come in under the door, and through windows that dont close properly.
Tõmbetuul puhub sisse ukse alt ja akendest, mis korralikult ei sulgu.
And that means we have to turn the heating up!
Ja see tähendab, et me peame rohkem kütma!
And more heating means more greenhouse gases!”
Ja mida rohkem me kütame, seda rohkem toodame kasvuhoonegaase!”
“I never thought of that”said Tom.
“Ma ei ole selle peale kunagi mõelnud,”tunnistas Tom.
“Thats really interesting!
“See on tõesti huvitav!
So, what else can I do?”
Aga mida ma veel saaksin teha?”
“Well,”said the Chief Fireman, “make sure you switch off all the lights you dont need because electricity is made in power stations, and they too produce greenhouse gases!
“Tom,”lausus tuletõrjepealik, “jälgi, et sa kustutaksid kõik tuled, mida sa ei vaja, sest elektrit toodetakse jõujaamades ning ka need toodavad kasvuhoonegaase!
So before you leave for school in the morning, check that your bedroom lights are all switched off”.
Nii et hommikul enne kooliminekut kontrolli, kas su magamistoa tuled on kõik kustutatud.”
“I will!”said Tom.
“Ma teen seda!”ütles Tom.
“And what else?”
“Ja mida veel?”
“You could ask your parents to buy electricity thats produced by the wind or by the sun...
“Sa võiksid paluda oma vanematel tarbida elektrit, mis on toodetud tuule või päikese abil...
Thats what we call renewable energy, because the wind keeps blowing and the sun keeps shining, so the energy doesnt run out.
Me kutsume seda taastuvaks energiaks, sest tuul puhub ikka edasi ja ka päike paistab edasi, nii et energia ei lõpe otsa.
And the wind and sun dont produce greenhouse gases!”
Lisaks ei tooda tuul ja päike kasvuhoonegaase!”
Suddenly, a loud shout interrupted their conversation.“WERE BACK!”
Korraga katkestas nende vestluse vali hüüatus.“ME OLEME TAGASI!”
It was Max the fireman, and he had Lila with him!
See oli tuletõrjuja Max ja koos temaga oli ka Leila!
They had come back safe and sound from the burning forest!
Nad olid põlevast metsast tervetena tagasi jõudnud!
Tom and the Chief Fireman were delighted to see them – and also to see that the firemen were managing to put out the fire at last, with all the water from the secret spring.
Tom ja tuletõrjepealik olid neid nähes rõõmsad – ning rõõmsad ka selle üle, et tuletõrjujad olid lõpuks salaallikast saadud vee abil tule peaaegu kustutanud.
Max, his face exhausted and blackened with soot, had tears in his eyes.
Maxi nägu oli väsinud ja tahmast tume ning ta silmis olid pisarad.
He said, in a hoarse voice:
Ta ütles käheda häälega:
“Look what Lila wanted me to save”– and he showed them what he was carrying in his arms: four little fox cubs!
“Vaadake, keda Leila palus mul päästa!” – ja ta näitas neile, mis tal süles oli: neli väikest rebasekutsikat!
Lila nuzzled her head against Tom.
Leila hõõrus oma pead Tomi vastu.
“So thats what you were trying to tell us, Lila!”he said to her, gently.
“Ah seda sa siis tahtsidki meile öelda, Leila!”ütles ta rebasele õrnalt.
The Chief Fireman patted Tom on the head.
Tuletõrjepealik sasis Tomi pead.
“Yes, Tom, she wanted us to save her children!
“Jah, Tom, Leila tahtis, et me päästaksime ta pojad!
And thanks to you and her...”
Ning tänu sulle ja temale...”
A sudden flash of light interrupted his words.
Maxi sõnad katkestas järsk välgusähvatus.
It was a photographer, and just behind him came the Mayor of Merlin City.
See oli fotograaf ning kohe tema järel tuli Merlini linnapea.
The Mayor stepped up to the Chief Fireman and shook his hand.
Linnapea astus tuletõrjepealiku juurde ja surus tal kätt. PLÕKS!
Another photo.
Veel üks pilt.
“Hot, isnt it!”said the Mayor.
“Kuum, kas pole!”ütles linnapea. PLÕKS!
He bent down and picked up Tom.
Ta kummardus ja võttis Tomi sülle. PLÕKS!
The Mayor wiped his sweaty forehead with a handkerchief.
Linnapea pühkis taskurätikuga oma higist otsaesist. PLÕKS!
“Well done”said the Mayor.
“Tubli töö,”sõnas linnapea.
“Thanks to you, to your courage and hard work, the forest fire at Merlin City has been extinguished!
“Tänu teile, teie julgusele ja suurele tööle on Merlini linna metsatulekahju kustutatud!
I wish to express to you my deepest gratitude and to present you with these medals...”
Soovin teid südamest tänada ning anda teile üle need medalid...”
Lila, Tom and Max – carrying the four fox cubs – stepped forward to greet the Mayor.
Leila, Tom ja Max – süles neli rebasekutsikat – astusid ette, et linnapead tervitada.
Tom said:
Tom sõnas:
“Mr Mayor, please take a look at these poor little fox cubs.
“Härra linnapea, palun vaadake neid vaeseid väikeseid rebasekutsikaid.
They nearly died today...
Nad oleksid täna peaaegu surma saanud...
And its all because of climate change!
Ja see on kõik kliimamuutuse tõttu!
I think you should give these medals to people who are trying to save the earth!”
Ma arvan, et te peaksite andma need medalid inimestele, kes üritavad maakera päästa!”
“Really?”said the Mayor, rather taken aback.“But I thought...
“Kas tõesti?”küsis linnapea üsna jahmunult.“Kuid mina arvasin...
I mean, I just wanted...”
See tähendab, et ma tahtsin vaid...”
Then the Chief Fireman spoke up.
Seejärel võttis sõna tuletõrjepealik.
“Mr Mayor, were fireman.
“Härra linnapea, me oleme tuletõrjujad.
We were just doing our job.
Me teeme vaid oma tööd.
But we see that the earth is warming up.
Aga me näeme, et maakera on soojenemas.
Todays forest fire was not a coincidence.
Tänane metsatulekahju ei olnud juhuslik.
We humans were probably responsible.
Tõenäoliselt olime meie, inimesed, selles süüdi.
The climate is changing!”
Kliima on tõepoolest muutumas!”
And so saying, the Chief Fireman took Lilas cubs and gave them a gentle hug.
Ning seda öeldes võttis tuletõrjepealik Leila pojad ja kallistas neid õrnalt.
They looked so sweet!
Nad nägid nii armsad välja! PLÕKS!
Yet another photo.
Veel üks pilt.
“I tell you what”said Tom: “Why not give medals to everyone who rides their bike every day, and everyone who uses energy from the wind and the sun, and everyone who leaves their car at home and takes the bus instead...
“Kuulge,”sõnas Tom, “võiks ju anda medali kõigile neile, kes sõidavad iga päev jalgrattaga, ja neile, kes kasutavad tuule- ja päikeseenergiat, ning neile, kes jätavad oma auto koju ja sõidavad selle asemel bussiga...
Give medals to everyone who tries to stop producing greenhouse gases!
Andke medalid kõigile neile, kes üritavad peatada kasvuhoonegaaside tootmist!
Those people are the real heroes!”
Need inimesed on tõelised kangelased!”
The Mayor smiled at Tom.
Linnapea naeratas Tomile.
“That is a great idea!”he said.
“See on suurepärane mõte!”ütles ta.
“I will do something about it straight away!”
“Ma võtan selle suhtes kohe midagi ette!”
The fire was out.
Tuli oli kustunud.
In the morning, the photos were in all the Merlin City newspapers.
Hommikul olid pildid kõigis Merlini ajalehtedes.
There was the Mayor with the Chief Fireman.
Piltidel oli linnapea koos tuletõrjepealikuga.
There was Max smiling, standing next to his fire engine.
Seal oli ka naeratav Max oma tuletõrjeauto kõrval seismas.
There was Tom, looking tired.But everyones favourite picture was of Lila feeding her four little cubs.
Seal oli ka väsinud ilmega Tom. Kuid kõigi lemmikpildil oli Leila, toitmas oma nelja väikest poega.
They were all alive and safe.
Nad kõik olid elus ja terved.
But it had been a close thing...
Kuid see oli läinud väga napilt...
Europe’s nature – a rich natural heritage
Euroopa loodus – rikkalik looduspärand
Nature – a valuable resource
Loodus – väärtuslik ressurss
Nature ... under threat
Loodus on ohus
What are we doing about it? – Europe’s response
Kuidas probleemi lahendada? – Euroopa vastus
The ‘Habitats’ and ‘Birds’ Directives
Elupaikade direktiiv ja linnudirektiiv
The Natura 2000 Network – a European network of sites
Natura 2000 võrgustik – Euroopa alade võrgustik
Natura 2000 – part of a living landscape
Natura 2000 – osa elavast maastikust
Putting people at the heart of Natura 2000
Inimesed ja Natura 2000
How will Natura 2000 work in practice?
Kuidas Natura 2000 tegelikkuses toimib?
How do we know if we have succeeded?
Kuidas me teame, et meie tegevus on olnud edukas?
Natura 2000 – what can you do to help?
Natura 2000 – kuidas saate teie aidata?
Europe covers just 2.6% of the planet’s land mass.Yet, despite its size, it has a stunning diversity of plants,animals and landscapes, many of which are foundnowhere else in the world.
Euroopa hõlmab ainult 2,6% Maa maismaa-alast.Sellest hoolimata valitseb siin hämmastav taimede,loomade ja maastike mitmekesisus, paljusid neist ei leidu kusagil mujal maailmas.
Differences in climate, topography and geology accountfor much of this biodiversity.
Sellise bioloogilise mitmekesisuse aluseks onklimaatilised, geograafilised ja geoloogilisederinevused.
From the Arctic Circle tothe warm Mediterranean coastline, from the peaks of the Alps to the vast open plains of central Europe, the rangeof natural conditions on our small continent isunparalleled.
Põhjapolaarjoonest sooja Vahemererannikuni, Alpide tippudest Kesk-Euroopa tohututelagedate tasandikeni – meie väikese maailmajaoloodus on tõepoolest märkimisväärselt mitmekesine.
Our long association with the land has been equallyimportant in shaping our countryside.
Meie pikaajaline side maaga on mänginud samaolulist osa meie maastike kujundamisel.
For centuriespeople have been developing different ways of workingthe land, which has given rise to many so called ‘seminatural’ habitats, rich in wildlife (hay meadows, woodedpastures, open heaths) yet entirely dependent uponcontinued human use for their survival.
Sajanditejooksul on inimesed leiutanud uusi maaharimisviise,luues nn pool-looduslikke elupaiku(heinamaad, puisniidud, nõmmed),mille rikkaliku loomastiku ja taimestikusäilimine sõltub täielikult inimtegevuse jätkamisest.
Europe’s rich mixture of nationalities, cultures, languagesand identities is also strongly reflected everywhere in ourlandscape.
Euroopas valitsev rahvuste, kultuuride, keelteja identiteetide mitmekesisus peegeldub kõikjalmeie maastikes.
Few places in the world have such a varied,contrasting and localised patchwork of habitats, wildlifeand cultural landscapes so tightly interwoven in so smallan area – it is this that makes Europe’s nature so unique.
Vaid vähestes paikadesmaailmas on nii mitmekesised, erinevad japiirkonnale iseloomulikud elupaigad, puutumataloodus ja kultuurmaastikud nõnda väikesel alal janiivõrd tihedalt üksteisega läbi põimunud –just see teebki Euroopa looduse eriliseks.
This is our natural heritage.
See on meie looduspärand.
EUROPE’S NATURE FOR YOU
EUROOPA LOODUS ON TEIE KÄTES
... under threat
Loodus – väärtuslik ressurss
Europe’s nature is under increasing threat. Populationsof species are declining at an alarming rate and manyvaluable natural and semi-natural habitats are rapidlydisappearing.
Meie rikkaliku looduspärandi kaitsmine tagab Euroopa ainulaadse bioloogilise mitmekesisusesäilitamise tulevastele põlvedele.Loodus pole mitte ainult iseenesest väärtuslik, vaidsellel on ka tähtis osa meie majanduses ja elukvaliteediparandamises.
Today, almost half of Europe’s mammalsand a third of our reptile, fish and bird species areendangered.
KAS ME OSKAME LOODUST PIISAVALT HINNATA?Monet’ moonipõlde kujutava maali väärtuseks hinnatakse 5–50 miljonit eurot, tegelikkus maksab aga 5000 EUR/ha.
This dramatic decline is primarily due to the loss andfragmentation of the habitats upon which the speciesdepend. Many of these habitats are shrinking in the wakeof more intensive land uses, major infrastructures, such asroads, and the steady spread of urban areas.
Pole tähtis, kas elame linnas või maal,enamik meist armastab aeg-ajalt loodusesse minna,et nautida kauneid maastikke, jalutada, ujuda,kala püüda, lõdvestuda, uurimisretki korraldada jalihtsalt värsket õhku hingata ning linnulaulu kuulata.See aitab meil olla terve ja tunda end hästi.
Around 30,000 people in thefishery and shellfish sectors have beendirectly affected.
Oluline on ka looduse keskkonnamõju.
Several local fishermen’sorganisations have reported an 80%drop of their normal catch.
Märgaladkujutavad endast looduslikku kaitset üleujutuste eest,toimides nagu käsnad, mis imevad endasse üleliigse vee.Roostikud puhastavad saastunud vett mürgistest ainetestja süsinikdioksiid, kliima soojenemise peamine põhjus,neeldub turbarabades.
In only a few decades half of Europe’s valuable wetlandshave been drained for land reclamation and agriculture.Heathlands, steppes and peat bogs have shrunk by asmuch 60–90% and almost three-quarters of the dunes in France, Italy and Spain have disappeared under therelentless pressure of mass tourism.
Kõigele lisaks on loodus kogu Euroopas sissetulekuallikakslugematule arvule loodusressursse säästlikultkasutavatele inimestele.
Other threats to nature include pollution, climate change,disturbance, recreational pressure, unsustainableexploitation of natural resources, introduction of invasivenon-native species and land abandonment.
Ekstensiivne põllumajandus,millega on hõlmatud suured Euroopa piirkonnad,annab elatist miljonitele.
What are we doing about it
Loodus on ohus
– Europe’s response
Euroopa loodus on järjest suuremas ohus.
In the face of this alarming decline, people all over Europehave expressed increasing concern over the loss of theirnatural heritage and are calling for action to address thisproblem.
Selle tagajärjel on praegu ohustatud peaaegu pooled Euroopa imetajatest ning kolmandik roomajatest, kaladest ja lindudest.
Governments of the EU Member States have respondedaccordingly and, in 2001, committed themselves, at the European Summit in Gothenburg, to stop the loss ofbiodiversity in Europe by the year 2010.
Seda põhjustavad enamasti muutused maakasutuses, nagu näiteks intensiivne põllumajandus ja metsandus, samuti mahukad infrastruktuuritööd ja linnaala pidev laienemine.
As nature does not recognise national boundaries, suchan ambitious target is best achieved by coordinatingefforts and pooling resources.
NAFTATANKERI PRESTIGE KATASTROOFKui 2002. aasta novembris uppus Põhja-Hispaania rannikul naftatanker Prestige, lekkis merre 64 000 tonni naftat, mille tõttu hukkus ligikaudu 300 000 merelindu (peamiselt lõunatirgud, lunnid ja algid).
Rivers, such as the Danube, flow through ten countries –if one of them damages part of the river, all may beaffected.
Kahju, mida õlireostus tekitas 3000 km pikkusel rannikualal kalandusele, turismile ja looduspärandile, ulatub umbes 5 miljardi euroni.
Migratory birds travel the length and breadth of Europe in search of resting, feeding and breedinggrounds.
Reostus mõjutas otseselt ligikaudu 3000 inimest, kes on seotud kalandussektoriga ning karpide püügiga.
If their habitats are only protected in one part of Europe and not in another, the species’ chances ofsurvival are inevitably poor.
Ainult mõne aastakümnega on pooled Euroopa väärtuslikest märgaladest kuivendatud ja võetud põllumajanduslikule kasutusele.
European legislation sets the standard for natureconservation across the European Union and enables all25 Member States to work together within the samestrong legislative framework in order to protect our mostvulnerable species and habitat types.
Loodust ohustavad ka reostus, kliimamuutused, inimese sekkumine loodusesse ja vabaajategevused, loodusressursside säästmatu kasutamine, võõrliikide sissetoomine ja maa söötijätmine.
The common crane migrates across Europe from its winter feedinggrounds in the south to its summerbreeding grounds in the north.Thanks to European legislation,sites have been protected all alongits migration route andpopulations in the EU areincreasing as a result.
Ohus on mitte ainult haruldased liigid, nagu näiteks karud, liblikad ja päriskodused taimeliigid. Tavalise koduvarblase populatsioon on elupaikade hääbumise tõttu viimase kahekümne aasta jooksul märkimisväärselt kahanenud.
NB: information on Natura 2000 sites for the tennew Member States is notyet finalised.
Enamik Euroopa nõmmedest on samuti kadunud. Selle tulemusena on vähenemas ka neist elupaikadest sõltuvate liikide, näiteks kivisisaliku ja nõmme-põõsaslinnu
The ‘Habitats’ and ‘Birds’
Kuidas probleemi lahenda
Directives
– Euroopa vastus
The cornerstones of Europe’s legislation on natureconservation are the Birds and Habitats Directives.
Seoses olukorra ärevust tekitava halvenemisega on inimesed üle kogu Euroopa väljendanud muret looduspärandi kadumise üle ning kutsuvad üles tegutsema.
The Directive puts an end to certainpractices such as the keeping and sale of native wildbirds, or indiscriminate methods of killing andintroduces a legal mechanism for regulating otheractivities, such as hunting, to ensure that they aresustainable.
ELi liikmesriikide valitsused on üleskutsele reageerinud, võttes endale 2001. aastal toimunud Göteborgi tippkohtumisel ülesandeks peatada Euroopa bioloogilise mitmekesisuse vähenemine aastaks 2010.
The Directive also requires all 25 Member States toprotect the most important sites for all migratory birdsand 194 particularly threatened species, payingparticular attention to wetlands of internationalimportance.
Kuna loodus ei tunnista riigipiire, on nii ambitsioonika eesmärgi saavutamiseks vaja ühendada jõupingutused ja vahendid.
IBERIAN LYNX (Lynx pardinus)With a population of less than 200–400individuals, the Iberian lynx is now themost endangered wild cat species in theworld.
Jõed, nagu näiteks Doonau, voolavad läbi kümne riigi – kui üks neist kahjustab osa jõest, kannatavad ka kõik teised.
It lives in Mediterranean woodlandand maquis thicket, favouring dense scrubfor shelter and open pasture for huntingrabbits.
Paljud linnud rändavad puhkepaiga, toidu ja pesitsuskoha otsinguil Euroopa ühest servast teise.
Illegal hunting, trapping androad kills add to its troubles as does thelack of its main food source, the rabbit,which was almost wiped out by thedisease, Myxomatosis.
Kui nende elupaiku kaitstakse ainult ühes Euroopa osas, aga teistes mitte, on liikide ellujäämisvõimalused väga kesised.
These Directives represent the most ambitious and largescale initiative ever undertaken to conserve our naturalheritage across the European Union.
Euroopa õigusaktidega pannakse paika Euroopa Liidu looduskaitse mõõdupuu ja võimaldatakse 25 liikmesriigil teha koostööd ühtses õiguslikus raamistikus, et kaitsta meie enim ohustatud liike ja elupaigatüüpe.
Natura 2000 sites in the Republic of Ireland
NB!Teave Natura 2000 alade kohta uutes liikmesriikides ei ole veel lõplik.
Over 18,000 sites are included in the Network sofar.
Elupaikade direktiiv ja linnudirektiiv
In total they cover a substantial area: almost a fifth of Europe’s land and water – equivalent to the size of Germany and Italy put together.
Linnudirektiiv ja elupaikade direktiiv moodustavad Euroopa looduskaitsealaste õigusaktide nurgakivi.
The individual Natura 2000 sites range in size from lessthan 1 ha to over 5,000 km² depending on the species orhabitats they aim to conserve, the majority are around100–1,000 ha.
Linnudirektiiv võeti vastu 1979. aastal ja selle eesmärk on kaitsta looduslikku linnustikku ja linnuliikide kõige olulisemaid elupaiku kogu Euroopa Liidus.
Some are located in remote areas but mostform an integral part of our countryside and contain arange of different habitats, buffer zones and otherelements of the landscape.
Direktiiviga keelustati teatud tegevused, näiteks metslindude vangistuses pidamine ja müük või valimatu tapmine, ning kehtestati muid tegevusi, näiteks jahti, reguleerivad õigusnormid, et tagada linnuliikide säilimine.
As a result, Natura 2000, is not only safeguarding some of Europe’s rarest species and habitats, but it also provides asafe haven for countless other animals, plants and wildlifefeatures which, although more common, are an equallyimportant part of our natural heritage.
Direktiiv kohustab kõiki 25 liikmesriiki kaitsma kõikide rändlindude olulisimaid alasid ja 194 eriti ohustatud liiki, pöörates erilist tähelepanu rahvusvahelise tähtsusega märgaladele.
12EUROPE’S NATURE FOR YOU
1992. aastal võeti Euroopa Liidus vastu elupaikade direktiiv.
BIOGEOGRAPHICAL REGIONSThe EU has seven biogeographic regions, each with itsown characteristic blend of vegetation, climate,topography and geology.Working at this level makes iteasier to check species and habitat conservation trendsunder similar natural conditions, irrespective of politicaland administrative boundaries.
Direktiiviga kehtestati lindude direktiiviga sarnased meetmed Euroopa loomastiku ja taimestiku kaitsmiseks, kuid see hõlmab palju suuremat hulka haruldasi, ohustatud või päriskoduseid liike, sealhulgas 450 loomaliiki ja 500 taimeliiki.
000 sites in theof Ireland l ta nn ti ne o C
Esmakordselt võeti kaitse alla ligikaudu 200 haruldast ja iseloomulikku elupaigatüüpi.
HOW ARE NATURA 2000 SITES CHOSEN?
Koos on need kõige ambitsioonikamaks sammuks, mis meie looduspärandi säilitamiseks Euroopa Liidu territooriumil on ette võetud.
x135STAGE 1:The first step is taken by the Member States.
PÜRENEE ILVES LYNX PARDINUSVähem kui 200 isendiga on Pürenee ilves maailma kõige ohustatum metsik kaslane.