natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this edition of the Inforegio Panorama magazine, we highlight the different ways that beneficiary countries are managing and implementing projects financed by IPA and its predecessor ISPA, as seen through the eyes of the representatives of the countries themselves as well as experts from the Commission.
Inforegio Panorama ajakirja käesolevas väljaandes tõstame esile erinevaid viise, mil abisaajad riigid haldavad ja rakendavad ellu IPAst ja selle eelkäijast ISPAst rahastatavaid projekte, nähtuna riikide eneste esindajate ja lisaks ka Komisjoni asjatundjate silmade läbi.
I believe that this is an important mutual learning exercise both for existing Member States and the Union's future members.
Arvan, et see on oluliseks vastastikuse õppimise ettevõtmiseks nii olemasolevatele liikmesriikidele kui ka Liidu tulevastele liikmetele.
Danuta Hübner Commissioner for Regional Policy
Danuta Hübner Regionaalpoliitika volinik
Regional Policy and enlargement, moving up a gear through pre-accession funding
Regionaalpoliitika ja laienemine ühinemiseelse rahastamise abil hoo võtmine
Enabling candidate countries to develop through the Instrument for Pre-Accession Assistance
Kandidaatriikidel võimaldatakse areneda ühinemiseelse rahastamisvahendi kaudu
As European Enlargement continues apace, assistance given to Candidate Countries is becoming increasingly sophisticated.
Samal ajal, kui jätkub hoogsalt Euroopa laienemine, on muutumas kandidaatriikidele abi andmine üha arenenumaks.
In this article we look at how the original pre-accession assistance has taken on new dimensions.
Käesolevas artiklis heidame pilgu sellele, kuidas esialgne ühinemiseelne abi on omandanud uued mõõtmed.
Croatia, like all candidate countries, can use EU assistance for environmental projects.
Horvaatia, nagu kõik kandidaatriigid, võib kasutada ELi abi keskkonnakaitseprojektide tarbeks.
This broader framework gives candidate countries much more scope to develop their own economies and institutions and therefore the skills of their entrepreneurs and administrators.
Selline laiem raamistik annab kandidaatriikidele palju rohkem ruumi oma majanduste ja institutsioonide ning seega oma ettevõtjate ja haldajate oskuste arendamiseks.
Pushing the boundaries further
Piire lükatakse kaugemale
Pre-accession assistance has previously focused on institutional building and investment in key areas of Community policies.
Ühinemiseelne abi on varem keskendunud institutsioonide rajamisele ning investeerimisele ühenduse tegevuse põhisuundade võtmevaldkondadesse.
Investment was implemented through the Instrument for
Investeerimine viidi ellu ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahendi (ISPA, Instrument for Structural Policies for Pre-Accession),
Assistance to candidate countries through pre-accession funding moved up a gear from 1 January 2007, when all the related EU programmes and finance initiatives were replaced by a single measure – the Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA)1.
Kandidaatriikidele ühinemiseelse rahastamise kaudu antav abi sai 1. jaanuarist 2007 kiirema käigu, kui kõik sellega seotud ELi programmid ja rahastamisinitsiatiivid asendati ühe meetme – ühinemiseelse rahastamisvahendiga (IPA, Instrument for pre-accession assistance).1 Varem PHARE, PHARE CBC, ISPA, SAPARDi ja CARDSiga kaetavad programmid ning Türgi rahastamisvahendid andsid olulisi tulemusi, kuid nende haldamise ja iga initsiatiivi teistega rütmis hoidmise protsess on muutunud kõigile asjaosalistele lihtsamaks.
The programmes covered previously by Phare, Phare CBC, ISPA, SAPARD, CARDS and the financial instrument for Turkey delivered important benefits, but the process of managing them and keeping each initiative in step with the others has become simpler for all concerned.
Mitte ainult seda, vaid riigiasutused on palju tihedamalt kaasatud ning seda suurema vastutuse määraga strateegilise planeerimise ja programmeerimise eest.
(1) e legal basis for this assistance is Council Regulation (EC) No 1085/2006, adopted on 17 July 2006.
1 Antud abi õigusaluseks on 17. juulil 2006 vastuvõetud nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006.
More detailed implementing rules are laid down in Commission Regulation (EC) No 718/2007 of 12 June 2007.
Üksikasjalikumad rakenduseeskirjad kehtestab nõukogu määrus (EÜ) nr 718/2007 12. juunist 2007.
Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), a projectoriented instrument focusing mainly on investments in the areas of transEuropean networks and the environment.
Regionaalpoliitika ja laienemine ühinemiseelse rahastamise abil hoo võtmine peamiselt üleeuroopaliste võrkude ja keskkonna valdkonda tehtavatele investeeringutele keskendunud projektidele orienteeritud rahastamisvahendi, kaudu.
With IPA, conventional boundaries have been crossed, so that infrastructure investments are combined with measures to enhance competitiveness, innovation and employment creation.
IPAga on tavapärased piirid ületatud, nii et infrastruktuuriinvesteeringud ühendatakse konkurentsivõimelisust, uuenduslikkust ja tööhõiveloomet tõhustavate meetmetega.
candidate countries will benefit for the first time from financing to cover activities that are similar to activities financed in EU Member States and regions under Cohesion Policy instruments.
Kandidaatriigid saavad esimest korda rahastamisest kasu, et katta tegevusi, mis on sarnased ELi liikmesriikides ja regioonides ühtekuuluvuspoliitika rahastamisvahendite alusel rahastavate tegevustega.
A significant share of IPA funds managed by the DGs for Regional Policy and Employment are allocated to Lisbon-type expenditure (roughly 15 to 20 % of the overall programme allocation, depending on the country).
Märkimisväärne osa regionaalpoliitika ja tööhõive peadirektoraatides hallatavatest IPA rahalistest vahenditest eraldatakse Lissaboni tüüpi kulutustele (sõltuvalt riigist ligikaudu 15–20% üldisest programmieraldisest).
Funds are allocated through five components: I Transition Assistance and Institution Building; II Cross-Border Co-operation; III Regional Development (transport, environment and economic development); IV Human Resources Development (strengthening human capital and combating exclusion); V Rural Development (rural development-type measures).
Rahalisi vahendeid eraldatakse viie komponendi kaudu: I siirdeabi ja institutsioonide rajamine; II piiriülene koostöö; III regionaalareng (transport, keskkond ja majandusareng); IV inimressursside arendamine (inimkapitali tugevdamine ja tõrjutuse vastu võitlemine); V maaelu arendamine (maaelu arendamise tüüpi meetmed).
A good example is the Regional Competitiveness Operational Programme in Turkey, where the bulk of the funding is dedicated to Lisbon-type programme, (programme budget for 2007-09 €187 million with a 75 % Community contribution).
Heaks näiteks on Türgi regionaalse konkurentsivõimelisuse rakenduskava, milles suurem osa rahastamisest on pühendatud Lissaboni tüüpi programmidele (2007–2009 üldine programmieelarve 187 miljonit eurot ühenduse 75%-se panusega).
Projects which will be financed under the programme include the creation and upgrading of industrial infrastructure, facilitating access to finance, promoting R & D usage, developing innovation and technology, demand-driven consultancy services and networking.
Programmi alusel rahastavate projektide hulka kuulub tööstusinfrastruktuuri loomine ja uuendamine, rahastamisvahendite võimaldamine, uu-rimis- ja arendustegevuseks kasutamise edendamine, innovatsiooni ja tehnoloogia arendamine, nõudlusest ajendatud konsultatsiooniteenused ning koostöövõrkude loomine.
Seeing the benefits of IPA
IPA tulemuste ilmnemine
So far, perhaps the most impressive results of IPA were achieved during the preparation of the Operational Programmes.
Senini on saavutatud IPA muljetavaldavaimad tulemused rakenduskavade koostamise käigus.
While the Strategic Coherence Frameworks (which are similar to the National Strategic Reference Frameworks prepared by Member States) were developed under the leadership of central government authorities, the programmes were drawn up by the competent line ministries in close consultation with regional authorities and stakeholders and civil society representatives. Alongside these
Kui strateegilised ühtsusraamistikud (mis sarnanevad liikmesriikide riiklikele strateegilistele tugiraamistikele) koostati keskvalitsusasutuste juhtimisel, siis programmid koostasid pädevad ministeeriumid tihedas koostöös regionaalsete asutuste ja sidusrühmade ning kodanikuühiskonna esindajatega.
Components I and II are open to all beneficiary countries of the Western Balkans and Turkey.
Komponendid I ja II on avatud kõikidele Lääne-Balkani abisaajatele maadele ja Türgile.
Components III, IV and V are open to candidate countries only (namely the Republic of Croatia, the Republic of Turkey and the former Yugoslav Republic of Macedonia).
Komponendid III, IV ja V on avatud ainult kandidaatriikidele (nimelt Horvaatia Vabariigile, Türgi Vabariigile ning endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile.
Their design mirrors closely the management and programming principles of structural, cohesion and rural development funds.
Nende ülesehitus peegeldab täpselt struktuuri-, ühtekuuluvus- ja maaelu arendamise fondide haldamis- ja programmeerimispõhimõtteid.
Thus, IPA allows beneficiary countries to participate at an early stage in managing these Community Cohesion Policy instruments.
Seega võimaldab IPA abisaajatel maadel osaleda algstaadiumist nende ühenduse ühtekuuluvuse tegevuse põhisuundade rahastamisvahendite haldamises.
By gaining first-hand experience at running these programmes, they will be well placed to absorb future structural, cohesion and rural development funds once they become available to them.
Nende programmide juhtimisega vahetult kogemusi saades, omandavad nad sobiliku positsiooni edaspidiste struktuuri-, ühtekuuluvus ja maaelu arendamise fondide vastuvõtuks, kui nad neid kasutama saavad hakata.
Regional Policy and enlargement,
Regionaalpoliitika ja laienemine ühinemiseelse rahastamise abil hoo võtmine
Regional Policy and enlargement, moving up a gear through pre-accession funding core programming tasks, IPA also enabled national bodies to develop skills in financial management and control.
Kõrvuti nende programmeerimise tuumülesannetega, võimaldas IPA samuti riiklikel organitel arendada finantsjuhtimise ja -reguleerimise oskusi.
The total estimated cost of the project is €14 million, including around €10 million of IPA support. e project should be completed and in operation by 2011.
Projekti eeldatav kogumaksumus on 14 miljonit eurot, sealhulgas umbes 10 miljonit eurot IPA tuge. Projekt peaks saama valmis ning olema käigus aastaks 2011.
Croatian environmental projects
Horvaatia keskkonnaprojektid
In this relatively short period (programme preparations and negotiations took less than a year), essential preconditions and principles for successful implementation were agreed.
Selle suhteliselt lühikese ajaga (programmide ettevalmistamisele ja läbirääkimistele kulus vähem kui aasta) on eduka ellurakendamise oluliste eeltingimuste ja põhimõtete suhtes kokkulepitud.
These include programme ownership, concentrating assistance on core sectors and disadvantaged regions, and ensuring that programmes complemented other funding instruments and promoted partnerships among stakeholders.
Nende hulka kuulvad programmide kuuluvus, tuumsektorite ja ebasoodsate regioonide abistamisele keskendumine ning selle tagamine, et programmid täiendaksid teisi rahastamisvahendeid ning edendaks sidusrühmade vahelisi partnerlussuhteid.
Over time, the systems that are being set up under IPA will develop into invaluable assets for managing EU Cohesion Policy and its instruments later on.
IPA areneb edaspidi ELi ühtekuuluvuspoliitika ja selle rahastamisvahendite haldamisel hindamatuks ressursiks.
A quick look at some of the projects financed under IPA Component III demonstrates their diversity as well as their strategic importance.
Kiire pilk IPA komponendi III alusel rahastatud projektidele demonstreerib nende mitmekesisust ja lisaks nende strateegilist tähtsust.
Major infrastructure projects are being financed under the Croatian Environmental Operational Programme.
Infrastruktuuri suurprojekte rahastatakse Horvaatia keskkonna rakenduskava raames.
Here new facilities are being financed for solid waste and waste water that fully respect relevant EU environmental standards.
Siin rahastatakse uusi tahkete jäätmete ja heitvee seadmeid, mis on täielikult kooskõlas vastavate ELi keskkonnanormidega.
For instance, modern solid waste management centres are planned for the town of Split (Lecevica) where a landfill site, transfer stations, recycling and a mechanical and biological treatment plant are to be constructed.
Näiteks kavandatakse kaasaegseid tahkete jäätmete käitlemiskeskusi Spliti linna (Lecevica), kuhu tulevad jäätmete matmispaik, jäätmete kogumiskeskused, ringlussevõtt ja mehaanilise ning bioloogilise töötlemise jaam.
The total project cost is estimated at €68 million.
Projekti kogumaksumust hinnatakse 68 miljonile eurole.
New waste water treatment plants and upgrading of sewerage networks are also programmed for the towns of Slavonski Brod, Knin and Drnis.
Samuti kavandatakse uusi heitveepuhastusjaamu ning kanalisatsioonivõrkude uuendamist linnadele Slavonski Brod, Knin ja Drnis.
The total project costs are estimated at €27 million and €18 million respectively.
Projekti kogukulusid hinnatakse vastavalt 27 ja 18 miljonile eurole.
It gives business leaders and civil servants a crucial experience in devising and managing investment projects, preparing them for the time when they take on full control of Structural Fund programmes.
Investeerimisabi kandidaatriikides on vaid murdosa liik- mesriikidele kättesaadava investeerimisabi tasemest,2
Balikesir Solid Waste Management project aims at reducing the pollution of groundwater and environment in Balikesir and surrounding villages and to increase reuse and recycling by establishing a Regional Solid Waste Management System for Balikesir, Bigadiç, İvrindi, Kepsut, Pamukçu, Susurluk and Savaştepe, in accordance with the acquis and the Turkish Legislation.
Balikesiri tahkete jäätmete käitlemise projekti eesmärgiks on vähendada põhjavee ja keskkonna reostust Balikesiris ning ümbruskonna külades ja suurendada korduskasutamist ning ringlust Balikesiri, Bigadiçi, İvrindi, Kepsuti, Pamukçu, Susurluki ja Savaştepe tarbeks regionaalse tahkete jäätmete käitlemise süsteemi rajamisega vastavalt ühenduse õigustikule ja Türgi seadusandlusele.
The project will serve a population of approximately 444 000 inhabitants
Aastaks 2035 teenib projekt umbes 444 000 inimese suurust kuid paneb tugevat rõhku tuleviku institutsioonide ja struktuuride rajamisele.
IPA funds are also available to potential candidate countries in the Western Balkans such as Bosnia and Herzegovina.
IPA vahendid on samuti kättesaadavad kandidaatriikidele Lääne-Balkanist, nagu näiteks Bosnia-Hertsegoviinale.
(2) Overall IPA allocation for the current financial framework 2007-13: €11.5 billion 2007-09, for example, Croatia receives on average €34 per capita per year of Community funds under IPA, while Bulgaria receives €110 per capita from Structural Fund programmes.
2 IPA üldine eraldis käesolevale rahandusraamistikule 2007–2013: 11,5 miljardit eurot. 2007–2009, saab näiteks Horvaatia IPA raames aastas 34 eurot ühenduse vahendeid inimese kohta, samas kui Bulgaaria saab struktuurivahendite programmidest 110 eurot inimese kohta.
Regional development: an important step towards EU membership for the Western Balkans
Regionaalne areng: Lääne-Balkani oluline samm ELi liikmelisuse poole
December 2005 marked an important milestone for the former Yugoslav Republic of Macedonia on its path to becoming a European Union (EU) member – the European Council awarded it the status of ‘candidate country’.
Detsember 2005 tähistas endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile olulist verstaposti Euroopa Liidu (EL) liikmeks saamise teel – Euroopa Ülemkogu määras talle „kandidaatriigi” staatuse.
This heralded the progress made by the country and opened new doors, giving it access to the five components of the instrument for pre-accession assistance.
See kuulutas riigis tehtud edusamme ning avas uusi uksi, võimaldades talle juurdepääsu ühinemiseelse abi viiele komponendile.
This has enabled the country to take an active role since 2007 in building its future as a stakeholder in regional policy.
See on võimaldanud riigil 2007. aastast saadik regionaalpoliitika sidusrühmana oma tuleviku rajamises aktiivset rolli etendama hakata.
Road construction activities in the former Yugoslav Republic of Macedonia
Teedeehitustegevus endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis.
As a result of the Regional Development component of pre-accession assistance, a precursor to the Structural and Cohesion Funds, a strategy document has been developed by the former Yugoslav Republic of Macedonia.
Regionaalarengu ühinemiseelse abi komponendist, struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide eelkäijast, tulenevalt on endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik töötanud välja strateegiadokumendi.
This comes in addition to an operational programme that defines the needs and priorities of the country, following the example of the current 27 EU Member States.
See on lisaks rakenduskavale, mis määratleb riigi vajadusi ja prioriteete olemasoleva 27 ELi liikmesriigi eeskuju järgides.
The first major project concerns building a new motorway section between Demir Kapjia and Smokvica along the No 10 corridor.
Esimene suurprojekt puudutab piki transpordikoridori nr 10 Demir Kapjia ja Smokvica vahelise uue kiirteelõigu ehitamist.
This will mean the completion of the transEuropean network between Salzburg and Thessalonica, opening the country up further, which is a requirement for regional integration.
See tähendab Salzburgi ja essalonica vahelise üleeuroopalise võrgustiku valmimist, avades riiki veelgi, mis on vajaduseks regionaalsel integreerumisel.
The project has a total budget of €155 million which is made up of contributions from the EU, Greece (in the form of a bilateral donation), the European Investment Bank (via a loan) and the state.
Projektil on kogueelarveks 155 miljonit eurot, mis koosneb ELi, Kreeka (bilateraalse rahastamise kujul), Euroopa Investeerimispanga (laenu kaudu) ja riigi panustest.
This strategic planning and sectoral programming has given national authorities the opportunity to take responsibility for social and economic development in cooperation with civil society.
Selline strateegiline ja sektorprogrammeerimine on andnud riigi ametiasutustele võimaluse vastutada sot-siaal- ja majandusarengu eest koostöös kodanikuühiskonnaga.
One of the main objectives of the Regional Development operational programme is to contribute to sustainable development and the regional integration of the country into the Western Balkans.
Regionaalarengu rakenduskava üks peaeesmärke on panustada jätkusuutlikku arengusse ning riigi regionaalsesse integreerumise Lääne-Balkaniga.
Community aid will be concentrated initially on the transport and environment sectors – regional competitiveness is not expected to be incorporated until 2010.
Ühenduse abi keskendatakse esialgu transpordi- ja keskkonnasektoritele – regionaalse konkurentsivõimelisuse sisselülitamist enne 2010. aastat ei oodata.
e second project involves giving the 75 000 inhabitants of Prilep a reliable sewerage system and a waste water treatment facility.
Teine projekt hõlmab Prilepi 75 000 elanikule töökindla kanalisatsiooni süsteemi ning heitveepuhastusjaama tagamist.
Its resources in terms of soft water and biodiversity make the country one of the principal natural reservoirs of the region.
Pehme vee ja bioloogilise mitmekesisuse ressursid teevad riigist regiooni põhilisi looduslikke reservuaare.
Heavy pollution caused by non-treated waste water, as well as non-treated urban and industrial water, is however a real threat for sustainable development and the quality of life for the inhabitants.
Töötlemata heitveest põhjustatud raske reostus ja lisaks ka töötlemata asula- ja tööstusreovesi kujutab aga endast tõelist ohtu jätkusuutlikule arengule ning elanike elukvaliteedile.
Considerable investments on the part of the public sector will be necessary to be able to cope efficiently in the coming years. e cost of the first project is rising to nearly €20 million, co-financed by the EU to a total of €6 million, the rest covered by a national contribution.
Tulevatel aastatel ökonoomselt toimetulemiseks on vaja avaliku sektori poolt märkimisväärseid investeeringuid. Teise projekti maksumus on tõusmas peaaegu 20 miljoni euroni, millest EL kaasrahastab kokku 6 miljonit eurot ning ülejäänu katab riigi panus.
Considering the progress made by the former Yugoslav Republic of Macedonia over several years and despite the level of effort that needs to be maintained, this period of pre-accession gives rise to real prospects for the country’s future in the European family and more specifically in regional policy.
Peale Euroopa rahaliste vahendite haldamise ja seire haldusstruktuuride paikapanemise haldavad riigi ametiasutused hetkel kaht rakenduskavast rahastatavat suurprojekti. Need projektid on riigile ehtsaks katseks, kuna hõlmavad ELi standardite ja tavade rakendamist suures mastaabis ning mitmes valdkonnas – keskkonnamõjuanalüüsidest rahastajate koordineerimiseni.
Aside from putting in place administrative structures for managing and monitoring European funds, the national authorities are currently managing two major projects financed by the operational programme. ese projects are a real test for the country as they involve the application of EU standards and practices on a large scale and in several domains – from environmental impact analyses to donor coordination.
Arvestades endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis mitme aasta vältel tehtud edusamme ning vaatamata meetmete tasemele, mida säilitada tuleb, loob antud ühinemiseelne periood riigi tuleviku jaoks Euroopa peres ning konkreetsemalt regionaalpoliitikas tõelisi väljavaateid.
The crossborder component of the Instrument for Pre-Accession
Ühinemiseelse rahastamisvahendi piiriülene komponent
Over recent years, the importance of supporting and encouraging crossborder cooperation for Europe’s regions has been recognised more and more widely.
Viimaste aastate jooksul on tuntud üha laiemalt ära piirülese koostöö toetamise ja ergutamise tähtsust Euroopa regioonidele.
Border regions suff er from a number of specific disadvantages compared to more central regions.
Piiriäärsed regioonid kannatavad hulgast neile omastest halvemustest keskregioonidega võrreldes.
They are usually less well developed and often face geographical or demographic challenges; moreover, their economic sphere of influence and development potential very often run into legal, administrative, economic and cultural barriers caused by the border itself.
Harilikult on nad vähem arenenud ning tihti seisavad vastakuti geograaliste ning demograaliste väljakutsetega; peale selle jäävad nende majanduslikule mõjusfäärile ja arengupotentsiaalile väga tihti ette piirist enesest põhjustatud õiguslikud, administratiivsed, majanduslikud ja kultuurilised takistused.
These factors are particularly acute along the European Union’s external borders.
Antud tegurid on eriti teravad Euroopa Liidu välispiiride ääres.
IPA crossborder cooperation programmes with EU Member State participation
IPA piiriülese koostöö programmid ELi liikmesriikide osalusel
MALTA candidate or potential candidate countries on the other.
MALTA ühest küljest liikmesriikide ja teisest küljest kandidaat- või potentsiaalse kandidaatriikide vahel.
Secondly, it supports crossborder cooperation between candidate and potential candidate countries themselves.
Teiseks toetab ta piiriülest koostööd kandidaat- ja potentsiaalsete kandidaatriikide eneste vahel.
Finally, the component may also support the involvement of candidate and potential candidate countries in transnational cooperation programmes under the Territorial Cooperation Objective, in particular the south-east Europe and Mediterranean programmes.
Lõpuks võib see komponent toetada kandidaat- ja potentsiaalsete kandidaatriikide kaasamist riikidevahelistesse koostööprogrammidesse territoriaalse koostöö eesmärgi raames, eriti Kagu- Euroopa ja Vahemere programmidesse.