natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Substance use is generally associated with young people, but such problems have no age limits.
Uimastisõltuvusprobleemidega eakate arvu kasv toob kaasa uusi ja suuremaid nõudmisi raviasutustele.
Current evidence in relation to the elderly is limited, making it difficult to estimate the precise extent and implications of this concern.
Praegu peamiselt noortele suunatud programmid tuleb kohandada ka eakate vajadustega.
The number of older people with substance use problems or requiring treatment for a substance use disorder is estimated to more than double between 2001 and 2020.
Uimastisõltuvus seostub tavaliselt noortega, kuid see nähtus esineb igas vanuses.
This is partly due to the size
Eakate kohta on praegu vähe andmeid, mistõttu on keeruline hinnata probleemi täpset ulatust ja mõju.
As the graph shows, Europe is experiencing a pronounced ageing of the baby-boom cohort (born
Tulevikuprognoosid aga tekitavad muret ning tõenäoliselt kujuneb eakate uimastisõltuvus tähelepanuta jäänud kodanike tähelepanuta jäävaks probleemiks.
Older substance users can be categorised as early onset users (survivors) or late onset users (reactors).
Eakad uimastisõltlased jagunevad noorelt ja täiskasvanuna alustanuteks (vastavalt nn ellujääjad ja reageerijad).
Early onset users typically have a long history of substance use which persists into old age.
Esimestel on tüüpiline pikaaegne narkootikumide tarbimise kogemus, mis kestab kõrge eani.
Late onset users often begin using because of stressful life events, including retirement, marital breakdown, social isolation or bereavement.
Täiskasvanuna alustanud sõltlased on tihtipeale alustanud sõltuvusaine tarbimist stressirohke sündmuse tagajärjel, nt pensionile jäämine, abielu purunemine, sotsiaalne eraldatus või lähedase kaotus.
In relation to alcohol use, studies show important clinical differences resulting from the age of onset in patients.
Alkoholi kuritarvitamise kohta näitavad uuringud, et sõltuvalt tarbimise alustamise ajast on patsientide kliinilised tulemused väga erinevad.
Older adults are frequent users of prescribed and over-the-counter medications.
Eakad kasutavad palju retsepti- ja käsimüügiravimeid.
Problematic use of these medications may be intentional or unintentional, and vary in severity.
Ravimite väärkasutamine võib olla tahtlik või juhuslik ning erineva raskusega.
Ageing may lead to psychological, social and health problems which serve both as risk factors for substance misuse, and which may also be aggravated by substance use.
Vananemisega võivad kaasneda psühholoogilised, sotsiaalsed ja füüsilised terviseprobleemid, mis soodustavad ainete kuritarvitamist ning mida ainete kuritarvitamine omakorda võib süvendada.
Although illicit drug use is less frequent among older adults than younger people, its prevalence is increasing.
Kuigi ebaseaduslike narkootikumide tarvitamine on eakate seas haruldasem kui nooremate hulgas, suureneb selle levimus.
Drug users are growing older, and as maintenance programmes retain more patients in treatment, the number of older patients is increasing.
Inimesed, kes tarbivad aineid lõõgastumiseks, jäävad vanemaks ja et järjest rohkem inimesi püsib raviprogrammides, kasvab vanemate patsientide osakaal.
However, most older adults have regular contact with primary care or other health services.
Alkoholi ja muude narkootiliste ainete koostarbimine suurendab sotsiaalsete, psühholoogiliste ja füüsiliste terviseprobleemide riski
The combined use of alcohol and other drugs leads to an increased risk of social, psychological and physical health problems, and can cause difficulties even where alcohol intake is light or moderate.
Eakate ainesõltlaste ravi kohta teatakse suhteliselt vähe, kuigi eakad osalevad meelsasti raviprogrammides ning võivad saavutada rahuldavaid tulemusi.
Prescribed and over-the-counter drugs its prevalence is increasing.
Kuigi ebaseaduslike narkootikumide tarbimist esineb selles vanuserühmas harvemini, kasvab selle levimus.
Estimates from the United States suggest that the number of persons aged over 50 needing treatment for illicit drug problems may increase by up to 300 % between 2001 and 2020.
Ameerika Ühendriikide prognoosid näitavad, et narkoravi vajavate üle 50-aastaste inimeste arv võib aastatel 2001–2020 suureneda kuni 300%.
Excessive drinking among the elderly may also aggravate medical problems associated with ageing.
Liigne alkoholitarvitamine võib eakatel süvendada ka vananemisega kaasnevaid tervisehäireid.
Older adults with health problems who are heavy drinkers are at an elevated risk and should be targeted for interventions to help address this particular problem.
Terviseprobleemidega eakad, kes tarbivad palju alkoholi, on suuremas ohus ning just neile tuleks suunata selle probleemi sekkumismeetmed.
The elderly are frequent and regular consumers of prescription and over-the-counter drugs.
Et metadooniravi ja muud raviprogrammid muutuvad patsientide ravil hoidmise ning üleannustamisest tingitud surmajuhtumite vähendamise osas järjest tõhusamaks, suureneb eakate patsientide arv pidevalt.
Persons over 65 use about one third of all prescribed drugs, often including benzodiazepines and opioid analgesics.
Aastatel 2002–2005 kahekordistus Euroopas opiaadisõltuvuse ravi saavate üle 40-aastaste patsientide hulk (8,6%-lt 17,6%-le).
Older women are more likely to be prescribed, and to misuse, psychoactive medications than men, and are also at a higher risk of prescription drug misuse than other age groups.
Eakad tarbivad tihti ja regulaarselt retsepti- ja käsimüügiravimeid.
Problems in this group are particularly likely to go unrecognised.
Üle 65-aastased inimesed tarbivad ühe kolmandiku kõikidest retseptiravimitest, mille hulka kuuluvad sageli bensodiasepiinid ja opioidsed valuvaigistid.
As methadone and other maintenance programmes become more effective at retaining patients in treatment and reducing overdose deaths, the number of older patients will gradually increase.
Eakatele naistele määratakse rohkem psühhoaktiivseid ravimeid kui meestele ja neil on ka suurem tõenäosus hakata neid kuritarvitama; samuti on nendel retseptiravimite kuritarvitamise risk suurem kui ühelgi teisel vanuserühmal.
In Europe, between 2002 and 2005, the proportion of reported patients aged 40 or over being treated for opiate problems more than doubled (from 8.6 % to 17.6 %).
Sellest hoolimata võivad selle rahvastikurühma probleemid jääda tähelepanuta.
Although little is known about the risk factors for illicit drug use among older adults, previous abuse or dependence are often salient features: most older users of illicit drugs are early onset users.
Kuigi on vähe teada riskiteguritest, mis põhjustavad eakate seas ebaseaduslike narkootikumide tarbimist, on sageli suur tähtsus varasemal tarbimisel või sõltuvusel – enamik eakatest ebaseaduslike narkootikumide tarbijaist on alustanud nooruses.
Illicit drug use is also a problem among persons with co-occurring mental health problems.
Ebaseaduslike narkootikumide tarbimine on probleem ka samaaegsete vaimuhäiretega inimestel.
Within mental health services, cannabis is the most commonly used illicit drug.
Vaimse tervise probleemidega inimestel on kanep enimtarbitav ebaseaduslik narkootikum.
Prescription drug misuse among the elderly may be iatrogenic (inadvertently caused by treatment).
Retseptiravimite kuritarvitamise põhjus eakatel võib olla ravi nende medikamentidega.
This may occur because of a failure to regularly monitor medication use and treatment response, or by being prescribed multiple drugs that have undesirable interactive effects.
Kuritarvitamist võib põhjustada suutmatus järgida ettenähtud raviskeemi ja ravivastust või see, kui patsiendile määratakse korraga mitu ravimit, millel võib olla soovimatu koosmõju.
Medical exposure to prescribed medications with the potential for misuse or dependence is a significant cause of problematic drug use by many older adults.
Meditsiiniline kokkupuude retseptiravimitega, millega kaasneb kuritarvitamise või sõltuvuse oht, on oluline põhjus, miks paljudel eakatel tekib ainetarbimise probleeme.
The use of drugs and alcohol in combination leads to a greater risk of social and health problems.
Alkoholi ja uimastite koostarbimine suurendab sotsiaalsete ja terviseprobleemide riski.
Apparently innocuous prescribed or over-the-counter medications may interact with alcohol, leading to excessive sedation and increased risk of accidents and injuries.
Näiliselt kahjututel retsepti- või käsimüügiravimitel võib ilmneda koostoime alkoholiga, põhjustades liigset uimasust ning suurendades õnnetuste ja vigastuste riski.
Similarly, the combined use of alcohol and other drugs can cause problems among older persons, even with light or moderate drinking.
Samuti võib eakatel tekitada probleeme alkoholi ja muude narkootiliste ainete koostarbimine isegi vähese või mõõduka alkoholikoguse korral.
Central nervous system depressants (e.g. benzodiazepines and opioid analgesics) are commonly used by older adults.
Kesknärvisüsteemi talitlust pärssivaid aineid (nt bensodiasepiine ja opioidseid valuvaigisteid) kasutavad kõige rohkem eakad.
The adverse effects of these drugs are enhanced by even small amounts of alcohol.
Selliste ravimite kõrvalmõjusid võimendab isegi väike alkoholikogus.
In addition, mixing alcohol and sedatives substantially increases the risk of overdose.
Lisaks suurendab alkoholi ja uimastite koostarbimine üleannustamise riski.
Special risks for the elderly
Eakatega seotud riskid
Regular users of recreational drugs are also growing older and may experience more complications with ageing.
Regulaarselt lõõgastumiseks narkootikume tarbivad inimesed jäävad samuti üha vanemaks, mis võib lisada kõrvalnähte.
Older people metabolise drugs more slowly and the brain may be more sensitive to drug effects with age.
Eakate ainevahetus on aeglasem ning aju võib vanusega muutuda narkootikumide suhtes tundlikumaks.
Many stimulants lead to changes in brain receptor function, raising concerns about their long-term effects.
Paljud ergutid põhjustavad muutusi ajuretseptorite talitluses, mis võib tähendada nende pikaajalist mõju.
Such problems may interact with other processes to speed up the progression, or increase the severity of, neurocognitive impairments associated with ageing.
Selliste probleemide ja teiste protsesside koostoime mõjul võivad kiireneda või süveneda vananemisega kaasnevad neurokognitiivsed häired.
The ageing process is often associated with a range of social, psychological and health problems.
Vananemisega kaasnevad tihti mitmesugused sotsiaalsed, psühholoogilised ja füüsilised terviseprobleemid.
Many of these are risk factors for substance misuse among older persons, and may in turn be aggravated by substance use.
Paljud neist on riskitegurid, mis soodustavad eakatel sõltuvusainete tarbimist, ning neid võib ainete tarbimine omakorda süvendada.
Older adults who develop problems with prescription drugs often differ from their peers who consume illicit drugs, as misuse may be intentional or unintentional.
Eakad, kellel tekib probleeme retseptiravimitega, erinevad tihti nendest eakaaslastest, kes tarbivad ebaseaduslikke narkootikume, sest ravimite kuritarvitamine võib olla kas tahtlik või juhuslik.
Such incidents may range in severity from single cases of misuse, inappropriate use such as ‘borrowing‘ a medication from a friend or relative, through periodic recreational use, to persistent abuse.
Selliste juhtumite raskusaste võib ulatuda ühekordsest väärtarvitamisest või sobimatust kasutamisest (nt ravimi laenamine sõbralt või sugulaselt) kuni aeg-ajalt lõõgastumiseks tarvitamiseni, lõpetades pideva kuritarvitamisega.
Tolerance and physical dependence can develop when prescription medications are taken for prolonged periods, even at appropriate doses, and withdrawal symptoms can occur if the drug is discontinued.
Retseptiravimite pikaaegsel tarbimisel võib isegi õigetes kogustes manustades välja kujuneda resistentsus ja sõltuvus ning ravikuuri lõpetamisel ilmneda võõrutusnähud.
Where the misuse of prescribed or over-the-counter drugs by older adults is intentional, this may involve: deliberately using higher than prescribed doses, using for extended periods, hoarding medication, and taking medication together with alcohol.
Eakatele võib sotsiaalseid probleeme tekitada lähedase kaotus, sotsiaalne eraldatus, sotsiaalse toetuse puudumine ja rahaprobleemid.
Social problems among older persons may arise from bereavement, social isolation, lack of social support, and financial difficulties.
Psühholoogiliste probleemide hulka kuuluvad masendus, üksindus, ärevus, mäluhäired, tunnetushäired, dementsus ja segasus.
Psychological problems may include depression, loneliness, anxiety, memory problems, cognitive impairment, dementia and confusion.
Füüsilised probleemid võivad olla näiteks vähene liikuvus, kukkumised, puudulik hügieen ning üldiselt halb tervis.
Physical problems may include lack of mobility, falls, reduced self-care and general ill health.
Kui retsepti- või käsimüügiravimite kuritarvitamine on tahtlik, võib inimene hakata meelega võtma määratust suuremaid annuseid, kasutada ravimit kauem, soetada ravimite tagavara või võtta ravimeid koos alkoholiga.
Statistics show that up to 10 % of the elderly population of the United States are heavy or problem drinkers, and between 2 and 4 % meet diagnostic criteria for alcohol use or dependence.
Statistika järgi tarvitab 10% Ameerika Ühendriikide eakatest alkoholi väga palju või probleemselt ning 2–4% vastab alkoholismi diagnostilistele kriteeriumidele.
In Europe, 27 % of persons aged 55 and over declare drinking alcohol on a daily basis. Available evidence suggests that this age group is at a relatively high risk of experiencing drinking problems.
Euroopas tarvitab alkoholi enda sõnul iga päev 27% vähemalt 55-aastastest inimestest ning olemasolevad andmed näitavad, et selles vanuserühmas on alkoholiprobleemide väljakujunemise risk suhteliselt suur.
Like their younger counterparts, older adults may use illicit drugs. Although illicit drug use is less common in this group,
Vananemisega kaasnevate muutuste tõttu ainevahetuses ja füsioloogias võivad eakatele kahjulikult mõjuda väiksemad kogused kui noortele.
The metabolic and physiological changes associated with ageing may lead to harmful effects at lower levels of consumption than
Seetõttu võib välja kujuneda või jätkuda ainete (sh alkoholi) kuritarvitamine, kui nende lühiajalise valuvaigistava toime
Ageing carries an increasing risk of painful medical conditions, and the vast majority of older persons report having recently experienced some sort of pain. This may
Nagu noored, võivad ka eakad tarbida ebaseaduslikke narkootikume.
lead to the development or continuation of improper use of substances (including alcohol) to help cope with pain because of their short-term analgesic effects.
tõttu otsitakse nendest abi valuga toimetulekuks – näiteks mõnikord on valuvaigistav toime kanepi ravieesmärgil kasutamise põhjuseks.
‘When considering how we respond to drug problems in the community or the needs of those in treatment, we have to accept that drug use in Europe is no longer a phenomenon restricted to the young.
jälgimist raskendada eakate seas tavalised üheaegsed haigusseisundid (nt tunnetushäired), samas kui mõned seisundid (nt ärritus, segasus) võivad olla ainete tarbimise põhjuseks või tagajärjeks.
This fact brings with it the obligation to develop approaches and review interventions to ensure that they are also appropriate for older citizens.’ older adults may be unsatisfactory.
Eakad võivad oma sõltuvusprobleemi ka mitte tunnistada, sest see on kõnealuses vanuserühmas taunitud.
Also, common comorbid conditions seen in older adults (e.g. cognitive impairment) can make screening more difficult, and some comorbid conditions (e.g. agitation, confusion) may be antecedents or consequences of substance use.
„Kavandades vastutegevusi ühiskonna narkoprobleemidele või reageerides ravisaajate vajadustele, tuleb arvestada sellega, et narkootiliste ainete tarbimine Euroopas ei ole enam üksnes noortega piirduv nähtus.
Older adults may also not admit their problem because of the stigma it brings with it among their age group.
See tõsiasi toob kaasa kohustuse töötada välja meetodeid ja muuta sekkumisprogramme nii, et need sobiksid ka eakatele.”
As chronic drug users grow older, many will develop serious and terminal illnesses and some may turn to psychoactive substances to cope.
Vananedes tekivad paljudel kroonilistel narkootiliste ainete tarbijatel rasked või surmaga lõppevad haigused ning nad võivad toimetulekuks otsida abi psühhoaktiivsetest ainetest.
Special issues are raised by the need to provide palliative care for terminally ill drug users. This is a major challenge for medical professionals and healthcare services.
Vajadus osutada surevatele ainete kuritarvitajatele leevendavat ravi tekitab eriprobleeme, mis on meditsiinile ja tervishoiule suur väljakutse.
Little is known about how best to meet the needs of this end-of-life population.
Selliste surijate vajaduste parima rahuldamise viisi kohta on teada vähe.
drug users are placing a financial strain on existing resources.
Sõltuvushäirete paremaks hindamiseks eakatel on seetõttu vaja eakohaseid kuritarvitamise ja sõltuvuse ravimise meetmeid.
Inaction itself incurs costs and may even lead to greater costs because of subsequent crises.
Samuti tuleks selgemini eristada ainete tarbimise liike, et võtta arvesse eri käitumuslikke ja kliinilisi ilminguid.
Overall expenditure for this older age group may be reduced by providing timely, effective interventions in appropriate settings.
Täiskasvanuna alustanud tarbijatel võib olla vähem või teistsuguseid sõltuvushäireid.
Identification and assessment
Diagnoosimine ja hindamine isegi kulukamaks kui ravi.
Improved assessment of substance use disorders among older adults may therefore require age-specific measures of use and dependence.
Eakate vanuserühma üldkulusid saab vähendada, pakkudes õigeaegseid ja tõhusaid sekkumismeetmeid sobivates tingimustes.
Because health problems are highly prevalent among older substance-using adults, many of them have regular contact with medical services.
Lihtsaid täiustatud jälgimismenetlusi saaks rakendada korduvretseptide ja/või mitme ravimi määramise piisava seire kaudu.
Primary care and other healthcare services therefore provide a valuable opportunity to screen this group.
Kontrolli- ja hindamisküsimustikud võib koostada just eakate probleeme arvesse võttes.
As already expressed, greater attention should be paid to comorbid health problems when dealing with older patients.
Et terviseprobleemid on eakate ainesõltlaste seas äärmiselt sagedad, käivad paljud neist regulaarselt arsti juures.
Screening and assessment questionnaires could be specifically developed to target the needs and problems of older people.
Esmased ja muud tervishoiuteenused on seetõttu hea võimalus selle rühma jälgimiseks.
Treatment: interventions and services
Raviks sekkumine ja teenused
The realities of demographic change and the increasing service needs of ageing
Nagu juba öeldud, tuleb eakamate patsientide puhul pöörata rohkem tähelepanu nende halvemale tervisele.
However, despite their regular contact with healthcare professionals, substance use disorders among older persons are often missed or misdiagnosed.
Demograafiliste muutuste tegelikud tagajärjed ning vananevate sõltuvusaine kuritarvitajate kasvavad ravivajadused kurnavad olemasolevaid finantsressursse.
Many doctors lack adequate training in this field and current diagnostic criteria for assessing dependence and addiction in
Ka ravita jätmine tekitab kulusid ja võib järgnevate kriiside tõttu osutuda
Addiction services typically have limited medical treatment resources.
Sõltuvusraviasutuste meditsiinilise ravi võimalused on tavaliselt piiratud.
Substance use programmes for older adults should be able to provide basic-level medical services and, where severe or complex health problems are identified, provide referral to specialist medical services.
Eakatele suunatud sõltuvusraviprogrammid peaksid suutma pakkuda põhilisi meditsiiniteenuseid ning suunama raskete või keeruliste terviseprobleemide leidmisel patsiendid edasi eriarsti juurde.
Percentage of the total European population aged 65 or more (historical and predicted)
Vähemalt 65-aastaste osakaal Euroopa rahvastikus (senine ja tulevikus)
Detoxification may be best conducted in a medical setting to avoid potential interactions between medications and other substances, or because of comorbid illnesses.
Kõige parem on võõrutusravi läbi viia meditsiinilises keskkonnas. Esiteks aitab see vältida võimalikke ravimite ja muude ainete koosmõju ning teiseks jälgida patsientidel esinevaid kaasuvaid haigusi.
Different dose regimens may be required because of age-related metabolic changes.
Vananemisega kaasnevad muutused ainevahetuses, mistõttu võib olla vaja muuta annuseid.
Many therapeutic issues are poorly understood regarding ageing drug users. However, older patients do achieve equivalent or better results than younger adults when they enter into treatment.
Eakate ainesõltlaste mitme raviprobleemi kohta on teavet vähe, ent eakad patsiendid saavutavad ravil sama häid või paremaid tulemusi kui nooremad.
Older citizens should have access to effective healthcare services where they will be catered for with dignity and sensitivity.
Eakatel peaks olema juurdepääs tõhusatele tervishoiuteenustele, mille raames neid koheldakse väärikalt ja osavõtlikult.
This may require developing a wider range and alternatives to current treatment.
Selleks võib olla vaja mitmekesistada praeguseid ravivõimalusi ja töötada välja alternatiive.
Drugs in focus is a series of policy briefings published by the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA) in Lisbon.
Narkootikumid on Lissabonis asuva Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) poolt regulaarselt väljaantav narkopoliitika infoleht.
The briefings are produced three times a year in the 23 official languages of the European Union plus Norwegian and Turkish.
Seda avaldatakse kolm korda aastas 23 Euroopa Liidu keeles ning türgi ja norra keeles.
Any item may be reproduced provided the source is acknowledged.
Algallikale viitamisel on väljaande sisu kasutamine lubatud.
For free subscriptions, please specify your requirements via e-mail: publications@emcdda.europa.eu
Väljaande tasuta tellimiseks pöörduge palun elektronposti aadressil publications@emcdda.europa.eu
Key sources
Olulisimad allikad
OFFICIAL PUBLISHER: Office for Official Publications of the European Communitiesnull
AMETLIK VÄLJAANDJA: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitusnull
Briefing of the European Monitoring
Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse infoleht
Neurobiological research on drugs: ethical and policyimplications
Neurobioloogilised teadusuuringud narkootikumide valdkonnas:eetilised ja poliitilisedtagajärjed
Drug addiction is a behaviour characterised by the individual exhibiting a loss of control over their consumption.
Enamik narkomaania valdkonna neurobioloogilisi uuringuid käsitleb narkootikumi poolt vallandatava neurotransmitteri dopamiini rolli rahuldustunde korduvas tekitamises.
Addicts may wish to stop, but find it difficult to do so, despite often experiencing negative consequences.
Rahuldustunne on keerukas ajustruktuuride süsteem, mille abil on võimalik hinnata isiku psüühilist ja psühholoogilist seisundit.
Modern developments in neurobiology help us to better understand this process. Moreover, such developments now provide strong scientific grounds for viewing drug addiction as a psychiatric disorder, usually classified as a ‘chronic and relapsing brain disease’.
Kõnealuses valdkonnas viimasel ajal kiiresti toimuvast tehnoloogia arengust ajendatult on välja töötatud uued mudelid, mis võtavad arvesse ka protsessi kaasatud muid neurotransmittereid ning uurivad ühtlasi isikutevaheliste geneetiliste erinevuste rolli.
psychological and pharmacological treatments and prevention strategies.
Et paremini mõista narkomaania väljakujunemist, võivad kõnealused uuringud olla uute psühholoogiliste ja farmakoloogiliste raviviiside ning ennetusstrateegiate aluseks.