natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It added that ‘their disclosure could still be detrimental to the public interest in the stability of the Community legal order and the proper functioning of the Community institutions, inasmuch as time is not likely to alter the reasons … justifying such an exception to the right of access’.
Ta on nimelt lisanud, et „nende avalikustamine võib alati kahjustada ühenduse õiguskorra stabiilsuse ning ühenduse institutsioonide sujuva toimimise üldisi huve, kuivõrd sellist dokumentidega tutvumise õigusest tehtavat erandit õigustavad põhjused ei peaks aja jooksul muutuma […]”.
35Considerations relating to the passage of time cannot thus make it possible to challenge effectively the fact that Regulation No 1049/2001 laid down a principle of nondisclosure in respect of all legal advice.
35Aja möödumise kaalutlustel ei saa seega põhjendatult vaidlustada, et määrusega nr 1049/2001 kehtestati kõikide õiguslike arvamuste avalikustamata jätmise põhimõte.
That does not mean, however, that those considerations have no bearing but, as will be seen, the time which has passed can be taken into account only at the stage of assessing an overriding public interest which would justify the disclosure of a legal opinion by
See ei tähenda aga, et need kaalutlused ei loe midagi, vaid et – nagu näeme – aja möödumist saab arvesse võtta üksnes ülekaaluka üldise huvi hindamise etapis, mis õigustaks õigusliku arvamuse avalikustamist
Contrary to what both appellants maintain, there is thus no need to draw a distinction between the legal assessments in a legal opinion which deserve the protection provided for in the second indent of
Vastupidiselt mõlema apellandi väitele ei tule seega eristada õiguslikus arvamuses sisalduvaid õiguslikke hinnanguid, mis väärivad määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 teises taandes ette nähtud kaitset, hinnangutest, mis seda ei vääri. Avalikustamisele kuuluvate
35 — Carlsen and Others v Council, paragraph 50.
35 – Eespool viidatud määrus Carlsen jt vs. nõukogu, punkt 50.
SWEDEN AND TURCO v COUNCIL way of derogation from the confidentiality which it enjoys as a general rule.
ROOTSI JA M. TURCO VS. NÕUKOGU JT konfidentsiaalsusest selle põhimõttelisest erandi tegemise teel.
but also on the nature of the information it contains. For example, it is not because a document relates to an inspection or investigation that its disclosure would automatically endanger the completion of that action and thus undermine the protection of the purpose of inspections or investigations.
kontrollimist või uurimist, automaatselt ohtu kontrolli või uurimise lõpuleviimist ega kahjusta sel viisil kontrolli või uurimise eesmärkide kaitset.
38Likewise, the fact that a document contains information or negative evaluations about the political situation or the protection of human rights in a third-country does not necessarily mean that its disclosure would affect the Union’s international relations. 39
38 Samamoodi ei tähenda asjaolu, et dokument sisaldab negatiivset teavet või hinnanguid kolmandas riigis valitseva poliitilise olukorra või inimõiguste kaitse kohta, tingimata seda, et selle avalikustamine kahjustaks liidu rahvusvahelisi suhteid. 39
It is apparent that it is in the very nature of the public interest which underlies the exception provided for in the second indent of Article 4(2) of Regulation No 1049/2001 to protect the confidentiality of all legal opinions given in respect of draft legislation.
Nagu näha, tuleneb kõikide õigusaktide ettepanekuid käsitlevate õiguslike arvamuste konfidentsiaalsuse kaitsmine määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 teises taandes ette nähtud erandi aluseks oleva üldise huvi olemusest.
The Court of First Instance was thus justified in holding that the disputed refusal of access was lawful ‘given the particular nature of such documents’ and because ‘the independence of the opinions of [a] legal service … can constitute an interest to be protected’. 36
Samuti on põhjendatud Esimese Astme Kohtu seisukoht, milles ta pidas vaidlusalust juurdepääsu keelamist õiguspäraseks „nende dokumentide olemust arvestades” ja sellepärast, et „õigustalituse arvamuste sõltumatus […] võib vajada kaitset”. 36
I readily admit that the analysis which I am suggesting imposes significant limits on the case-by-case examination of the exception on the ground of confidentiality in respect of legal advice.
Olen igati nõus, et minu analüüs kehtestab õigusnõustamise konfidentsiaalsuse erandi juhtumipõhisele hindamisele olulised piirangud.
That is, however, once again, merely the consequence of the difficulty of giving a practical effect and a reasonable meaning in practice to a perfectly contradictory legislative formulation.
See aga tuleneb jällegi ainult sellest, et on raske leida kasulikku mõju ja mõistlikku praktilist tähendust täiesti vastuolulises õigussättes.
Thus, although there is no doubt, as the Court of First Instance ruled on another occasion, that ‘the obligation for an institution to undertake a concrete, individual assessment of the content of the documents covered in the application for access is an approach to be adopted as a matter of principle …, which applies to all the exceptions in paragraphs 1 to 3 of Article 4 of Regulation No 1049/2001, whatever may be the field to which the documents sought relate’, 37the extent to which that requirement applies in connection with the implementation of the exception on the ground of confidentiality in respect of legal advice and in connection with the application of the other exceptions differs.
Seega, kuigi kahtlemata – nagu Esimese Astme Kohus muide õigesti ütles – on „institutsiooni kohustus hinnata juurdepääsutaotluses nimetatud dokumentide sisu konkreetselt ja individuaalselt […] põhimõtteline lähenemine, mida tuleb kohaldada kõigi määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõigetes 1–3 sätestatud erandite suhtes hoolimata sellest, millisesse valdkonda taotletud dokumendid kuuluvad”, 37 kohaldatakse seda nõuet õigusnõustamise suhtes ette nähtud konfidentsiaalsuse erandi rakendamisel ja teiste erandite kohaldamisel erineval määral.
In the latter cases, whether the disclosure of a document may actually be detrimental to the interest protected depends not only on the subjectmatter of the document,
Nendel viimastel juhtudel sõltub see, kas dokumendi avalikustamine võib kaitstud huve reaalselt kahjustada, mitte üksnes dokumendi esemest, vaid ka selles sisalduva teabe laadist.
It follows from the above that the Court of First Instance did not fail to have regard to the requirement for an individual and specific examination of the documents requested for the purposes of applying the exception on the ground of confidentiality in respect of legal advice.
Eespool esitatust tulenevalt ei ole Esimese Astme Kohus õigusnõustamise konfidentsiaalsuse erandi kohaldamisel eiranud taotletavate dokumentide individuaalselt ja konkreetselt hindamise nõuet.
36 — Paragraphs 78 and 79 of the judgment under appeal.
36 – Vaidlustatud kohtuotsuse punktid 78 ja 79.
37 — Technische Glaswerke Ilmenau v Commission, paragraph 85, and API v Commission, paragraph 57.
37 – Eespool viidatud Esimese Astme Kohtu otsus Technische Glaswerke Ilmenau vs. komisjon, punkt 85; eespool viidatud kohtuotsus API vs. komisjon, punkt 57.
38 — See Franchet and Byk v Commission, paragraphs 104 to 134.39 — See Kuijer v Council.
39 – Vt eespool viidatud kohtuotsus Kuijer vs. nõukogu.
OPINION OF MR POIARES MADURO — JOINED CASES C-39/05 P AND C-52/05 P
KOHTUJURIST POIARES MADURO ETTEPANEK – LIIDETUD KOHTUASJAD C-39/05 P JA C-52/05 P a) Ülekaaluka üldise huvi tuvastamine
(a) The identification of the overriding public interest
Erand ülekaaluka üldise huvi olemasolul põhinevast erandist
The confidentiality of legal advice cannot however be absolute.
Õigusnõustamise konfidentsiaalsus ei ole aga täielik.
The principle of nondisclosure of that advice which is laid down by the second indent of Article 4(2) of Regulation No 1049/2001 must, according to the wording of that provision, give way if an ‘overriding public interest’ none the less justifies the disclosure of the document requested.
Nimetatud arvamuste kohta määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 teises taandes sätestatud avalikustamata jätmise põhimõttest tuleb selle sama sätte kohaselt teha erand „ülekaaluka üldise huvi” tõttu, mis õigustab siiski taotletava dokumendi avalikustamist.
Moreover, it is also for the purpose of weighing the interest protected by the exception to the right of access provided for in favour of legal advice against possible overriding public interests that a specific examination of the document requested is necessary. 40
Taotletavat dokumenti tuleb konkreetselt uurida ka vajadusest kaaluda õigusnõustamise suhtes dokumentidega tutvumise õigusest tehtava erandiga kaitstud huve ja võimalikke ülekaalukaid üldisi huve. 40
The first complaint referred to above raises the sensitive question of the nature of the ‘overriding public interest’ within the meaning of the second indent of Article 4(2) of Regulation No 1049/2001 which would justify the disclosure of a legal opinion by way of derogation from the confidentiality which that kind of document is as a rule guaranteed.
Esimene eespool meenutatud etteheide tõstatab delikaatse küsimuse määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 teise taande tähenduses „ülekaaluka üldise huvi” (mis õigustaks õigusliku arvamuse avalikustamist põhimõtteliselt seda liiki dokumentidele tagatud konfidentsiaalsusest erandi tegemise korras) olemusest.
Is this a question of the public interest in access to documents which, in the specific circumstances of the present case, would prevail over the public interest which demands that legal advice be protected, or of a public interest which is different from and superior to the public interest in access to documents?
Kas tegemist on üldise huviga tutvuda dokumentidega, mis kaalub konkreetse juhu erilistel asjaoludel üles õigusnõustamise kaitset nõudva üldise huvi, või on siin tegemist erineva ja dokumentidele juurdepääsu üldisest huvist tungivama üldise huviga?
By favouring the latter option, the Court of First Instance made the applicant responsible for the task of identifying a public interest which is different from and superior to the public interest in transparency, openness, democracy and the participation of citizens in the decisionmaking process.
Eelistades teist alternatiivi, pani Esimese Astme Kohus taotlejale kohustuse nimetada üldine huvi, mis erineks ja oleks tähtsam läbipaistvuse, avalikkuse, demokraatia ja kodanike otsustusprotsessis osalemise üldisest huvist.
That is a task so formidable that there is hardly any likelihood that access to a document would ever be granted on the ground that there is an overriding public interest.
See ülesanne on niivõrd heidutav, et ei ole vähimatki tõenäosust, et kunagi võimaldataks tutvuda ühegi dokumendiga põhjusel, et see on nõutav ülekaaluka üldise huvi tõttu.
41 An applicant comes up against the insuperable difficulty of identifying public interests which would be of more importance than the ‘usual’ public interest connected with transparency.
41See takerdub ületamatutesse raskustesse teha kindlaks üldised huvid, mis on olulisemad kui läbipaistvusega seonduv „tavaline” üldine huvi.
In that regard, Mr Turco complains that the Court of First Instance erred in finding that the overriding public interest capable of justifying the disclosure of a document must, as a rule, be distinct from the principles underlying Regulation No 1049/2001, that is to say, the principles of transparency, openness and democracy or of the participation of citizens in the decisionmaking process, unless the applicant shows that, having regard to the specific facts of the case, the invocation of those principles is so pressing that it overrides the need to protect the document in question.
Selles suhtes heidab M. Turco Esimese Astme Kohtule ette, et kohus eksis, leides, et dokumendi avalikustamist õigustav ülekaalukas üldine huvi peab põhimõtteliselt erinema läbipaistvuse, avalikkuse ja demokraatia põhimõtetest või kodanike otsustusprotsessis osalemisest, mis on määruse nr 1049/2001 aluseks, välja arvatud juhul, kui taotleja tõendab, et konkreetse juhtumi erilistel asjaoludel on samade põhimõtete kohaldamine niivõrd oluline, et see on kaalukam vaidlusaluse dokumendi kaitse vajadusest.
He also complains that the Court of First Instance made it impossible for itself to ascertain whether the Council had properly weighed the overriding public interest against the need for protection of legal advice by not ordering that the legal opinion in question be produced.
Ta heidab Esimese Astme Kohtule samuti ette, et viimane pidas võimatuks kontrollida, kas nõukogu oli õigesti kaalunud ülekaalukat üldist huvi ja õigusnõustamise kaitse vajadust, kui ta andis korralduse kõnealust õiguslikku arvamust mitte esitada.
40 — See, to that effect, API v Commission, paragraph 54.
40 – Vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus API vs. komisjon, punkt 54.
SWEDEN AND TURCO v COUNCIL made accessible’.
ROOTSI JA M. TURCO VS.
42It is also more in that direction that the caselaw of the Court of First Instance subsequent to the judgment under appeal seems to be moving.
NÕUKOGU JT mise üldist huvi”. 42Esimese Astme Kohtu praktika pärast vaidlustatud kohtuotsust näib orienteeritud pigem selles suunas.
Referring to the exceptions laid down in Article 4(3), the Court of First Instance points out that they give the institutions a discretion ‘which allows them to balance, on the one hand, their interest in maintaining the confidentiality of their deliberations against, on the other hand, the interest of the citizen in gaining access to documents’. 43
Artikli 4 lõikes 3 ette nähtud erandeid meenutades märkis Esimese Astme Kohus, et need annavad institutsioonidele kaalutlusõiguse, „mis lubab neil kaaluda ühelt poolt oma huvi kaitsta oma sisearutelude saladust ja teiselt poolt kodaniku huvi dokumentidega tutvuda”. 43
However, that interpretation of the wording of Regulation No 1049/2001 is not necessary.
Ent määruse nr 1049/2001 teksti ei tule nii mõista.
The argument put forward by the Court of First Instance that, in so far as the principles of transparency, openness, democracy and the participation of citizens in the decisionmaking process underlie all the provisions in that regulation, the overriding public interest capable of justifying the disclosure of a document by way of derogation from the general confidentiality of legal advice must, as a rule, be distinct from those principles does not convince me.
Esimese Astme Kohtu argument, mille kohaselt peab õigusnõustamise põhimõttelisest konfidentsiaalsusest erandi korras dokumendi avalikustamist õigustav ülekaalukas huvi – kuivõrd läbipaistvuse, avalikkuse, demokraatia ja kodanike otsustusprotsessis osalemise põhimõtted on kõnesoleva määruse aluseks – põhimõtteliselt neist üldistest huvidest erinema, ei veena mind.
In actual fact, what is imposed, in my opinion, by the last phrase in Article 4(2) of Regulation No 1049/2001 is the obligation, for the institution concerned, to weigh the public interest protected by the exception on the ground of confidentiality against the public interest in access to documents, in the light of the content of the document requested and the specific circumstances of the case.
Minu arvates kehtestab määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 viimane lause tegelikult asjaomasele institutsioonile kohustuse kaaluda konfidentsiaalsuse erandiga kaitstud üldist huvi ja dokumentidele juurdepääsu üldist huvi, arvestades taotletava dokumendi sisu ja konkreetse juhu erilisi asjaolusid.
In other words, the ratio legis of that provision, so far as concerns the exception on the ground of confidentiality in respect of legal advice, is that, although the public interest which underlies the protection of legal advice prevails as a rule over the public interest in access to documents, an analysis of the circumstances of the case and of the content of the legal opinion requested may tip the scales in the opposite direction.
Teisisõnu on selle sätte ratio legis õigusnõustamise konfidentsiaalsuse erandi osas see, et kui õigusnõustamise kaitse aluseks olev üldine huvi kaalub põhimõtteliselt üles dokumentidele juurdepääsu üldise huvi, siis võib juhtuda, et konkreetse juhu asjaolude ja taotletava õigusliku arvamuse sisu analüüsimine võib kallutada huvide tasakaalu vaekaussi teisele poole.
It seems to me that that is the only reading capable of giving any effect to the exception to the exceptions on the ground of confidentiality, based on the existence of an overriding public interest.
Mulle näib, et see on ainus tõlgendus, mis ülekaalukal üldisel huvil põhinevast konfidentsiaalsuse erandist erandi tegemisel toimib.
The illustrations of overriding public interests provided by the Council at the hearing demonstrate that.
Seda kinnitavad ülekaaluka üldise huvi näited, mis nõukogu esitas kohtuistungil.
Even though the Council shares the Court of First Instance’s analysis that those interests must be distinct from the principles underlying Regulation No 1049/2001, the illustrations make clear the difficulty, if not the impossibility of the distinction.
Kuigi ta jagab Esimese Astme Kohtu hinnangut, mille kohaselt peavad need huvid erinema määruse nr 1049/2001 aluseks olevatest põhimõtetest, toovad need näited välja, et eristada on raske, kui mitte võimatu.
For example, the possibility, which was referred to, of disclosing noncontroversial legal advice: it is explained by the fact that the objective of the protection of legal advice, which consists in the preservation of an institution’s ability to obtain frank and independent advice and the desire not to provide challenges in respect of the legality of a legislative act, does not require the confidentiality of that advice, with the result that the public interest in access to documents regains precedence.
Seega, mis puutub nimetatud võimalusse avalikustada õiguslikke arvamusi, mille suhtes ei esine vastuolusid, siis see on seletatav asjaoluga, et õigusnõustamise kaitse – mis seisneb selles, et institutsioonile jääb võimalus saada ausaid ja sõltumatuid arvamusi, ja õigusakti õiguspärasuse vaidlustamise vältimises – eesmärk ei nõua kõnesolevate arvamuste konfidentsiaalsust, millest tulenevalt on dokumentidega tutvumise üldine huvi taas tähtsam.
Similarly, the case of legal opinions issued for publication, which is justified by the fact that disclosure has the specific aim of cutting
Sama kehtib juhtude korral, kus õiguslikud arvamused on koostatud avaldamiseks, mille põhjuseks on asjaolu, et avalikustamise eesmärk on just
42 — Opinion in Sison v Council, point 27.
42 – Ettepanek eespool viidatud kohtuasjas Sison vs. nõukogu, punkt 27.
43 — Case T-264/04 WWF European Policy Programme v Council [2007] ECR II-911, paragraph 44.
43 – Esimese Astme Kohtu 25. aprilli 2007. aasta otsus kohtuasjas T-264/04: WWF European Policy Programme vs. nõukogu (EKL 2007, lk II-911, punkt 44).
That is also the interpretation which Advocate General Geelhoed defended in taking the view that it ‘is clear from the explicit wording’ of Article 4(2) and (3) of Regulation No 1049/2001 that those provisions ‘require institutions, in considering whether access to documents should be refused, to balance the particular interest to be protected by refusing disclosure (e.g. protection of commercial interests, court proceedings or the institutions’ decisionmaking process) against the general, public interest in the document concerned being
Sama tõlgendust pooldas ka kohtujurist L. A. Geelhoed, leides, et määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõigete 2 ja 3 „sõnastusest tuleneb selgesti”, et need sätted „kohustavad institutsioone, kui nad kavatsevad keelata tutvumist teatavate dokumentidega, kaaluma avalikustamata jätmisega kaitstavat konkreetset huvi (näiteks ärihuvide, kohtumenetluse või otsustusprotsessi kaitse) ja asjaomase dokumendi kättesaadavaks tege-
OPINION OF MR POIARES MADURO — JOINED CASES C-39/05 P AND C-52/05 P short any discussion on the legality of the institution’s action.
KOHTUJURIST POIARES MADURO ETTEPANEK – LIIDETUD KOHTUASJAD C-39/05 P JA C-52/05 P nimelt vältida igasugust arutelu institutsiooni tegevuse õiguspärasuse üle.
Likewise, the passage of time must be taken into account by the institution concerned in so far as it may lessen the intensity of the public interest considerations justifying the general confidentiality of legal advice to the point of tipping the scales in favour of the public interest in transparency.
Sama kehtib juhul, kui aja möödumise tõttu võib õigusnõustamise põhimõttelist konfidentsiaalsust õigustava üldise huvi kaalutluste tähtsus väheneda nii, et ülekaalukamaks osutub läbipaistvuse üldine huvi, mida asjaomane institutsioon peab arvesse võtma.
That could in particular be the case where the legislative act which had been the subject of the legal opinion requested has, in the meantime, been repealed.
Nii võib see olla juhul, kui õigusakt, mille kohta taotletav õiguslik arvamus koostati, on kehtetuks tunnistatud.
the applicant a burden of proof which is far too heavy: how could he show the interest in disclosing a legal opinion notwithstanding the general interest in keeping it confidential when he does not know its content?
hoidmise huvile, kui ta ei tea selle sisu?
He will, as in the present case, more often than not be reduced to relying on the overriding public interest in general terms.
Tal saaks enamasti – nagu antud juhul – vaid nimetada ülekaalukat üldist huvi üldiselt.
Only the Council can, — and must —, carry out such an assessment on the basis of the content of the document in question and of the specific circumstances of the case.
Seda saab hinnata – ja peab hindama – vaid nõukogu kõnealuse dokumendi sisu ja konkreetse juhtumi asjaolude põhjal.
Moreover, in a decision subsequent to the judgment which is the subject of the present appeal, the Court of First Instance seems no longer to wish to place such a burden of proof on the applicant.
Pealegi näib, et ühes käesoleva apellatsioonkaebuse esemeks olevast kohtuotsusest hilisemas otsuses ei soovi Esimese Astme Kohus enam taotlejale sellist tõendamiskohustust panna.
It held that the fact that a party requesting access does not invoke a public interest distinct from the principles of transparency and democracy ‘does not automatically imply that it is unnecessary to weigh up the interests at stake’ in so far as ‘the invocation of those same principles may, in the light of the particular circumstances of the case, be so pressing that it overrides the need to protect the documents in question.’ 46
Kohus nimelt otsustas, et kui juurdepääsu taotleja ei tugine ühelegi nendest põhimõtetest erinevale üldisele huvile, siis „ei tähenda see siiski automaatselt, et esinevaid huvisid ei olegi vaja kaaluda”, kuivõrd „nendele samadele põhimõtetel tuginemine võib juhtumi eriomaseid asjaolusid arvestades osutuda kaugelt kaalukamaks, kui seda on vajadus kaitsta vaidlusaluseid dokumente”. 46
In the present case, the Council thus had to balance the need to protect legal advice, related to the safeguarding of the stability of the Community legal order and the independence of the advice of its legal service, against the public interest in transparency.
Antud juhul pidi nõukogu seega kaaluma ühenduse õiguskorra stabiilsuse säilitamisega seonduva õigusnõustamise kaitse vajadust ja oma õigustalituse arvamuse sõltumatuse ja läbipaistvuse üldist huvi.
That duty of striking a balance, which lies with the institution concerned, cannot be limited, contrary to the findings of the Court of First Instance in the judgment under appeal, 44to the prior demonstration by the applicant that, having regard to the specific facts of the case, the principle of transparency is so pressing that it overrides the need to protect the legal opinion in question.
Vastupidiselt Esimese Astme Kohtu seisukohale vaidlustatud kohtuotsuses 44ei ole asjaomase institutsiooni kohustus saavutada tasakaal aga piiratud sellega, et taotleja tõendab eelnevalt, et konkreetse juhu erilistel asjaoludel on samade põhimõtete kohaldamine niivõrd oluline, et see on kaalukam kõnealuse õigusliku arvamuse kaitse vajadusest.