natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, this figure represents 40 % of the net emissions in 2020.
Kui aga uude ja täiustatud jäätmekäitlusvõimsusesse tehtavad investeeringud ei suuda kasvavate jäätmekogustega sammu pidada, võivad kasvuhoonegaaside neto‑heitkogused suutmatu jäätmekäitluse tõttu suureneda.
In conclusion, Europe cannot become complacent with regard to the continuing growth in waste — reflecting our current unsustainable consumption and production patterns — as this in the long term may outweigh the improvements taking place in the waste management sector.
Kui jäätmekoguseid ei piirata, võivad jäätmekäitluse kulud jäätmekoguste kasvades oluliselt suureneda. Eriti koormav on jäätmete kogumise ja töötlemise kulu, samuti tähendab jäätmete tekkimine juba oma olemuselt ressursside vähenemist.
EEA (2008), Supporting documents to EEA Briefing 2008/01, Better management of municipal waste will reduce greenhouse gas emissions, European Environment Agency, Copenhagen. http://reports. eea.europa.eu/index_ table?themeid=climate.
EEA teabelehe 2008/01 Parem olmejäätmekäitlus vähendab kasvuhoonegaaside heitkoguseid lisadokument, Euroopa Keskkonnaagentuur, Kopenhaagen. (ingl k) http://reports.eea.europa.eu/ index_table?themeid=climate.
KEY ENVIRONMENTAL ISSUES FACING EUROPE
Euroopa Keskkonnaagentuur
Cover design: © ZOB 2008Cover illustration: © ZOB 2008Illustrations: © ZOB 2008Layout: EEA
Kaas: © ZOB 2008Kaaneillustratsioon: © ZOB 2008Illustratsioonid: © ZOB 2008Kujundus: EKA
Legal notice The contents of this publication do not necessarily reflect the official opinions of the European Commission or other institutions of the European Communities.
Õiguslik teade Käesoleva väljaande sisu ei pruugi kajastada Euroopa Komisjoni ega Euroopa ühenduste muude institutsioonide ametlikke seisukohti.
All rights reserved No part of this publication may be reproduced in any form or by any means electronic or mechanical, including photocopying, recording or by any information storage retrieval system, without the permission in writing from the copyright holder.
Kõik õigused kaitstud Ühtegi käesoleva väljaande osa ei tohi paljundada ilma autoriõiguste omaniku kirjaliku loata üheski vormis ega ühelgi viisil elektrooniliselt ega mehaaniliselt, sealhulgas fotokopeerimise või salvestamise teel või otsingusüsteemis salvestamise teel.
For translation or reproduction rights please contact EEA (address information below).
Tõlkimis- ja paljundamisõiguste asjus võtke palun ühendust EEA-ga (kontaktandmed allpool).
Information about the European Union is available on the Internet.
Teave Euroopa Liidu kohta on internetis Europa serveris (www.europa.eu).
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2009
Luksemburg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, 2009
Environmental production This publication is printed according to high environmental standards.
Keskkonnahoidlik tootmine Käesolev väljaanne on trükitud kõrgeid keskkonnastandardeid järgides.
Printed by Schultz Grafisk— Environmental Management Certificate: ISO 14001 — IQNet — The International Certification Network DS/EN ISO 14001:2004
Trükkinud Schultz Grafisk
541 176— FSC Certificate — registration code: SW — COC — 698
Litsentsi nr DK — 000235Ökomärgistatud Põhjamaade luigemärgiga, litsentsi nr 541 176FSC sertifikaat — registreerimiskood: SW — COC — 698
Paper— Woodfree matt fine paper, TCF— The Nordic Swan label
Puiduvaba matt kvaliteetpaber, täielikult kloorivaba Põhjamaade luigemärk
What is Signals .....................................................................................................................4
Mis on EKA Signaalid? ............................................................................................................4
Climate change mitigation — Not just hot air .............................................................................6
Kliimamuutuste leevendamine: Mitte lihtsalt tühi jutt .................................................................6
Climate change adaptation — If the well runs dry ....................................................................10
Kliimamuutustega kohanemine: Kui kaev saab tühjaks .............................................................10
Biodiversity — Killer slugs and other aliens .............................................................................14
Bioloogiline mitmekesisus: Tapjanälkjad ja muud sissetungijad ..................................................14
Air pollution — Every breath you take.....................................................................................18 .....................................................................................18
Õhusaaste: Meie iga hingetõmme ..........................................................................................18
Agriculture and environment — Taking CAP in hand ..................................................................22
Põllumajandus ja keskkond: Võtame ette Ühise põllumajanduspoliitika .......................................22
Marine — Fish out of water ...................................................................................................26
Merendus: Kalad kuival ........................................................................................................26
Energy — If bioenergy goes boom .........................................................................................30
Energia: Kui bioenergia kasvab buumiks .................................................................................30
Waste — Not in my back yard ...............................................................................................34
Jäätmed: Mitte minu tagaõuel ...............................................................................................34
What is Signals a story-based approach to help us better communicate with this diverse group of people.The eight stories addressed are not exhaustive but have been selected on the basis of their relevance to the current environmental policy debate in Europe.
lähenemisviis aitab meil end kõnealusele mitmekesisele inimrühmale paremini mõistetavaks teha.Need kaheksa avaldatud lugu on vaid ühed paljudest, mis valiti välja tänu nende olulisusele hetkel Euroopas peetavate keskkonnapoliitilistes aruteludes.
They address priority issues of climate change, nature and biodiversity, the use of natural resources and health. Signals uses several approaches to tell its stories.
Need kajastavad kliimamuutuse, looduse ja bioloogilise mitmekesisuse, loodusvarade tarbimise ja tervise esmatähtsaid küsimusi.EKA Signaalides kasutatakse lugude jutustamisel mitmesuguseid lähenemisviise.
While each story has specific points to make, as a collection, they also illustrate the many inter-relations between seemingly unconnected issues. We would appreciate your feedback on Signals.
Igal lool on küll omad sõnumid, kuid üheskoos illustreerivad nad ka omavahel näiliselt mitteseostatavate küsimuste arvukaid seoseid.Oleksime tänulikud, kui saadaksite EKA Signaalide kohta tagasisidet.
Please submit your comments through the EEA public enquiry form: http://www.eea.europa.eu/enquiries.
Palun edastage oma kommentaarid EKA avalike päringute veebivormi http://www.eea.europa.eu/enquiries kaudu.
Remember to write 'Signals' in the subject field.
Sisestage väljale „Subject” kindlasti märksõna „Signals”.
Signals is published by the European Environment Agency (EEA) at the start of each year and provides snapshot stories on issues of interest both to the environmental policy debate and the wider public for the upcoming year.We monitor the environment across our 32 member countries in partnership with our network.
EKA Signaalid on Euroopa Keskkonnaagentuuri (EKA) iga aasta alguses avaldatavad aruanded, mis sisaldavad ülevaatlikke lugusid saabuval aastal nii keskkonnapoliitilistes aruteludes kui ka laiemale avalikkusele huvipakkuvatel teemadel.Koostöös oma võrgustikuga jälgime keskkonda EKA 32 liikmesriigis.
From researchers up to their knees in water to satellite imaging from space, we work with a huge amount of environmental data. Finding, reading and understanding the range of ‘signals’ regarding the health and diversity of our environment is at the heart of what we do.
Töötame suure hulga keskkonnaalaste andmetega – alates põlvist saadik vees töötavate uurijate kogutud andmetest kuni kosmosest tehtud satelliitfotodeni.Oma tegemistes keskendume keskkonna tervise ja mitmekesisuse signaalide tuvastamisele, tõlgendamisele ja mõistmisele.
Signals respects the complexity of the underlying science and shows awareness of the uncertainties inherent in all of the issues we address.Our target audience is broad, ranging from students to scientists, policy-makers to farmers and small business people.
EKA Signaalide koostamisel arvestame alusteadmiste keerukusega ning oleme seejuures teadlikud kõigis meie kajastatud teemades sisalduvast määramatusest.Meie sihtrühm on lai, ulatudes üliõpilastest teadlasteni, poliitikakujundajatest talupidajate ja väikeettevõtjateni.
Signals, which will be published in all 26 EEA languages, takes
EKA Signaalid avaldatakse kõigis 26 EKA keeles ning jutustav
The lack of accounting for what matters in this relationship lies at the heart of the degradation we see all around us in our natural world.
Juhtkiri ilma keskkondadeta, kuid on olemas keskkondi ilma ühiskondadeta.
In 2006 Lord Nicolas Stern put a price on the impacts of climate change.
Selle suhte olulisuse tähelepanuta jätmine halvendab meid ümbritseva looduse seisundit.2006. aastal hindas lord Nicholas Stern kliimamuutuse mõjusid.
He estimated that the cost of climate change impacts could be massively reduced if emissions of greenhouse gases were cut immediately.
Tema hinnangul saaks kliimamuutuse mõjudega seotud kulusid oluliselt vähendada, kui kasvuhoonegaaside heitkoguseid otsekohe piirata.
Taking action now will be cheaper and more effective than actions later. The Stern analysis has spawned initiatives in other policy areas, most notably biodiversity and ecosystem services.
Kohene tegutsemine on odavam ning tõhusam kui hilisemad meetmed.Sterni analüüs on tekitanud initsiatiivi muudes poliitikavaldkondades, eelkõige bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste vallas.
Initiatives like Stern have helped people to understand what is at stake if we continue our current consumption patterns.
Sellised initsiatiivid nagu Sterni oma on aidanud inimestel mõista, mis on kaalul, kui jätkame praegusi tarbimisharjumusi.
Above all, we need to regain a sense of humility about the natural world because, as indigenous peoples have long understood, we must ultimately answer to nature.
Eelkõige peame taas võtma omaks alandlikkustunde looduse ees, kuna lõppkokkuvõttes vastutame me looduse ees, nagu loodusrahvad juba ammu mõistnud.
Nature has rules and limits of its own.
Loodusel on omad seadused ja piirid.
Our natural world is the bedrock — not the backdrop — of our society.With Signals, we intend to contribute to this appreciation of the natural environment.
Loodus on meie ühiskonna alustala, mitte tagapõhi.EKA Signaalidega kavatseme loodusliku keskkonna väärtustamisele kaasa aidata.
We hope to influence thinking and attitudes and effect the decisions that all of us make every day. This will be an historic year for the environment culminating in a major UN meeting on climate change in Copenhagen next December.
Loodame mõjutada mõtlemisviisi ja suhtumist ning meie kõigi igapäevaseid otsuseid.2009. aasta on looduse seisukohalt murranguline, tipnedes detsembrikuus Kopenhaagenis peetava ÜRO kliimamuutuste teemalise kohtumisega.
The meeting, possibly the most important environmental gathering to date, must come up with a successor to the Kyoto Protocol.
Sellel kohtumisel, mis tõenäoliselt on olulisim omalaadsetest, tuleb kokku leppida Kyoto protokolli õigusjärglases.Kasvuhoonegaaside heide on üksnes märk palju sügavamast probleemist – meie suutmatusest säästvalt elada.
Greenhouse gas emissions are just one symptom of a much deeper issue: our inability to live sustainably.
Sellegipoolest ei tohiks keskkonnaprobleemide mastaapsus takistada meie tegevust.
However, the scale of these environmental problems should not paralyse us into inaction.
See peaks tõstma meie teadlikkust ning julgustama meid arendama uusi ning säästvamaid viise oma elu korraldamiseks, põlluharimiseks, tootmiseks ja tarbimiseks.
It should raise our awareness and encourage us to develop new, more sustainable patterns of living, growing, producing and consuming.
Lõppude lõpuks peame ümber hindama oma elu põhialused.
Ultimately, we are talking about revaluing the fundamental elements of life.
Ajal, mil rahaturud õiget teed otsivad, võib keskkond ehk teed näidata.
At a time when money markets are looking for direction perhaps the environment can show the way.
Professor Jacqueline McGlade, Euroopa Keskkonnaagentuuri tegevdirektor,Kopenhaagen
Our natural world often provides a stunning backdrop to our daily lives.
Loodus on sageli meie igapäevaelu lummavaks taustaks.
It may be a local stream, pond or stretch of beach.
Olgu selleks siis lähedal asuv oja, tiik või rannariba.
On a grander scale, we are struck by the beauty of the Alps or the Carpathian mountains, the ancient forests, the great rivers or the stunning coasts.
Suuremas plaanis rabab meid Alpide või Karpaatide mäestiku, iidsete metsade, suurte jõgede või oivaliste randade võimas ilu.
Beyond Europe, images of the Arctic and Antarctic ice masses, the rainforests of the Amazonia and the safari plains of Africa are imprinted on our minds. Much of our natural heritage is now under threat from unprecedented population growth and economic development.
Väljastpoolt Euroopat on meeltesse sööbinud pildid Arktika ja Antarktika jäämassidest, Amazonase vihmametsadest ning Aafrika savannidest.Ent suur osa meie looduspärandist on nüüd rahvastiku enneolematu kasvu ning majandusarengu tõttu ohus.
There were 3 billion people on earth when I was born.
Kui ma sündisin, oli Maa rahvaarv 3 miljardit inimest.
Today there are 6.7 billion of us and we expect the number to rise to 9 billion by 2050. The world’s economy, in terms of global gross domestic product (GDP), has grown at an unprecedented rate: in 1950 GDP was EUR 4 trillion.
Nüüd on meid 6,7 miljardit ning prognoositakse, et 2050. aastaks on see arv jõudnud 9 miljardini.Maailmamajandus on sisemajanduse kogutoodangus (SKT) väljendatuna kasvanud enneolematu kiirusega: 1950. aastal oli SKT 4 triljonit eurot.
In 2007 it was over EUR 42 trillion.
2007. aastal oli see üle 42 triljoni euro.
This ten fold increase has several key drivers, not least the movement of raw materials and goods — which come from our environment. In contrast to this economic growth, our environment has suffered.
Sellisel kümnekordsel kasvul on mitu olulist põhjust, eeskätt toorme ja kauba ringlus – mõlemad pärinevad otseselt või kaudselt keskkonnast.Kontrastiks majanduskasvule on kannatanud keskkond.
Glaciers are melting in Europe’s mountain ranges with more river flooding expected as a consequence and misery for millions of ordinary people.
Euroopa mäeahelikes sulavad liustikud, mis eeldatavalt suurendavad jõgede üleujutuste riski ning põhjustavad kannatusi miljonitele tavainimestele.
Arctic summer sea ice is receding and thinning faster than ever: in 2007 the extent of the sea ice was half that measured in the 1950s.
Arktika suvine merejää taandub ja õheneb kiiremini kui kunagi varem – 2007. aastal oli jääd vaid pool 1950ndatel mõõdetud kogusest.
Around the world, more than a billion, mostly poor, people rely on fisheries for their food and livelihoods.
Kogu maailmas sõltub üle miljardi inimese – peamiselt vaeste inimeste – toit ja elatis kalandusest.
The majority of today’s commercial fisheries are likely to have collapsed by 2050 if current trends are not reversed.
Ometi on pool kõigist looduslikest kalapüügipiirkondadest täies mahus kasutusele võetud.
Back on land, rainforests are being decimated for developments that take no account of the many valuable ecological services they provide.
Enamik praegu kaubanduslikel eesmärkidel kasutatavatest püügipiirkondadest on 2050. aastaks tõenäoliselt hävinud, kui praegused suundumused paremusele ei pöördu.
These trends may change our relationship with the natural world but not our reliance on it. The natural resources provided by the planet underpin our economic activity and the very cohesion of our societies.
Tulles aga tagasi maismaale, tuleb nentida, et suur osa vihmametsadest hävitatakse vihmametsade väärtuslikku ökoloogilist rolli eirava arendustegevusega.Osutatud suundumused võivad muuta meie suhet loodusega, kuid mitte meie sõltuvust sellest.
However, the way we organise our economies does not give sufficient recognition to the dependent nature of this relationship — there are no societies without environments,
Planeedi loodusvarad on meie majandustegevuse ja ühiskondade ühtekuuluvuse alustalad.Ent viis, kuidas me oma majandust korraldame, ei arvesta piisavalt selle suhte sõltuvusliku olemusega – ei ole ühiskondi
Not just hot air
Mitte lihtsalt tühi jutt
Global diplomacy and the search for a successor to the Kyoto Protocol
Ülemaailmne diplomaatia ning Kyoto protokolli õigusjärglase otsingud
Every winter the gates of Copenhagen's famous Tivoli Gardens, an old world amusement park in the city centre, open to officially mark the beginning of the extended Christmas period.
Igal talvel avanevad Kopenhaageni kuulsa Tivoli, kesklinnas asuva vana lõbustuspargi väravad, et ametlikult tähistada varase jõuluhooaja algust.
This December the twinkling lights of Tivoli will most likely be outshone by COP 15 — the most important global climate change meeting ever — as thousands of diplomats, politicians, business people, environmentalists and climate experts from around the globe flock to the Danish capital.
Selle aasta detsembris on Tivolist eredamalt valgustatud kõige tähtsam kliimamuutuse konverents, COP 15, mille raames kogunevad Taani pealinna tuhanded diplomaadid, poliitikud, äritegelased, keskkonnaspetsialistid ja kliimaeksperdid üle kogu maailma.
EEA SIGNALS 2009 / CLIMATE CHANGE MITIGATION / 7 nations like China and India, which have rapidly developing economies, have no targets under the protocol.
EKA SIGNAALID 2009 / KLIIMAMUUTUSTE LEEVENDAMINE / 7
The challenge of climate change, and what we do about it, will define us, our era, and ultimately, our global legacy
Kliimamuutused ja see, mida me nendega peale hakkame, määratlevad meid, meie ajastut ning lõpuks ka meie maailmapärandit.
UN Secretary-General Ban Ki-Moon
EKA – üks osa piltmõistatusest
The meeting is a crucial step in a process dating back to 1992 and the UN’s 'Earth Summit' in Rio de Janeiro.
See konverents on oluline samm juba 1992. aastal Rio de Janeiros toimunud ÜRO keskkonna ja arengukonverentsil alanud protsessis.
It was here that the global effort to tackle climate change began in earnest. The summit resulted in the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) which forms the legal basis for global efforts to address climate change.
Just seal algas tõsine ülemaailmne töö kliimamuutustega võitlemisel.Konverentsi ajendiks on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon, mis moodustab õigusliku aluse kliimamuutuse valdkonnas globaalsel tasandil tehtavatele jõupingutustele.
Meetings of the Convention, known as Conferences of the Parties (COPs), have taken place every year since 1994.
Konventsiooni raames on kohtumisi, mida nimetatakse ka konventsiooniosaliste konverentsideks (COPs, Conferences of the Parties), peetud igal aastal alates 1994. aastast.
Just as athletes are regularly tested to make sure they stay within the rules, there is regular monitoring.
Põllumajanduses tekkinud heiteid hinnatakse riigiti haritava mulla pindala, põllukultuuride liigi, väetiste kasutamise ja karja (veised, kodulinnud, lambad, sead jne) suuruse alusel.Nii nagu sportlasi kontrollitakse regulaarselt, et tagada reeglite järgimine, toimub ka siin regulaarne seire.
The data are added together to form an overall picture of emissions across Europe and sent to the European Commission, from where it is passed on as the official submission of the European Community to the UNFCCC.Because data are first verified at a national level there is a one and half year delay.
Andmed pannakse kokku, et saada üldpilt heidetest kogu Euroopas, ning saadetakse Euroopa Komisjonile, kust see antakse edasi Euroopa Ühenduse ametliku dokumendina ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames.Kuna andmed kinnitatakse kõigepealt riiklikul tasandil, tekib pooleteiseaastane viivitus.
The latest report released in June 2008 is based on data from 2006.
Viimane aruanne, mis ilmus 2008. aasta juunis, põhineb 2006. aasta andmetel.
It shows that emissions from the EU-15 were 3 % below the 'base year'.
See näitab, et heited olid 15-s Euroopa Liidu riigis 3% alla võrdlusaasta taseme.
Kyoto — a first step in cutting emissions
Kyoto protokoll – esimene samm heitkoguste vähendamisel
The EEA climate change team plays a role in the European effort, coordinating an accountancy job of enormous proportions.
EKA kliimamuutuste töörühma roll Euroopa jõupingutustes on koordineerida ülimahukat arvestustööd.
Data from around Europe on emissions of so-called greenhouse gases are collected, verified and then analysed in two key reports that feed into the Kyoto process. This year, the numbers and the analysis they facilitate, have a particular significance in the context of the COP 15 meeting as they clearly show how the EU is doing with its own efforts to cut emissions of greenhouse gases.
Kogu Euroopast saadud andmed kasvuhoonegaaside heite kohta kogutakse kokku, kontrollitakse ja seejärel analüüsitakse kahes Kyoto protsessist lähtuvast aruandest.Sel aastal on arvudel ja nende alusel tehtavatel analüüsidel eriline tähendus seoses COP 15 tippkohtumisega, kuna need näitavad selgelt ELil jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel.
Countries that have not signed up or do not yet have targets will be especially interested in how well the EU is implementing the protocol.
Riigid, kes ei ole alla kirjutanud või veel eesmärke seadnud, on eriti huvitatud sellest, kui hästi EL protokolli rakendab.
The inventory report — counting gases
Mida need numbrid tähendavad?
The concept of counting gases is quite abstract.
Inventuuriaruanne – gaaside loendus
As a result it is also difficult to figure out what a percentage cut or increase in emissions means. It may help to imagine the cuts as days of the year.
1997. aastal allkirjastatud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokoll on esimene samm pikaajalise heitkoguste vähendamise suunas, mis on vajalik ohtlike kliimamuutuste ennetamiseks.
The EU-15 Kyoto target translates into 29 days worth of emissions.For each of the 5 years between 2008–2012, EU-15 emissions should be on average, 29 days less than 1990 levels.
Protokolli esimene kohustusperiood lõpeb 2012. aastal ning loodetavasti koostatakse COP 15-l sellele mõjukas õigusjärglane.Kyoto protokoll on märkimisväärne, kuna see seadis protokolli ratifitseerinud arenenud riikidele siduvad eesmärgid heidete vallas.
In this way, emission reductions must occur consistently over several years.The latest EEA data show that 10 days worth of emissions were cut between 1990 and 2006.
Näiteks 15 riigil, kes olid 1997. aastal ELi liikmed (EL 15), on ühine eesmärk vähendada heitkoguseid 8% võrreldes Kyoto võrdlusaasta tasemega (1).
The EU-15 must cut 19 more days to meet the target.
See eesmärk tuleb saavutada ajavahemikus 2008–2012 (2).
The Kyoto Protocol, signed in 1997 as an extension of the UNFCCC, is a first step in the long-term emissions reduction effort that is needed to prevent dangerous levels of climate change.
Gaaside loendamise põhimõte on suhteliselt abstraktne.
The first commitment period of the protocol effectively runs out in 2012 and 'COP 15' will be expected to produce an ambitious successor.Kyoto is significant because it set binding emission targets for the developed countries that ratified it.
Seetõttu on keeruline aru saada, mida tähendab heitkoguste vähenemine või suurenemine protsentides.
For example, the 15 countries who were members of the EU (EU-15) in 1997 have a joint target to cut emissions by 8 % compared to the Kyoto 'base year' (1).
Võib olla on abiks, kui mõelda vähendamisest nagu aasta päevadest.