natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(a)Setting clear, realistic and acceptable objectives: the programme has multiple objectives, which resulted in a diverse range of stake-holderexpectations.Inadditiontoitspolitical,economicand technological motives(paragraph7), Member States have seen Galileo as a means of consolidating the European space industry.
Komisjon kui programmi peamine edendaja ei järginud kogu programmi välteljärgmiseidjuhtimisalaseid põhimõtteid: a) selgete, realistlike ja vastuvõetavate eesmärkide seadmine: programmil on mitmeid eesmärke, milletulemusel olisidusrühmadel mitmeiderinevaidootusi.Lisakspoliitilistele, majanduslikeleja tehnoloogilistele motiividele (punkt 7) nägid liikmesriigid Galileos võimalust tugevdada Euroopa kosmosetööstust.
Forsome Member States,the possible military or defence use of the system has been an equally important objective.
Teatud liikmesriikidele olisamatähtsaks eesmärgiks võimalus kasutadasüsteemi sõjalistel või kaitse eesmärkidel.
The Commission did not prioritisethe programme’s objectives.
Komisjon ei seadnud programmi eesmärketähtsusejärjekorda; b) asjakohaste strateegiate ja nende rakendamisvahendite määratlemine: komisjon ei ole koostanud EGNOSe ja Galileo programmide
(b)Defining appropriate strategies and instruments to pursue them: the Commission has not pursued along-term strategic visionfor the EGNOS and Galileoprogrammes67buthasfocusedonshort-term goals and decisions.
67, vaid keskendus lühiajalistele pikaajalist strateegilist nägemust eesmärkideleja otsustele.
Thisisillustrated by:
Näiteks: i)
(i) the absence of a roadmap for EGNOS and Galileo.
EGNOSel ja Galileol ei olnud tegevuskava.
Issues relat-ingto,forinstance,thefutureexploitation modelfor Galileo and EGNOS, theimplementation of system priorities(e.g. which service toimplement first) or the development of non-civilaviation markets for EGNOS still had to be resolved at the end of 2008;
Näiteks olid 2008.aastalõpuslahendamataküsimused, mispuudutasid Galileo ja EGNOSe tulevast kasutusmudelit, süsteemi jaoks koostatudprioriteetiderakendamist(nt millistteenustesi-mesenarakendada)jasõjalennunduselesuunatudturgude arendamist EGNOSejaoks; ii) probleemeilmnesseoses EGNOSeraamlepingusõlmimisega.
(ii)the problems encountered in negotiating a framework agreement for EGNOS. As part of European satellite navigation policy, the Commission proposed uniting the EGNOS and Galileo programmes under a single umbrella: the European satellite navigationprogrammes.However,thiswasdonewithout the prioragreement ofthe other EGNOS stakeholders (paragraphs 5 and 64) and withlittlethoughtforthecomplexity oftheinstitutionalframework.The GJU(andlaterthe GSA) was charged with negotiatingsuch an agreement, but atthe end of 2008 no progress had been made.
Kuna EGNOSe ja Galileo programmid olid osaks Euroopa satelliitnavigatsiooni poliitikast,tegi komisjon ettepaneku nende programmide ühendamisest ühe projekti alla ehk Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammideks.Ühendaminetoimus siiskiilmateiste EGNOSesidusrühmade eelneva nõusolekuta (punktid 5 ja 64) ning võtmata arvesse, et tegemist oli keeruka institutsiooniliseraamistikuga.
As a result, technical issues (managed by the ESA) apart, no entity was empowered to take key decisions concerning EGNOS and to direct the programme;
GJU(ja hiljem ka GSA) vastu-tasidlepinguläbirääkimisteeest,kuid2008.aastalõpuksei olnudedenemisttoimunud.Selletulemuseleiantud mitte ühelegi osapoolele volitusi EGNOSega seotud peamiste otsuste tegemiseks (välja arvatud ESA hallatavad tehnilised küsimused) ja programmijuhtimiseks;
(iii) the Commission’s preoccupation with navigating the programme from one Council meeting to the next (see for example paragraphs 21 and 22 on the Commission’s communication of 6 October 2004).
Juba enne GJU tegevuse iii)komisjoni komme programmi käsitlemist ühest nõukogu koos-olekustteise vedada(vt nt komisjoni 6. oktoobri 2004. aasta teatise punktid 21ja 22).
operational, the Commission published a proposal for a Council Regulation setting up the GSA as its successor (COM(2003) 471 final of 31 July 2003).
c) alustamist avaldas komisjon nõukogu määruse ettepaneku, mille kohaselt ühisettevõtte järglaseks oleks GSA (KOM(2003) 471 (lõplik), 31. juuli 2003).
(c)Setting up a future (permanent) organisation: between July 1999 and December 2006 the Commission charged six different temporary structures with providing technical support for Galileo programme managementor withtheactual managementtask.
tulevase (alalise) organisatsiooni loomine: perioodil juuli 1999–detsember 2006 asutas komisjon kuus erinevat ajutist struktuuri, mille ülesandeks oli tehnilise abi andmine Galileo programmijuhtimisele või programmitegelikujuhtimiseteostamine.
The GJU wasthefifth suchinitiative.
GJU oli nimetatud algatustestviies.
As aflexible and dedicated organisation with an entrepreneurial mindset, it could have been aneffectiveprogrammemanager.However,itspositionwas underminedbyitstemporarynature68,itsgovernancestructure (Figure 2) anditslack of expertise.
GJU oleksvõinud programmi mõjusaltjuhtida, kunata on paindlikjatäpseltselleks eesmärgiksloodud organisatsioon ning tal on äriline mõtteviis.
(d)Securing the appropriate skills to perform all programme components managed and supervised by the public sector: when setting upthe GJU, the Commission did not pay sufficient attention to thefactthatitwasaneworganisationandthatithadinsuf-ficientexperienceandexpertisetoperformitstasks(seealso paragraph 41(c)).
GJU positsiooni nõrgendas agatema ajutine olemus68,juhtimisstruktuur(joonis 2)ja erialateadmiste puudumine.
(e)Providingforrisk management:attheprogramme’soutset,the Commissiondidnotadequatelyaddresstherisksrelatedtothe Galileo concession (e.g. market risk, design risk and technological risk)(see also paragraph 41(a) and Box 2) andthuslaunchedthe concession process withoutthe necessary preparation.
d) asjakohaste oskuste tagamine, millega oleks võimalik korraldada kõiki programmi osasid, mida juhib ja mille üle teostab järelevalvet avalik sektor: komisjon ei pööranud GJU loomisel piisavalt tähelepanu asjaolule, et ühisettevõte on uus organisatsioon, millel puudusid piisavad kogemused ja erialateadmised oma ülesannete täitmiseks(vt ka punkti 41 alapunkt c); e) riskijuhtimise tagamine: komisjon ei hinnanud programmi alguses piisavalt Galileokontsessioonigaseonduvaidriske(nttururisk, kavandamisrisk ja tehnoloogiline risk) (vt ka punkti 41 alapunkt a ja 2. selgitus) ning käivitas seetõttu kontsessiooniprotsessiilma vajaliku ettevalmistuseta; f) kõikideprogrammiosadekohtaõigeaegseteotsustetegemine: komisjon ei kontrollinud piisavalt GJU eduaruandeid egateosta-nud põhjalikku järelevalvet nende üle.
Commission communications consistently echoed the positive tone of official GJU statements.
Komisjoni teatistes kasutati järjekindlalt GJU ametlike avalduste positiivsettooni.
As a consequence, the Commission did not request or take significant corrective actionuntil March2007,eventhoughtheconcessiondeadline was postponed annuallyfor afurthertwelve months.
Selletule-museleinõudnudkomisjonolulisteparandusmeetmetevõtmist egavõtnudneidkaisekuni2007.aasta märtsini,kuigikontses-sioonilepingu sõlmimise tähtaega oli igal aastal aasta võrra edasi lükatud.
The management of the development and validation phase was inad-equate.The Galileoprogrammeexperiencedproblemsatdifferent levels:
Arendus- ja valideerimisetapi juhtimine oli ebapiisav. Programmis Galileo esines probleeme mitmeltasandil: a)
(a)The GJU was not a strong programme manager nor was any other body assignedthisrole.It did not meet most ofits objectives — owing,however,tofactorsthat werelargelyoutsidethe GJU’s control.
GJU ei olnud programmi tõhus juht, kuid seda rolli ei määratud ka kellelegi teisele. GJU ei saavutanud enamust oma eesmärkidest – see oli siiskitingitudteguritest, mille üle GJU-l puudus kontroll; b)
(b)The programme lacked a strong strategic sponsor and supervisor: the Commission did not proactively direct the programme, leaving it withoutahelmsman.Theprogramme’s managementsuffered a number of shortcomings: an absence ofrealistic objectives, an appropriate strategy and skills; insufficient preparatory work; and thelongreactiontime beforethetaking of corrective action.
Programmilei olnudtugevatstrateegilisttoetajatjajärelevalve teostajat:komisjoneisuutnudprogrammiaktiivseltsuunata, mistõttujäiseeilmajuhita.Programmijuhtimisesoli mitmeid puudusi: ei oldud seatud realistlikke eesmärke, puudusid asjako-hanestrateegiajaoskused,ettevalmistavtegevusoliebapiisav ja parandusmeetmete võtmiseks kulus palju aega; c)
(c)Owingtotheirdifferentexpectationsforthe programme, Member States intervened in the interest oftheir nationalindustries causing decisionsto beheldup.Theresultingcompromisesled toimplementationproblems,delaysand,intheend,tocost overruns.
Programmileseatuderinevateeesmärkidetõttusekkusidliik-mesriigidomasiseriiklikutööstussektorihuvidestlähtuvaltja takistasidotsustevastuvõtmist.Kompromissidetulemuseltek-kisidrakendamisel probleemid, viivitusedjalõppkokkuvõttes ka ülekulud.
WHICH FACTORS ACCOUNTED FOR THE FAILURE OF THE CONCESSION PROCESS?
MILLISED TEGURID PÕHJUSTASID KONTSESSIOONIPROTSESSI EBAÕNNESTUMISE?
The PPP was inadequately prepared and conceived. As a result, the GJU was required to negotiate a PPP which was unrealistic (paragraphs 35 to 42).
Avaliku ja erasektori partnerlus oli ebapiisavalt ette valmistatud ja koos-tatud.Sellesttulenevalteiolnudavalikujaerasektoripartnerluse kokkuleppiminerealistlik(punktid 35–42).
WHICH FACTORS ACCOUNTED FOR THE REPORTED DELAYS AND COST OVERRUNS OF TECHNOLOGICAL DEVELOPMENT?
MILLISED TEGURID PÕHJUSTASID TEHNOLOOGIAARENDUSES ESINENUD VIIVITUSI JA ÜLEKULUSID?
The GJU’s task of supervising technological development activities was seriouslyconstrainedbygovernanceissues,anincompletebudget, delays andtheindustrial organisation ofthe development and validation phase(paragraphs 43to 50).
GJU ülesandeks on teostada järelevalvet tehnoloogiaarenduse tegevuste üle, kuidjuhtimisküsimused, puudulik eelarve, viivitused ning aren-dus-javalideerimisetapitööstuslikstruktuurpiirasidselletäitmist märkimisväärselt(punktid 43–50).
TO WHAT EXTENT HAS SPENDING ON RESEARCH AND DEVELOPMENT ACTIVITIES BENEFITED THE GALILEO PROGRAMME?
KUI SUURT KASU ON PROGRAMM GALILEO SAANUD TEADUSUURINGUTELE JA ARENDUSTEGEVUSELE SUUNATUD RAHALISTEST VAHENDITEST?
The RTD results were of limited usefulness because of discontinuities, the inappropriateness of FP6 for funding market development activities, the absence of a comprehensive market development approach and delays(paragraphs 51to 57).
Järjepidevuse puudumine, kuuenda raamprogrammi sobimatus turuarendusele suunatud tegevuse rahastamisel, turuarenduse põhjaliku lähenemisviisi puudumine ja viivitused vähendasid Galileo teadusuuringutejatehnoloogiaarendusetulemustekasulikkust (punktid 51–57).
HOW WELL HAS THE GJUINTEGRATED EGNOS INTO GALILEO?
KUI EDUKALT SUUTIS GJUINTEGREERIDA EGNOSE PROGRAMMIGA GALILEO?
The integration of EGNOS into Galileo wasonlypartiallysuccessful becausethe GJU’s mandate wasnotclear,thedecisiontoinclude EGNOSintheconcessionnegotiationshelduptheachievementof the EGNOS programme, the EGNOS institutional framework was not clearandthe GJUdevotedlittleeffortto marketdevelopmentfor EGNOS(paragraphs 58to 65).
EGNOSe liitmine Galileoga õnnestus vaid osaliselt, kuna GJU volitused olid ebaselged, otsus kaasata EGNOS kontsessiooniläbirääkimistesse põhjustasviivitusi programmi EGNOS elluviimisel, EGNOSe institutsiooniline raamistik oli ebaselge ning GJU ei panustanud kuigi palju EGNOSeturuarendusse(punktid 58–65).
WAS THE GALILEO PROGRAMME ADEQUATELY GOVERNED?
KAS PROGRAMMI GALILEO HALLATI ASJAKOHASELT?
The programme’s governance wasinadequate.The division ofroles betweentheentitiesinvolvedinthedevelopmentandvalidation phase of the programme (EU and ESA Member States, Commission, GJUand ESA) was notclearly defined.
Programmi juhtimine oli ebapiisav. Programmi arendus- ja valideerimisetapi osapoolte (EL, Euroopa Kosmoseagentuuri liikmesriigid, komisjon, GJU ja ESA) ülesannete jaotus ei olnud selgelt määratletud.
The Commission did not provide adequate leadership in developing and managing Galileo (paragraphs 66to 74).
Komisjon ei olesuutnud programmi Galileo arendusja haldustege-vusejuhtimisega asjakohaselttoimetulla(punktid 66–74).
LESSONS FOR THE FUTURE
ÕPPETUNNID TULEVIKUKS
The Galileo programme organisation has changed markedly since 2007.
Alates 2007. aastast on Galileo programmi korraldus läbi teinud suuri muutusi.
But many ofthelessonslearnedfromthe GJU are ofrelevance both tothecontinuing Galileoprogrammeandtofurtherpossiblejoint undertakings andindustrial programmes.
Ometi on paljud ühisettevõttest saadud kogemused kasulikud nii programmi Galileo jätkamisel kui ka võimalike tulevaste ühis-ettevõtetejatööstusprogrammideseisukohast.
The Commission has proposed itself as programme manager, a challenging role for which it has little experience.
Komisjon on teinud ettepaneku võtta enda peale programmijuhi ülesanded, mis ontemasellevaldkonnavähestkogemustarvestadessuur väljakutse.
While this may be an expedient solution for the short term, the Commission should consider whether this would be the most appropriate long term arrangement.
Lühiajalise lahendusena võib see küll sobida, kuid komisjon peaks kaaluma, kas see on ka kõige sobivam pikaajaline lahendus.
The Court hasthefollowingrecommendations.
Kontrollikoda annabjärgnevadsoovitused:
(c)the Commission should ensure it has the financial instruments tofundinfrastructure(otherthanviagrants)andtocommit itself to bearing the yearly operating and replenishment costs ofthisinfrastructure over alongtime horizon;
Programmijuhina mõjuvõimu saavutamiseks peaks komisjon kohandama oma ressursse ning õiguslikke ja finantsvahendeid vastavalt tööstusprogrammi arendamisejajuhtimise eripäradele: a) inimressurssidesuurusjapädevuspeaksidolemaproportsio-naalsed programmijuhi ülesandega; b) tuleks luua asjakohane ELi ja ESA vahelise koostöö tegevusraamistik; c) komisjon peaks tagama finantsvahendite olemasolu infrastruk-tuurirahastamiseks(muulviisilkuitoetustekaudu)javõtma pikaajalisekohustusekattaselleinfrastruktuuritegevus-ja täiendamiskulud; d) programmijuhtimisstruktuurpeaksvõimaldamaprogrammi-juhil oma ülesandeidjärjepidevalttäita(määratleda ootused, anda volitusedja kontrollidategevust).
Galileo needs a clear direction to be successful.
Galileo vajab oma ülesannete edukaks täitmiseks selget suunda.
Decisions on its future cannot be taken by the Commission alone but clear leadership is paramount.
Komis-joneisaaüksindaotsustada Galileotulevikuüle,kõigetähtsamaks teguriks on programmiselgejuhtimine.
The Commission should urgently clarify the programme’s political objectives and translate them into strategic and operational objectives that will provide Galileo with a solid roadmap from now until beyondfull deployment.
Komisjonpeakskiiremaskorrasselgitamaprogrammipoliitilisi eesmärkeja muutma need strateegilisteksjategevuseesmärkideks, mis annavad Galileole täpse tegevuskava alates praegusest hetkest kunilõpliku kasutuselevõtuni.
For example:
Näiteks: a)
(a)How should Galileo be positioned as a commercial system?
Kuidas tuleks Galileo positsioneerida kommertssüsteemina ?
Is it required to break even financially or willit require continuing public-sector support? Is it about maximising revenue genera-tion,or maximising macroeconomicbenefitsandservingthe whole Galileovaluechainthroughservicesand goods generated byits applications?
Kas ta peab oma kulud tasa tegema või vajab ta pidevat avaliku sektoritoetust?Kas programmieesmärkontootavõimalikult paljutuluvõivõimalikultpalju makromajanduslikkukasuja teenindada kogu Galileo väärtusahelat selle rakenduste kaudu toodetudteenustejatoodete kaudu?
(b)How will EGNOS and Galileorelateto each other once Galileo isfullyoperational?
Milline on EGNOSe ja Galileo vaheline suhe pärast seda, kui Galileo ontäielikulttoimiv?
Willtheyexistsidebysidethusensur-ingusefulredundancyinserviceprovision,or will EGNOS be dismantled?
Kas nad hakkavad eksisteerima paralleelselt, pakkudes kasulikke sarnaseid teenuseid, või EGNOS likvideeritakse?
The failure of the concession negotiations does not imply that there is no basis for a Galileo concession in the future.
Kontsessiooniläbirääkimiste ebaõnnestumine ei tähenda, et Galileo kontsessioonile poleks tulevikus alust.
But any future attempts to involve privatefinance needto be based on a morerealistic assessment of whatis marketable andifthecasefor a PPPreally exists.It should be notedthatsuccessfulexploitation modelsexistfor other international satellite projects, such as Inmarsat, Intelsat, Eutelsat or Eumetsat.
Tulevikus tehtavad jõupingutused erasektori rahastamise kaasamiseks peavad põhinema realistlikumal hinnangulsellekohta, mis onturustatav ningkasavalikujaerasek-tori partnerlusttuleks üldsekaaluda. Tuleks märkida, et teistel rahvusvahelistel satelliidiprojektidel (nt Inmarsat, Intelsat, Eutelsat ja Eumetsat) on edukaid kasutusmudeleid.
The Commissionshouldtakesufficienttimetopreparethecom-mercial operation phase, drawing on best practiceinthe Member States, considering various models for private-sector initiative and taking account of experiencein comparablesectors.
Komisjonpeaksvarumapiisavaltaegakommertskasutuseette-valmistamiseks,kasutadesliikmesriikide parimaidtavasid,võttes arvesse erinevaid erasektori algatust puudutavaid mudeleid ja võrreldavate valdkondade kogemusi.
Depending on the decision of how Galileo should be positioned as a commercial system (see recommendation 2), the European Union will either have to engage in fostering early market development of Gali-leo/EGNOS revenues (for generating direct revenues to offset against costs)oraccepttofund Galileo’stotalpotentialcosts(potentially 10billioneurooverthecoming20years).Intheformercase,an appropriateframeworkfor usersshould be created.
Sõltuvalt sellest, kuidas Galileo otsustatakse kommertssüsteemina positsioneerida (vt 2. soovitus), peab EL hakkama kas Galileo/EGNOSe kuludekatteksjubaturuarendusevarajasesetapistuluteenimavõi kiitma heaks Galileo potentsiaalsete kogukulude rahastamise (potentsiaalselt 10 miljardit eurot järgmise 20 aasta jooksul). Esimesel juhul tuleks kasutajateleluua asjakohaneraamistik.
(b)development of enabling actions(such asthe necessarylegal andregulatoryframework);
Komisjon peakstagamajärgmisteteemade käsitlemise: a) asjakohaste ja hästi põhjendatud kasutajanõuete analüüs, kon-solideerimineja kinnitamine; b) toetavate tegevuste arendamine (nt nõutav õiguslik ja õiguslik raamistik); c)
(c) promotion of EGNOS as a showcase for Galileo,bycertifying EGNOS’ SoL service and making the EGNOS and Galileo exploitation models compatible;
EGNOSe edendamine eeskujuks Galileole, sertifitseerides EGNOSe ohutusteenuse ja ühildades EGNOSe ja Galileo kasutusmudelid; d)
(d)developmentofaclearandcompatiblepricingpolicyorrev-enue modelfor Galileo and EGNOSservices, and athird-party liability policy.
Selgejasobivahinnapoliitikavõitulumudelikehtestamine Galileo ja EGNOSe teenustele ningtsiviilvastutuse põhimõtte rakendamine.
The Commission has since created other joint undertakings (SESAR, ITER and several Joint Technology Initiatives (JTIs)).
Komisjon on pärast seda asutanud teisi ühisettevõtteid (SESAR, ITER ja mitmedtehnoloogiaalgatused).
Experience of Galileo suggeststhattheapproachtothesenewventuresshouldbe well planned andrealistic.
Galileostsaadudkogemusednäita-vad, et nende uute ettevõtete puhul kasutatavtegevusmudel peaks olema hästi kavandatudjarealistlik.
(c)endeavourtoestablishagovernancestructurethatdoes notimpedeproperprogrammemanagementbythejoint undertaking.
Kõikideuuteühisettevõtetejatööstusprogrammidepuhul, mida komisjon kavatseb ette võtta, peabta: a) tagama,etühisettevõtteasutamiseksonselgedjakaalukad põhjused; b) tagama, et kõik erasektorigatehtava koostöörealistlikud võimalused on asjakohaselt arvesse võetud; c) püüdmaluuajuhtimisstruktuur, miseitakistaühisettevõttel programmi nõuetekohaseltjuhtida.
This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at its meeting of 14 May 2009.
Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 14. mai 2009. aasta istungil Luxembourgis.
THE EUROPEAN SPACE AGENCY
EUROOPA KOSMOSEAGENTUUR
The ESA is an intergovernmental organisation, created in its current form in 1975 from the merger of two existing agencies, ELDO (European Launcher Development Organisation) and ESRO(European Space Research Organisation).
Euroopa Kosmoseagentuur on valitsustevaheline organisatsioon, mis loodi praegusel kujul 1975. aastal kahe ameti, ELDO (Euroopa Kanderakettide Arendamise Organisatsioon) ja ESRO (Euroopa Kosmoseuuringute Organisatsioon), ühinemisel.
The ESA has 18 Member States: Austria, Belgium, Czech Republic, Denmark, Finland, France, Germany, Greece, Ireland, Italy, Luxembourg, the Netherlands, Norway, Portugal, Spain, Sweden, Switzerland and the United Kingdom.
Euroopa Kosmoseagentuuri kuulub 18 riiki: Austria, Belgia, His-paania,Iirimaa,Itaalia, Kreeka, Luksemburg, Madalmaad, Norra, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi,Saksamaa,Soome,Šveits,Taani,Tšehhi Vabariikja Ühendkuningriik.
The national bodiesresponsiblefor spaceinthese countries sit on the ESA’s ruling Council.
Nende riikide siseriiklikud kosmosevaldkonna eest vastutavad asutused osalevad Euroopa Kosmoseagentuuri juhtivas nõukogus.
The ESA’s purpose is to provide for and to promote, for exclusively peaceful purposes, cooperation among European Statesinspaceresearch and technology and their space applications, with a view to their being used for scientific purposes and for operational space applications systems.
Euroopa Kosmoseagentuur toetab ja edendab üksnes rahumeelsetel eesmärkidel tehtavat Euroopa riikide kosmoseuuringute, -tehnoloogia ja -rakenduste alast koostööd, etseda kasutadateaduslikel eesmärkidel ningtöötavate kosmosesüsteemide tarbeks.
The ESA’s activities fall into two categories — ‘mandatory’ and ‘optional’.
Euroopa Kosmoseagentuuritegevusjagunebkaheks –kohustuslikuksja vabatahtlikuks.
Programmes carried out under the General Budget and the Science programme budget are ‘mandatory’; they include the Agency’s basic activities (studies on future projects, technology research, shared technical investments, information systems and training programmes).
Üldeelarve raames läbiviidavad programmid ja teadusprogrammi eelarve on kohustuslikud, nad hõlmavad agentuuri põhitegevusi (tulevaste projektide uuringud, tehnoloogiaalased uuringud, jagatud tehnilised investeeringudja koolitusprogrammid).
All Member States contribute to these programmes on a scale based on their GDP.
Kõikliikmesriigidtoetavad neid programme, võttes aluseks oma SKT.
The other programmes, known as ‘optional’, involve a reduced number of Member States which are free to decide on their level of participation.
Valikprogrammid hõlmavad vähemat arvu liikmesriike, kes võivad otsustada oma osaluse astme üle.
Both ARTES-9 and GalileoSat are optional programmes.
Nii ARTES-9 kui GalileoSat on valikprogrammid.
The ESA’s budget spending for 2006 amounted to almost 3 billion euro.
Euroopa Kosmoseagentuuri 2006. aasta eelarve oli ligikaudu 3 miljardit eurot.
The ESA and the European Community are mutually independent organisations.
Euroopa Kosmoseagentuur ja Euroopa Ühendus on vastastikku sõltumatud organisatsioonid.
They have different Member States and are governed by different rules and procedures.
Nad hõlmavad erinevaid liikmesriike ja neile kohaldatavad eeskirjad ja menetlused on erinevad.
The ESA is not bound by EU regulations.
ESA-le ei kehti ELi määrused.
A framework agreement between the ESA and the European Community (in force since May 2004) formalises cooperation between the two institutions.
Euroopa Kosmoseagentuuri ja Euroopa Ühendusevahelineraamleping (jõustus 2004. aasta maikuus) reguleerib nende kahe institutsiooni vahelist koostööd.
The European space policy, signed in May 2007, unifies the ESA’s approach with those of the individual EU Member States and creates, for the first time, a common political framework for space activities in Europe.
2007. aasta mais allkirjastatud Euroopa kosmosepoliitika raames ühendatakse Euroopa Kosmoseagentuuri lähenemisviis individuaalsete ELi liikmesriikide omaga ja luuakse esmakordselt Euroopa ühine kosmosealaste tegevuste raamistik.