natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Based upon the current state analysis and an interregional evaluation system, a good practice guide was produced which summarises cluster management activities in the partner regions and provides general recommendations regarding the set-up and management of regional clusters, in particular for the automotive, logistics and biotechnology sectors.
Hetkeseisundi analüüsi ja regioonidevahelise hindamissüsteemi alusel koostati heade tavade juhend, mis teeb ülevaate klastrite juhtimise kogemustest partnerregioonides ning annab üldsoovitusi regionaalsete klastrite loomise ja juhtimise osas, sh autööstuse, logistika ja biotehnoloogia sektorites.
All partners participated and promoted REGINS at different regional, interregional and international fairs and events.
Kõik partnerid osalesid ja tutvustasid projekti REGINS regionaalsetel, regioonidevahelistel ja rahvusvahelistel näitustel ning üritustel.
In addition, the REGINS project was promoted at a number of international workshops and visits by delegations in Upper Austria, Stuttgart Region, Lombardy and West Pannon.
Lisaks tutvustati projekti REGINS mitmetel rahvusvahelistel tööseminaridel ja delegatsioonide külastustel Ülem-Austrias, Stuttgarti regioonis, Lombardias ja Lääne-Pannoonias.
Project: RegioSustain Programme: INTERREG IIIC (East) Total cost: €704 000EU contribution: €507 000European Regional Development Fund (ERDF)Implementation: June 2004-June 2007
Projekt: RegioSustain Programm: INTERREG IIIC (Ida)Kogumaksumus: 704 000 eurot ELi osalus: 507 000 eurot Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF)Rakendamine: juuni 2004 kuni juuni 2007
Cultivation and utilisation of biomass for energy production is an innovative way to create regional value cycles in which the entire value added – from the cultivation of biomass to energy generation and consumption – remains in the region.
Biomassi kultiveerimine ja selle kasutamine energia tootmiseks on innovaatiline regionaalsete väärtustsüklite loomisel, kus kogu lisandväärtus – biomassi kultiveerimisest kuni energia tootmise ja tarbimiseni – jääb regiooni.
Experience shows that the use of biomass as an alternative energy source can support regional economic development, especially in regions dominated by agriculture and forestry.
Kogemus näitab, et biomassi kasutamine alternatiivse energiaallikana võib toetada regionaalmajanduse arengut, eriti domineeriva põllumajanduse ja metsandusega regioonides.
Many of these regions, however, lack the knowhow and tools required to set up properly regional cycles of biomass production, energy generation, and consumption.
Paljudes sellistes regioonides puuduvad aga biomassi tootmise, energiatootmise ja tarbimise tsüklite nõuetekohaseks korraldamiseks vajalikud vahendid ja oskusteave.
RegioSustain is an interregional network created under the INTERREG IIIC initiative and financed by the European Regional Development Fund.
RegioSustain kujutab endast algatuse INTERREG IIIC poolt loodud ja Euroopa Regionaalarengu Fondi poolt finantseeritud rahvusvahelist võrgustikku.
Combining 14 public and private partners and research facilities in regions and cities from five Member States, RegioSustain aims to enable regions to benefit from neglected potential in agriculture and forestry through the use of biomass for energy generation.
Ühendades viie liikmesriigi regioonide ja linnade 14 avalik- ja eraõiguslikku partnerit ning uurimisasutust, on RegioSustaini eesmärgiks võimaldada regioonidel ära kasutada põllumajanduse ja metsanduse tähelepanuta jäänud potentsiaali biomassi kasutamisel energiatootmiseks.
More specifically, the project aims to enhance available knowhow and tools required to use biomass effectively for energy generation and as a tool for sustainable Development, and to create awareness among local and regional stakeholders and the general public.
Täpsemalt on projekti eesmärgiks täiustada biomassi tõhusaks kasutuseks energiatootmisel säästvaks arenguks vajalikke vahendeid ja olemasolevat oskusteavet ning tõsta kohalike ja regionaalsete huvigruppide ning avalikkuse teadlikkust.
workshops, conferences, exhibitions, and training events, partners transfer and disseminate knowhow and tools.
vad olemasoleva oskusteabe ja kohaliku potentsiaali analüüs biomassi kasutamisel energiatootmiseks.
They also establish information and service centres in the regions to support information, dissemination, and training activities.
Lisaks asutatakse regioonides teabe- ja teeninduskeskusi teabevahetuse, levitamise ja koolitustegevuse toetamiseks.
RegioSustain helps regions to further develop alternative energy sources and become more independent from external energy supply.
RegioSustain abistab regioone alternatiivsete energiaallikate edasisel arendamisel ning nende sõltumatuse tõstmisel energiaimpordist.
It also assists regions in their efforts to diversify the sources of income from forestry and the agricultural sector and supports the preservation of traditional cultural landscapes.
Lisaks abistab see regioone sissetulekuallikate mitmekesistamisel metsandus- ja põllumajandussektorist ning toetab traditsiooniliste kultuurmaastike säilitamist.
Through a number of
Tegevuse hulka kuulu-
Between June 2004 and June 2007, the objectives of the project are: (a) to establish a network of competence through the exchange of experience and best-practice examples and transfer of know-how; (b) the promotion of structural change in rural areas by providing alternative sources of income, by improving the competitiveness of agriculture and forestry and by taking into consideration the principle of sustainable development; (c) the utilisation of existing potential in agriculture and forestry; and (d) the stabilisation of disadvantaged regions by the establishment of regional economic cycles.
Juunist 2004 kuni juunini 2007 on projekti eesmärkideks a) pädevusvõrgustiku loomine kogemuste ja parimate heade tavade näidete vahetamise ning oskusteabe ülekande vahenditega; b) struk-tuursete muudatuste edendamine maapiirkondades alternatiivsete sissetulekuallikate loomisega, põllumajanduse ja metsanduse konkurentsivõime tõstmisega ning säästva arengu põhimõtet arvestades; c) põllumajanduse ja metsanduse potentsiaali ärakasutamine ning d) ebasoodsate regioonide stabiliseerimine regionaalsete majandustsüklite loomisega.
The implementation of RegioSustain is not directly linked with the building of heating plants.
Kogemuste vahetamine on üks RegioSustaini eesmärke.
Rather, it is laying the foundations for the implementation of such projects by transferring knowhow about the specific potential, possibilities and also deficits within the project regions to set up economic cycles, and about possibilities for financial support.
Regulaarsed väljasõidud koos projektipartneritega näidisalgatuste – käesoleval juhul hakkpuidul töötav küttesüsteem – juurde on tõenäoliselt praktilisim viis heade tavade vahetamiseks ja ülekandmiseks.
The variety of activities can be divided into four groups: analyses; trainings; meetings; and dissemination of results and public relations.
RegioSustaini rakendamine ei ole otseselt seotud katlamajade ehitamisega.
A core element for the successful implementation of the operation within the project regions are the Regional Working Groups.
Pigem seisneb see vastavate projektide loomises koos oskusteabe vahetamisega konkreetse potentsiaali, võimaluste ning samuti puudujääkide kohta majandustsüklite paikapanemisel projektiregioonides koos finantstoetuse võimalustega.
They come together regularly and serve as a platform for discussions with local actors as well as with external experts.
Mitmekesised tegevused jagunevad neljaks: analüüs, koolitus, koosolekud ning tulemuste levitamine koos avalike suhetega.
Exchange of experiences is one of RegioSustain’s main objectives.
Keskseks elemendiks tegevuse edukas teostamises projektiregioonides on regionaalsed töörühmad.
Regular field trips with project partners to model initiatives - here a heating system based on the combustion of wood chips - probably are the most practical way to exchange and transfer best practices.
Need kohtuvad regulaarselt ning moodustavad aluse diskussioonideks kohalike tegutsejate ning samuti välisekspertidega.
Éire-Ireland Growth through nature
Éire-Iirimaa Majanduskasv looduse vahendusel
A view form the tree tops
Mängumaa Lough Key metsa- ja puhkepargis, Iirimaal.
Other new developments include two new indoor adventure centres for adults and children and a new visitor centre, which provides interpretation of the rich and diverse landscape of Lough Key.
Maalilises ja ajaloolises paikkonnas asuv Lough Key metsa- ja puhkepark hõlmab ligikaudu 350 hektarit segametsi, ühe järve ja mitu väikest saart. 3 miili laiune Lough Key järv kujutab endast pargi meelisobjekti.
While the upgrading of the park included new pay-to-use facilities and attractions, the park also continues to offer free access to the traditional forest recreation users.
si, nagu metsavõra jalutuskäik (Tree Canopy Walk), mis lookleb puulatvade tasemel läbi metsarinnete alates külastajakeskusest ja edasi piki Lough Key kallast.
In the mid 1990’s, Coillte, the State owned foresty and land management company that owns the Park, initiated a major redevelopment project in partnership with Roscommon County Council.
Pargi kaasajastamine hõlmas uusi tasulisi teenuseid ja atraktsioone, park jätkas samuti tasuta juurdepääsu pakkumist traditsioonilise metsapuhkuse kasutajatele.
The project involved the demolition of some of the Park’s existing structures and the renovation and redevelopment of others.
Projekt nägi ette mõnede pargirajatiste lammutamise ning teiste renoveerimise ja ümberkujundamise. Selle käigus lisandus pargile palju uusi puhkevõimalu-
Many new features were also added to the Park during the re-development.
Taasarendatud Lough Key metsa- ja looduspark avatakse külastajatele 2007. aasta aprillis.
One of the more innovative new additions is a new Tree Canopy Walk, which meanders at tree-top level through
Külastajate arvuks on esimesel tegutsemisaastal planeeritud 60 600 inimest, mis peab viie aasta jooksul tõusma 121 300 külastajani.
The re-developed Lough Key Forest & Leisure Park will open to the public in April 2007. Projected visitor numbers for the first year of operation are 60 600, rising to 121 300 by year 5. When fully operational, the Park will directly provide in the region of 12 to 16 jobs.
Projekt: Lough Key Forest & Leisure Park Programm: Sihtala 1 (2000–2006)Kogumaksumus: 9 000 000 eurot ELi osalus: 5 700 000 eurot Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF)Rakendamine: 2000–2006 Pärast täielikku käikulaskmist lisab park regioonile otseselt 12–16 uut töökohta.
It will also facilitate the creation of further indirect employment opportunities in areas such as catering, education, and water and land based recreational activities.
Samuti aitab see kaasa edasiste kaudsete töövõimaluste loomisele sellistes valdkondades nagu toitlustus, haridus ning vee- ja maapealne puhkus.
Belgium/Germany/the Netherlands Caring across borders
Belgia, Saksamaa, Madalmaad Piiriülene hoolekanne
A new crossborder alliance of health-care actors in the Euroregio Meuse-Rhine (EMR) demonstrates the benefits of looking at health service systems from a European perspective.
Uus piiriülene tervishoiuala tegutsejate ühendus Euroregio Meuse-Rhine’is (EMR) näitab tervishoiusüsteemidele Euroopa perspektiivis lähenemise kasulikkust.
Project: Crossborder health-care provision in the Meuse/Rhine region of Europe (Zorg over de grens)Programme: INTERREG IIIATotal cost: €1 670 000 EU Contribution: €835 000 Implementation: 2002-2006European Regional Development Fund (ERDF)
Projekt: Piiriüleste tervishoiuteenuste tagamine Euroopa Meuse-Rhine’i regioonis (Zorg over de grens)Programm: INTERREG IIIAKogumaksumus: 1 670 000 eurot ELi osalus: 835 000 eurot Rakendamine: 2002–2006Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF)
EMR is a crossborder region encompassing parts of Belgium (Liège and Limburg), Germany (Aachen) and the Netherlands (Limburg).
EMR on piiriülene Belgiat (Liège ja Limburg), Saksamaad (Aachen) ja Madalmaid (Limburg) ühendav regioon.
The region has a population of approximately 3.7 million people who speak three different languages, are subject to three different legal systems, and have four very distinct cultures.
Piirkonna 3,7miljoniline elanikkond räägib kolmes eri keeles, allub kolmele eri õigussüsteemile ning jaguneb nelja väga erineva kultuuri vahel.
Despite these differences, the EMR has a long history of crossborder co-operation, most notably in the area of health-care services.
Vaatamata neile erinevustele on EMRil pikk piiriülese koostöö ajalugu, eriti tervishoiuteenuste valdkonnas.
An INTERREG I project, which started in 1992, laid the initial foundations for health-care co-operation.
Koostööle tervishoius pani aluse 1992. aastal käivitatud INTERREG I projekt.
This was further developed with support from the INTERREG II and INTERREG III programmes, which lead to more intensive cooperation between hospitals, health-care insurers and other health-care actors in the region, and to the development of a range of crossborder health-care services.
Projekti arendati edasi INTERREG II ja INTERREG III programmide toetusel, mis võimaldas tihendada koostööd haiglate, tervisekindlustajate ja piirkonna teiste tervishoiualal tegutsejate vahel ning arendada piiriüleseid tervishoiuteenuseid.
The current crossborder network includes hospitals, health insurance companies, patient organisations, doctors, public health services, health policy-makers and administrations.
Hetkel hõlmab piiriülene võrgustik haiglaid, ravikindlustuskompaniisid, patsientide ühendusi, arste, avalikke tervishoiuteenistusi, tervishoiupoliitika määrajaid ja haldusasutusi.
Free movement of patients
• tervishoiurahastajate koostöö;
Some of the main achievements of crossborder cooperation on health-care in the EMR include:
• EMR piiriülese tervishoiu teabesait ja platvorm;
The initial stages of cooperation only involved the hospitals and focused mainly on assessing health-care needs and investigating the structures required to establish a crossborder health-care service.
Algstaadiumis tegid koostööd haiglad ning keskenduti tervishoiuvajaduste hindamisele ja investeerimisele piiriülese tervishoiuteenistuse loomiseks vajalikesse struktuuridesse.
An alliance between hospitals and health-care insurers was then developed which provided the framework to address more practical issues of crossborder health-care provision and to resolve impediments to the free movement of those seeking such services.
Seejärel arendati välja haiglate ja tervisekindlustajate liit, mis tagas raamistiku praktilisemate küsimustega tegelemiseks piiriüleste tervishoiuteenuste pakkumises ning takistuste kõrvaldamiseks teenuseid otsivate patsientide vabalt liikumiselt.
This included the introduction of a special international health insurance card in 2000 which allowed those insured to access health-care services across the border.
Siia hulka kuulus rahvusvahelise tervisekindlustuskaardi loomine 2000. aastal, mis lubas kindlustatutel juurdepääsu piiriülestele tervishoiuteenustele.
The subsequent INTERREG III project ‘Cross-border health-care provision in the Meuse/Rhine region of Europe’ (Zorg over de grens, 2002-2005) was built around an expanded network of ten health-funding organisations and five hospitals.
Järgnev INTERREG III projekt„Piiriülene tervishoid Euroopa Me-use-Rhine’i regioonis” (Zorg over de grens, 2002–2005) ehitati laiendatud võrgustiku ümber, mis koosnes kümnest tervishoiurahastaja organisatsioonist ja viiest haiglast.
The hospitals and funding bodies signed special cooperation contracts and worked together on aspects of about 15 crossborder projects.
Haiglad ja finantsorganisatsioonid sõlmisid omavahel koostöökokkulepped ning töötasid koos ligikaudu 15 piiriülese projekti raames.
The project also facilitated crossborder contact between patient groups and networks for the care of the elderly, cooperation in the care of drug addicts, cooperation among institutes for higher education, and cooperation in the implementation of Euroregio environmental health projects.
Projekt aitas samuti kaasa piiriüleste sidemete arendamisele vanemaealiste hoolduseks moodustatud patsiendigruppide ja võrgustike vahel ning koostööle narkomaanide hooldusel, kõrghariduse instituutide vahel ja Euroregio keskkonnatervishoiu projektide rakendamisel.
It also led to collaboration on a Euroregio Health Report and to the organisation of Euroregio health conferences.
Lisaks aitas see arendada koostööd Euroregio tervisearuande ja Euroregio tervisekonverentside loomise osas.
Denmark/Sweden Biotechnology across borders
Taani, Rootsi Piiriülene biotehnoloogia
Crossborder cooperation between public authorities and the life science industry in the Øresund region has led to the creation of Medicon Valley, a world-leading biotechnology cluster.
Piiriülene koostöö riigiasutuste ja eluteaduste majandusharu vahel Sundi regioonis on viinud maailma juhtivaima biotehnoloogia klastri Medicon Valley loomiseni.
The MVA acts as a facilitator organisation, fostering information and knowledge exchange, and collaboration between companies, universities, hospitals and other organisation in the Valley.
MVA tegutseb vahendusorganisatsioonina, hoolitsedes teabe- ja teadmistevahetuse ning koostöö eest ettevõtete, ülikoolide, haiglate ja teiste Valley organisatsioonide vahel.
The MVA was supported financially through the INTERREG IIA Øresund programme and by public and private stakeholders from the region.
MVA sai finantstoetust läbi INTERREG IIA Sundi programmi ning regiooni avalik- ja eraõiguslikelt huvigruppidelt.
When the Swedish and Danish governments decided to build a fixed link across the Øresund strait in 1991, they also had the idea of establishing a crossborder region that would create a common area for economic, social and cultural co-operation.
Kui Rootsi ja Taani valitsused otsustasid 1991. aastal luua püsiühenduse üle Sundi väina, oli neil samuti kavas asutada piiriülene regioon, millest saaks majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise koostöö piirkond.
The result was the Øresund region, which includes Greater Copenhagen and the region of Scania in southern Sweden, covering an area of about 100 square kilometres with a population of 3.5 million inhabitants.
Tulemuseks oli Sundi regioon, kuhu kuuluvad Suur-Kopenhaagen koos Lõuna-Rootsi Scania piirkonnaga kogupindalaga ligikaudu 100 ruutkilomeetrit ja elanikkonnaga 3,5 miljonit inimest.
To promote economic development in the region, the Øresund Science Region (OSR) was subsequently established through cooperation between industry, universities and the public sector.
Regiooni majandusarengu edendamiseks asutati järgnevalt tööstuse, ülikoolide ja avaliku sektori koostöös Sundi teaduspiirkond (Øresund Science Region, OSR).
Cooperation between the region’s universities also led to the establishment of the ‘Øresund University’ which coordinates teaching and research and helps to oversee the creation of new research institutions in life science in the region.
Regiooni ülikoolidevaheline koostöö viis samuti Sundi Ülikooli asutamiseni, mis koordineerib õppe- ja uurimistööd ning abistab regioonis uute bioteaduste uurimisinstituutide loomisel.
Another notable area of collaboration has been the establishment of the region’s first venture capital company, Medicon Valley Capital.
Teiseks märkimisväärseks koostöövaldkonnaks on olnud regiooni esimese riskikapitali ettevõtte Medicon Valley Capital (MVC) asutamine.
MVC was formed by investors from both countries and supports start-ups and developing companies in the area of life sciences.
MVC moodustati mõlema riigi investorite osalemisel ning see toetab bioteaduste valdkonna alustavaid ja arenevaid ettevõtteid.
A priority objective of the OSR was to build up platforms or clusters in some of the region’s best-performing sectors, such as biotechnology, ICT, environment and food.
OSRi peaeesmärgiks oli platvormide või klastrite loomine mõnedes piirkonna edukamates majandussektorites, nagu biotehnoloogia, IKT, keskkond ja toiduained.
To date, the biggest and most successful cluster is the biotechnology/medical sector, known as Medicon Valley.
Käesoleval ajal on suurimaks ja edukaimaks klastriks Medicon Valley nime all tuntud biotehnoloo-gia-/meditsiinisektor.
The idea for Medicon Valley took hold in the mid-1990s when public authorities and the life science industry in the region agreed to work together to market the region internationally and to strive for a common goal: to be the most attractive bio-region in Europe among the five most attractive bio-regions worldwide.
Medicon Valley idee tekkis 1990. aastate keskel, kui riiklikud asutused ja bioteaduste tööstus alustasid koostööd piirkonna rahvusvaheliseks turustamiseks ning muutmiseks Euroopa atraktiivseimaks bioregiooniks maailma viie atraktiivseima bioregiooni hulgas.
From cluster to community
Klastrist kogukonnani
Since 1997, the regional development agencies, Copenhagen Capacity and Position Skåne, have jointly promoted inward investment into Medicon Valley.
Alates 1997. aastast on regionaalsed arendusbürood Copenhagen Capacity ja Position Skåne ühiselt edendanud siseinvesteeringuid Medicon Valley’sse.
At the same time, the established Medicon Valley community has also acted to stimulate its own continued growth and development, starting with the
Samal ajal asetas asutatud Medicon Valley ühendus rõhu jätkuvale kasvule ja arengule, alustades Medicon Valley Akadeemia (Medicon Valley Academy, MVA) asutamisega
Today, Medicon Valley contains a concentration of major pharmaceutical companies, unmatched in Europe and possibly in the world.
Tänaseks kuulub Medicon Valley koosseisu hulgaliselt suuremaid farmaatsiakompaniisid kui mujal Euroopas ning võimalik, et ka maailmas.
With support from the region’s thriving academic and clinical life science research, this unique sectoral cluster has made Medicon Valley a world leader in four of the most commercially important areas of medicine: diabetes, inflammation/immunology, neuroscience, and cancer.
Toetudes regiooni arenenud akadeemilise ja kliinilise bioteaduse uuringutele, on see ainulaadne sektoripõhine klaster viinud Medicon Valley maailmas liidrikohale neljas äriliselt tähtsaimas meditsiinivaldkonnas: suhkurtõbi, põletikud/immunoloogia, neuroloogia ja vähktõbi.
This confluence of experience and expertise has also made Medicon Valley a fertile environment for new life science enterprises.
See kogemuste ja teadmiste kompleks on muutnud Medicon Valley viljakaks keskkonnaks uutele bioteaduse ettevõtetele.
Since 1997, Medicon Valley has given birth to 114 new start-ups (an average of 13 per year for the period 1997-2005) and attracts more foreign direct investment within life science than any other region in Europe.
Alates 1997. aastast on Medicon Valley andnud elu 114 uuele alustavale ettevõttele (keskmiselt 13 ettevõtet aasta kohta ajavahemikul 1997–2005) ning tõmbab eluteaduste valdkonnas ligi rohkem otseinvesteeringuid kui mistahes teine Euroopa piirkond.
Medicon Valley is now home to more than 300 companies operating in the biotechnology, medicotechnology and the pharmaceutical sectors, accounting for approximately 60% of all Danish-Swedish drug and device exports.
Medicon Valley on nüüd koduks biotehnoloogia, meditsiinitehnoloogia- ja farmaatsiasektoris tegutsevale rohkem kui 300 firmale, mis moodustab ligikaudu 60%Taani-Rootsi ravimite ja seadmete koguekspordist.
Project: Medicon Valley Programme: INTERREG programme Total cost: €3 950 000EU contribution: €1 980 000European Regional Development Fund (ERDF)Implementation: 28.02.2002-27.02.2005
Projekt: Medicon Valley Programm: INTERREGi programm Kogumaksumus: 3 950 000 eurot ELi osalus: 1 980 000 eurot Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF)Rakendamine: 28.02.2002–27.02.2005