natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As he told MEPs during his parliamentary hearings in January: ‘The 21st century will be the century of fragility.’
Nagu ta ütles jaanuaris volinikukandidaatide kuulamise käigus Euroopa Parlamendis:“XXI sajand on hapruse sajand.”
Close cooperation with his fellow Commissioners will be a key feature of his style.
Tihe koostöö kaasvolinikega on tema läbivaks tööstiiliks.
Within his first few weeks in office, Mr Potočnik had spoken of the role farmers could play in improving the environment, looked to advance implementation of European legislation to ensure the safety of chemicals and been involved in a new Black Sea environment strategy.
Oma ametisoleku esimeste nädalate jooksul on Janez Potočnik rääkinud talupidajate võimalikust rollist keskkonna parandamisel, uurinud Euroopa õigusaktide rakendamise tõhustamist kemikaalide ohutuse tagamiseks ja olnud kaasatud uue Musta mere keskkonnastrateegia väljatöötamisse.
Given the range of environmental, economic and other threats our increasingly interconnected and interdependent planet faces, the assessment is not surprising.
Arvestades erinevaid keskkonnaalaseid, majanduslikke ja muid ohte ning aina suurenevaid vastastikuseid seoseid ja sõltuvusi meie planeedil, pole selline hinnang üllatav.
As an antidote, the trained economist and Slovenia’s former Europe minister, emphasises the importance of respecting sustainability and devising effective global governance.
Vastumeetmena rõhutab majandusteadlase taustaga Sloveenia endine Euroopa asjade minister säästvuse austamise tähtsust ja tõhusa ülemaailmse juhtimise kavandamist.
‘For me, this is fundamental,’he says.‘If I want to have any kind of success with resource efficiency, then I need good cooperation with all my colleagues responsible for important policies.
“Minu jaoks on see oluline,”ütleb ta.“Kui tahan ressursside kasutamise tõhustamisel edu saavutada, pean tegema head koostööd kõigi kolleegidega, kes on vastutavad oluliste valdkondade eest.
Practically, on whatever issue you raise, we need to work hand in hand.’
Praktiliselt tuleb iga tõstatatud küsimuse lahendamiseks töötada käsikäes.”
‘The world in which we live is becoming a kind of global village.
“Maailm, milles me elame, on muutumas omamoodi globaalseks külaks.
I think an understanding of that clearly underpins my emphasis on sustainability and the importance of keeping the environment safe, and everything that belongs to it, not only for this generation, but for future ones as well,’he explains.
Ma arvan, et selle mõistmine toetab selgelt minu jätkusuutlikkuse suuna rõhutamist ning ohutu keskkonna tagamise tähtsust ja kõige selle hoidmist, mis keskkonna juurde kuulub. Ja seda mitte ainult meie, vaid ka tulevaste põlvkondade jaoks,”selgitab ta.
Placing resource efficiency at the heart of EU policy making is the Commissioner’s primary goal.
Voliniku peamiseks eesmärgiks on ressursside tõhusa kasutamise seadmine ELi poliitika keskmesse.
The concept is already firmly embedded in the EU’s 2020 economic strategy and Mr Potočnik is now pressing to turn environmental protection into environmental valorisation.
Kontseptsioon on juba kindlalt kaasatud ELi 2020. aasta majandusstrateegiasse ja hr Potočnik püüab nüüd keskkonnakaitset muuta keskkonna väärtustamiseks.
‘We need to find ways to value our environment in our decision making.
“Peame oma otsuste tegemisel väärtustama keskkonda.
Even if we cannot reduce the environment to economic figures, we can find ways to go beyond our obsession with GDP,’he explains.
Me ei saa taandada keskkonda ainult majanduslikele näitajaile, peame leidma võimalusi, kuidas minna kaugemale meie SKP-kinnisideest,”selgitab ta.
‘The real issue here is what is the socio- economic effect from the damage we have done to tuna and nature.
“Tegelikuks probleemiks on loodusele ja tuunile tehtud kahju sotsiaal-majanduslik tagajärg.
That philosophy is a constant in my life.
Need väärtused on minu jaoks alati olulised olnud.
It is actually pretty simple: everything which is not sustainable is unsustainable,’he says.
Tegelikult on see filosoofia üsna lihtne: kõik, mis ei ole säästlik, ei ole ka jätkusuutlik,”ütleb ta.
M M I
O MIS
‘I do understand that there are some difficulties in implementation.
“Bioloogiline mitmekesisus on jäänud suurel määral kliimamuutuste varju.
But that does not change my view that effort is needed to fulfil some of the commitments which we have made jointly.
Olen kindel, et kliimamuutused on täna tähtsusejärjekorras täpselt seal, kus nad olema peavad, kuid bioloogiline mitmekesisus pole sinna veel jõudnud.
At the end of the day, we are doing this with a clear purpose and that is for the good of the environment and to do the best for our people,’he says.
Need on sama mündi kaks külge, mis on omavahel väga tihedalt seotud,”ütleb ta.
But the Commissioner emphasises he would like he and his ministerial colleagues in the coming years to lift their sights from legislative texts, be more proactive and consider the wider picture.‘We have to find some good moments for positive policy creation, to interface with our colleagues in government.
Kolmandaks prioriteediks on tagada, et riiklikud valitsused rakendaksid täiel määral neid õigusakte, mis nad Brüsselis ja Luxembourgis vastu on võtnud.
© European C
o mis j on
Ultimately, the aim is to raise biodiversity to the same level as climate change in the minds of policy makers and the public.
“Ma saan aru, et nende õigusaktide rakendamine on keeruline.
‘Biodiversity has been very much in the shadow of climate change. Don’t get me wrong.
Täiesti õiglane on väita, et keskkonnaalased õigusaktid pole sugugi lihtsate killast.
I believe that climate change is exactly where it belongs, but biodiversity is not yet where it belongs.
Kuid see ei muuda mu arvamust, et tuleb teha jõupingutusi koos antud lubaduste täitmiseks.
They are two sides of the same coin and very much interconnected,’he says.
Lõppkokkuvõttes teeme seda kõike selge eesmärgiga – see on kasuks keskkonnale ja meie inimestele,”ütleb ta.
Preserving Europe’s increasingly fragile biodiversity is Commissioner Potočnik’s second main priority.
Tähelepanu juhtimine bioloogilisele mitmekesisusele
The issue was the subject of his first public speech in his new post and he must present a detailed strategy by December.
“Soovime, et paneksime kirja midagi sellist, mis kaitseks meid kindlalt ebaõnnestumise eest, millega 2010. aastal silmitsi seisame.
He is clear this has to avoid any repetition of the current situation where objectives set in 2001 for this year are not being met.
Tõenäoliselt saavad meil olema vaheeesmärgid ja selge lähtejoon, kuna väga raske on mõõta midagi, kui ei tea, millega seda võrrelda,”selgitab ta.
The third priority will be to ensure that national governments fully implement at home the environmental legislation they adopt in Brussels and Luxembourg.
Kokkuvõttes on meie eesmärgiks muuta bioloogilise mitmekesisuse küsimus sama tähtsaks, kui seda tänaste poliitikakujundajate ja avalikkuse teadvuses on kliimamuutused.
‘We would like to have written something which will clearly protect us from the failure that we are facing in 2010.
Selleks, et kaitsta keskkonda, peame keskkonda vaatama laiemalt, raamidesse asetamata.
There will probably be subtargets and a clear baseline since it is very difficult to measure something if you do not know what to compare it against,’he explains.
Äärmiselt oluline on loov ja raamideta mõtlemine,”ütleb ta. T
TThe EU’s first climate action Commissioner
TELi esimene kliimameetmete volinik
Connie Hedegaard has hit the ground running as the EU’s first climate action Commissioner with trips to world capitals and a visit to Cancún, Mexico, the location of the next United Nations climate conference at the end of the year.
Connie Hedegaard on edukalt alustanud tööd ELi esimese kliimameetmete volinikuna, külastades maailma pealinnu ja Cancúni Mehhikos, kus aasta lõpus toimub järgmine ÜRO kliimamuutuste konverents.
She knows the dossier well; she knows the people well.
Ta tunneb hästi seda valdkonda, ta tunneb hästi inimesi.
Hedegaard was Denmark’s Minister for the Environment for five years and played a key role in the preparation of the UN Climate Change conference held in Copenhagen December 2009 (COP15).
Hedegaard oli viis aastat Taani keskkonnaminister ja mängis võtmerolli 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis toimunud ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP15) ettevalmistamisel.
She believes that one-on-one dialogue with political leaders is more productive than large conferences with hundreds of delegates.‘Individual, more informal meetings, away from the glare of publicity are conducive to real dialogue where real commitments can be made,’she says.
Oma uues rollis on Taani volinikul kohustusi aga palju enam kui vaid rahvusvahelised läbirääkimised.
But the Danish Commissioner has more than international negotiations on her plate in her new role.
“Isiklikud, mitte liiga ametlikud kohtumised, mis jäävad avalikust tähelepanust eemale, soodustavad tõelist dialoogi, kus antakse tõelisi lubadusi,”lausub ta.
Stepwise approach om mission
Sammsammuline lähenemine o mis j on
‘One of my principal tasks in the new Commission is to mainstream climate change into all the relevant EU policy areas.
See ulatub teadus- ja uuendustegevusest, põllumajandusest ja maaelu arengust, struktuurifondidest, energeetikast, transpordist, tööstusest, kaubandusest ja arendustegevusest keskkonna endani.”
These stretch from research and innovation, agriculture, rural development, structural funds, energy, transport, industry, trade, development to environment.’
Kuigi ELis on enamik kliimaalasest seadusandlusest juba olemas, näiteks energiatõhu-
‘Whilst much climate legislation is already in place in the EU, for example on energy
Cancúni kohtumiseks valmistatakse ette kava, kus määratakse konkreetsed väljundid,”selgitab ta.
2 emission reductions,
2 heitkoguste vähendamise kohta, tuleb seda nüüd ka nõuetekohaselt rakendada ja valdkondade tasandil teiste meetmetega toetada,”ütleb ta, lisades, et pidevalt vajatakse ka uusi algatusi.
For the Cancún meeting we will be drawing up a roadmap that would define specific deliverables,’she explains.
Ta soovib innustada rahvusvahelist üldsust seadma eesmärgiks kasvuhoonegaaside emissiooni vähendamise 30% võrra 2020 aastaks.
She also wants to push the international community towards a 30% target for cutting greenhouse gas emissions by 2020.
“ELi põhiküsimusteks on energiajulgeolek, töökohtade loomine ja innovatsioon. Tehnoloogiavaldkonnas peab EL kiiresti edasi liikuma.
example, is rapidly becoming the world leader in solar and wind energy technology.
Näiteks Hiina on kiiresti kujunemas päikese-ja tuuleenergia tehnoloogiliseks liidriks maailmas.
Europe must not be left behind.
Euroopa ei tohi maha jääda.
The issues at stake now are as much economic as environmental.’
Praegu kaalul olevad küsimused on sama palju majanduslikud kui ka keskkonnaalased.”
Communication
Teavitustöö
At the policy level she believes that future strategies must have incentives that promote lowcarbon and green technologies. All new infrastructure projects that are financed by the European Union should incorporate systematic‘climate proofing’.
Ta usub, et poliitilisel tasandil peavad tulevikustrateegiad sisaldama algatusi, mis soodustavad vähese süsinikdioksiidi heitega ja rohelist tehnoloogiat.
‘A lot of work lies ahead of us. But my ambition is to see, in five years time, a Europe that is the most climate friendly region in the world.’
Kõik uued infrastruktuuriprojektid, mis saavad raha Euroopa Liidult, peaksid sisaldama süstemaatilist “kliimakindluse”tagamist. tagamist.
Hedegaard sees important economic advantages for the EU in continuing to lead the field on the climate agenda.
Hedegaard näeb ELi jätkuvas kliimamuutustega võitlemise eesotsas olemises olulisi majanduslikke eeliseid liidule.
Before entering politics Connie Hedegaard was a high profile newspaper and TV journalist and in her new role communication at both the political and popular level has an important part to play.
Samuti soovin, et kõik eurooplased saaksid aru tegelikust majanduslikust kasust, mis saadakse energiateadlikust kliimakavast.
‘The key issues for the EU are energy security, jobs and innovation.
Meie tuleviku jaoks on see õige majanduslik ja keskkondlik strateegia.” T
‘I also want all Europeans to understand the real economic benefits that come with this energy conscious climate agenda.
Ka tema uues rollis on tähtsal kohal teavitustöö, nii poliitilisel tasandil kui ka avalikkusega suhtlemisel.
TBuilding on the progress of the Copenhagen Accord
TTuginedes Kopenhaageni kokkuleppele
The European Commission has been moving swiftly to build on progress made atlast December’s Climate Change Conference in Copenhagen with the publication of a new strategy document aimed at maintaining the momentum of global efforts to tackle climate change.
Euroopa Komisjon on hakanud kiiresti aluseks võtma eelmise aasta detsembris Kopenhaagenis toimunud kliimamuutuste konverentsil saavutatud edasiminekut, avaldades uue strateegiadokumendi, mille eesmärk on üleilmsete kliimamuutustega toimetulekule suunatud jõupingutuste hoo säilitamine.
‘The EU is ready but the world might not be, and therefore our approach
EL on valmis, kuid maailm ei pruugi olla,
To build up momentum the Commission believes the EU must lead by example.
“ ja seetõttu peab meie
It has already committed to a 20% emissions cut below 1990 levels by 2020.
kohustunud kärpima heitkoguseid 20% alla 1990. aastate taset aastaks 2020.
It also reaffirms its proposal to scale up this reduction to 30% if other major economies agree to do their fair share of the global effort.
Samuti kinnitab komisjon veel kord ettepanekut suurendada kärbet järkjärguliselt 30%-ni, kui teised tähtsamad majandusriigid nõustuvad andma neisse üleilmsetesse jõupingutustesse õiglase panuse.
In its new Communication the Commission is calling for rapid implementation of the Copenhagen Accord by the EU and in particular the‘fast start’financial assistance measures proposed to assist developing countries.
Teatises rõhutatakse, et EL peaks jätkama tööd rahvusvahelise süsinikuturu väljaarendamisel, mida nähakse üliolulisena süsinikdioksiidiheidete vähendamisele suunatud investeeringute edendamisel ja globaalsete heitkoguste kulutasuval vähendamisel.
The EU has committed to provide EUR7.2 billion for financial assistance to help the poorest countries take action against climate change between 2010 and 2012.
Tunnistatakse, et süsinikuturg võib tekitada ka suuri finantsvooge arengumaadesse.
’ problem is a shared responsibility and can only be solved jointly.
tunnustuse seisukohale, et probleem on jagatud vastutus ja on lahendatav üksnes ühiselt.
This was real progress.’
See oli tõeline edu.
The Copenhagen Accord is seen by the EU as an important building block and a step towards the EU’s goal of a legally binding global climate agreement.
EL näeb Kopenhaageni kokkulepet olulise ehituskivina ja sammuna ELi eesmärgi suunas võtta vastu juriidiliselt siduv globaalne kliimakokkulepe.
Indeed a valuable outcome of the Copenhagen Conference was the endorsement of the EU’s core objective of keeping global temperature rises below 2°C above pre-industrial levels to avoid the anticipated impacts of climate change.
Kopenhaageni konverentsi tõeliselt väärtuslik tulemus oli kinnitus ELi põhieesmärgile hoida globaalset temperatuuritõusu alla 2°C võrreldes tööstusajastu eelse tasemega, et vältida kliimamuutuste ennustatavat mõju.
The carbon market, it recognises, can also generate major financial flows to developing countries.
Komisjon usub, et EL peab impulsside loomiseks eeskuju andma. EL on juba
Preparing for Cancún
Ettevalmistus Cancuniks
‘We now have to generate the momentum and to do our utmost to get specific and substantial results out of Cancún and to secure, no later than in South Africa*, an agreement on the legal commitment.’
Nüüd peame tekitama impulsse ja andma oma parima, et saavutada Cancunis konkreetseid ja reaalseid tulemusi ning kindlustada – mitte hiljem kui Lõuna-Aafrikas* – kokkulepe õigusliku kohustuse osas.”
In preparation for the next UN climate conference in Cancún, Mexico, at the end of the year the Communication proposes developing a roadmap for the UN negotiating process.
Valmistudes ÜRO kliimakonverentsiks Mehhikos Cancunis selle aasta lõpul, teeb komisjon ettepaneku töötada välja juhised läbirääkimisprotsessiks ÜROs.
This should result in series of practical ‘deliverables’ for the UN meeting.
Tulemuseks peaks olema terve rida praktilisi väljundeid ÜRO kohtumise tarbeks.
Ahead of the June European Council, the Commission will prepare an analysis of what practical policies would be required to implement the 30% emission reduction.
Enne juunis toimuvat Euroopa Ülemkogu koostab komisjon analüüsi, missuguseid praktilisi poliitikaid oleks vaja heitkoguste 30% vähendamise rakendamiseks.
The Commission will also outline a pathway for the EU’s transition to becoming a lowcarbon economy by 2050. T
Komisjon visandab ka plaani ELi üleminekust vähem süsinikdioksiidi heiteid tekitavale majandusele aastaks 2050. T
To achieve this, the EU will need to bolster its‘outreach’, to talk and persuade and build confidence that a global deal can be reached.
Selle saavutamiseks on ELil vaja tugevdada oma haaret, läbi rääkida ja veenda ning tugevdada usku sellesse, et on võimalik jõuda globaalse kokkuleppeni.
Leading this effort will be Commissioner for Climate Action, Connie Hedegaard.
Neid jõupingutusi juhib kliimameetmete volinik Connie Hedegaard.
* The next United Nations Climate Change Conference (COP17) will be hosted by South Africa in 2011.
* Järgmine ÜRO kliimakonverents (COP17) toimub Lõuna-Aafrikas aastal 2011.
‘The EU is ready but the world might not be, and therefore our approach has to be stepwise.
“EL on valmis, kuid maailm ei pruugi olla, ja seetõttu peab meie lähenemisviis olema sammsammuline.
In Copenhagen we secured recognition from the major economies – United States, China, Brazil, South Africa, India – that the http://ec.europa.eu/environment/climat/ future_action_com.htm
Kopenhaagenis kindlustasime me tähtsamate majandusriikide – USA, Hiina, Brasiilia, Lõuna-Aafrika ja India – http://ec.europa.eu/environment/climat/ future_action_com.htm
SUSTAINABILITY
J ÄT KUS U
Is it more environmentally efficient to recycle rubbish or recover energy from it?
TOlelusringipõhise mõtteviisi rakendamine paremate keskkonnaalaste valikute tegemiseks
Is it better to avoid creating waste by continuing to use ageing appliances or to replace them with more energy efficient models?
Kas keskkonda säästab rohkem prügi taaskasutamine või selle baasil energiataastootmine?
These are difficult choices, but a new Commission handbook on Life Cycle Thinking and Assessment offers ways for policy makers, manufacturers and consumers to reach the best solution.
Kas parem oleks vältida jäätmete tekitamist, kasutades edasi vananenud seadmeid, või asendada need energiasäästlikemate mudelitega?Valikud on keerulised, kuid komisjoni uus käsiraamat“Olelusringipõhine mõtteviis ja hindamine”võimaldab poliitikutel, tootjatel ja tarbijatel jõuda parima lahenduseni.
Policy makers’guide guide
Juhend poliitikutele
The demands we are making on the earth’s resources are currently running at two and half times more than the planet can bear.
Meie nõudlus Maa ressursside järele ületab praegu planeedi võimalused kaks ja pool korda.
The new handbook, The International Reference Life Cycle Data System (ILCD), provides a detailed guide on the steps to be taken and issues to be considered when conducting a Life Cycle Assessment.
Uus juhend Rahvusvaheline Olelusringi Andmesidesüsteem (The International Reference Life Cycle Data System – ILCD) kujutab endast põhjalikku käsiraamatut, mis sisaldab olelusringi hindamiseks olulisi samme ja asjakohaseid küsimuse-asetusi.
In the EU alone, some 3 billion tonnes of rubbish are generated every year – the equivalent of over 6 tonnes per person.
Ainuüksi Euroopa Liidus tekitatakse igal aastal umbes 3 miljardit tonni prahti – mis teeb rohkem kui 6 tonni inimese kohta.
Efficient waste management is essential if we are to manage this volume effectively.
Kui tahame sellist kogust tõhusalt käidelda, tuleb mõelda efektiivsele jäätmekäitlusele.
Life Cycle Thinking and Assessment provides a measurable and scientifically sound approach to implement the best environmental options.
Käsiraamat“Olelusringipõhine mõtteviis ja hindamine”sisaldab mõõdetavat ja teaduslikult põhjendatud käsitlust selle kohta, kuidas rakendada parimat keskkonnapraktikat.
The factors involved range from extraction of the basic raw material, through manufacturing, distribution and use to eventual re-use, recycling, energy recovery and disposal of the remaining waste.
Olelusringiga seotud tegurid ulatuvad põhitooraine kaevandamisest tootmise, turustamise ja kasutamiseni ning lõpuks ka taaskasutamise, ümbertöötlemise, energia taaskasutamise ja ülejäänud jäätmete kõrvaldamiseni.
Included in the assessment are any possible emissions from the product and its impact on human health and the environment.
Hinnatakse ka toote võimalikke heitmeid ja nende mõju inimeste tervisele ja keskkonnale.
While the products we buy contribute to our everyday comfort and wellbeing, they can also have a negative impact on our environment through climate change, air and water pollution and the depletion of natural resources.
Kuigi tooted, mida me ostame, tagavad meile igapäevaelus mugavuse ja heaolu, võib neil olla meie elukeskkonnale ka negatiivne mõju, mis seisneb kliimamuutustes, õhu- ja veesaastes ning loodusvarude ammendumises.
Developed by the Commission’s environment and joint research departments, Life Cycle Thinking encourages policy makers and manufacturers to take account of many different factors throughout a product’s entire existence.
Euroopa Komisjoni keskkonna-ja teadusuuringute osakondade poolt välja töötatud olelusringipõhine mõtteviis julgustab nii poliitikuid kui tootjaid võtma arvesse erinevaid tegureid toote kogu olemasolu ajal.
This enables them to weigh up possible environmental benefits or drawbacks from different policy options.
See võimaldab kaaluda erinevate poliitiliste lahenduste võimalikku kasu või kahju keskkonnale.
Life Cycle Assessments cannot supply all the answers.
Olelusringi hindamine ei saa anda kõiki vastuseid.
However, at the end of the day, policy makers and businesses must take decisions, while bearing in mind specific circumstances.
Kuid poliitikud ja ettevõtted peavad siiski tegema otsuseid, pidades silmas konkreetseid asjaolusid.
Life Cycle Assessment can help them in making better choices for the environment. T
Selline hindamine aitab neil teha paremaid keskkonnaalaseid valikuid.
Local authorities are often faced with the choice between recycling plastic bottles and burning them to produce energy.
Kohalikud võimud seisavad sageli valiku ees, kas töödelda plastpudeleid ümber või nad energia saamiseks põletada.
A Life Cycle Assessment suggests that typically the former is more efficient, given the relatively high amount of energy needed to produce new bottles and the small amount of energy needed for recycling.
Kõnealuses juhendis peetakse üldiselt tõhusamaks esimest varianti, eriti kui arvestada uute pudelite tootmiseks vajalikku suhteliselt suurt energiahulka ja nende ümbertöötlemiseks kuluvat väikest energiakogust.
Find out more http://lct.jrc.ec.europa.eu
Lisateave http://lct.jrc.ec.europa.eu
NEWS
UUDISED
New publications
Uued väljaanded
Green Week Conference 2010: Biodiversity – our lifeline1-4 June 2010, Brussels
Rohelise Nädala konverents 2010: Biodiversity – our lifeline 1.-4. juuni 2010, Brüssel
This 28-page overview of the state of Europe’s natural diversity is part of regular reporting under the Habitats Directive. The ‘health-check’ is derived from reports from EU Member States which have for the first time systematically assessed Europe’s most endangered animals, plants and natural habitats.
See 28-leheküljeline ülevaade Euroopa loodusliku mitmekesisuse praegusest olukorrast on osa elupaikade direktiivi raames koostatud regulaarsest aruandlusest.“Seisundi kontroll”põhineb liikmesriikide aruannetel, milles esmakordselt hinnati süstemaatiliselt Euroopa kõige ohustatumaid loomi, taimi ja looduslikke elupaiku.