natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Leader+ has initiated the new interterritorial dimension of the cooperation activity (i.e. not requiring a partner from another country) and this seems to have been very successful.
Leader+ on käivitanud koostöö uue, territooriumitevahelise mõõtme (mis ei eelda partnerit teisest riigist) ja see näib olevat väga edukas.
What are they doing?
Mida tehakse?
In this section, we will not aim at undertaking a full inventory of cooperationprojects in which the 16 territories are involved.
Järgnevas osas ei ole eesmärgiks täieliku ülevaate andmine 16 territooriumi koostööprojektidest.
We will, however, try to show the variety of projects that are taking place at different territorial levels.
Küll aga proovime näidata eri territooriumite tasandil teostatavate projektide mitmekülgsust.
Yet, this sample is sufficient to give a‘snapshot’on the situation, in order to look at a range of different aspects of cooperation and networking.
Samas on see valik piisav, et anda olukorrast ülevaade ning vaadelda koostöö ja võrgustike loomise mitmesuguseid aspekte.
This includes the type of projects that they decide to undertake, and the motivation which is more than just the financial incentive, to push the LAGs to undertake these complex projects.
Siia kuuluvad projektide tüübid, mida kohalikud tegevusrühmad otsustavad teostada, ja motivatsioon, mis on enam kui lihtsalt rahaline ergutus, mis kohalikke tegevusrühmi neid keerulisi projekte arendama paneb.
Other key issues include: Who is involved?Who are the promoters of these projects at the local level as well?What are the difficulties?What lessons can be drawn from these experiences?
Teised olulised küsimused on järgmised: kes osaleb, kes on nende projektide edendajad kohalikul tasandil, milliseid probleeme esineb ja milliseid õppetunde võib neist kogemustest saada.
(a) Interterritorial cooperation
a) Territooriumitevaheline koostöö
The Leader+ initiative has foreseen a much wider range of possibilities for networking and cooperation than for
Algatusega Leader+ kaasnesid palju suuremad võimalused võrgustike loomiseks ja koostööks kui eelmiste Leader-
Jean-Pierre Vercruysse has been involved in various technical dossiers on development methodologies and Leader ex-post studies at European level (typology of local action groups, analysis of Leader implementation, value added for LAG networking, etc.).
(kohalike tegevusrühmade tüpoloogia, Leaderprogrammi rakendamise analüüs, kohalike tegevusrühmade võrgustike loomisest tulenev lisandväärtus jms).
In addition he has headed the support service for transnational cooperationprojects and for the development of an evaluation methodology, and helped coordinate the Leader II networking device.
Peale selle on ta juhatanud riikidevaheliste koostööprojektide ja hindamismetoodika väljatöötamise tugiteenust ning aidanud koordineerida Leader II võrgustike loomise vahendit.
Some LAGs have given a clear priority to interterritorial cooperation projects, because there are fewer problems with languages, administrative procedures, distance, etc.
Mõned kohalikud tegevusrühmad peavad territooriumitevahelisi koostööprojekte väga tähtsaks, kuna neil pole erilisi keele, haldusmenetluste, vahemaade jm sarnasega seotud probleeme.
This can be very useful for many reasons.
See võib mitmel põhjusel olla väga kasulik.
Undertaking a common project on a theme useful for different LAGs in the country or the region can lead to lower costs, a more integrated approach, and access to a better infrastructure than a single LAG could afford to support alone.
Ühisprojekti ettevõtmisega teemal, mis on kasulik riigi või piirkonna erinevatele kohalikele tegevusrühmadele, võivad kaasneda väiksemad kulud, integreeritum lähenemine ja juurdepääs paremale infrastruktuurile kui üksik kohalik tegevusrühm endale lubada saaks.
( j ) = r o s s - j or per pr o x ec t s
b) Piiriülesed projektid
These projects are in fact transnational, but have most of the characteristics of interterritorial projects as they are undertaken in adjoining regions across a common frontier.
Sellist tüüpi projektid on tegelikult riikidevahelised, aga neil on enamik territooriumitevaheliste projektide tunnuseid, sest need toimuvad ühist piiri omavates kõrvuti asetsevates piirkondades.
These crossborder projects are carried out by people speaking the same language, which makes them easier to implement than full transnational projects.
Piiriüleseid projekte korraldavad sama keelt kõnelevad inimesed, mistõttu neid on lihtsam rakendada kui täiesti riikidevahelisi projekte.
In Finland, the three LAGs in the territory meet regularly, and this gives them many opportunities for developing common projects.
Soomes kohtuvad territooriumi kolm kohalikku tegevusrühma regulaarselt ja neil on palju võimalusi ühisprojektide väljatöötamiseks.
This has included: a project on aviation which needed a larger scale to be feasible; a series of ‘workshops for the future’ undertaken in the three areas by using the same method; and the development of common communication tools on Leader+ in order to share the costs.
Tulemuseks on olnud näiteks lennundusprojekt, mida sai teostada ainult suuremas mastaabis, nn tuleviku töötubade sari, mida korraldati kolmes piirkonnas samu meetodeid kasutades, ja kulude jagamiseks ühiste kommunikatsioonivahendite väljatöötamine Leader+ raames.
This last project has developed into a regular common press release in which the three LAGs announce the new projects that they have decided to support: it is well received by the press (which is pleased to receive just one press release instead of three) and leads to a good press coverage.
Viimasest projektist on välja kasvanud regulaarne ühine pressiteade, milles kolm kohalikku tegevusrühma kuulutavad välja uued projektid, mida nad on otsustanud toetada. Press on selle hästi vastu võtnud (ja rahul, et kolme pressiteate asemel tuleb ainult üks) ja tulemuseks on ulatuslik meediakajastus.
In Italy, LAGs included in the Terre Alte area (a mountainous area in the north of Italy, which today spreads across three different administrative regions) have formed a common strategy for the promotion of this area as a place where people can live and not just visit.
Itaalias on Terre Alte piirkonna (PõhjaItaalias asuv mägine ala, mis jääb tänapäeval kolme halduspiirkonna alla) kohalikud tegevusrühmad koostanud ühisstrateegia, et tutvustada piirkonda paigana, kuhu inimesed tahaksid kodu luua ja mitte ainult külla tulla.
Common actions included communication, promotional activities, marketing, etc.
Ühiste tegevuste hulka kuulusid avalikud suhted, reklaamitegevus, turundus jt.
The Irish LAG, Arigna, has undertaken a number of crossborder cooperationprojects with neighbouring areas in Northern Ireland.
Iiri kohalik tegevusrühm Arigna on osalenud mitmes piiriüleses koostööprojektis naaberpiirkondadega Põhja-Iirimaal.
Despite the administrative difficulties of working across the border, their expectations were quite similar to interterritorial projects.
Kuigi piiriüleses töös esineb haldusprobleeme, olid ootused üsna sarnased territooriumitevaheliste projektidega.
These included the promotion of farmers’ markets (training, mentoring, capital aid) and the promotion of alternative energies.
Siia kuulusid taluturgude edendamine (koolitus, mentorlus, kapitaliabi) ja alternatiivsete energiate tutvustamine.
In Germany, the LAG Oberschwaben has engaged in a project of scientific cooperation with a (German-speaking) crossborder area in Italy, where the study of medieval settlements showed that they had a fairly similar way of daily living.
Saksamaal on Oberschwabeni kohalik tegevusrühm korraldanud teadusalase koostööprojekti Itaalia (saksakeelse) piirialaga, kus keskaegsete asulate uuring näitas, et igapäevaelu toimus neis suhteliselt sarnasel moel.
Another German project involves local museums and aims at organising exhibitions on themes of common interest (for example; ‘Celts along the Danube’) for areas situated along the Danube river in Germany and Austria.
Teine Saksamaa projekt kaasab kohalikke muuseume ja selle eesmärk on näituste korraldamine teemadel (näiteks keldid Doonau ääres), mis on ühtviisi huvitavad nii Saksamaa kui ka Austria Doonau-äärsetele piirkondadele.
This cooperation allows costs associated with the exhibition to be shared, but it also gives access to a much larger collection of exhibits (and the associated know-how) than if only one area was involved.
Koostöö võimaldab kanda ühiselt näitusega seotud kulutusi, aga see võimaldab hankida ka palju rohkem eksponaate (ja sellega seotud oskusteavet) kui seda saaks teha ainult üks piirkond.
A crossborder link has been established between Hungary and neighbouring Romania, for the transfer of rural development experience to this newMember State.
Ungari on loonud piiriülese sideme oma naaberriigi Rumeeniaga, et kanda maaelu arengu kogemusi üle sellesse väga värskesse liikmesriiki.
(c) K a x or transnational pr o x ec t s
c) Suuremad riikidevahelised projektid
Several LAGs are involved in large transnational projects that were, in most cases, started under Leader II.
Paljud kohalikud tegevusrühmad osalevad suuremates riikidevahelistes projektides, mis enamasti algasid Leader II programmi raames.
These ambitious projects which count many partners in several countries require along development time, as they combineallthepossibledifficulties:distance,language,culture, administrative set-up, etc.
Selliste ambitsioonikate projektide jaoks, kus osaleb palju eri riikide partnereid, on vaja pikka kavandamisaega, kuna neis saavad kokku kõikvõimalikud raskused: vahemaa, keel, kultuur, halduskorraldus jne.
Yet, some objectives require such a scale, and the achievement of these projects could be of great importance for the future of rural Europe.
Samas on mõne eesmärgi jaoks vaja sellist mastaapi ja nende projektide saavutused võivad Euroopa maapiirkondade jaoks olla väga olulised.
The Greek LAG from Thessaloniki is involved in two very large cooperationprojects which were started under Leader II and took along time to reach the implementation stage.
Kreeka Thessaloníki kohalik tegevusrühm osaleb kahes väga suures koostööprojektis, mis algasid Leader II programmi raames ja mille rakendamiseni jõudmiseks läks kaua aega.
Both the European territorial quality label and the Eurovillages projects involve many partners in different countries and have ambitious objectives.
Nii projektil„Euroopa territoriaalne kvaliteedimärgis” kui „Euro-village” on palju partnereid eri riikidest ja ambitsioonikad eesmärgid.
The creation of a quality label recognised across Europe and the development of new forms of rural tourism more respectful for the environment are both issues which could have
Kogu Euroopas tunnustatud kvaliteedimärgise välja-töötaminejakeskkonnastenamlugupidavateuute maaturismivormide arendamine on teemad, mis võivad tugevalt mõjutada maapiirkondade tulevikku tervikuna.
Other successful examples include the promotion of quality wines, which has been tackled jointly by 15 LAGs in Greece.
Edukate näidete hulgas on ka kvaliteetveinide tutvustamine, mille on üheskoos ette võtnud 15 Kreeka kohalikku tegevusrühma.
The project known as ‘Wine roads of northern Greece’ involves the creation of wine trails linking the wineries opened to the public in the different areas.
Projekt nimega „Põhja-Kreeka veiniteed” kujutab endast veiniteede rajamist, mis ühendavad külastajatele avatud veinitööstusi eri piirkondades.
In Scotland, the priority is on interterritorial cooperation, looking for common actions with complementarities across adjacent territories (signposting, river management) whilst in Hungary, the Rural Tourism Days is an action undertaken by many rural development groups across the country for the promotion of rural tourism.
Šotimaal rõhutatakse territooriumitevahelist koostööd ning otsitakse ühiseid tegevusi naaberterritooriumitega (teeviidad, jõgede majandamine), samas kui Ungaris korraldavad kogu riigist pärit maaelu arengu rühmad maaturismi ergutamiseks maaturismi päevi.
Another interesting example can be found in Spain, where the LAG has implemented a series of interterritorial cooperationprojects undertaken jointly with other LAGs (and Proder, which is another formof bottomup rural development group in Spain) in the region of Anda- l u c I a .
Veel ühe huvitava näite võib leida Hispaaniast, kus kohalik tegevusrühm on koos teiste kohalike tegevusrühmadega (ja Proderiga, mis on samuti üks alt-üles-põhimõttest lähtuv maaelu arengu rühmade tüüp Hispaanias) viinud Andaluusia piirkonnas läbi terve rea territooriumitevahelisi koostööprojekte.
A very large consultation was undertaken with the support of all the Leader+ groups on future priorities for rural development in And a l u c I a for the 2007 13 period.With thousands of interviews of stakeholders and hundreds of thematic and territorial forums, this was an unprecedented exercise involving the local population in debating their future.
Aastate 2007–2013 Andaluusia maaelu arengu prioriteetide üle korraldati väga laiaulatuslikke nõupidamisi kõikide Leader+ rühmade toetusel. Arvestades aset leidnud tuhandeid intervjuusid sidusrühmadega ning sadu temaatilisi ja territoriaalsed foorumeid, oli tegu pretsedenditu ettevõtmisega, mille käigus kohalik elanikkond arutas oma tuleviku üle.
Several other interterritorial projects were established at the regional level, involving several LAGs (including Proder) on specific thematic projects.
Piirkondlikul tasandil algatati mitmeid teisigi territooriumitevahelisi projekte, kus konkreetse teemaprojektiga osales mitu kohalikku tegevusrühma (sealhulgas Proderi süsteemist).
Examples include work on heritage (training courses, setting up a geographical information system (GIS), promoting a network of volunteers, etc.), degraded mining areas (a common issue for several LAGs in the region, but not all), thermalism and megaliths (how to undertake an inventory of sites, common promotion, training etc.).
Tööteemadeks olid näiteks pärand (koolituskursused, geo-graa lise infosüsteemi (GIS) loomine, vabatahtlike võrgustiku edendamine jne), mahajäetud kaevanduspiirkonnad (tavaline probleem piirkonna paljude kohalike tegevusrühmade, kuid mitte kõigi jaoks), kuumaveeallikad ja megaliidid (kuidas teha asukohtade nimistut, ühine tutvustamine, koolitus jne).
As well as examining what LAGs are cooperating on, it is also useful to investigate the motives behind cooperation between LAGs and their partners who havemany different reasons to cooperate at several territorial levels.
tegevusrühmi ja nende partnereid, kellel on koostöö tegemiseks mitmel territoriaalsel tasandil erinevaid põhjuseid.
a large impact on the future of rural areas in general.
a) Koostööprojektid on kohaliku strateegia lahutamatu osa.
The Italian LAG, Appennino Genovese, had been a partner in a Leader II cooperationproject on the rediscovery of chestnuts as an important local resource in mountainous areas.
Näiteks Rootsis arendatud projekt„Puit ja moekoolid”või noorte meediakasutuse alane projekt Šotimaal on otseselt seotud kohaliku strateegia sisuga.
This ‘chestnut road’, initiated by non-Italian LAGs, has led the way for amajor activity in the Leader+ local plan.
Projekt „Kastani-tee”, mille algatajateks polnud Itaalia kohalikud tegevusrühmad, on viinud suurema tegevuseni Leader+ programmi kohaliku kava raames.
An association has been set up, numbering over � 0 partners, ranging from restaurants providing meals based on chestnuts, to farmers using chestnuts to feed their cattle.
Loodud on ühendus, kus on enam kui 60 partnerit alates kastanitoite pakkuvatest restoranidest kuni talunikeni, kes söödavad oma karja kastanitega.
The association has undertaken many promotional activities and provides training for young people on ancient skills associated with chestnut production.
Ühendus on korraldanud mitmeid reklaamiüritusi ja korraldab noortele koolitusi kastanitootmisega seotud traditsiooniliste oskuste alal.
(d) Smaller-scale transnational projects
d) Väiksemad riikidevahelised projektid
Many projects are of a more limited scale, but embrace a transnational dimension as it is important for their success.
Paljud projektid on väiksemad, kuid kasutavad ära nende edu seisukohalt olulist riikidevahelist mõõdet.
(a) Cooperationprojects are an integral part of the local strategy.
b) Koostööd kasutatakse projektide loomiseks, mis täiendavad kohaliku tegevusrühma tavategevust, kas seetõttu, et tegu on teist tüüpi tegevusega, või et selle kaudu pääseb ligi lisarahastamisele (2. meetme alusel).
Cooperationprojects give the possibility to undertake actions and achieve objectives which could not otherwise have been possible on an individual basis.
Mitme Kreeka kohaliku tegevusrühma koostöös toimuva territooriumitevahelise projekti eesmärk oli ühise infrastruktuuri loomine kvaliteetveinide tutvustamiseks.
For example, the projects on ‘wood and fashion schools’ developed in Sweden, or the project on the use of media by young people in Scotland are examples of projects that are directly connected to the core of the local strategy.
Kõik partnerid saavad kasu uutest projekti käigus omandatud oskustest. Iirimaal nähti Poolaga koostöö tegemist kui võimalust organiseerida kohalikele Poola immigrantidele inglise keele kursusi, et hõlbustada nende integreerumist.
In Germany, the immediate usefulness of the project has been used as criteria for involvement of the LAG in cooperation activities.
Kursused korraldati koostöös Poola kohaliku tegevusrühmaga.
In Finland, a project on local radio was developed in partnership with a Portuguese group in order to give awider perspective for the people involved.
Soomes kavandati koos Portugali rühmaga kohalik raadioprojekt, et pakkuda osalevatele inimestele laiemat perspektiivi.
In France, the LAG Haut G u r a has not been involved in interterritorial cooperation but has implemented two transnational projects.
Prantsusmaal ei osalenud Haut-Jura kohalik tegevusrühm territooriumitevahelises koostöös, kuid viis läbi kaks riikidevahelist projekti.
This was undertaken with an existing partner with whom they had already carried out a successful project under Leader II.
Need võeti ette koos olemasoleva partneriga, kellega juba Leader II programmi käigus korraldati edukas projekt.
The LAG has reached a stage of maturity (it is in its third Leader phase) and prefers to play it safe within an established partnership.
Kohalik tegevusrühm on saavutanud küpsuse (see on nende kolmas Leaderprogrammi etapp) ja eelistab mitte võtta riske, vaid teha koostööd vanade partneritega.
In Germany, the LAG has developed several transnational projects, including one involving a village well known for the quality of its spa water which has entered into a cooperationproject with similar villages in Spain.They are looking together for innovative solutions in answering customer needs.
Saksamaal on kohalik tegevusrühm töötanud välja mitu riikidevahelist projekti, neist ühes osales näiteks tervisvee poolest tuntud küla, mis hakkas tegema koostööd sarnaste küladega Hispaanias. Koos otsitakse klientide vajadustele uudseid lahendusi.
(b) Cooperation is used to develop projects that complement the normal activity of the LAG, either because it is another type of action or because it gives access to supplementary funding (under Action 2).
c) Mõned kohalikud tegevusrühmad annavad koostöötegevustele n-ö põhimõttelisema selgituse: koostöö on hea, see avab territooriumi ja laiendab kohalike inimeste maailmavaadet.
For example, in Greece, cooperation is away of undertaking projects that could not have been done within the normal budget.
Mitu kohalikku tegevusrühma usub, et projekti rahvusvaheline mõõde paneb inimesed oma piirkonda uue pilguga nägema.
The setting-up of an interterritorial project with many other Greek LAGs aimed at creating a common infrastructure for the promotion of quality wines.
Näiteks koolitab Soomes projekt„Kodaniku ajakirjandus”kohalikke inimesi raadiotehnika alal ja annab neile võimaluse teha kohaliku raadiojaama jaoks uudiseid.
This could not have been done in a professional and sustainable fashion by a single LAG.
Seda tehakse koos Portugali tegevusrühmaga, mis annab kohalikule tegevusele lisamõõtme.
All partners are benefiting from the new skills gained through this project. In Ireland, the possibility of cooperation with Poland was seen as an opportunity to create English language courses for the local population of Polish immigrants in order to facilitate their integration.
Itaalias nähakse projekte kui võimalust siduda kohalikku piirkonda ülejäänud Euroopaga, Hispaanias aga peetakse koostööd võimaluseks, mille abil levitada koostöökultuuri üldisemates maaelu arengu teemades.
These courses were set up in partnership with a LAG in Poland.
d) „Kriitilise massi” saavutamine on oluline mastaabisäästu jaoks.
Both LAGs from Ireland and Scotland have developed transnational projects with Sweden in relation to creativity and young people.
Iirimaa ja Šotimaa kohalikud tegevusrühmad on arendanud riikidevahelisi loovuse ja noorte inimestega seotud koostööprojekte Rootsiga.
Despite their differences, both projects aim at boosting young people’s creativity and looking for newbusiness opportunities in connectionwith a particular formof innovation (crafts, design, computers, the media, etc.).
Hoolimata erinevustest on mõlema projekti eesmärk noorte loovuse ergutamine ja uute ärivõimaluste otsimine seoses konkreetse innovatsioonivormiga (käsitöö, disain, arvutid, meedia jne).
Transnational cooperation was also implemented by the Spanish LAG in conjunction with its many interterritorial projects.
Riikidevahelist koostööd rakendas ka Hispaania kohalik tegevusrühm seoses oma paljude territooriumitevaheliste projektidega.
Examples include working on the troglodytic heritage with LAGs in Spain, Italy and France; and working on the promotion of tourism using the geological heritage with local groups from Ireland, Scotland andMorocco.
Siia kuuluvad näiteks koopainimeste pärandiga seotud ühisprojekt Hispaania, Itaalia ja Prantsusmaa kohalike tegevusrühmadega ning turismi edendamine geoloogilise pärandi abil koos kohalike rühmadega Iirimaalt, Šotimaalt ja Marokost.
In the Netherlands, the IRIDE (imaging rural identities in Europe) project was initiated by the LAG in order to promote the use of video and photography by local people who want to see their rural area in a different way.
Madalmaades algatas kohalik tegevusrühm projekti IRIDE (Imaging Rural Identities in Europe), et tutvustada video ja fotograaa kasutamist kohalikele elanikele, kes tahavad oma maapiirkonda teisiti näha.
(c) Some LAGs give a more ‘conceptual’ explanation for undertaking cooperation activities: ‘cooperation is good for you’, it opens up the territory and broadens the outlook of the local actors.
Peale kohalike tegevusrühmade koostöö teemade vaatlemise on kasulik uurida ka motiive, mis panevad liikuma kohalikke
For example, in Finland, the ‘ c it i � en’s journalism’ project trains local people in radio techniques and gives them the opportunity to produce news for the local radio.
Prantsuse rühm töötas välja uue kohaliku turismi vormi, mis põhineb interaktiivsetel audio- ja videosõnumitel, mis käivituvad globaalse positsioneerimissüsteemi vahendusel.
This is done together with a Portuguese LAG, which gives an extra dimension to the local action.
Sama meetodit rakendatakse ka nende Itaalia partneri piirkonnas, mis vähendab kummagi rühma projektikulusid.
In Finland and in Portugal, the local radio project , ‘ c it i � en’s journalism’ 5 was undertaken by local activists and not by the LAG itself.
Koostöö kasutamine heade tavade ülekandmiseks ühest piirkonnast teise pole nii levinud kui võiks oletada.
, d 5 Reaching a ‘critical mass’ is important for achieving economies of scale. This is done through sharing with other LAGs the development costs for some technological innovation, and can reduce the funding re � u i re d from each group.
See võib olla seotud asjaoluga, et tegevuse abikõlblikkus koostööga seotud rahastamise osas sõltub ühise tegevuse läbiviimisest, mis on rohkem kui ainult heade tavade vahetamine ja ülekandmine.