natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Helen Elliott, Project manager, Cambridgeshire County Council
Abdelkrim Aoudia, projektijuht, Trieste ülikool E-post: aoudia@dst.units.it
Helen.elliott@cambridgeshire.gov.uk
Helen Elliott, projektijuht, Cambridgeshire’i maakonnanõukogu E-post: Helen.elliott@cambridgeshire.gov.uk
Inforegio website
Inforegio koduleht
Consult the Inforegio website for an overview of European regional policy.
Inforegio koduleht annab täieliku ülevaate Euroopa regionaalpoliitikast. Uusimat teavet pakub “Newsroom”: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/newsroom/index_en.htm
© European Communities, 2004Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Euroopa ühendused, 2004Käesolevat bülletääni või selle osi tohib reprodutseerida tingimusel, et nimetatakse ära allikas.
European Commission Directorate-General for Regional Policy Unit 01 — Information and Communication Thierry Daman Avenue de Tervuren 41, B-1040 Brussels Fax (32-2) 29-66003E-mail: regio-info@cec.eu.int Internet: http://europa.eu.int/comm/dgs/regional_policy/index_en.htm
Teave Euroopa Liidu regionaaltoetuste kohta:http://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm
Best practice in regional development
Euroopa Liit regionaalarengu vallas et
Best practice in regional development
Head tavad regionaalarengu vallas
The implementation of Structural Funds is often regarded as an area of Community added value.
Sageli kuuleme, et struktuurifondide rakendamine on „ühenduse lisaväärtuse“ allikas.
One aspect is the scope for learning about best practice in Structural Fund management, from one programming period to the next, and through the exchange of experience among Member States and regions.
Eriti kehtib see heade tavade kohta, mida fondide haldamine on aidanud erinevatel aegadel, ühest programmiperioodist teiseni, liikmesriikide ja piirkondade vahelise kogemustevahetuse kaudu omandada.
Enhanced evaluation capacity in the Member States
Hindamine teeb liikmesriikides edusamme
During 2004, the Regional Policy DG undertook an analysis of the midterm evaluations of Objective 1 and 2 programmes in order to take stock of the results and consider how good practice can be built on in the future.
Regionaalpoliitika peadirektoraat analüüsis eesmärgi 1 ja 2 programmide vahehindamisi, et selgitada välja hindamise tulemused ja varuda heade tavade alaseid kogemusi edaspidiseks.
From the ground: Sweden
Koha pealt: Rootsi
The ERDF in action: Germany, France, UK, Greece
FEDER tegutseb: Saksamaa, Prantsusmaa, Ühendkuningriik, Kreeka
Testimony: The Visegrad Group countries are cooperating on evaluation
Koha pealt: Tšehhi Vabariik, Ungari, Poola, Slovakkia
Report: Irish recipes for success
Ülevaade headest tavadest.
From the ground: Spain
Koha pealt: Hispaania
The Commission’s proposals for updating the ‘Gothenburg strategy’.
FEDER tegutseb: Madalmaad, Portugal, Taani, Itaalia
The ‘Estação do Oriente’ railway station in Lisbon (Portugal) was built for Expo 98 with the help of the European Regional Development Fund.
Kaanefoto: Lissaboni rongijaam „Estação do Oriente“ (Portugal) renoveeriti maailmanäituse Expo 98 puhul Euroopa Regionaalarengufondi abiga.
The following also contributed to this issue: Pierre Ergo, Véronique Faure, Veronica Gaffey, Jean-Luc Janot, José Luis Kaíser, Ann Martin, Catherine Mathot, Eirini Nikolaïdou, Wolfgang Petzold.
Käesoleva numbri koostamisele on kaasa aidanud ka Pierre Ergo, Véronique Faure, Veronica Gaffey, Jean-Luc Janot, José Luis Kaíser, Ann Martin, Catherine Mathot, Eirini Nikolaïdou ja Wolfgang Petzold.
Editor: Thierry Daman, European Commission, Directorate-General for Regional Policy.This magazine is printed in English and French on recycled paper.
Vastutav väljaandja: Thierry Daman, Euroopa Komisjon, Regionaalpoliitika peadirektoraat
The thematic dossier is available in 19 languages of the European Union at: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm
Ajakiri on välja antud inglise ja prantsuse keeles ning trükitud taaskasutatud paberile.
‘Best practice’ for growth and employment in the regions and in the Union
Head tavad regionaalarengu vallas
On 3 March, some 550 regional and cohesion policy actors gathered in Brussels at the invitation of Commissioner Danuta Hübner to debate the role of the regions in achieving the ‘Lisbon objectives’ for a competitive job-creating European economy.
Sageli kuuleme, et struktuurifondide rakendamine on „ühenduse lisaväärtuse“ allikas.
The conference was an important step in the dialogue initiated by the European Commission on its proposal for a new partnership for growth and jobs that will give new impetus to the strategy as it reaches its mid-point.
Eriti kehtib see heade tavade kohta, mida fondide haldamine on aidanud erinevatel aegadel, ühest programmiperioodist teiseni, liikmesriikide ja piirkondade vahelise kogemustevahetuse kaudu omandada.
The following pages provide a summary of the meeting’s principal results as well as a brief outline of the Commission’s proposals for updating the supplementary strand to the Lisbon strategy, namely the ‘Gothenburg objectives’ for sustainable development that respects the environment.
Programmi rakendamise kõigist etappidest on võimalik õppida ja see tuleb kasuks kõigile.
‘Best practice’ is the result and the best possible added value of cohesion policy.
Üldjoontes võib riike eristada vastavalt sellele, kas nad on ressursside eraldamisel valinud:
In presenting its reform proposals for the future 2007–13 programmes, the Commission aims to further increase the impact of this policy on economic performances and the living conditions of Europe’s citizens by virtue of the increased involvement of all regional development actors in achieving the objectives of growth and jobs.
> diferentseeritud lähenemise eraldiseisvate struktuuridega, mis on asutatud spetsiaalselt struktuurifondide haldamiseks (näiteks Madalmaad, Rootsi ja Ühendkuningriik); > rakendusliku lähenemise, nagu Austria, Hispaania, mõned Saksa liidumaad ja enamik uusi liikmesriike. Sel- Struktuurifondide haldamine pakub suurepäraseid väljakutseid.
The European Council on 16 and 17 June will discuss the Union’s financial perspectives for the 2007–13 period and will therefore determine the resources available to cohesion policy.
Suurte, mitmeks aastaks ja mitmete sektorite peale eraldatud vahendite kasutamine administratiivses kontekstis, mis võib vahel siseriiklike tavadega vastuoluski olla, on keeruline ja nõudlik ülesanne.
On this point, the Commission has made a proposal that is both prudent and reasonable.
15 viimase aasta kogemus näitab siiski, et liikmesriigid on osanud struktuurifonde tõhusalt kasutada ja luua selle kaudu ühenduse tasandil omaette lisaväärtuse ning leida regionaalpoliitikale uusi lähenemisviise.
It remains for this to be approved so that cohesion policy can continue to lend its support to all the regions and all the citizens of Europe who need it.
Üks selle töö väärtuslikumaid aspekte on see, et erinevatel aegadel, ühest programmiperioodist teiseni, on liikmesriikide ja piirkondade vahelise kogemustevahetuse kaudu olnud võimalik õppida struktuurifondide haldamise häid tavasid.
‘Cohesion and the Lisbon strategy — The role of the regions’ conference
Näiteks on see nii Austrias (piirkondlikud haldusbürood), Prantsusmaal (üldtoetused), Itaalias (integreeritud programmid/projektid) ja Ühendkuningriigis (tegevuskavad).
Europe’s cities and regions put their weight behind Lisbon
Igal süsteemil on omad eelised ja omad puudused.
On 3 March 2005, at the invitation of Commissioner Danuta Hübner, a conference was held in Brussels on the role of the regions in relaunching the European strategy for sustainable growth, competitiveness and employment, as adopted in Lisbon in 2000.
Et ühitada vahendite eraldamist paremini programmi strateegiliste eesmärkidega, on haldussüsteemid muutunud keerukamaks.
It was an occasion for Europe’s cities and regions to put their weight behind the Lisbon strategy.
Hindamist käsitlevad uurimused näitavad, et haldamise tõhusus sõltub ennekõike sellest, kas organisatsioonilised rollid ja protsessid määratletakse selgelt ning kas suudetakse arvesse võtta innovaatikat.
If it is to realise its full potential, the strategy must be coupled with a policy of dynamic cohesion implemented throughout the Union and with the necessary resources at its disposal.
Üks olulisemaid tegureid haldamise parandamisel on programmisekretariaatide võrgustike loomine, mida kasutatakse struktuurifondide rakendamisel juba pikka aega Austrias, Madalmaades ja Ühendkuningriigis.
European Commission President José Manuel Barroso opens the conference
Inglismaa (Ühendkuningriik): „Parimate tavade projekt“ aitab programme paremini hallata
Organised in advance of the spring European Council on 22 and 23 March, at which a review of the Lisbon strategy was on the agenda, the conference involved 550 participants from 24 Member States, four candidate countries (Bulgaria, Romania, Croatia, Turkey) and almost 200 regions.
Üks võimalus struktuurifonde hallata (seda kasutatakse sageli diferentseeritud süsteemide puhul) on osa programmide haldusest eraldiseisva sekretariaadi käest nii-öelda „sisse osta“, nagu tehakse juba mõnda aega mõningates Belgia piirkondades, Madalmaades ja Ühendkuningriigis.
Participants included about 100 presidents of the regions and regional and local elected leaders, delegates from 11 European associations, assorted experts, and representatives of the European institutions.
Hiljuti ühines nendega ka Põhja--Vestfaal, kus loodi „Ziel 2 Sekretariat“ (eesmärgi 2 sekretariaat), mille eest vastutab konsultatsioonibüroo, kelle ülesandeks on tõhustada programmikomiteede töö koordineerimist, anda tehnilist abi mitmetele ministeeriumidele ja muudele programmide haldamisega seotud instantsidele ning tagada reklaam ja teabevahetus.
Defined in this way, the Lisbon strategy is in itself conducive to EU cohesion.
2003. aastal algatas Briti peaministri büroo projekti „Best Practice Initiative“ (Parimate tavade algatus), et tõsta struktuurifondide haldamise taset Inglismaal.
However, the experience of regional development programmes over the past 15 years also makes an essential contribution to the strategy, as Mr Barroso stressed: ‘Local and regional elected representatives have a better understanding of the link between cohesion — economic, social, territorial — and competitiveness.
Projekt koosnes kolmest sambast: a) üksikasjalik ülevaade headest tavadest, mida saaks kasutusele võtta, ning raskustest, mis tuleb ületada eelkõige strateegilise juhtimise ja projektide toetamise osas; b) pideva koolituse strateegia, mis aitaks tõsta programmide koostamise alast pädevust ja saada selles vallas uusi teadmisi; c) koostöövõrgustikud ja väljaõppeks vajalikud vahendid.
The Lisbon strategy must draw inspiration from the partnerships between the national, local and social players that cohesion policy has put in place.
Struktuurifondide programmeerimise keskne element on teave.
It must benefit from regional dynamism and the know-how of cohesion policy in the field of governance.’
Haldusasutused peavad teavitama ja kaasama potentsiaalseid toetusesaajaid ja projektihoidjaid.
Mr Barroso thus appealed for ‘a voluntary agreement on the financial perspectives that awards cohesion its rightful place.
Neile tuleb teada anda, kas nad saavad kandideerida, kuidas koostada head projekti ning kuidas oma projekti tõhusalt rakendada.
Without solidarity, without the idea of cohesion, there would no longer be a Union’.
Programmi haldavad partnerid vajavad aga teavet, mis aitaks neil programmi korralikult hallata ja juhtida.
Introducing the plenary session, Danuta Hübner, Commissioner responsible for regional policy, also stressed the key role of cohesion policy, demonstrating that its objectives and the ‘Lisbon’
Praeguse programmiperioodi (2000-2006) raames pöörati enam tähelepanu struktuurifonde puudutavale reklaamile ja teabevahetusele. Teabevajadus programmi eri etappides on erinev, mistõttu võib esile tuua mõningad head tavad, nagu näiteks:
Citing the major challenges the Union faces — international competition, demographic change, disparities within the EU-25 — in his welcoming address European Commission President José Manuel Barroso restated the three key words for refocusing and relaunching the Lisbon strategy.
Bragança ümbersõidutee (Norte, Portugal) parandab ühendust Hispaaniaga
Regional diversity as potential for the Union
Head tavad regionaalarengu vallas
In doing so, they can encourage ownership of the Lisbon strategy.
Ateena (Kreeka) arheoloogiliste vaatamisväärsuste juurdepääsuteede korrastamine 2004. aasta olümpiamängude puhul
In return, ‘Lisbon’ encourages awareness, at regional level, of the crucial role of an effi -cient economy for the European social model and for the environment.
> publiku sihtgruppide, nende teabevajaduse ja sellele vastamise viiside määratlemine; Programmi rakendamine: projektide hindamine ja valik
> A policy that wins public support. Projects supported by the Union provide the most visible evidence to citizens that Brussels is doing something useful to improve their living conditions. It would be unwise to deprive European integration of this argument. > A coherent policy. Finally, it is of the utmost importance to ensure coherence between cohesion policy and the EU’s other policies, especially competition policy. For Nicolas Schmit, speaking on behalf of the Luxembourg EU Presidency, ‘the European Union has a unique opportunity, as it can prove that it is able to acquire a vision to preserve its social model’ through a more integrated approach to economic, social and environmental challenges.
> sobivate vahendite valimine, mille puhul määratakse kindlaks täpsed eesmärgid ja püütakse vastata sihtrühma ootustele ning edastada selgeid ja lühidaid sõnumeid; > selgete rollide ja vastutusega kommunikatsioonisüsteemi loomine, millega kaasnevad kompetentsi panustamine ning tulemuste ja programmi sisemiste mehhanismide tõhus kasutamine mõjususe hindamiseks. Rohkem kui kunagi varem avaldatakse programmidele survet nendes seatud eesmärkide saavutamiseks, mida aitavad tagada eelkõige sellised sanktsioonid ja stiimulid nagu kasutamata toetussumma tagasinõudmine kahe aasta pärast ja tulemusreserv.
But, the minister stressed, ‘if Europe wants to be credible to its citizens, to create a reform process and redefine the macroeconomic framework, it cannot fall short when it comes to financing its policies’.
Programmide eest vastutavad isikud püüavad parandada projektide kvaliteeti ning koostada paremaid projekte, mis on kantud strateegilistest kaalutlustest, suudetakse ettenähtud tähtajaks ellu viia ja jätavad endast piirkondades, mis võivad 2007. aastal toetustest ilma jääda, kestva jälje.
The key points of the debate
Kreeka: struktuurifondid avalikuks
Following the opening addresses, debates were organised in three sessions. First Mrs Hübner chaired a debate on the Wim Kok report offering a midterm evaluation of the Lisbon strategy.
Kreekas on ühenduse abi raamprogrammi haldusasutus loonud üleriigilise ühtse kommunikatsioonisüsteemi, mille abil teavitatakse toetusesaajaid ja avalikkust.
This document delivers a mixed verdict on the past five years and stresses the need for all parties to be actively and responsibly involved as well as the need for Community financial incentives for competitiveness, growth and jobs.
Võrgustikku kuulub umbes viiskümmend teabe- ja reklaamitöötajat ning üks teabe koordineerimise rühm.
The debate was followed by two round tables, on ‘Competitiveness and governance’ and on ‘Innovation and the regions’, chaired respectively by Jacques Barrot, Vice-President of the Commission responsible for transport, and Mrs Neelie Kroes, Commissioner responsible for competition.
Koostatud on teabe ja reklaami valdkonda puudutav üksikasjalik buklett, milles antakse soovitusi programmi kõigi etappide kohta, ning kasutusele on võetud ka teabevahetuse tõhususe hindamismoodul.
The debates were rich and lively, with many questions asked and many answers given.
Sellises kontekstis mängivad projektide hindamise ja valimise meetodid olulist rolli.
In conclusion, Mrs Hübner identified the key messages below.
Kvalifitseerimis- ja väärtuskriteeriumide kasutamine võimaldab programmijuhtidel mõjutada kandidaatide profiili ning siduda projektid ja vahendite eraldamine prioriteetsete valdkondadega.
> Active involvement of the cities and regions. Essential to a new start for the Lisbon strategy, this participation is based on a unique mechanism that enables Community priorities to be converted into results on the ground that can be disseminated throughout the EU. Commissioner Danuta Hübner presents her conclusions
Saksamaal, Itaalias ja Hispaanias kasutatakse sageli sõltumatute ekspertide, ekspertgruppide ja teiste vahendajate (näiteks pankade) abi selleks, et hinnata teatavaid meetmeid või
Sustainable development
Head tavad regionaalarengu vallas
Among the many other subjects discussed, a number of participants argued in favour of strengthening the Gothenburg strategy for sustainable development, which supplements the Lisbon objectives.
Austria: projektide hindamise ja valiku kvaliteeti tõstmine ning protsesside läbipaistvamaks muutmine projekte, eelkõige keerulisi ja laiaulatuslikke infrastruktuuriprojekte või ka väga kitsalt spetsialiseerunud teadus- ja arendusprojekte.
For more on this subject, read our article on page 26.
Väga tähtsaks peetakse ka toetusesaajate koolitamist projektide hindamise vallas.
Areas with natural handicaps and lying on the former external borders
Igas süsteemis tuleb projektide hindamisel ja valikul kasutada lihtsaid ja läbipaistvaid protseduure.
Further information can be found on the following websites: Conference: http://www.europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/ docconf/lisbon/index_en.htm
Tuleb olla paindlik, et suudetaks analüüsida nii uuenduslikke kui ka madalama riskitasemega lihtsaid projekte.
Commission Communication COM(2005) 24, ‘A new start for the Lisbon strategy’:http://europa.eu.int/growthandjobs/pdf/COM2005_024_en.pdf
Vaja on tugisüsteeme, et toetusesaajaid projektide läbiviimisel aidata.
Kok report:http://www.europa.eu.int/growthandjobs/pdf/kok_report_en.pdf
Austrias teevad „kohalikud projektihaldusbürood“ koostööd potentsiaalsete projektihoidjatega.
Commission’s legislative proposals for 2007–13 (‘Cohesion policy: the 2007 watershed’ fact sheet):http://www.europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docgener/informat/reg2007 en.pdf
Nende eesmärgiks on leida kandidaate ja koostada kvaliteetseid projekte.
Increases are also planned for zones that were on the Union’s external borders prior to enlargement, in order to avoid excessive differences between the aid they receive and that granted to neighbouring areas in the new Member States.
Et projektide valikut ühtlustada ja läbipaistvamaks muuta, on iga toetusi eraldava asutuse juurde tööle võetud vastav ametnik (Maßnahmenverantwortliche Förderstelle), kes tagab samadel alustel taotluste vastuvõtmise, hindamise ja rahastamisotsuse tegemise.
The figures: cohesion policy’s contribution to the Lisbon strategy
Itaalia: kvaliteedi tõstmine kohalike integreeritud programmide kaudu
Fund expenditure on trans-European networks (EUR 4.3 billion and expected supplement of EUR 5.5 billion);
Programmeerimine põhineb teabel: monitooringu roll
> renewable energy sources (EUR 833 million); > environmental infrastructures (EUR 10.4 billion from the ERDF and EUR 2.8 billion from the Cohesion Fund, plus a supplement of EUR 6.2 billion). Since 2000, the Structural and Cohesion Funds have contributed almost EUR 80 billion to investments in fields that cover virtually all the Lisbon strategy priorities.
Lisaks tervele reale integreeritud projektidele loodi Itaalias mõningates piirkondades „Programmi Integrati per lo Sviluppo Locale“ (PISL, integreeritud kohaliku arengu programmid), mille eesmärgiks on tõsta projektide kvaliteeti ja suurendada piirkondlike partnerite pädevust.
During the 2000–06 period, the expenditure agreed at Lisbon will be allocated as follows:
Iga PISL moodustab keskmise tasandi strateegia: koherentse ja integreeritud sektoritevaheliste projektide kogumi (see hõlmab toetusi infrastruktuuri ja ettevõtluse valdkonnas), mis tagab ühtse territoriaalse raamistiku projektide koostamiseks, valimiseks ja elluviimiseks.
In terms of growth, since 1994 the increase in GDP per capita in Spain, Greece and Portugal has exceeded the EU average by 1 %, and was four times this average in Ireland.
Struktuurifondide monitooringut ehk järelevalvet on sageli peetud programmi elluviimise kõrval teisejärguliseks ja tunduvalt vähem oluliseks.
In the Objective 1 regions, the gap between GDP per capita and the EU average was reduced by one sixth between 1988 and 2001. Growth in these regions was three times the rate for the rest of the Union.
Viimastel aastatel on seda hakatud siiski pidama tõhusa programmeerimise eeltingimuseks, mis aitab koguda strateegilist teavet iga programmietapi – koostamise, elluviimise ja hindamise – kohta.
The global impact in these regions is estimated at 500 000 jobs created or saved.
Danutoni veepuhastusjaam (Rumeenia) on saanud PHARE ja ISPA toetusi
Managing Structural Fund programmes
FEDERi rahastatud niisutusseadmed Réunioni saare läänerannikul (Prantsusmaa)
The implementation of Structural Funds is often regarded as an area of Community added value.
Programmide rahalise ja sisulise arengu jälgimine: riiklikud ja piirkondlikud monitooringusüsteemid mida peaks ideaalis saama konsulteerida reaalajas.
One aspect is the scope for learning about best practice in Structural Fund management, across time from one programming period to the next, and through the exchange of experience among Member States and regions.
Oluline on ka, et leiduks monitooringu alase väljaõppega motiveeritud töötajaid, kes mõistavad, kui tähtis on kasutada standardseid protseduure.
Each stage of programming has produced lessons from which others can learn.
Ükski nimetatud elementidest ei tule iseenesest ja enamikul piirkondadest ongi korduvalt olnud raskusi näitajate kvantifitseerimise, infosüsteemide tehniliste piirangute ning andmete ebatäpsuse ja ebavajalikkusega.
A business incubator in Egg in the Vorarlberg (Austria).
Partnerlus: õppigem koostööd tegema
Programme management: different systems for different countries
Kuna programmide monitooring on muutunud üha tähtsamaks, on paljud liikmesriigid investeerinud ühistesse kasutajakesksetesse süsteemidesse, mis võimaldavad üheaegselt jälgida nii finantsnäitajaid (assigneeringud, väljamaksed) kui ka sisulisi näitajaid (projektide areng).
Each Member State has developed its own programme management arrangements, in some cases with region-specifi c systems. An important distinction can be made between countries that have:
Üks tuntumaid on Prantsuse järelevalvesüsteem PRESAGE, mis on üle võetud ka teistes riikides.
The implementation of large, multiannual, multi-sectoral funding allocations within an administrative framework that may conflict with national practices is complex and demanding.
Peale selle võib näiteks tuua süsteemid SIR-GIS ja SINIT Itaalias, STINS Rootsis ja piirkondliku tasandi efREporter Saksi-Anhaltis Saksamaal.
However, the experience of the past 15 years illustrates how Member States have been able to use the Structural Funds to generate Community added value and develop new approaches to regional policy.
Uutes liikmesriikides välja töötatud uue põlvkonna süsteemide seast võib esile tuua Poola süsteemi SIMIK, mis pannakse peagi võrku nime all SIMIK-NET.
One of the most valuable aspects of this added value is the scope for learning about best practice in Structural Fund management, across time from one programming period to the next, and through the exchange of experience among Member States and regions.
On huvitav märkida, et struktuurifondide järelevalvemeetodit kasutatakse nüüd selleks, et luua tunduvalt laiemaid järelevalvesüsteeme, mida rakendatakse kõigi riiklike projektide suhtes, nagu näiteks Itaalia süsteemi MIP (riiklike investeeringute monitooring).