natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The number of syringes supplied in Latvia remained the same, while decreases were reported in Spain, Lithuania, Luxembourg, Portugal and Poland.
Aastas ühele kliendile antud süstalde arv varieerub oluliselt, näiteks jagati 2007. aastal nõela ja süstla programmide kaudu igale kliendile Horvaatias ja Leedus ligikaudu 50 süstalt, Soomes 200 ja Rumeenias 300 (141).
Hepatitis C therapy in the context of drug addiction is sometimes challenging, but it can improve with carefully planned and organised clinical management and with the patients’ cooperation following informed consent.
C-hepatiidi ravimine uimastisõltuvuse kontekstis võib olla keerukas, kuid seda on võimalik hõlbustada hoolikalt planeeritud ja korraldatud kliinilise hoolduse ning patsientidega teavitatud nõusoleku alusel tehtava koostöö abil.
Multidisciplinary teams, which can manage drug dependence, liver treatment and co-morbid mental problems, improve treatment outcomes (Grebely et al., 2007).
Ravitulemusi parandab multidistsiplinaarsete meeskondade kasutamine, kes suudavad tegeleda uimastisõltuvuse, maksa ravimise ja kaasnevate vaimsete probleemidega (Grebely ja teised, 2007).
substitution treatment is available in all EU Member States, Croatia and Norway, but in several countries the provision of this intervention remains limited (see Chapters 2 and 6).
14 riigis, mille kohta on olemas usaldusväärsed andmed või hinnangud, ületas 2007. aastal välja jagatud süstalde arv 2003. aasta näitajat 33% võrra.
Data provided from 15 countries show that more than 125 000 persons have accessed agencies with needle and syringe programmes in 2007 (142).
Väljajagatud süstalde arvu pidevast suurenemisest selle perioodi vältel teatasid Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Eesti, Ungari, Austria, Slovakkia ja Soome.
Information on client access is, however, not available for four of the largest EU Member States (Germany, Spain, Italy, United Kingdom).
Lätis jäi süstaldega varustamine samale tasemele, langusest teatasid aga Hispaania, Leedu, Luksemburg, Portugal ja Poola.
A national survey conducted in the 120 French ‘CAARUD’ harmreduction centres showed that they had been used by an estimated 40 000 individuals in 2007 (Toufik et al., 2008).
2005. aastal, kui koguti samalaadseid andmeid, pidas enamik vastajatest kõige olulisemaks steriilsete süstalde jaotamist.
In the United Kingdom, a new needle exchange monitoring system was established in 2008.
Nüüd tuleb pidevalt juurde riike, kes teatavad, et nende prioriteediks on nakkushaigustega seotud nõustamine ja testimine ning hepatiidi vastu immuniseerimise sihtprogrammid.
A recent evaluation of lowthreshold health service centres targeting injecting drug users in Finland concluded that this combination of services had played a significant role in the prevention of infectious diseases.
Uuringud on näidanud, et ravil püsimine vähendab uimastite süstimist ning uimastitarbimisega seotud riskikäitumist, kaitstes seega HIVi nakatumise eest.
It was also considered as a cost-effective innovation, capable of operating within the country’s restrictive drug policy (Arponen et al., 2008).
Enamikus Euroopa riikides on kahjude vähendamine ja
by nearly all problem drug users in 17 countries (140).
15 riigi esitatud andmed tõestavad, et 2007. aastal kasutas rohkem kui 125 000 inimest nõela ja süstla programmiga ühinenud asutuste abi (142).
In 12 countries, this was also the case for HCV testing, while experts in 11 countries estimated that most problem drug users received practical advice and training in safer use and injecting during the past year.
Teave patsientide ligipääsu kohta nendele programmidele ei ole saadaval nelja suurima ELi liikmesriigi (Saksamaa, Hispaania, Itaalia, Ühendkuningriik) kohta.
Needle and syringe schemes may also have a role in promoting good health.
Nõela ja süstla programmid võivad ka kaasa aidata hea tervise edendamisele.
Training in health promotion, based on formal curricula or training handbooks, is offered to staff of needle and syringe programmes in 20 countries and to pharmacists in nine countries.
Ametliku õppekava või käsiraamatute põhjal toimuvat tervise edendamise koolitust pakutakse nõela ja süstla programmi töötajatele 20 riigis ja farmatseutidele 9 riigis.
Guidelines for work in lowthreshold settings, which cover topics such as infectious disease testing, syringe exchange, outreach work and peer training, are also reported in 11 EU Member States.
11 ELi liikmesriiki on teatanud, et neil on olemas madala läve asutuste töö juhised, mis hõlmavad selliseid valdkondi nagu nakkushaiguste testimine, süstlavahetus, otse sihtrühmadega tehtav töö ja koolitus eakaaslaste poolt.
Drugrelated deaths and mortality
Uimastitega seotud surmad ja suremus
Drugrelated mortality includes deaths that are directly caused by the pharmacological action of one or several substances (drug-induced deaths) and deaths that are indirectly caused by the use of drugs, often with other concurrent factors (e.g. accidents).
Uimastitega seotud suremus hõlmab neid surmajuhtumeid, mis on otseselt põhjustatud ühe või mitme aine farmakoloogilisest mõjust (uimastitest põhjustatud surmad), samuti neid surmasid, mille kaudseks põhjuseks on uimastitarbimine ja millega kaasnevad sageli muud samaaegsed tegurid (nt õnnetused).
Known causes of deaths include acute toxicity, traffic accidents in particular when combined with alcohol (EMCDDA, 2007c), violence, suicide among already vulnerable people, or chronic conditions due to repeated use (e.g. cardiovascular problems in cocaine users).
Teadaolevad surmapõhjused hõlmavad akuutset mürgisust; liiklusõnnetusi, eriti kui need on seotud alkoholiga (EMCDDA, 2007c); vägivalda; haavatavasse inimrühma kuuluvate isikute enesetappe või korduvast tarbimisest tingitud kroonilisi haigusi (nt kokaiinitarbijate südameveresoonkonna häired).
While most drugrelated deaths occur among problem drug users, some occur among other groups of users, including those using drugs only occasionally (143).
Enamiku uimastitega seotud surmade puhul on küll tegemist probleemsete uimastitarbijatega, kuid surmasid tuleb ette ka muudes tarbijarühmades, sealhulgas ka juhuslike uimastikasutajate hulgas (143).
The EMCDDA definition of druginduced deaths refers to those deaths that are directly caused (overdoses) by the consumption of one or more drugs, of which at least one is an illicit drug.
) Vt 2008. aasta aruanne „Uimastitega seotud suremuse keerukas mõiste”.) Vt täpsemat metodoloogilist teavet 2009. aasta statistikabülletäänist.)
The number of deaths can be influenced
Vt joonis DRD-7 (i osa) ja tabelid DRD-5 (ii osa) ja DRD-107 (i osa) 2009. aasta statistikabülletäänis.)
Drug use is one of the major causes of health problems and death among young people in Europe.
7. peatükk: uimastitega seotud nakkushaigused ja surmad
Figure 13: Mortality rates among all adults (15–64 years) due to druginduced deaths
Joonis 13: uimastitest põhjustatud suremus kõigi täiskasvanute hulgas (vanuses 15–64 aastat)
M al t
Leedu
NB: For the Czech Republic, EMCDDA Selection D was used instead of the national definition; for the United Kingdom, the drug strategy definition was used; for Romania, data refer only to Bucharest and several counties in the competence area of the Toxicology Laboratory of Bucharest; for Portugal, data include all cases in which illicit drugs were identified in post-mortem analyses, and are likely to produce an overestimate compared to Selection D. The calculations of population mortality rates are based on national populations for 2006 as reported by Eurostat.
Tšehhi Vabariigi puhul kasutati riikliku definitsiooni asemel EMCDDA valikus D esitatud määratlust; Ühendkuningriigi puhul kasutati narkostrateegia määratlust; Rumeenia puhul kajastavad andmed vaid Bukaresti ja mitme Bukaresti Toksikoloogialabori teeninduspiirkonda kuuluva maakonna andmeid; Portugali puhul kajastavad andmed kõiki juhtumeid, mille puhul surmajärgse analüüsiga tuvastati ebaseaduslike uimastite tarbimist ja mis valikuga D võrreldes on tõenäoliselt ülehinnatud. Elanikkonna suremuse määrade arvutused põhinevad Eurostati poolt teatatud riikide rahvaarvul 2006. aastal.
For more information on the data see Figure DRD-7 (part i) in the 2009 statistical bulletin.Sources: Reitox national reports (2008), taken from national mortality registries or special registries (forensic or police) and Eurostat.
Täiendava teabe saamiseks levimuse kohta vt joonist DRD-7 (i osa) 2009. aasta statistikabülletäänis.Reitoxi riikide aruanded (2008), riiklike surmaregistrite ja (kohtu või politsei) eriregistrite andmed, Eurostat.
) See ‘Drugrelated mortality: a complex concept’, in the 2008 annual report.
Allikad: sageli teisigi aineid.
This may indicate a younger population of heroin or injecting drug users in these countries (147).
Neist kõigi sagedamini on nimetatud alkoholi, bensodiasepiine, muid opioide ning mõnedes riikides ka kokaiini.
Nevertheless, differences between countries in the quality of case ascertainment, reporting to national mortality registries and reporting to the EMCDDA mean that comparisons should be made with caution.
Sellest nähtub, et märkimisväärne osa kõikidest uimastitest põhjustatud surmajuhtumitest võib olla põhjustatud mitme uimasti koostarbimisest.
Factors associated with heroin overdoses include injection and simultaneous use of other substances, in particular alcohol, benzodiazepines and some antidepressants, as well as co-morbidity, having experienced previous overdoses and being alone (Scottish Government, 2008).
Heroiini üleannustamisega kaasnevateks teguriteks on süstimine ja näiteks alkoholi, bensodiasepiinide ja mõnede antidepressantide samaaegne tarbimine, samuti terviseprobleemid (Šoti valitsus, 2008).
The time immediately after release from prison or discharge from drug treatment was identified as a particularly high-risk period for overdoses.
Eriti suur üleannustamise oht on kohe pärast vanglast vabanemist või uimastiravi lõpetamist.
It is estimated that for each fatal overdose, there could be as many as 20 to 25 nonfatal overdoses, but their consequences are poorly recognised.
Hinnanguliselt tuleb iga surmaga lõppeva üleannustamise kohta 20–25 üleannustamist, mille tagajärgede kohta täpsem teave puudub.
The EMCDDA is conducting a critical review of associated risk factors and possible interventions in this field.
EMCDDA koostab kriitilist ülevaadet selle valdkonna riskitegurite ja võimalike sekkumiste kohta.
Men account for most heroin overdose deaths occurring in Europe (82 %).
Enamik opioidide üleannustamise ohvritest Euroopas on mehed (82%).
In most countries the mean age of those dying from drug overdose is in the mid-thirties, and in many instances it is increasing, suggesting a possible stabilisation or decrease in the number of young heroin
Enamikus riikides on uimastite üledoosi ohvrid keskmiselt kolmekümnendates eluaastates, paljudes riikides on surmaga lõppenud üleannustamise ohvrite keskmine vanus tõusmas, mis viitab noorte heroiinitarbijate arvu võimalikule stabiliseerumisele või vähenemisele.
An epidemic of fentanyl poisonings in Estonia caused the death of 117 injecting drug users in 2005/06 (EMCDDA, 2008b).
See võib näidata, et nendes riikides tarbivad heroiini või süstivad uimasteid nooremad elanikkonnarühmad (147).
(144) For detailed methodological information see the 2009 statistical bulletin.(145) See Figure DRD-7 (part i) and Tables DRD-5 (part ii) and DRD-107 (part i) in the 2009 statistical bulletin.(146) As most cases reported to the EMCDDA are opioid overdoses (mainly heroin), general characteristics of reported druginduced deaths are used for description of opioid cases.
Uuring näitab, et opioidide asendusravi vähendab surmaga lõppeva üleannustamise riski.
See Figure DRD-1 in the 2009 statistical bulletin.) See Figures DRD-2 and DRD-3 and Table DRD-1 (part i) in the 2009 statistical bulletin.
Sellele vaatamata on igal aastal registreeritud mitu opioidide asendusravi ainetega (metadooni või buprenorfiiniga) seotud surmajuhtumit, mis on enamasti tingitud väärkasutusest, mõnedel juhtudel aga ka ravi käigus ilmnenud probleemidest.
Annual report 2009: the state of the drugs problem in Europe time series suggest differentiated trends: in some (e.g. Germany, Spain, France, Italy), deaths peaked in the early to mid-1990s; in other countries (e.g. Greece, Portugal, Finland), deaths peaked around the year 2000; and in some others (e.g. Denmark, Netherlands, Austria, United Kingdom), an upward trend was observed, but without a clear peak (149).
2009. aasta aruanne: uimastiprobleemide olukord Euroopas juhtudel ka uimasti esinemine koos muude ainetega, mis teeb põhjuslike seoste väljaselgitamise keeruliseks.
in Estonia in 2007 is available, though recent studies confirm the increased use of the drug by injecting drug users.
2007. aastal teatas 12 liikmesriiki kokku enam kui 500-st kokaiiniga seotud surmajuhtumist (võrreldes 450 surmajuhtumiga 14 riigis 2006. aastal).
In 2007, two thirds of the injectors surveyed in Tallinn reported fentanyl as their primary drug, and one in 10 injectors attending the syringe exchange programme reported injecting fentanyl in the last month.
Siiski on tõenäoline, et kokaiinist põhjustatud surmajuhtumite arv Euroopa Liidus on tegelikult suurem.
Another study carried out in Tallinn found that injectors reporting fentanyl as their main drug had higher HIV prevalence and higher odds for injecting risk behaviour and lifetime overdose compared to amphetamine injectors (Talu et al., 2009).
Paljud riigid on teatanud metadooni esinemisest olulise osa uimastitega seotud surmajuhtumite puhul, kuigi ühiste aruandestandardite puudumise tõttu ei ole metadooni roll surmajuhtumites alati selge, sest esindatud võivad olla ka muud uimastid.
In Finland, opioids such as oxycodone, tramadol or fentanyl were reported in 21 deaths, though the role of these drugs was not specified.
Lisaks võivad mõju avaldada muud tegurid, sealhulgas opioiditaluvuse kadumine, liigne annustamine või mitteasjakohane tarbimine, mille hulka kuulub ebaregulaarne ja raviväline tarbimine.
Between 2000 and 2003, most EU Member States reported a decrease, followed by a subsequent increase in deaths between 2003 and 2006.
Buprenorfiinimürgistusest põhjustatud surmajuhtumid näivad olevat harvad, vaatamata sellele, et nimetatud aine asendusravis kasutamine paljudes Euroopa riikides kasvab (vt 6. peatükki).
Preliminary data available for 2007 suggest a figure at least equal to that for the previous year, with increases reported by 14 out of 18 countries.
Soomes on aga buprenorfiin praegu aine, mida tuvastatakse uimastitest põhjustatud surmajuhtumite puhul kõige sagedamini, tavaliselt kasutatakse seda koos rahustite või alkoholiga või süstitakse.
Deaths related to other drugs
Fentanüül ja muud sünteetilised opioidid
The reasons for the sustained numbers of reported druginduced deaths are difficult to explain, especially given the indications of decreases in injecting drug use and increases in the numbers of opioid users in contact with treatment and harm reduction services.
Amfetamiinidega seotud surmadest teatatakse Euroopas üldiselt samuti harva, kuid Tšehhi Vabariigis oli pervitiiniga (metamfetamiiniga) seotud suur hulk (11 juhtumit 40-st) uimastite (välja arvatud ravimite) põhjustatud surmajuhtumeid, võrreldes nende 14 juhtumiga, mille põhjuseks olid opioidid.
Against this possible reduction in the at-risk population, stable or rising numbers of druginduced deaths have become a major cause of concern.
Soomest teatati, et 229 surmajuhtumist 40% puhul oli amfetamiini olemasolu toksikoloogiliselt kindlaks tehtud, kuigi see ei tähenda tingimata, et nimetatud uimasti oli surma otseseks põhjuseks (148).
Cocaine-induced deaths are more difficult to define and identify than those related to opioids.
Uimastitest põhjustatud surmade suundumused
Deaths directly caused by overdose seem to be uncommon, and these are usually linked with very large cocaine doses.
Fentanüülimürgistuste epideemia põhjustas Eestis 117 süstiva uimastitarbija surma aastatel 2005-2006 (EMCDDA, 2008b).
Otherwise, most cocaine deaths appear to be the result of chronic toxicity leading to cardiovascular and neurological complications.
2007. aasta fentanüüliga seotud surmajuhtumite kohta Eestis teavet saadaval ei ole, kuigi viimased uuringud kinnitavad selle uimasti tarbimise kasvu süstivate narkomaanide hulgas.
The role of the drug in these deaths may not always be identified, in which case they will not be reported as cocaine-related. Interpreting the data is further complicated by the frequent presence of other substances, making the drawing of causal links difficult.
2007. aastal teatas kaks kolmandikku Tallinnas uuritud süstijatest, et fentanüül on nende esmane uimasti ja üks kümnest süstlavahetuse programmis osalevatest süstijast teatas fentanüüli süstimisest viimase kuu jooksul.
In 2007, around 500 deaths related to cocaine were reported in 12 Member States (compared to 450 in 14 countries in 2006).
Tallinnas viidi läbi veel üks uuring, mille tulemusel selgus, et fentanüüli peamiseks uimastiks teatanud süstijate hulgas oli kõrgem HIVi levimus ning nende süstimisega seotud riskikäitumise ning elu jooksul üledoosi saamise väljavaated olid suuremad kui amfetamiinisüstijatel (Talu ja teised, 2009).
Nevertheless, it is likely that the number of cocaine-induced deaths in the European Union is under-reported.
Soomest teatati 21 surmajuhtumist seoses selliste opioidide tarbimisega nagu oksükodoon, tramadool või fentanüül, kuigi nende uimastite rolli ei täpsustatud.
A number of possible explanations may exist for this phenomenon, all of which require further investigation.
1980. aastatel ja 1990. aastate alguses toimus Euroopas uimastite põhjustatud surmade osas järsk tõus (mis oli oletatavasti paralleelne heroiinitarbimise ja süstimise ulatusliku levikuga) – pärast seda jäi vastav näitaja pidama suhteliselt kõrgele tasemele.
These include: an ageing and more chronic population becoming more vulnerable; increased levels of polydrug use or high-risk behaviour; a failure of existing services to target or reach those most vulnerable; or even an increase in the numbers of relapsing opioid users leaving prison or treatment, who are known to be at particularly high risk (150).
Pikki aegridu esitanud riikide andmete põhjal on võimalik välja tuua ka erinevaid suundumusi: mõnedes riikides (nt Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia) esines kõige rohkem surmajuhtumeid 1990. aastate algusest kuni keskpaigani, hiljem hakkas nende arv langema; teisal (nt Iirimaa, Kreeka, Portugal, Soome, Rootsi, Norra) oli surmajuhtumite arv enne selle langemist kõige kõrgem 2000. aasta paiku; mõnedes riikides (nt Taani, Madalmaad, Austria, Ühendkuningriik) võis aga täheldada tõusvat suundumust ilma selge haripunktita (149).
Overall mortality related to drug use
Muude uimastitega seotud surmad
In addition to druginduced deaths, the overall mortality related to drug use includes those deaths that are caused indirectly by drug use.
Aastatel 2000–2003 teatasid paljud ELi riigid uimastitest põhjustatud surmajuhtude arvu langusest, millele järgnes tõus aastatel 2003–2006.
These deaths are concentrated among problem drug users, although some could happen among occasional users (e.g. traffic accidents, some suicides).
2007. aasta kohta kättesaadavate esialgsete andmete põhjal on selle aasta arvnäitaja eelmise aasta omaga vähemalt võrdne, kusjuures tõusust on teatanud 18 riigist 14.
Although the number of deaths indirectly related to drug use is difficult to quantify, its impact on public health can be considerable.
Põhjuseid, miks uimastitest põhjustatud surmade arv ei ole teatatud andmete põhjal muutunud, on raske seletada, eriti kuna on olemas märke uimastisüstimise vähenemise ning ravi- ja kahjude vähendamise asutustega kontakte omavate opioiditarbijate arvu kasvu kohta.
Deaths in which ecstasy is present are infrequently reported and, in many of these cases, the drug has not been identified as the direct cause of death.
Kokaiinist põhjustatud surmajuhtumeid on raskem määratleda ja kindlaks teha kui opioididega seotud surmajuhtumeid.
While amphetamine deaths are also infrequently reported in Europe, in the Czech Republic a substantial proportion of fatal overdoses — excluding medicines — (11 out of 40) in 2007 have been attributed to pervitin (methamphetamine), compared to 14 deaths attributed to opioids.
Otseselt üleannustamisest põhjustatud surmajuhtumid näivad olevat ebatavalised ning on tavaliselt seotud väga suurte kokaiiniannustega.
In Finland, amphetamines were present in 40 % of the 229 reported deaths in 2007, although this does not necessarily imply that the drug was the direct cause of death (148).
Enamik kokaiini põhjustatud surmadest näibki olevat seotud uimasti kroonilise mürgisusega, mis põhjustab südameveresoonkonna ning neuroloogilisi probleeme.
Overall mortality can be estimated in different ways: one method consists of combining information from mortality
Alati ei suudeta välja selgitada kokaiini osa nendes surmajuhtumites ning seetõttu ei teatata neist kui kokaiiniga seotud juhtumitest.
151 cohort studies with estimates of drug use prevalence (
Võimalike kokaiinist põhjustatud surmajuhtumite andmete tõlgendamist raskendab paljudel
Druginduced deaths increased sharply in Europe during the 1980s and early 1990s, paralleling the increase in heroin use and drug injection, and thereafter remained at high levels.
) Muude uimastitega kui heroiin seotud surmajuhtumite andmeid vt tabelist DRD-108 2009. aasta statistikabülletäänis.)
However, data from countries with long
Vt joonised DRD-8 ja DRD-11 2009. aasta statistikabülletäänis.
Another approach is to use existing general mortality statistics and estimate the proportion related to drug use.
Ajaloolistel põhjustel viitab ELi suundumus EU-15-le ja Norrale.
Chapter 7: Drugrelated infectious diseases and drugrelated deaths instance, in the case of mortality related to HIV/AIDS, Eurostat and EuroHIV information is combined.
7. peatükk: uimastitega seotud nakkushaigused ja surmad uimastitest põhjustatud surmade arv jäänud samaks või isegi kasvanud, mis tekitab tõsist muret.
Estimating total mortality attributed to problem drug use: new developments
Sellel nähtusel võib olla mitu võimalikku seletust, mis kõik nõuavad täiendavat uurimist.
Mortality cohort studies
Uimastite tarbimisega seotud üldine suremus
Recent mortality cohort studies in the European Union indicate that druginduced deaths (overdoses) represent typically between a fifth and a half of the overall number of fatalities among problem drug users.
Võrreldavate andmete kogumiseks probleemsete uimastikasutajate suremusriskide kohta ning ennetus- ja ravipoliitikate teabega varustamiseks on EMCDDA koostanud kava, mis ergutab liikmesriike läbi viima suremuse kohortuuringuid.
This suggests that the total mortality in this population could be around two to five times the number of registered druginduced deaths.
Euroopas viidi viimased uuringud läbi Saksamaal, Hispaanias, Itaalias, Madalmaades, Ühendkuningriigis ja Norras.
This multiplier varies across countries according to different factors, including risk behaviours, rate of fatal overdoses and prevalence of other possible causes of death.
Ühel kolmandikul ELi liikmesriikidest tuleb veel suremuse kohortuuring läbi viia ja mitu riiki ongi juba teatanud 2009. aastaks kavandatud või läbiviidavatest uuringutest (nt Tšehhi Vabariik, Prantsusmaa, Läti, Poola).
Mortality cohort studies track the same groups of problem drug users over time and, through linkage with mortality registries, try to identify the causes of all deaths occurring in the group.
Lisaks uimastitest põhjustatud surmadele hõlmab uimastite tarbimisega seotud üldine suremus ka kaudselt uimastitarbimisest põhjustatud surmasid.
This type of study can determine overall and cause-specific mortality rates for the cohort, and can estimate the group’s excess mortality compared to the general population.
Ohvriteks on neil juhtudel probleemsed uimastitarbijad, vahel ka juhuslikud uimastikasutajad (nt liiklusõnnetused, enesetapud).