natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The joint report by the SG/HR and the European Commission to the 2008 Spring European Council74highlights the significant implications climate change has for international security issues and underlines the threat these pose to Europe’s foreign and security policy interests.
Peasekretäri / kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni poolt 2008. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogule esitatud ühisaruandes1tuuakse esile kliimamuutuste märkimisväärne mõju rahvusvahelisele julgeolekule ja rõhutatakse sellest Euroopa välis- ja julgeolekuhuvidele tulenevaid riske.
The report considers how the full range of EU instruments, including Community and CFSP/ESDP action, can be used alongside mitigation and adaptation policies to address the security risks.
Aruandes käsitletakse seda, kuidas saab julgeolekuriskidega tegelemiseks kasutada erinevaid ELi vahendeid, sealhulgas ühenduse ja ÜVJP/EJKP meetmeid kõrvuti leevendus- ja kohanemismeetmetega.
This report marks a starting point for deeper EU engagement on climate change and security.
Käesolev aruanne on lähtepunktiks ELi intensiivsemale osalusele kliimamuutuste ja julgeolekuga seotud küsimustes.
It should act as a catalyst for the development of a better understanding of the implications of climate change for European foreign and security interests.
Ühisaruanne peaks edendama paremat arusaamist kliimamuutuste mõjust Euroopa välis- ja julgeolekuhuvidele.
The report is expected to lead to a more detailed, region-by-region analysis of the implications of climate change for EU foreign and security policy interests, and to explore how to mainstream climate change into security policy-making and planning.
Ühisaruande põhjal analüüsitakse eeldatavasti üksikasjalikumalt ja piirkonnapõhiselt kliimamuutuste mõju Euroopa välis- ja julgeolekuhuvidele ning uuritakse, kuidas integreerida kliimamuutuste teema julgeolekupoliitika kujundamisse.
"Climate change and international security" (7249/08).
„Kliimamuutused ja rahvusvaheline julgeolek” (dok 7249/08).
PART III - CFSP and ESDP – INSTITUTIONAL PRIORITIES
III OSA - ÜVJP JA EJKP – INSTITUTSIOONILISED PRIORITEEDID
Cooperation with the European Parliament 386.
Koostöö Euroopa Parlamendiga 386.
The cooperation between the Council and the European Parliament in the area of the Common Foreign and Security Policy (CFSP) is based on Article 21 of TEU75 and their cooperation with regard to the CFSP budget on Articles 42 and 43 of the Interinstitutional Agreement on budgetary discipline and sound financial management76
Nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahel ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) valdkonnas tehtava koostöö aluseks on Euroopa Liidu lepingu artikkel 211 ning ÜVJP eelarve osas tehtav koostöö tugineb 1. jaanuaril 2007. aastal jõustunud eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe artiklitele 42 ja 432
Relations between the Council and the European Parliament as well as between the Council and national parliaments on foreign, security and defence issues are developing steadily.
Välispoliitilistes, julgeolekualastes ja kaitseküsimustes arenevad nõukogu ja Euroopa Parlamendi ning nõukogu ja riikide parlamentide vahelised suhted järjepidevalt.
This development refers to the need for democratic control and scrutiny, as well as to the wish to gather public support and to give visibility to the solutions that the European Union must find to surmount the challenges which Europe and the international community face today.
Kõnealune areng osutab vajadusele teostada demokraatlikku kontrolli ning soovile saada avalikkuse toetust lahendustele, mida Euroopa Liit peab leidma seoses väljakutsetega, mis täna seisavad Euroopa ja rahvusvahelise üldsuse ees, ning vajadusele muuta kõnealused lahendused nähtavaks.
In 2007 the Council continued its close interaction and partnership with the European Parliament in the area of the Common Foreign and Security Policy/European Security and Defence Policy (CFSP/ESDP).
Nõukogu jätkas 2007. aastal ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkondades tihedat suhtlemist ja partnerlust Euroopa Parlamendiga.
The Presidency of the Council and SG/HR Javier Solana regularly addressed the European Parliament at plenary and committee level.
Nõukogu eesistujariik ja peasekretär / kõrge esindaja Javier Solana esinesid korrapäraselt Euroopa Parlamendi täiskogu istungil ja komisjonides.
In addition, EUSRs and senior Council officials made regular appearances before the Committee on Foreign Affairs (AFET) as well as before the Subcommittee on Human Rights (DROI) and the Subcommittee on Security and Defence (SEDE).
Lisaks esinesid ELi eriesindajad ja nõukogu kõrgemad ametnikud korrapäraselt väliskomisjoni ning inimõiguste allkomisjoni ning julgeoleku ja kaitse allkomisjoni ees.
To underscore the importance the SG/HR attaches to relations with the European Parliament and national parliaments, appointed a Personal Representative for Parliamentary Affairs in the field of CFSP, Mr Michael Matthiessen, on 29 January 2007.
Rõhutamaks seda, kui oluliseks peab peasekretär / kõrge esindaja suhteid Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentidega, nimetas ta 29. jaanuaril 2007 Michael Matthiesseni parlamentaarsete küsimuste isiklikuks esindajaks ÜVJP ja EJKP valdkonnas.
In 2007, Council representatives appeared 197 times on various CFSP and ESDP related issues before the European Parliament77.
Nõukogu esindajad esinesid 2007. aastal 197 korral Euroopa Parlamendi ees ÜVJP ja EJKP erinevates küsimustes3.
CFSP/ESDP on 146 occasions, the SG/HR on five, EUSRs on fourteen, senior Council Secretariat officials on twenty-five and other senior officials on four.
Eesistujariikide Saksamaa ja Portugali esindajad esinesid ÜVJP ja EJKP valdkonnas 146 korral, peasekretär / kõrge esindaja viiel korral, Euroopa Liidu eriesindajad 14 korral, nõukogu sekretariaadi kõrgemad ametnikud 25 korral ja teised kõrgemad ametnikud neljal korral.
Art. 21 TEU: "The Presidency shall consult the European Parliament on the main aspects and the basic choices of the common foreign and security policy and shall ensure that the views of the European Parliament are duly taken into consideration.
Euroopa Liidu lepingu artikkel 21: „Eesistujariik konsulteerib Euroopa Parlamendiga ühise välis- ja julgeolekupoliitika peamistes aspektides ja põhilistes valikuvõimalustes ning tagab, et Euroopa Parlamendi seisukohti asjakohaselt arvesse võetaks.
It shall hold an annual debate on progress in implementing the common foreign and security policy."
Ta peab igaaastase mõttevahetuse ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamisel saavutatud edusammude üle”.
Interinstitutional Agreement between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management, Arts. 42, 43; OJ C 139, 14.6.2006.
Institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, artiklid 42 ja 43; ELT C 139, 14.6.2006.
See 6112/08: Appearances by representatives of the Council in the European Parliament in the field of CFSP/ESDP in 2007.
Vt dok 6112/08: Nõukogu esindajate esinemised Euroopa Parlamendi ees ÜVJP/EJKP valdkonnas 2007. aastal.
In addition to his plenary and committee appearances, the SG/HR met the President of the European Parliament on bilaterally five occasions and the Chairman of the Committee on Foreign Affairs on two occasions.
Lisaks oma esinemistele täiskogu ees ja komisjonides kohtus peasekretär / kõrge esindaja viiel korral Euroopa Parlamendi presidendiga ja kahel korral väliskomisjoni esimehega.
The SG/HR and senior Council Secretariat officials, including the SG/HR's Personal Representative for Parliamentary Affairs, met representatives of the political groups and individual MEPs on numerous occasions.
Peasekretär / kõrge esindaja ja nõukogu sekretariaadi kõrgemad ametnikud, sealhulgas peasekretäri / kõrge esindaja parlamentaarsete küsimuste isiklik esindaja, kohtusid mitmel korral fraktsioonide esindajate ja Euroopa Parlamendi liikmetega.
Informal working lunches with members of the Council's Political and Security Committee (PSC) and the chairs of AFET, SEDE and DROI took place three times.
Kolmel korral korraldati mitteametlik töölõuna nõukogu poliitika- ja julgeolekukomitee liikmete ning väliskomisjoni, julgeoleku ja kaitse allkomisjoni ning inimõiguste allkomisjoni esimeeste osavõtul.
In the area of the European Security and Defence policy, the SG/HR twice briefed selected MEPs on developments, including operations.
Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas teavitas peasekretär / kõrge esindaja kahel korral Euroopa Parlamendi valitud liikmeid asetleidnud arengutest, sealhulgas operatsioonidest.
That was done through the Special Committee on sensitive information in the field of ESDP established by an Interinstitutional Agreement in 200278. The EU
Seda tehti EJKP valdkonna konfidentsiaalse teabe erikomitee kaudu, mis asutati 2002. aastal institutsioonidevahelise kokkuleppega1.
Operations Centre, which became operational on 1 January 2007, was visited on 6 June by the bureaux of the AFET Committee and SEDE Subcommittee and Special Committee members and on 11 September 2007 by the President of the European Parliament, Mr Hans-Gert Pöttering.
ELi operatsioonide keskus alustas tööd 1. jaanuaril 2007 ning 6. juunil külastasid seda väliskomisjoni ning julgeoleku ja kaitse allkomisjoni bürood ja erikomitee liikmed ning 11. septembril leidis aset Euroopa Parlamendi presidendi Hans-Gert Pötteringi visiit.
The Chairman of the European Union Military Committee briefed the SEDE Subcommittee on ESDP-related questions and met the President of the European Parliament and the Chairman of AFET bilaterally.
Euroopa Liidu sõjalise komitee esimees teavitas EJKPga seonduvates küsimustes julgeoleku ja kaitse allkomisjoni ning kohtus Euroopa Parlamendi presidendi ja väliskomisjoni esimehega.
In the area of the CFSP budget, the chairman of the PSC met the members of the bureaux of the Committee on Foreign Affairs (AFET) and of the Committee on Budgets (BUDG) simultaneously five times in order to brief them on CFSP developments as provided for in the Interinstitutional Agreement on the budget.
Seoses ÜVJP eelarvega kohtus poliitika- ja julgeolekukomitee esimees viis korda välis- ja eelarvekomisjoni büroode liikmetega, et neid vastavalt eelarvet käsitlevale institutsioonidevahelisele kokkuleppele teavitada arengutest ÜVJP valdkonnas.
Those meetings contributed to the reaching of agreement on the CFSP budget for 2008.
Kõnealused kohtumised aitasid jõuda kokkuleppele 2008. aasta ÜVJP eelarve osas.
Crisis management Civilian aspects General trends 394.
Kriisiohjamine Tsiviilaspektid Üldised suundumused 394.
In recent years there have been significant developments in civilian crisis management.
Viimastel aastatel on tsiviilkriisiohjamise valdkonnas toimunud märkimisväärsed arengud.
The number of missions has increased and the geographical spread of missions has grown (missions have been deployed in Asia, Africa, the Middle East and the Western Balkans).
Missioonide arv on suurenenud ja geograafiline ulatus laienenud (missioone on käivitatud Aasias, Aafrikas, Lähis-Idas ja Lääne-Balkani riikides).
Furthermore, civilian crisis management has been diversified, for example through the inclusion of new fields such as border management or support for Security Sector Reform (SSR), which are increasingly covered by ESDP missions.
Lisaks on tsiviilkriisiohjamine muutunud mitmekesisemaks, näiteks on lisandunud sellised uued valdkonnad nagu piirihaldus või julgeolekusektori reformi toetamine, mida EJKP missioonid üha enam hõlmavad.
Finally, we have witnessed the development of integrated missions, covering not just one but several crisis management activities, e.g. activities in the area of police, rule of law and organised crime.
Lisaks oleme näinud integreeritud missioonide teket, mis hõlmavad mitut kriisiohjamistegevust, nt tegevust politsei, õigusriigi ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas.
Given the number of conflicts world-wide that remain unresolved and a certain number of newly emerging (or renewed) conflict situations, it can be anticipated that these trends will continue and that there will be more and more demand for civilian crisis management missions.
Võttes arvesse lahendamata konfliktide arvu maailmas ja uute tekkivate (või taaspuhkevate) konfliktide arvu, võib eeldada, et kõnealune suundumus jätkub ja vajadus kriisiohjamise tsiviilmissioonide järele üha suureneb.
In the future we will probably experience a development of multidimensional missions with the need for greater coherence and coordination in the use of the various EU instruments on the ground.
Tulevikus näeme ilmselt mitmemõõtmeliste missioonide arengut, mis väljendub selles, et erinevate ELi vahendite kohapeal kasutamine on sidusam ja koordineeritum.
We can also anticipate greater cooperation between the EU and other international organisations, including regional organisations dealing with security issues (UN, NATO, OSCE, AU).
Samuti võime eeldada suuremat koostööd ELi ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide, sealhulgas julgeolekuküsimustega tegelevate piirkondlike organisatsioonide (ÜRO, NATO OSCE, Aafrika Liit) vahel.
INTERINSTITUTIONAL AGREEMENT between the European Parliament and the Council concerning access by the European Parliament to sensitive information of the Council in the field of security and defence policy; OJ C 298, 30.11.2002.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel sõlmitud INSTITUTSIOONIDEVAHELINE KOKKULEPE, mis käsitleb Euroopa Parlamendi juurdepääsu nõukogu tundlikule teabele julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas, ELT C 298, 30.11.2002.
As a primary example, the EU-Africa Strategy recently adopted in Lisbon provides a framework for a new partnership between the EU and Africa in the domain of crisis management.
Esmase näitena nähakse hiljuti Lissabonis vastuvõetud ELi-Aafrika ühise strateegiaga kriisiohjamise valdkonnas ette ELi ja Aafrika vahelise uue partnerluse raamistik.
A joint EUSR office and European Commission Delegation to the African Union in Addis Ababa was established to strengthen the political dialogue with that organisation and to assist the African Union in developing its capabilities for crisis management, both military and civilian.
Asutati ühine Euroopa Liidu eriesindaja büroo ja Euroopa Komisjoni delegatsioon Aafrika Liidu juures Addis Ababas, mille asutamise eesmärgiks oli tugevdada poliitilist dialoogi kõnealuse organisatsiooniga ning aidata Aafrika Liidul arendada kriisiohjamisalaseid tsiviil- ja sõjalisi võimeid.
The EU supports the creation of a continental African Peace and Security Architecture, including the establishment of the African Standby Force.
EL toetab Aafrika rahu ja julgeoleku struktuuri, sealhulgas Aafrika reservvägede loomist.
The EU is currently planning a cycle of training courses which will take place in the course of two years, culminating in a CPX exercise (in which planning and command post activities are exercised but no forces are deployed).
EL on kavandamas koolituskursuste tsüklit, mis viiakse läbi kahe aasta jooksul ning mis kulmineeruvad staabiõppusega (CPX) (mille käigus harjutatakse planeerimis- ja juhtimiskeskuse tegevusi, kuid ei lähetata vägesid).
These and the whole range of other activities provided for under the new strategy will strengthen EU-Africa partnership.
Need ja uues strateegias sätestatud mitmed teised tegevused tugevdavad ELi ja Aafrika partnerlust.
The EU will in future further develop its dialogue with NGOs and civil society organisations and enhance its cooperation with regional and international partners.
Tulevikus arendab EL täiendavalt oma dialoogi valitsusväliste ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning tugevdab oma koostööd piirkondlike ja rahvusvaheliste partneritega.
Human rights, gender issues and the protection of children in armed conflict will increasingly be mainstreamed into all ESDP activities, including concepts planning the operational conduct of missions and the lessons-learned process.
Inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse küsimused ning laste õiguste kaitsmine relvastatud konfliktide ajal integreeritakse üha enam EJKP tegevustesse, sealhulgas missioonide läbiviimist kavandatavatesse kontseptsioonidesse ja saadud kogemuste vahetamise protsessi.
Development in the near future will focus on this last area as well as on training in civilian crisis management.
Lähitulevikus asetleidvad arengud keskenduvad viimati nimetatud valdkonnale ning tsiviilkriisiohjamise valdkonnas toimuvale koolitusele.
Finally, greater consideration will have to be given in future to the resources (both human and financial resources) needed in civilian crisis management, if the above challenges are to be met.
Samuti tuleb tulevikus pöörata suuremat tähelepanu tsiviilkriisiohjamise teostamiseks vajalikele ressurssidele (inim- ja finantsressursid), et leida lahendus eespool nimetatud väljakutsetele.
The establishment in 2007 of the Civilian Planning and Conduct Capability (CPCC) improved the EU's crisis management structures.
2007. aastal loodud tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistus parandas ELi kriisiohjamise struktuure.
Civilian Headline Goal 402.
Tsiviilpeaeesmärk 402.
In accordance with the task assigned by the Council to the Portuguese Presidency in June 2007, the Civilian Headline Goal (CHG) 2008 was successfully concluded by EU Ministers gathering on 19 November 2007 at the Civilian Capabilities Improvement Conference.
Kooskõlas nõukogu poolt 2007. aasta juunis eesistujariik Portugalile antud ülesannetega viidi tsiviilvõimete parandamist käsitleval ELi ministrite konverentsil 19. novembril 2007 edukalt lõpule tsiviilpeaeesmärk 2008.
The Ministers adopted a Declaration, approved the Final Report on CHG 2008, agreed the new CHG 2010 and agreed a civilian ESDP capability planning process.
Ministrid võtsid vastu deklaratsiooni, kiitsid heaks tsiviilpeaeesmärgi 2008 lõpparuande ning uue tsiviilpeaeesmärgi 2010 ja EJKP tsiviilvõimete planeerimise protsessi.
The CHG 2008 fulfilled its objectives and provided a sound basis for future capability-development efforts for civilian crisis management under ESDP.
Tsiviilpeaeesmärk 2008 täitis oma eesmärgid ning on tugevaks aluseks tulevikus EJKP raames tsiviilkriisiohjamise alaste võimete edasisele arendamisele.
Among its achievements are the creation of a set of scenarios corresponding to possible future challenges for civilian ESDP, the advance appreciation of actual ESDP mission requirements, the production of a comprehensive reference list of civilian capabilities needed, the creation of a tool facilitating mission planning and recruitment, the preparation of recommendations and guidelines on the recruitment of personnel, and an increased awareness of Member States and potential contributors to ESDP action regarding the civilian dimension of ESDP.
Tsiviilpeaeesmärgi saavutuste hulka kuulub tsiviilvaldkonna EJKP võimalikele tulevikuväljakutsetele vastavate stsenaariumite loomine, tegelike EJKP missioonide nõuete heakskiitmine, vajalike tsiviilvõimete põhjaliku kontrollnimekirja koostamine, planeerimist ja värbamist hõlbustava vahendi loomine, personali komplekteerimise soovituste ja suuniste esitamine ning tsiviilvaldkonna EJKP alase teadlikkuse parandamine liikmesriikides ja EJKP tegevuses potentsiaalsete osalejate seas.
The CHG evaluation process was conducted with experts from nonEU States, International Organizations and NGOs, signalling the important contribution of those actors.
Tsiviilpeaeesmärki hindasid ELi mittekuuluvate riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide eksperdid, mis näitas nimetatud osalejate olulist panust.
As ESDP ventures further afield and diversifies in its tasks and missions, there is a growing need for crisis management capabilities to allow the EU to respond to the whole spectrum of crisis management tasks, using all available means in a coherent and coordinated way.
EJKP tegevuse laienemise ning ülesannete ja missioonide mitmekesistumisega on tekkinud suurenev vajadus kriisiohjamisvõimete järele, mis võimaldaksid ELil sidusal ja koordineeritud moel kasutada kõiki oma vahendeid, et tulla toime kõikide võimalike kriisiohjamise ülesannetega.
The CHG 2010 is aimed at ensuring that the EU is able to conduct crisis management activities, in line with the European Security Strategy that is going to be reviewed, by deploying appropriate civilian capabilities in a timely manner.
Tsiviilpeaeesmärgi 2010 eesmärgiks on tagada, et EL on võimeline viima läbi kriisiohjamistegevust kooskõlas läbivaadatava Euroopa julgeolekustrateegiaga, kasutades õigeaegselt asjakohaseid tsiviilvõimeid.
Among its main objectives are the improvement of the quality of civilian resources, the enhancement of their availability, and the achievement of synergies with the military ESDP capabilities, with the European Community and with third pillar actors, as well as the enhancement or strengthening of coordination and cooperation with external actors, as appropriate.
Tsiviilpeaeesmärgi 2010 põhieesmärkideks on tsiviilressursside kvaliteedi ja kättesaadavuse parandamine, sünergia saavutamine EJKP sõjaliste võimetega, Euroopa Ühendusega ja kolmanda samba osalejatega ning vajaduse korral samuti välisosalejatega läbiviidava kooskõlastamise ja koostöö laiendamine või tugevdamine.
In April 2007, the Council Secretariat organized a first Civilian Headline Goal workshop with experts from nonEU States, International Organizations and NGOs, signalling the important contribution of those actors.
Nõukogu sekretariaat korraldas 2007. aasta aprillis esimese tsiviilpeaeesmärgi alase seminari ELi mittekuuluvate riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide ekspertidega, mis andis sõnumi kõnealuste osalejate panuse tähtsusest.
The aim of that workshop was to exchange information concerning civilian crisis management-capability development, including best practices in the field of training, recruitment and the deployment of civilian crisis management personnel, and to identify areas for closer cooperation.
Nimetatud seminari eesmärk oli vahetada teavet tsiviilkriisiohjamise võimete arendamise, sealhulgas tsiviilkriisiohjamise personali koolituse, värbamise ja lähetamise parimate tavade kohta, ning teha kindlaks valdkonnad, milles tehakse tihedamat koostööd.
With the increase and development of civilian crisis management operations, more attention was given to the need for the training of civilian staff for crisis management operations.
Tsiviilkriisiohjamise operatsioonide arvu suurenemine ning nende areng on koondanud suurema tähelepanu kriisiohjamise operatsioonide tsiviilpersonali koolitamisele.
Many Member States participated actively in the EC Project on Training for Civilian Aspects of Crisis Management, considering it a very valuable additional element in the sense that it created a European forum for the exchange of views and best practices in the field of the EU's civilian crisis management.
Mitmed liikmesriigid osalesid aktiivselt EÜ kriisiohjamise tsiviilaspektide koolitusprojektis, pidades seda väga väärtuslikuks täiendavaks elemendiks, kuna sellega luuakse Euroopa foorum ELi tsiviilkriiside ohjamise alaste seisukohtade ja parimate tavade vahetamiseks.
As that project ended in June 2007, the European Commission is currently taking the necessary steps to ensure appropriate follow-up activities from 2008 onwards.
Kuna kõnealune projekt jõudis 2007. aasta juunis lõpule, on Euroopa Komisjon praegu astumas vajalikke samme, et tagada alates 2008. aastast sobivate järelmeetmete võtmine.
Member States and the staff in charge of ESDP missions were invited to take part in procurement training organised by the Commission.
Liikmesriike ja EJKP missioonidel vastavaid ülesandeid täitvaid ametnikke kutsuti osalema komisjoni korraldatud hankeid käsitleval koolitusel.
With a view to launching a new ESDP mission in Kosovo, the Council Secretariat carried forward work to coordinate pre-mission training for key mission personnel.
Võttes arvesse uue EJKP missiooni käivitamist Kosovos, jätkas nõukogu sekretariaat tööd, et koordineerida missiooni peamise tähtsusega isikkoosseisu liikmete missioonieelset koolitust.