natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– Evaluation of the results of the information and publicity measures in terms of visibility and awareness of the operational programmeand of the role played by the Community (only in the annual implementation report covering the year 2010 and the final report on implementation).
– Teavitamise ja avalikustamise meetmete hindamise tulemused seoses läbipaistvuse ja teadlikkusega rakenduskava ja ühenduse rollisuhtes (üksnes 2010. aasta rakendamisaruandes ja rakendamise lõpparuandes).
Any significant problems relating to the Compliance with the Community law which have been encountered in the implementation ofthe operational programme and the measures taken to deal with them.
Rakenduskava rakendamisel ilmnenud tõsised probleemid seoses ühenduse õiguse järgmisega ning nende lahendamiseks võetudmeetmed.
Summary of the implementation of the arrangements made ensuring demarcation and complementarity between the assistance fromthe EFF, the Structural Funds, the Cohesion Fund, and other existing financial instruments (Article 6(4) of Regulation (EC) No 1198/2006).
Kokkuvõte korralduste rakendamise kohta, mis tagavad EKFist, struktuurifondidest, Ühtekuuluvusfondist ja muudest ühenduse rahalistestvahenditest saadava abi eristamise ja vastastikuse täiendavuse (määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 6 lõige 4).
European Fisheries Fund 2007-2013 – Regulations
Euroopa Kalandusfond 2007–2013 – Määrused
The Common Fisheries Policy
Ühine kalanduspoliitika
A USER’S GUIDE
KASUTUSJUHEND
Manuscript completed in December 2008.
Käsikiri valmis detsembris 2008.
More information on the European Union is available on the Internet (http://europa.eu).
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saate Internetist„Europa“ serverist (http://europa.eu).
Fishing areas in the EU
Kalapüügipiirkonnad ELis
There are seven Regional Advisory Councils under the CFP.
Seitse piirkondlikku nõuandekomisjoni on loomiseks valmis.
Five arebased on geographically andbiologically coherent zones.
Viis põhinevad geograafiliselt ja bioloogiliselt ühtsetel tsoonidel.
The twoothers are based on the exploitationof certain stocks: pelagic stocks in Community waters (except in the Mediterranean and Baltic Seas),andhigh-sea fisheries outside Community waters.
Ülejäänud kaks teatavate kalavarude kasutamisel: pelaagilised varud ühenduse vetes (v.a Vahemeri ja Läänemeri) ning avamerepüük ühenduse vetest väljaspool.
North-western Waters RAC (Vb (Community waters), VI, VII)
Läänepoolsete vete põhjaosa RAC(Vb (ühenduse veed), VI, VII)
Pelagic Stocks RAC
Pinnalähedaste kalavarude RAC
X Azores XII North Azores XIVa East Greenland XIVb South-east Greenland
Barentsi meri Norra meri Teravmäed ja Karusaar Skagerrak ja Kattegat
VIa West Scotland (Clyde stock)VIb Rockall VIIa Irish Sea VIIb West Ireland VIIc Porcupine Bank VIId Eastern English Channel VIIe Western English Channel VIIf Bristol Channel VIIg South-east Ireland VIIh Little Sole VIIj Great Sole VIIk West Great Sole
VIa Clyde Lääne-Šotimaal (Clyde’i kalavarud)VIb Rockall VIIa Iiri meri VIIb Iirimaa vete lääneosa VIIc Porcupine’i madal VIId La Manche’i idaosa VIIe La Manche’i lääneosa VIIf Bristoli laht VIIg Iirimaa vete kaguosa VIIh Keldi mere lõunaosa VIIj Iirimaa edelaosa idapoolsed veed
Barents Sea Norwegian Sea Spitzbergen and Bear Island Skagerrak and Kattegat Sound Belt Baltic Sea Northern North Sea Central North Sea Southern North Sea Iceland Faroes
VIIk Iirimaa edelaosa läänepoolsed veed VIIIa Biskaia lahe põhjaosa VIIIb Biskaia lahe lõunaosa VIIIc Hispaania vete põhja- ja loodeosa VIIId Biskaia lahe keskosa VIIIe Biskaia lahe lääneosa IXa Portugali rannik IXb Portugali vete lääneosa X Assoorid XII Assooride põhjaosa XIVa Gröönimaa idaosa XIVb Gröönimaa kaguosa
How we manage our fisheries . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .2.
Kuidas me kalandust juhime?. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2.
Partners in sustainability: scientists . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .6.
Partnerid säästvuse alal: teadlased. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 136.
Planning for the long term . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Pikaajaline kavandamine. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15
Technical measures, targeted regulations . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Tehnilised meetmed ja suunatud määrused. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 178.
A fleet for the future . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .19
Tulevikulaevastik . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 199.
Controlling fisheries for the common good . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .10.
Kalanduse kontrollimine üldiseks hüvanguks. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21 10.
Fishing in wider waters: leaders on the international stage . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .12.
Kalapüük suurematel veekogudel: rahvusvahelise tasandi liidrid . . . . . . . . . . . . . . . . . 26 12.
Aquaculture in the EU . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Vesiviljelus Euroopa Liidus. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28 13.
Support for an industry in transition . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .14.
Üleminekujärgus tööstuse toetamine. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 30
Beyond the precautionary principle . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Enam kui ettevaatuspõhimõte . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 34
The way forward . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Edasised sammud. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Preface by Commissioner Borg: Redefining the Common Fisheries Policy for the
Volinik Joe Borgi eessõna: Ühise kalanduspoliitika uus määratlus 21.
This is not a uniquely European phenomenon.
Seda nähtust ei esine ainult Euroopas.
The fishingindustry is now a truly globalised business, and a similar pattern of events can be observed throughout the world.
Kalatööstus on praegu tõeliselt üleilmastunud ärivaldkond ning sarnaseid sündmusi võib näha kogu maailmas.
But it isalso a European problem, and a European solution can helpto meet the challenge of restoring the industry to sustainableprofitability, while preserving the diversity and vitality of ourfishing cultures and communities.
Kuid see on ka Euroopa probleem ning Euroopa lahendus võib aidata lahendada probleemi, mis seisneb tööstuse taastamises jätkusuutliku kasumlikkuse tasemele, säilitades samal ajal meie kalastuskultuuride ja -piirkondade mitmekesisuse ja elujõulisuse.
In doing so, we ought to remember one important characteristic of the Common Fisheries Policy.
Selle tegemisel me peaksime meeles pidama ühise kalanduspoliitika ühte olulist omadust.
Its aim has never beento impose a one-size-fits-all model of how Europe’s fishingindustries should be run.
Selle eesmärk ei ole kunagi olnud kehtestada kõikidele kehtiv ühtne mudel, kuidas peab Euroopa kalatööstust juhtima.
Instead, it seeks to establish thebasic framework within which diversity can be cultivated andconflict forestalled, on the basis of a number of common principles.
Ühine kalanduspoliitika algatati 1970ndatel, et hoida ära ja lahendada ELi liikmesriikide vahelisi vaidlusi kalavarude jagamise üle.
Launched in the 1970s to prevent and resolve disputesbetween the EU Member States over how to share resources,it now functions as the forum to define a common baseline forsustainable fishing and for allocating funds to support thegoals the EU and its Member States have chosen.
Praeguseks on sellest saanud avalik arutelu, et määrata kindlaks ühine lähtejoon säästvaks kalapüügiks ning rahaliste vahendite eraldamiseks, et toetada ELi ja selle liikmesriikide valitud eesmärke.
The story of the European Union is one of unity in diversity.The EU provides its Member States with the means to pooltheir influence, and present a united position in the world onmatters of great importance to our peace, prosperity and economic well-being.
Euroopa Liidu lugu räägib mitmekesisuse ühtsusest. EL annab oma liikmesriikidele vahendid nende mõju ühendamiseks ning maailmas ühtse arvamuse esitamiseks küsimustes, mis on meie rahu, õitsengu ja majandusliku heaolu seisukohalt väga olulised.
But it does so without flattening out thedifferences between its Member States and its regions:instead, it seeks to preserve the diversity of their cultures andtheir traditions.
Samas teeb EL seda liikmesriikide ning nende piirkondade vahel esinevaid erinevusi maha surumata, vaid püüdes säilitada nende kultuuride ja traditsioonide mitmekesisuse.
The Common Fisheries Policy therefore does not represent a fixed body of rules.
Seega ei ole ühine kalanduspoliitika kindlaksmääratud eeskirjade kogum.
It is rather a work in progress that hasto adapt to changing biological and political circumstances.All major decisions in this context are taken by Member States’ governments in Council after consultation with the Members of the European Parliament.
Pigem on see käimasolev töö, mida peab kohandama muutuvate bioloogiliste ja poliitiliste asjaoludega. Antud kontekstis võtavad olulisi otsuseid vastu liikmesriikide valitsused nõukogus pärast nõupidamist Euroopa Parlamendi liikmetega.
Every measure proposed is based on substantial input from independent expertsand stakeholders’ representatives.
Iga ettepandud meede põhineb sõltumatute ekspertide ja sidusrühmade esindajate olulisel panusel.
The same is true of the Common Fisheries Policy.
Sama kehtib ka ühise kalanduspoliitika kohta.
The EUfishing industry is one of the most varied in the world.
ELi kalatööstus on üks mitmekesisemaid tööstusharusid maailmas.
The European fleet ranges from the factory trawler fishing for Arctic cod in a force nine gale to the 30-foot longliner catchingsardines in calm waters a few miles from the Adriatic coast,and the purse seiner chasing tuna through the tropical heat ofthe Indian Ocean.
Euroopa laevastikku kuulub näiteks tuule tugevuse skaala järgi üheksapallises tormis harilikku jääturska püüdev kalatöötlemistraaler või siis mõne meremiili kaugusel Aadria mere rannikust rahulikel vetel sardiine püüdev üheksameetrine õngepüügilaev ning India ookeani troopilises kuumuses tuuni püüdev seiner.
The Common Fisheries Policy has to getthe measure of a sector which extends from the private recreational fisherman at one extreme, to multi-million-euro listedcompanies at the other, and which covers the entire marketchain, from the point of capture, through landing, transport,processing and distribution, to final sale.
Ühise kalanduspoliitika raames tuleb kehtestada sektori meede, mis laieneb nii eraisikust harrastuskalurile kui ka mitme miljoni euroga börsil esindatud äriühingutele ning mis hõlmab tervet turuahelat alates püüdmisest, lossimisest, veost, töötlemisest ja turustamisest kuni lõppmüügini välja.
I believe that we have every reason to preserve this diversity aswe move into the 21st century.
Kui mind nimetati 2004. aastal Euroopa Komisjoni kalanduse ja merenduse volinikuks, oli ühine kalanduspoliitika optimistlike muudatuste seisundis.
Fishing is not only an economicactivity, it is also a way of life.
2002. aastal oli ette võetud suur reform ning paljusid selle tagajärgi töötati ikka veel läbi.
Closely tied to the unique characteristics of different marine ecosystems, it is central to theidentity and prosperity of many coastal communities.
Sellest ajast saadik on mul olnud hea meel olla juhiks mitme algatuse elluviimisel, mis minu arvates muudavad tulevikus Euroopa kalanduse säästvamaks, kui see on olnud viimastel aastatel.
When I was appointed European Commissioner for Fisheriesin 2004, the Common Fisheries Policy was in a state ofoptimistic turmoil.
Praegu on meil rohkem varusid, kui pikaajaliste kavade alusel majandatakse.
A major reform had been undertaken in2002,and many of its consequences were still being workedthrough.
Samuti on meil säästvuse seisukohalt selgemad bioloogilised suunad.
Since then, I have had the satisfaction of guiding torealisation a number of initiatives which I believe will make European fisheries more sustainable in the future than theyhave been in the recent past.
Ning eelkõige me oleme poliitika kujundamise protsessi kaasanud sidusrühmi põhjalikumalt kui kunagi varem.
Today, we have more stocks thatare managed under longterm plans.
Ma usun, et meil on 21. sajandisse liikudes palju põhjuseid selle mitmekesisuse säilitamiseks.
We also have clearerbiological targets for sustainability.
Kalapüük ei ole üksnes majandustegevus, see on ka elulaad.
And, above all, we haveinvolved stakeholders more closely than ever before in thepolicy-making process.
Olles tihedalt seotud mere erinevate ökosüsteemide ainulaadsete omadustega, on see paljude rannaäärsete kogukondade omapära ja edukuse oluliseks keskpunktiks.
Nevertheless, despite these advances, the majority of commercial fish stocks in EU waters continue to give cause forconcern.
Siiski on sellel edukusel nüüd ees mitu rasket ülesannet.
In 2007, independent fisheries scientists assessed thecondition of 33 of Europe’s most important commercial fishstocks, and concluded that 29 (some 88% of them) were overfished.
Kuna kalu ja kalatooteid tarbitakse tänapäeval kogu Euroopas rohkem kui kunagi varem, on uus tehnika ja kaubandusstruktuurid, mis on võimaldanud täita seda nõudluse kasvu, põhjustanud samuti püügisurve tohutu tõusu Euroopa vetes.
This compares with the situation outside the EU as
Selle tagajärjel on mitu kalavaru ülepüütud ning ohus on ökosüsteemid, mille lahutamatuks osaks need varud on.
Yet that prosperity now faces many challenges.
Hoolimata nimetatud edusammudest annab enamik kaubanduslikest kalavarudest ELi vetes jätkuvalt põhjust muretsemiseks.
While fish andfish products are today more widely consumed across Europethan ever before, the new techniques and commercial structures which have made it possible to meet that growth indemand have also led to a massive increase in fishing pressurein European waters.
2007. aastal hindasid sõltumatud kalandusteadlased 33 Euroopa kõige olulisema kaubandusliku kalavaru seisundit ning leidsid, et 29 (umbes 88 %) neist kannatab ülepüügi all.
As a result, many fish stocks are overexploited, and the ecosystems of which they are an integralpart are under threat.
ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) aruande kohaselt on see võrreldav väljaspool ELi
21st century reported by the FAO, where the global average is 25% of stocksbeing overfished.
sajandil valitseva olukorraga, kus üleilmne ülepüütud kalavarude keskmine on 25%.
Yet, despite these warning signs, decisions oncatch levels remain dominated by shortterm thinking,and thecatching capacity of the European fleet remains more thantwice what is needed to harvest our own fish stocks sustainably.
Hoolimata nendest ohumärkidest valitseb püüginormide kohta tehtud otsustes lühiajaline mõtlemisviis ning Euroopa laevastiku püügivõimsus on rohkem kui kaks korda nii suur, kui on vaja meie kalavarude säästvaks püüdmiseks.
loops and virtuous circles to be explored here.
Siinkohal on palju positiivseid tagasisideahelaid ning mõjuringe, mida uurida.
But we need tokeep an open mind when we engage with this more joined-upapproach to policy making.
Ent me peame olema avatud meelega, kui tegeleme ühisema lähenemisega poliitika kujundamisele.
We also need to be aware of thenew obligations which come with it, and which will impact onour fisheries sector.
Ma usun, et kalandusel on positiivne roll merestrateegia raamdirektiivi eesmärkide elluviimisel.
I believe that fisheries have a positive roleto play in realising the goals of the Marine Strategy Framework Directive, which obliges Member States to ensure thegood environmental status of the seas under their jurisdictionby 2021.
See strateegia kohustab liikmesriike tagama nende volialas asuva mere hea keskkonnaseisundi aastaks 2021.
And the benefits will not be all one way, either: thehealthier our seas, the more resilient our fish stocks should be,and so the more profitable our fishing industry.
Kasutegurid ei ole samuti ainult ühesuunalised: mida rikkumatumad on meie mered, seda jätkusuutlikumad peaksid olema meie kalavarud ning seega on meie kalatööstus palju kasumlikum.
This is bad news for the fish and for marine biodiversity.
See on halb uudis nii kalade kui ka mere bioloogilise mitmekesisuse jaoks.
It isalso bad news for fishers, and for all the associated industrieswhich depend upon the wild capture sector.
Samuti on see halb uudis kalurite jaoks ning kõikide seonduvate tööstusharude jaoks, mis sõltuvad loodusliku kalapüügi sektorist.
Shrinking catches,rising costs and the need to travel further and fish longer to catchfewer and often less valuable fish mean that, in some sectors ofthe industry, many boats now operate at, or close to, a loss.
Vähenevad püügid, suurenevad kulud ja vajadus sõita kaugemale ning kalastada kauem, et püüda vähem ja tihti ka madalama väärtusega kalu tähendab seda, et mõnes tööstussektoris tegutsevad paljud laevad praegu kahjumiga või kahjumile lähenedes.
Promoting aquaculture is certainly an important alternative,which deserves our full support through appropriate regulatory measures, awareness-building and market measures, aswell as with the help of targeted financial support.
Vesiviljeluse edendamine on kindlasti oluline alternatiiv, mis on ära teeninud meie täieliku toetuse kohaste reguleerivate meetmete, teadlikkuse tõstmise ning turumeetmete kaudu ning samuti sihtotstarbelise rahalise toetuse abil.
I welcomethe increasingly important role that aquaculture is playing inthe EU and beyond, but it will be a long time, if ever, until itcould make up the shortfall in supply.
Mul on hea meel tervitada järjest olulisemat rolli, mida vesiviljelus ELis mängib, ning lisaks võib see tasa teha puuduse nõudluse osas, ent selleni läheb veel väga kaua aega, kui me seda üldse kunagi näeme.
Above all, the forthcoming reform of the Common Fisheries Policy, which we are now preparing, will require the activeparticipation of all those who may be affected by its outcome.Fisheries management in Europe, at regional, national and EU level, is increasingly driven by knowledge and advice generated from the bottom up.
Eelkõige on ühise kalanduspoliitika eelseisva reformi puhul, mida me praegu ette valmistame, vaja kõigi nende isikute aktiivset osalust, keda selle tulemus võib mõjutada. Kalanduse juhtimist Euroopas nii piirkondlikul, riiklikul kui ka ELi tasandil, ajendavad järjest enam teadmised ning alt-üles-lähenemisviisi raames esitatud nõuanded.
The review process we havelaunched will likewise require not only extensive consultationwith stakeholders, but also broadbased public support, if itis to produce a fisheries management framework which iscapable of putting the common good before narrower nationaland/or sectoral interests.
Meie käivitatud läbivaatamise protsessi käigus ei ole samamoodi vaja üksnes laialdast nõupidamist sidusrühmadega, vaid ka laiaulatuslikku avalikkuse toetust, kui sellega soovitakse luua kalanduse juhtimisraamistik, mis on suuteline asetama üldise hüvangu ettepoole kitsamatest riiklikest ja/või sektori huvidest.
In view of the poor situation of many fish stocks it is bothjustified and understandable that many people are callingfor a decisive change in the way fisheries are managed, bothat Member State and at European level.
Mitme kalavaru kehva olukorda arvesse võttes on õigustatud ja mõistetav, et paljud inimesed nõuavad otsustavaid muudatusi kalanduse juhtimise viisides nii liikmesriikide kui ka Euroopa tasandil.
Against this background, I hope that this brochure will servea double purpose.
Eeltoodu taustal ma loodan, et käesolev brošüür täidab topelteesmärki.
On the one hand, it spells out and explainswhere we are today on the road to sustainable fisheries in Europe, and how the management framework of the Common Fisheries Policy functions at present.
Ühelt poolt nimetatakse ja selgitatakse brošüüris seda, kus me praegu asume oma teel Euroopa säästva kalanduse poole ning kuidas ühise kalanduspoliitika juhtimisraamistik praegu toimib.
But on the other hand, italso presents an open and frank account of the problems westill face, and the distance that still remains to be travelled.
Teiselt poolt esitatakse selles ka avatud ja aus ülevaade meie ees seisvatest probleemidest ning vahemaast, mis tuleb meil veel läbi käia.
I would warmly invite you to join us in defining the path thatwe will take in the future.
Ma kutsun teid meiega ühinema selle tee kindlaksmääramisel, mida mööda me hakkame tulevikus käima.
For whether you work in the sector,campaign for its reform, or simply eat the wonderful andnourishing produce which it provides – your contribution andsupport will be vital in defining the future of the Common Fisheries Policy.
Ei ole oluline, kas te töötate sektoris, korraldate reformikampaaniat või sööte lihtsalt neid imelisi ja toitvaid tooteid, mida see pakub – teie panus ja toetus on väga oluline ühise kalanduspoliitika tuleviku määratlemisel.
In 2008 the European Commission announced its intentionto launch a new root-and-branch review of the Common Fisheries Policy.
2008. aastal teatas Euroopa Komisjon oma kavatsusest käivitada ühise kalanduspoliitika uus põhjalik läbivaatus.
The Green Paper, which is currently beingprepared for publication later in 2009, will trigger a radicaland wide-ranging debate with our stakeholders and citizenson how Europe’s fisheries can best be managed to ensurethe maximum return to society over the long run.
Roheline raamat, mis on praegu koostamisel ja mis avaldatakse 2009. aastal, päästab valla radikaalse ja laiaulatusliku debati meie sidusrühmade ja kodanike vahel teemal, kuidas saaks Euroopa kalandust parimal viisil juhtida, et tagada maksimaalne pikaajaline kasu ühiskonnale.
The 2002reform gave the Common Fisheries Policy a new fundamentalorientation towards sustainability, but it did not foresee andpre-empt all the obstacles that lay in the way of achieving thisgoal, both at the economic and the institutional level.
2002. aasta reform andis ühisele kalanduspoliitikale uue kardinaalse suunitluse säästvuse poole, kuid selles ei ennetatud ega nähtud ette kõiki takistusi, mis on selle eesmärgi saavutamise teel nii majanduslikul kui ka institutsioonilisel tasandil.
If wewant to remove these obstacles, and create the conditions fora genuinely viable and sustainable EU fishing industry, thenwe need to be prepared to question every aspect of the way thecurrent system operates.
Kui me soovime need takistused kõrvaldada ning luua tingimused tõeliselt elujõuliseks ja säästvaks ELi kalatööstuseks, peame olema valmis kahtluse alla seadma igat aspekti praeguse süsteemi toimimise viisis.