natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For its part, the Guarantee Fund opposed the claim on the ground that Mr Wood failed to meet the criteria laid down in Article 706-3 of the Code de procédure pénale and relied on traditional caselaw of the Cour de cassation favourable to its view.
Garantiifond toetus seevastu oma analüüsis Cour de cassationi väljakujunenud kohtupraktikale, väites, et J. Wood ei täida Code de procédure pénale’i artiklis 706-3 sätestatud tingimusi.
It is against that background that the Compensation Board decided to stay proceedings and refer the following question to the Court of Justice:
Nendel asjaoludel otsustas Commission d’indemnisation des victimes d’infractions du tribunal de grande instance de Nantes menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
‘In the light of the general principle of nondiscrimination on grounds of nationality, set out in Article [12 EC], are the provisions of Article 706-3 of the French Code de procédure pénale compatible or not with Community law in that a citizen of the European Community, residing in France, the father of a child having French nationality who died outside [French] territory, does not have a right to compensation paid by the Fonds de Garantie on the sole ground of his nationality?’
„Kas Prantsuse Code de procédure pénale’i artikli 706-3 sätted on EÜ artiklist 12 tulenevat kodakondsuse alusel diskrimineerimise keelu üldpõhimõtet arvestades ühenduse õigusega kooskõlas, kui Prantsusmaal elavale Euroopa Liidu kodanikule, kelle Prantsuse kodanikust laps suri välismaal, ei maksta garantiifondi poolt hüvitist üksnes tema kodakondsuse tõttu?”
By the question referred the referring court essentially seeks to know whether Community law may be interpreted as meaning that it precludes legislation of a Member State which excludes nationals of other Member States who live and work in its territory from the grant of compensation intended to make good losses resulting from
Eelotsuse küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada seda, kas ühenduse õigusega on vastuolus liikmesriigi õigusakt, mille kohaselt ei maksta teise liikmesriigi kodanikele, kes elavad ja töötavad esimese riigi territooriumil,
WOOD offences against the person where the crime in question was not committed on the territory of that State, on the sole ground of their nationality.
WOOD üksnes nende isikute kodakondsuse tõttu hüvitist, et hüvitada väljaspool esimese liikmesriigi territooriumi toimepandud kuriteoga isikule tekitatud kahju.
In the main proceedings, according to the order for reference, Mr Wood, a British national, has exercised his right to freedom of movement for workers within the meaning of Article 39 EC or freedom of establishment within the meaning of Article 43 EC by living and working in France for more than 20 years.
Eelotsusetaotlusest nähtub, et Briti kodanik J. Wood on kasutanud põhikohtuasjas töötajate liikumisvabadust EÜ artikli 39 tähenduses või asutamisvabadust EÜ artikli 43 tähenduses, elades ja töötades Prantsusmaal üle 20 aasta.
Therefore, Mr Wood’s situation falls within the scope of application of the Treaty and he may rely on his right not to suffer discrimination by reason of his nationality.
Seega saab J. Woodi olukorrale kohaldada EÜ asutamislepingut ning ta saab niisiis tugineda kodakondsuse alusel mittediskrimineerimise õigusele.
It is in this regard settled caselaw that the principle of nondiscrimination requires that comparable situations must not be treated differently and that different situations must not be treated in the same way.
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt nõuab diskrimineerimiskeelu põhimõte, et sarnaseid olukordi ei käsitletaks erinevalt ja erinevaid olukordi ei käsitletaks ühtemoodi.
Such treatment may be justified only if it is based on objective considerations independent of the nationality of the persons concerned and is proportionate to the objective being legitimately pursued (see Case C-148/02 Garcia Avello [2003] ECR I-11613, paragraph 31, and the caselaw cited).
Selline kohtlemine on põhjendatud üksnes siis, kui see rajaneb objektiivsetel, asjaomase isiku kodakondsusest sõltumatutel ning õiguspäraselt saavutatava eesmärgi suhtes proportsionaalsetel kaalutlustel (vt 2. oktoobri 2003. aasta otsus kohtuasjas C-148/02: Garcia Avello, EKL 2003, lk I-11613, punkt 31 ja viidatud kohtupraktika).
In the main proceedings, Mr Wood, a British national, has lived for more than 20 years in France and lost his daughter in an accident which occurred outside the territory of the Community.
Põhikohtuasjas on Briti kodanik J. Wood elanud Prantsusmaal üle 20 aasta, kusjuures ta kaotas oma tütre liiklusõnnetuses, mis toimus väljaspool ühenduse territooriumi.
As regards the loss of his daughter and the resulting damage, Mr Wood is in a comparable situation to that of a person like his partner, Mrs Arraitz.
Tütre kaotamise ja sellest tuleneva kahju osas on J. Woodi olukord võrreldav tema abikaasa E. Arraitzi olukorraga.
Thus, under the national provision at issue in the main proceedings, the only aspect of their position regarding their right to compensation which differs is their nationality.
Põhikohtuasjas vaidluse all oleva siseriikliku sätte kohaselt muudab nende olukorra hüvitise saamise õiguse seisukohast erinevaks vaid kodakondsus.
Only Mrs Arraitz, because of her French nationality, has received compensation for the damage.
Üksnes E. Arraitz saab – oma kodakondsuse alusel – selle kahju eest hüvitist.
Thus, this difference in treatment, based expressly and solely on the nationality of Mr Wood, constitutes direct discrimination.
Seega on sellise erineva kohtlemise puhul, mis põhineb selgelt üksnes J. Woodi kodakondsusel, tegemist otsese diskrimineerimisega.
The French Government itself admits
Prantsuse valitsus tunnistab
Having regard to the foregoing considerations, the answer to the question referred must be that Community law precludes legislation of a Member State which excludes nationals of other Member States who live and work in its territory from the grant of compensation intended to make good losses resulting from offences against the person where the crime in question was not committed in the territory of that State, on the sole ground that they do not have the nationality of that State.
Eeltoodud kaalutlustel tuleb eelotsuse küsimusele vastata, et ühenduse õigusega on vastuolus liikmesriigi õigusakt, mille kohaselt ei maksta teise liikmesriigi kodanikele, kes elavad ja töötavad esimese riigi territooriumil, üksnes nende isikute kodakondsuse tõttu hüvitist, et hüvitada väljaspool esimese liikmesriigi territooriumi toimepandud kuriteoga isikule tekitatud kahju.
Community law precludes legislation of a Member State which excludes nationals of other Member States who live and work in its territory from the grant of compensation intended to make good losses resulting from offences against the person where the crime in question was not committed in the territory of that State, on the sole ground that they do not have the nationality of that State.
Ühenduse õigusega on vastuolus liikmesriigi õigusakt, mille kohaselt ei maksta teise liikmesriigi kodanikele, kes elavad ja töötavad esimese riigi territooriumil, üksnes nende isikute kodakondsuse tõttu hüvitist, et hüvitada väljaspool esimese liikmesriigi territooriumi toimepandud kuriteoga isikule tekitatud kahju.
Case C-312/07
Kohtuasi C-312/07
(Reference for a preliminary ruling from the Tribunal d’instance du XIe arrondissement de Paris)
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud tribunal d’instance du XIe arrondissement de Paris)
(Common Customs Tariff — Tariff classification — Combined Nomenclature — Camcorders — Explanatory notes — Body of legal rules)
Ühine tollitariifistik – Tariifne klassifitseerimine – Kombineeritud nomenklatuur – Salvestavad videokaamerad – Selgitavad märkused – Õiguslik staatus
Judgment of the Court (Seventh Chamber), 5 June 2008 . . . . . . . . . .
Euroopa Kohtu otsus (seitsmes koda), 5. juuni 2008 . . . . . . . . . . . . .
Preliminary rulings — Jurisdiction of the Court — Limits — Manifestly irrelevant questions (Art. 234 EC; Council Regulation No 2658/87, Annex I)
Eelotsuse küsimused – Euroopa Kohtu pädevus – Piirid – Ilmselgelt asjakohatud küsimused (EÜ artikkel 234; nõukogu määrus nr 2658/87, I lisa)
Common Customs Tariff — Tariff headings — Camcorders with DV-in function capable of being activated after customs clearance
Ühine tollitariifistik – Tariifirubriik – Salvestavad videokaamerad, mille „DV-in” funktsiooni saab aktiveerida pärast tollivormistust
Common Customs Tariff — Interpretation
Ühine tollitariifistik – Tõlgendamine
SUMMARY — CASE C-312/07
KOKKUVÕTE – KOHTUASI C-312/07
is also necessary, first, that, once activated, it functions in a manner similar to that of another camcorder whose DV-in function is active at the time of customs clearance and, second, that it functions independently.
peab videokaamera pärast aktiveerimist esiteks funktsioneerima analoogselt sellise videokaameraga, mille „DV-in” funktsioon on tollivormistuse ajal aktiivne ja teiseks peab see videokaamera funktsioneerima autonoomselt.
The existence of those conditions must be capable of being ascertained at the time of customs clearance.
Neile tingimustele vastavust peab saama kontrollida tollivormistuse ajal.
It is for the national court to establish whether those conditions are fulfilled.
Siseriiklik kohus peab andma hinnangu sellele, kas need tingimused on täidetud.
If those conditions are not fulfilled the camcorder must be classified under subheading 8525 40 91 of the Combined Nomenclature.
Kui tingimused ei ole täidetud, tuleb selline videokaamera klassifitseerida kombineeritud nomenklatuuri alamrubriiki 8525 40 91.
Where the national court has before it an application for remission of customs duty based on Article 239(1) of the Customs Code and must, on that basis, look for elements likely to constitute a specific circumstance arising from facts which imply neither deception nor obvious negligence on the part of the importer, the question of the legal scope of the explanatory notes to the Combined Nomenclature in Annex I to Regulation No 2658/87 on the tariff and statistical nomenclature and on the Common Customs Tariff is relevant.
Kui eelotsusetaotluse esitanud kohtule on saadetud tolliseadustiku artikli 239 lõike 1 alusel tollimaksude vähendamise taotlus ning ta peab sellega seoses uurima asjaolusid, mis võivad kujutada endast eriolukorda, mille on põhjustanud asjaolud, mille puhul importijat ei saa süüdistada pettuses või ilmses hooletuses, on määruse nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisas sisalduva kombineeritud nomenklatuuri selgitavate märkuste õigusliku staatuse küsimus asjakohane.
The question referred, which concerns the legal effect of amendments to those explanatory notes to the Combined Nomenclature, is thus admissible.
Sellest järeldub, et eelotsuse küsimus, mis puudutab kombineeritud nomenklatuuri selgitavate märkuste muudatuste õiguslikke tagajärgi, on vastuvõetav.
(see paras 25-27, operative part 1)
(vt punktid 25–27, resolutiivosa punkt 1)
(see paras 28, 32)
(vt punktid 28 ja 32)
The explanatory notes relating to subheading 8525 40 99, of the Combined Nomenclature in Annex I of Regulation No 2658/87 on the tariff and statistical nomenclature and on the Common Customs Tariff, published on 6 July 2001 and 23 October 2002, are interpretative in character and do not have legally binding force.
Määruse nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisas sisalduva kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused, mis on seotud alamrubriigiga 8525 40 99 ja mis avaldati 6. juulil 2001 ja 23. oktoobril 2002, on oma olemuselt tõlgendavad ja ei ole õiguslikult siduvad.
They are in accordance with the wording of the Combined Nomenclature and do not alter its scope.
Need on kombineeritud nomenklatuuri sõnastusega kooskõlas ja ei muuda selle ulatust.
It follows that the adoption of a new classification regulation, as opposed to interpreting the existing regulation, was not necessary.
Sellest tuleneb, et uue klassifitseerimist reguleeriva määruse – mida eelistada kehtiva määruse tõlgendamisele – vastuvõtmine ei olnud vajalik.
A camcorder may be classified under subheading 8525 40 99 of the Combined Nomenclature in Annex I to Regulation No 2658/87 on the tariff and statistical nomenclature and on the Common Customs Tariff only if the function for recording images and sounds from sources other than the integrated camera or microphone (DV-in function) is active at the time of customs clearance or if, even though the manufacturer did not intend to promote that characteristic, that function may be activated subsequently by simple modification of the apparatus by a user who does not have special skills, without modification of the camcorder’s hardware.
Salvestava videokaamera saab klassifitseerida määruse nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisas sisalduva kombineeritud nomenklatuuri alamrubriiki 8525 40 99 ainult siis, kui muust allikast kui integreeritud kaamerast või mikrofonist tuleva pildi või heli salvestamise funktsioon („DV-in” funktsioon) on tollivormistuse ajal aktiivne või siis, kui pärast tollivormistust saab selle funktsiooni aktiveerida eriteadmisteta kasutaja seadme lihtsa manipulatsiooni teel videokaamera riistvara muutmata, isegi kui tootja ei ole seda omadust esile toonud.
Where the camcorder is activated subsequently, it
Hilisema aktiveerimise korral
(see paras 28, 37, operative part 2)
(vt punktid 28 ja 37, resolutiivosa punkt 2)
REFERENCE for a preliminary ruling under Article 234 EC, from the Tribunal d’instance du XIe arrondissement de Paris (France), made by decision of 23 January 2007, received at the Court on 6 July 2007, in the proceedings
Kohtuasjas C-312/07, mille ese on EÜ artikli 234 alusel Tribunal d’instance du XIe arrondissement de Paris’ (Prantsusmaa) 23. jaanuari 2007. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus
THE COURT (Seventh Chamber), composed of U. Lõhmus, President of the Chamber, J. Klučka and P. Lindh (Rapporteur), Judges,
EUROOPA KOHUS (seitsmes koda), koosseisus: koja esimees U. Lõhmus, kohtunikud J. Klučka ja P. Lindh (ettekandja),
Advocate General: V. Trstenjak, Registrar: H. von Holstein, Deputy Registrar, having regard to the written procedure and further to the hearing on 6 March 2008, after considering the observations submitted on behalf of:
KOHTUOTSUS 5.6.2008 – KOHTUASI C-312/07 kohtujurist: V. Trstenjak, kohtusekretär: abikohtusekretär H. von Holstein, arvestades kirjalikus menetluses ja 6. märtsi 2008. aasta kohtuistungil esitatut, arvestades kirjalikke märkusi, mille esitasid:
— JVC France SAS, by F. Goguel and F. Foucault, avocats,
– JVC France SAS, esindajad: advokaadid F. Goguel ja F. Foucault,
— the Commission of the European Communities, by J.-P. Keppenne and S. Schønberg, acting as Agents, having decided, after hearing the Advocate General, to proceed to judgment without an opinion,
– Euroopa Ühenduste Komisjon, esindajad: J.-P. Keppenne ja S. Schønberg, arvestades pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada kohtuasi ilma kohtujuristi ettepanekuta,
JVC FRANCE gives the following
JVC FRANCE on teinud järgmise otsuse
The reference has been made in the course of proceedings between JVC France SAS (‘JVC’) and the Administration des Douanes (French Customs authorities) in respect of customs duties which the Administration des Douanes are claiming from JVC and which relate to the importing of digital camcorders originating in Japan and Singapore.
Eelotsusetaotlus on esitatud JVC France SAS (edaspidi „JVC”) ja Prantsuse tolliameti vahelises kohtuvaidluses tollimaksu üle, mida viimane nõuab JVC-lt seoses Jaapanist ja Singapurist pärit digitaalsete salvestavate videokaamerate importimisega.
The Customs Code
Tolliseadustik
Article 220(1) of Council Regulation (EEC) No 2913/92 of 12 October 1992 establishing the Community Customs Code (OJ 1992 L 302, p. 1) (‘the Customs Code’) states as follows:
Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, lk 1; ELT eriväljaanne 02/04, lk 307; edaspidi „tolliseadustik”), artikli 220 lõige 1 on sõnastatud järgmiselt:
That time-limit may be extended in accordance with Article 219.’
Tähtaega võib kooskõlas artikliga 219 pikendada.”
Article 239 of that code states:
Tolliseadustiku artikkel 239 täpsustab:
Import duties or export duties may be repaid or remitted in situations other than those referred to in Articles 236, 237, and 238:
Impordi- või eksporditollimaksu võib tagasi maksta või vähendada muudes kui artiklites 236, 237 ja 238 nimetatud juhtudel:
— to be determined in accordance with the procedure of the committee;
– mis määratakse kindlaks kooskõlas komiteemenetlusega,
— resulting from circumstances in which no deception or obvious negligence may be attributed to the person concerned.
– mille on põhjustanud asjaolud, mille puhul asjaomast isikut ei saa süüdistada pettuses või ilmses hooletuses.
The situations in which this provision may be applied and the procedures to be followed to that end shall be defined in accordance with the Committee procedure.
Olukorrad, mille puhul seda sätet võib kohaldada ja kord, mida tuleb järgida, määratakse kooskõlas komiteemenetlusega.
Repayment or remission may be made subject to special conditions.
Tollimaksu tagasimaksmiseks või vähendamiseks võib kehtestada eritingimused.
Duties shall be repaid or remitted for the reasons set out in paragraph 1 upon submission of an application to the appropriate customs office within 12 months from the date on which the amount of the duties was communicated to the debtor.
Tollimaks makstakse tagasi või vähendatakse lõikes 1 ettenähtud põhjustel taotluse alusel, mis tuleb esitada asjakohasele tolliasutusele kaheteistkümne kuu jooksul arvestades kuupäevast, kui tollimaksu summa võlgnikule teatati.
However, the customs authorities may permit this period to be exceeded in duly justified exceptional cases.’
Toll võib seda tähtaega piisavalt põhjendatud erandjuhtudel pikendada.”
The CN, established by Regulation No 2658/87, is based on the international Harmonised Commodity Description and Coding System (‘the HS’) drawn up by the Customs Cooperation Council, now the World Customs Organisation, and established by the International Convention concluded at Brussels on 14 June 1983 and approved on behalf of the Community by Council Decision 87/369/EEC of 7 April 1987 (OJ 1987 L 198, p. 1).
Määrusega nr 2658/87 kehtestatud KN tugineb kaupade kirjeldamise ja kodeerimise ülemaailmsele harmoneeritud süsteemile (edaspidi „HS”), mille töötas välja Tollikoostöö Nõukogu, nüüd Maailma Tolliorganisatsioon, ning mis jõustati 14. juunil 1983 Brüsselis sõlmitud rahvusvahelise konventsiooniga ja kiideti ühenduse nimel heaks nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsusega 87/369/EMÜ (EÜT L 198, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 288).
The CN takes six-digit headings and subheadings from the HS, only the seventh and eighth digits forming subdivisions that are specific to it.
KN-iga on üle võetud HS-i rubriigid ja kuuekohalised alamrubriigid, ainult seitsmes ja kaheksas number tähistavad KN-i enda alljaotisi.
Section XVI, in Part Two of the CN, contains Chapter 85, entitled ‘Electrical machinery and equipment and parts thereof, sound recorders and reproducers, television
KN-i teise osa XVI jaotises on grupp 85 „Elektrimasinad ja -seadmed, nende osad; helisalvestus- ja taasesitusseadmed, telepildi ja -heli salvestus- ja taasesitusseadmed, nende osad ja tarvikud”.
Subheading 8525 40, entitled ‘Still image video cameras and other video cameras; digital cameras’ contains subheading 8525 40 91, entitled ‘Other video camera recorders: Only able to record sound and images taken by the television camera’ and subheading 8525 40 99, entitled ‘Other video camera recorders: Other’.
Alamrubriigis 8525 40 „videofotoaparaadid ja muud salvestavad videokaamerad; digitaalkaamerad” sisalduvad alamrubriik 8525 40 91 „muud salvestavad videokaamerad: võimelised salvestama üksnes telekaamerast tulevat heli ja pilti” ning alamrubriik 8525 40 99 „muud salvestavad videokaamerad: muud”.
The wording of subheadings 8525 40 91 and 8525 40 99 is identical in Regulations No 2261/98, No 2204/1999, No 2263/2000, No 2031/2001.
Tuleb täpsustada, et alamrubriikide 8525 40 91 ja 8525 40 99 sõnastus määrustes nr 2261/98, nr 2204/1999, nr 2263/2000 ja nr 2031/2001 on identne.
The camcorders classified under subheading 8525 40 91 are subject to a customs duty of 4.9%, while for camcorders under subheading 8525 40 99 it is 14%.
Alamrubriiki 8525 40 91 klassifitseeritud salvestavatelt videokaameratelt tuleb tasuda tollimaksu 4,9 protsenti, samas kui alamrubriiki 8525 40 99 kuuluvatelt salvestavatelt videokaameratelt tasumisele kuuluva tollimaksu määr on 14 protsenti.
The explanatory notes
Selgitavad märkused
The Commission of the European Communities publishes in the Official Journal of the European Union, at regular intervals, explanatory notes to the CN.
Euroopa Ühenduste Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas regulaarsete ajavahemike järel kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused.
‘others
„muud
This subheading covers apparatus combinations consisting of a video camera and a video recording or reproducing apparatus (so-called “camcorders”) for the recording not only of images taken by the camera but also of television programmes.
Sellesse alamrubriiki kuuluvad seadmete kombinatsioonid, milles on videokaamera ja videosalvestus- või videotaasesitusseadmed (nn salvestavad helivideokaamerad), mis ei salvesta üksnes kaameraga võetud pilte, vaid ka teleprogramme.
The images thus recorded can be reproduced by means of an external television receiver.
Selliselt salvestatud pilte saab taasesitada eraldi teleri abil.
However, “camcorders” with which only the images taken by the video camera can be recorded and reproduced by means of an external television receiver fall within subheading 8525 40 91.’
Salvestavad helivideokaamerad, millega saab salvestada üksnes kaameraga võetud pilte ja taasesitada neid eraldi teleri abil, klassifitseeritakse alamrubriiki 8525 40 91.”
The explanatory notes were amended following a Commission notice of 6 July 2001 (OJ 2001 C 190, p. 10).
Selgitavaid märkusi muudeti komisjoni 6. juuli 2001. aasta teatisega (EÜT C 190, lk 10).
‘This subheading also includes “camcorders” in which the video input is obstructed by a plate, or in another way, or in which the video interface can be subsequently activated as video import by means of software.
„Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka salvestavad helivideokaamerad, milles videosisend on plaadiga või muul viisil suletud või milles videoliidest saab hiljem tarkvara abil videosignaali sisestamiseks aktiveerida.
The apparatus is nevertheless designed to record TV programmes and other externally incoming video signals.’
Seadmed on sellest hoolimata kavandatud teleprogrammide ja muude väljastpoolt tulevate videosignaalide salvestamiseks”.
Following a Commission notice of 23 October 2002 (OJ 2002 C 256, p. 1), the last sentence of that text was slightly amended:
Selle sõnastuse viimast lauset muudeti pisut komisjoni 23. oktoobri 2002. aasta teatisega (EÜT C 256, lk 1): või muude väljastpoolt tulevate videosignaalide
‘… TV programmes or other externally incoming video signals’.
„[…] teleprogrammide salvestamiseks”.
Following an investigation, the Administration des Douanes disputed the tariff classification used by JVC when importing digital camcorders in two categories originating in Japan and Singapore.
Läbiviidud uurimise tulemusena vaidlustas tolliamet tariifse klassifikatsiooni, mida JVC kasutas kahes kategooria Jaapanist ja Singapurist pärit salvestavate digitaalsete videokaamerate importimisel.
By a first notice of 11 October 2002, the customs officers recorded that between 29 June 1999 and 23 July 2001 JVC had imported camcorders with an enabled digital input/output terminal (‘DV in/out’).
Esimeses protokollis, mis koostati 11. oktoobril 2002, tuvastasid tolliametnikud, et ajavahemikus 29. juuni 1999 kuni 23. juuli 2001 oli JVC importinud salvestavaid videokaameraid, millel oli aktiveeritud „DV-in/out”-sisend ja -väljund.