natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Regardless of the economic options chosen by Member States and the rate of transition which they decide on, it isclear that the fisheries sector will need support during thisdifficult period.
Olenemata sellest, millised on liikmesriikide valikudkasutatavate majandusstrateegiate ja ülemineku tempo osas,on selge, et kalandussektorit tuleb selle keerulise etapi ajaltoetada.
The European Fisheries Fund (EFF), which willbe operational from 2007, can help Member States financethe gradual restructuring of the sector which currently suffersfrom overcapacity.
Selleks on liikmesriikide käsutuses alates 2007.aastast toimiv Euroopa Kalandusfond (EFF), mis võimaldabrahastada praegu ülemääraselt suure tootmisvõimsusegasektori järkjärgulist ümberstruktureerimist.
Many measures are eligible for EFF aid: for example, scrapping and recategorisation of vessels, occupational retraining plans, the development of alternativeeconomic activities, etc.
EFFi vahenduselrahastatavad meetmed on mitmekesised: need hõlmavadtoetusi laevade lammutamiseks ja ümberkohandamiseks,kutsealase ümberõppe kavasid, alternatiivsetemajandusharude loomist jne.
MSY was first declared a global objective at the 1992 Earth Summit in Rio de Janeiro. But it was at the World Summit on Sustainable Development in Johannesburg that the participatingcountries made a commitment to see this objective achieved.
Maksimaalne jätkusuutlik saagikus on ülemaailmne eesmärkjuba alates 1992. aasta Rio de Janeiro maailma tippkohtumisest,kuid alles säästvale arengule pühendatud Johannesburgi tippkohtumisel võtsid osalevad riigid endale kohustuse see eesmärk saavutada.
At the close of the summit, these countries – which include allthe EU Member States – subscribed to a series of concretecommitments listed in a ‘Plan of Implementation’.
Kõnealusel tippkohtumisel kirjutasidosalevad riigid, sealhulgas kõik Euroopa Liidu liikmesriigid, allamitmele konkreetsele kohustusele, mis koondati kokku ühtsekstegevuskavaks.
Point 31 ofthe plan deals with fisheries.
Kõnealuse tegevuskava punkt 31 käsitlebkalandust.
Among other commitments, thecountries agreed to ‘maintain or restore stocks to levels thatcan produce the maximum sustainable yield with the aim ofachieving these goals for depleted stocks on an urgent basisand where possible not later than 2015.’
Osalevad riigid võtavad endale muu hulgas kohustuse„säilitada või taastada varud tasemeni, mis suudab andamaksimaalset jätkusuutlikku saaki, eesmärgiga saavutada needsihid kahanenud varude osas kiiresti ja kus võimalik, mitte hiljemkui aastaks 2015“.
The European Unionintends to do everything it can to meet this commitment.
Euroopa Liit kavatseb võtta kõik vajalikudmeetmed selle kohustuse täitmiseks.
MSY offers the European Union fisheries sector an opportunityto reverse its economic decline for good.
Maksimaalne jätkusuutlik saagikus on Euroopa Liidukalandussektorile võimalus pääseda lõplikultmajanduslangusest.
Today, the Commission is proposing a way to resolve the problem ofoverfishing and give companies the chance to become moreprofitable by exploiting healthy and abundant stocks.
Komisjon pakub lahenduse ülepüügigaloodud olukorra parandamiseks ja selleks, et andaettevõtetele võimalus taastada oma majanduslik tulusus,kasutades tasakaalustatud ja piisavaid kalavarusid.
The price to pay for this return to prosperity is a transitionperiod which will provide time for stocks to regain optimumproductivity and for the sector to restructure.
Selleheaoluperioodi taastumise hind on aga üleminekuperiood,mis võimaldab asjaomastel kalavarudel taastada optimaalsetaastootmise taseme ja korralda ümber majandussektoritoimimine.
The role ofpublic authorities will be to support fishermen and vesselowners through this difficult period.
Sellel keerulisel ajajärgul on riiklike ametiasutusteülesanne toetada kalureid ja püügilaevade omanikke.
A regional approach in Europe e
kalandus ja a k v
8 out of 10 stocks are overfished
Kaheksa kalavaru puhul kümnest on tegemist ülemäärase püügiga
The International Council for the Exploration of the Sea (ICES)recently studied the condition of certain European stocks.Result: 8 out of 10 stocks analysed are not being managedwith a view to eventually achieving the maximum sustainableyield.
Iga pikaajalise kava puhul korraldatakse mõju-uuring, et riiklikelametiasutustel oleks selge ülevaade võetavate meetmetega kaasneda võivatest majanduslikest ja sotsiaalsetest tagajärgedest.
Indeed, certain catches are up to five times what theyshould be under an MSY approach.
See võimaldab liikmesriikidel teha kavade elluviimise kohtateadmistel põhinevaid otsuseid.
Each longterm plan will be accompanied by an impact study,so that the public authorities have a clear view of its possiblesocial and economic consequences.
Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) korraldas hiljaaegu uuringu teatavate Euroopa kalavarude kasutamistingimuste kohta.
These are closely relatedto regional factors, such as the composition of the fleet, theproportion of overfished stocks in the waters concerned, thearea's level of economic dependency on fisheries, the financialhealth of the sector, etc.
Tulemus: kümnest uuritud kalavarust kaheksat ei kasutata sellistel tingimustel, mis võimaldaks mingil hetkelsaavutada maksimaalset jätkusuutlikku saagikust.
Each plan will therefore bediscussed with the Regional Advisory Council concerned whoare fully aware of all the relevant facts.
Mõningatevarude puhul on püügisurve kuni viis korda suurem sellest, misvõimaldaks kasutada maksimaalset jätkusuutlikku saagikust.
Estimated landings of demersal species in EU waters
Ühenduse vetes lossitavate põhjalähedasteliikide eeldatavad kogused
West of Scotland – demersal species (except anglerfish)
Lääne-Šotimaa – põhjalähedased liigid (välja arvatud Euroopa merikurat)
Skagerrak and Kattegat – demersal species (except plaice)
Skagerrak ja Kattegat – põhjalähedased liigid (välja arvatud Atlandi merilest)
North Sea – demersal species
Põhjameri – põhjalähedased liigid
Irish Sea, Celtic Sea, Bay of Biscay and English Channel – demersal species
Iiri meri, Keldi meri, Biskaia laht ja Inglismaa rannik – põhjalähedased liigid
Baltic Sea – cod and flatfishes
Läänemeri – tursk ja lestalised
The Commission proposes to raiselevels for de minimisaid
Komisjon teeb ettepaneku suurendada vähese tähtsusega abisid
The Commission proposes to set a higher ceiling for de minimisaid granted by Member States tocompanies in the fisheries and aquaculture sector.
Komisjon teeb ettepaneku suurendada liikmesriikidepoolt kalandus- ja akvakultuuri ettevõtetele antava vähese tähtsusega abi maksimaalsuurust.
The level would be raised from EUR 3 000 to EUR 30 000 per beneficiary per threeyear period, and itsmaximum total amount would increase from 0.3 % to 2.5 % of the sector's national output.
Uus maksimaalne suurus tõuseks praeguselt 3 000 eurolt 30 000 euroni ühe abisaaja kohta kolmeaasta jooksul ning abi kogusumma tõuseks 0,3 protsendilt 2,5 protsendini antud sektoririiklikust käibest.
Experiencegained with the previous ceiling has shown that up to these levels public aid is deemed not to distortcompetition in the fisheries sector and that the Member States' individual margin of manoeuvre can thus be extended.
Varasemast korraldusest saadudkogemus näitab, et kuni selle maksimumsummani ei too riigiabi kaasa konkurentsi kahjustamistkalandussektoris ning liikmesriikidepoolsetetoimingute ulatust on seetõttu võimalik suurendada.
Deminimisaid is state aid that can be granted to privatecompanies without the obligation of prior notification to
Seega võib liikmesriikanda sellest piirsummast väiksemaid abisid, teavitamatasellest komisjoni, kelle ülesanne on jälgida Euroopa ühise turu nõuetekohast toimimist.
The ceiling for de minimisaid has been raised from EUR 3 000 to EUR 30 000 per beneficiary per threeyear period.
Uuekspiirsummaks saab senise 3 000 euro asemel 30 000 eurot ühe abisaajakohta kolme aasta jooksul.
But not for the fleet
Ei ole kohaldatav laevastiku suhtes
The first European Union regulation that determined themodalities for de minimisaid to the agriculture and fisheriessectors dates from 2004.
2004. aastal võttis Euroopa Liit vastu esimese määruse,millega määrati kindlaks vähese tähtsusega abide andmisekord põllumajanduses ja kalanduses.
For both sectors the ceiling for notification was set at EUR 3 000 per company over a threeyear period, as long as the total amount of aid granted by the Member State did not exceed 0.3 % of the national outputof the fisheries or agriculture sector of the Member Stateconcerned.
Kõnealuse kahevaldkonna puhul määrati kindlaks, et teatamiskohustus algab summast 3 000 eurot ühe ettevõtte kohta kolme aasta jooksul eeldusel, et liikmesriigi antava abi kogusummaei ületa 0,3 protsenti asjaomase liikmesriigi kalanduse või põllumajanduse riiklikust kogukäibest.
Nonetheless, the Commission has proposed to exclude aid intended to enhance fleet capacity, in line with the regulations on allocation of European aid fromthe new European Fisheries Fund.
Ajavahemikul 2004–2006võis Prantsusmaa eraldada kalandusettevõtetele antavateabide eelarvesse 11 073 300 eurot, ületamata seejuuresabisummat 3 000 eurot ettevõtte kohta.
It is therefore unacceptable for public aid to finance an increasein fishing capacity.
Seejuures tulebmärkida, et kõnealuseid abisid ei tohi segi ajada FIFG või EFFi vahendusel antavate abidega.
Here is a concrete example to illustrate the mechanism:During the period of 2004-2006 France could budget EUR11 073 300 for aid to fisheries companies as long as the aidgranted per company did not exceed EUR 3 000.
Sarnaselt varasema määrusega on liikmesriik vastutav selleeest, et vähese tähtsusega abisid kasutatakse ühenduseõigusaktides sätestatud tingimuste järgi.
It should benoted that this aid is not to be confused with the aid grantedin the framework of the FIFG or the EFF.
Ühendusekalanduspoliitika on suunatud sellele, et piirata ühendusekalapüügilaevastiku suurust ja viia see vastavusseolemasolevate kalavarude suurusega.
The modalities of de minimisaid provision have not changedwith respect to the previous regulation.
Seega ei saa pidada vastuvõetavaks, et riigiabiga toetatakse püügimahusuurendamist.
For the sake oftransparency, all aid must be recorded and listed in a register.The Commission must be able to verify whether aid has beengranted in accordance with regulations and whether the ceilings for each Member State and company have beenrespected.
Samas on võimalik toetada projekte, mille eesmärk on suurendada ohutust, parandada töö- või hügieenitingimusi ja toodete kvaliteeti pardal,eeldusel, et need ümberkorraldused ei suurenda laevapüügivõimsust.
Following this first exercise, the Commission considered thatthere was a risk of distorting competition in the fisheries sector only when aid exceeded levels foreseen by the presentde minimisregulation.
Selle esimese perioodi kogemuse põhjal leidis komisjon, et kalandussektoris tekib konkurentsi rikkumise oht alles siis, kui toetussummad muutuvad suuremaks kui need, mis onsätestatud kehtivas vähese tähtsusega abide määruses.
In the case of a small-scale artisanalfisherman who sells his products on the local market, the aiddoes not affect intra-Community competition.
On mõistetav, et abi, mida antakse käsitööndusliku väikepüügigategelevale kalurile, kes müüb oma toodangut kohalikul turul, eisaa mõjutada ühendusesisest konkurentsi.
And in the caseof a large or medium-size fishing company, the average output is such that the amount of aid would have to be muchgreater to influence trade between the Member States.
Läbipaistvuse huvides tulebkõik antavad abid registreerida ja kanda ühtsesse registrisse.Komisjonil peab olema võimalus kontrollida, kas abisid on antud eeskirja kohaselt ning kas on järgitud liikmesriigi ja ettevõtte kohta kehtestatud ülempiire.
The Commission has therefore decided to draft a specific de minimisregulation for the fisheries sector and to raise significantly the ceiling for state aid exempt from prior notification.This level would be increased to 2.5 % of the national output inthe fisheries sector and to EUR 30 000 per beneficiary companyper threeyear period.
Seetõttu otsustas komisjon valmistada ette uue vähesetähtsusega abisid käsitleva määruse eeskätt kalandussektorijaoks ja tõsta märkimisväärses ulatuses summat, millestalates on nõutav riigiabist teatamine. Edaspidi võib seesumma ulatuda kuni 2,5 protsendini kalanduse riiklikustkogukäibest ja 30 000 euroni ühe ettevõtte kohtakolmeaastase ajavahemiku jooksul.
Fighting the invaders
Võitlus sissetungijatega
Many animal and plant species ‘travel’ throughout theworld, accidentally taking advantage of human meansof transportation or as objects of trade.
Mitmed looma- ja taimeliigid „reisivad“ maailmas ringi, kasutades juhuslikult inimestetranspordivahendeid või seetõttu, et nad onkaubavahetuse objektiks.
This global phenomenon is spreading at the same paceas growth in international trade.
Nimetatud ülemaailmnenähtus laieneb pidevalt rahvusvahelise kaubanduseelavnemise tõttu.
These species usuallydo not survive in their new environment, butsometimes they spread, putting local biodiversity at risk.
Üldjuhul ei ole kõnealused liigiduues keskkonnas elujõulised, kuid aeg-ajalt juhtub,et nad kohanevad ja võivad ohustada põlisasukateliigirikkust.
These invasive species, referred to as ‘aliens’,can cause serious problems for fishing and aquaculture.
Sellised vallutajatest liigid, mille kohtainglise keeles kasutatakse sõna aliens, võivadkalanduse ja akvakultuuri valdkonnas tekitadatõsiseid probleeme.
The European Commission hasproposed a new regulation to cope with this situationin aquaculture.
Euroopa Komisjon teebettepaneku kehtestada uus eeskiri, et võidelda antudolukorraga akvakultuuri valdkonnas.
Other specific regulations target seatransport, in particular ballast water.
Eraldi eeskirinähakse ette meretranspordi alal, eeskätt ballastveekasutamise tõttu.
Inprinciple, when an animal or plant is introduced into anecosystem that is not its own it dies quickly of cold, heat or hunger.
Üldjuhulsureb loomne või taimne organism pärastvõõrasse ökosüsteemi sattumist kiiresti külma, liigsoojuse või toidupuuduse tõttu.
But sometimes it adapts perfectly to its new environment.
Teatud juhtudel võib ta aga uutekeskkonnatingimustega suurepäraselt kohaneda.
When this occurs it can spread out of controlbecause the usual predators, parasites and diseases are notthere to regulate its population.
Sel juhulvõib ta hakata ülikiirelt paljunema, sest puuduvad temapõlised vaenlased – parasiidid ja haigused –, mis oleksidsuutelised tema paljunemist reguleerima.
It thus makes itself at home ina niche among rival indigenous species, which then becomescarce.
Uus organismtungib seega põliste liikide asustusalale, mis toob kaasakohalike liikide arvukuse vähenemise.
This newly introduced animal or plant is referred to asan exotic invasive species.
Sellist liiki nimetatakseinvasiivseks võõrliigiks.
Originally from the Atlantic coast of North America, the slipper shell isnow found along European coasts due to trading between oyster farmers.
Põhja-Ameerika Atlandi ookeani rannikult pärinev liudkodalane on Euroopa rannikutel kodunenud austrikasvatajate vahelise kaubavahetuse tõttu.
Today it is particularly invasive in Brittany, where it threatens local shellfish resources.
Tänapäeval on see liik Bretagne’is muutunud äärmiselt invasiivseks ja ohustab kohalikke molluskipopulatsioone.
This scenario has been unfolding on the coast of Brittany forseveral decades with the slipper shell (Crepidula fornicata), a shellfish from the Atlantic coast of North America.
Bretagne’i rannikul on selline protsess väldanud jubamitukümmend aastat. Peategelane on Atlandi ookeani Põhja-Ameerika rannikult pärinev mollusk liudkodalane(Crepidula fornicata).
Today it is found in several places along European coasts, but it is particularly rife in the bays of Saint-Brieuc and Mont Saint-Michel.
Seda liiki võib tänapäeval leida mitmestpaigast Euroopa rannikul, kuid eriti edukalt on ta sissetunginud Saint-Brieuci ja Mont Saint-Micheli lahtedesse.
Its colonies densely cover the sea bed, in some places the layer is one meter thick.
Neis piirkondades katavad selle liigi kolooniad tihedalt kogu merepõhja, moodustades teatavates kohtades kuni 1 m paksuse vaiba.
This annual removal is clearly not enough to eliminate thecolony.
ja riiklike ametiasutuste (sealhulgas Euroopa Liidu) rahastatav projekt ei anna loodetud tulemusi, sestpuhastatud piirkonnad taasasustatakse peagi hoovuste ja püügilaevadega kohaletoodavate uute isenditega.
It is therefore necessary to move on to a further andpossibly costly stage.
Igal aastal eemaldatav kogus on ilmselgelt liiga väike, et vähendada märkimisväärselt antud ressursi arvukust.Seega tuleks suurendada puhastusmahtu, mis on agaäärmiselt kulukas.
One solution consists in using the slipper shells as lime fertiliser for agriculture.
Üks lahendus oleks, kui kõnealunetegevus suudetaks muuta tulusaks, kasutades liudkodalasilubiväetisena põllumajanduse vajadusteks.
This option isbeing explored.
See võimalus on praegu uurimise all.
The first goes back to the late 19th
Kasvandustest pärinevad isendid
The victims of this invasion are the indigenous shellfish, in particular scallops and oysters.
Sissetungi ohvrid on kohalikud molluskid, eeskättkammkarbid ja austrid.
By depriving them of space andfood, the slipper shells cause wild populations to decrease andthey hamper the growth of farmed oysters.
Liudkodalased jätavad kohalikudmolluskid eluruumi ja toiduta, vähendades seeläbi kohalikeliikide arvukust ja muutes kasvatatavate austrite kasvuaeglasemaks.
Furthermore,theyattach themselves to other shellfish and oyster beds, puttingaquaculturists and fishermen through time-consuming difficultprocesses of sorting, cleaning and maintenance. But this isnot all: the thickness of the colonies is exactly like a silt buildup which causes local changes in the ecosystem and theenvironmental conditions of farms.
Lisaks sellele kinnituvad nad teiste molluskite ja austrite karpide külge ning sunnivad seetõttukalakasvatajaid ja kalureid tegema äärmiselt töömahukaid ja keerulisi sorteerimis-, puhastus- ja hooldustoiminguid.Sellega probleem ei piirdu: kolooniate paksus on võrreldavmudakihi paksusega ning toob kaasa muutusi kohalikusökosüsteemis ja kasvanduste keskkonnatingimustes.
y 2007
I jaanuar 2007
EN702309:Mag32_EN 8/02/07 9:23 Page 11
ET702309:Mag32_ET 7/02/07 10:44 Page 11 rahvusvahelise konventsiooni laevade ballastvee ja selle sette kontrolli ja käitlemise kohta(1).
This is why the protection measures proposed by the
Teine etapp oli silmatorkavam ja geograafiliselt piiratum ning see algas 1970. aastatel.
) strain of slipper shells has spread from oyster-farming areason the French coast between Arcachon and Normandy.
Mõned austrikasvatajad reageerisid kiiresti. Marennes-Oléronis korraldasid molluskikasvatajad juba rohkem kui 20 aastat tagasi iga-aastaseid traalimiskampaaniaid, mis võimaldavad liudkodalase kolooniaid hoida mõistlikespiirides.
European Commission would be underpinned by a system of authorisations which would operate as described below.
kavandatav kaitsemeede lubade süsteemil. Kõnealune süsteem töötab järgmiselt.
Each Member State would set up a national advisory committee composed of scientific experts in the field.
Kõikides liikmesriikides rajatakse riiklik nõuandekomitee, mis koosneb ekspertidest, kes on antud valdkonnateadlased.
Whenan aquaculturist decides to introduce a non-indigenous species on his farm, the committee would give its opinionwhether this was a routine or nonroutine movement.
Kui akvakultuuri viljeleja soovib oma majandiskasvatada võõrliiki, peab kõnealune komitee andmahinnangu selle kohta, kas tegemist on erandliku võitavapärase võõrliigi sissetoomisega.
Some people were quick to react.
Liudkodalase juhtum ei ole erand.
For over 20 years now,shellfish farmers in Marennes-Oléron have been organisingannual dredging operations, and have managed to keep theinvasive population within reasonable limits.
Mitmesugusedmerendustoimingud, ka sellised, mis ei ole akvakultuurigaseotud, on Euroopa rannikule toonud teisigi sissetungijaid.Alates 1980. aastatest on Antillide vesikonnast pärinevvetikas Caulerpa taxifoliaasendanud kohaliku mererohupaljudes Vahemere rannikupiirkondades.
With the slippershell, like all exotic introduced species, it is crucial to act before its proliferation becomes an invasion.
Alates 1990.aastatest, pärast seda, kui üks koloonia 1960. aastateltahtmatult Barentsi merre toodi, on kamtšatka ebakrabihakanud levima Norra meres.
Beyond thisstage, more stringent methods must be implemented, withvery uncertain results.
Ligikaudu kakskümmendaastat on laeva ballastveega Musta merre toodud kammloom(Mnemiopsis leidyi) teinud rüüstetööd pinnalähedasesökosüsteemis.
In the case of a routine movement, the Member State canissue a permit without other formalities.
Tavapärase sissetoomise korral võib liikmesriik väljastadakasvatamisloa ilma lisaformaalsusteta.
In the case of nonroutine movement, the committee must assess the risk posedto European ecosystems by the introduction of the species or a non-target ‘accompanying’ species.
Erandliku sissetoomisekorral peab komitee hindama ohtu, mida sissetoodav liik või selle osutamata kaasliigid võivad kujutada Euroopaökosüsteemidele.
In the case of amedium or high risk potential, the committee, together withthe aquaculturist, define the precautionary measures to adoptor technologies to implement in order to reduce the riskpotential to low, the only level at which a permit can be justified.
Kui kõnealune oht on keskmise suurusegavõi suur, määrab komitee koos akvakultuuri viljelejagakindlaks ettevaatusmeetmed või tehnilised vahendid, midatuleb rakendada, et ohtu vähendada ja viia see nii madalaletasemele, et kasvatamisloa väljastamine oleks õigustatud.
The slipper shell phenomenon is far from unique.
Teadlased löövad häirekella.
Since the 1980s, anaquarium strain of the West Indian algae Caulerpa taxifolia has been replacing the indigenous Posidonia beds in manysites along the Mediterranean coast.
Elupaikade hävinemise järel onvõõrliikide sissetungi näol tegemist tähtsuselt teise liigirikkusevähenemise põhjusega maailmas.
Nonroutine movements are then subject to quarantine in a closed facility. This means that only the progeny of the confined specimens can be transferred to the farm and usedfor commercialisation.
Ilma ettevaatusabinõuderakendamiseta on võimalik tulevikus ette näha ühtlast liigilistjaotust, kus iga ökoloogilist nišši täidavad kogu maailmassamad liigid.
In certain cases, the authorities canalso require a ‘pilot release’ phase, in other words a period of one or two reproductive cycles during which the transferwould undergo strict scientific monitoring.
Seetõttu tuleb kiiresti võtta meetmeidveeorganismide juhusliku rände allikaks olevate nähtuste (nii mereliikluse kui ka akvakultuuri) suhtes.
Invasions by exotic species represent the second main cause of loss in the world's biodiversity, following the deterioration of natural habitats.
Erandliku sissetoomise korral peavad isendid läbi tegemakarantiini isoleeritud süsteemis.
Unless precautions are taken, we face the long termrisk of uniform biodiversity where each ecological nichecontains the same species, throughout the world.
See tähendab, et tegelikkukasvandusse ja turundusvõrku võib lasta ainult piiratud hulgaisendite järglasi.
It is thereforenecessary to act quickly on the two main vehicles for accidentalspread of aquatic organisms: maritime traffic and aquaculture.
Teatavatel juhtudel võivad ametiasutusednõuda ka katseperioodi kehtestamist, st ühe või kahepaljunemistsükli jooksul tohib isendeid üle tuua ainult range teadusliku järelevalve all.
It is important to know that transport vessels release 10 billiontonnes of ballast water per year in all the world's seas, thus relocating marine organisms sometimes thousands of kilometresfrom where they were ‘caught’. Some of these organismsbecome invasive species.
Ei tohi unustada, et kaubalaevadest lastakse igal aastalmaailma kõikidesse meredesse kokku 10 miljardi tonniulatuses ballastvett, millega kantakse mereorganisme omapüügipaigast mõnikord tuhandete kilomeetrite kaugusele.Osa neist liikidest muutuvad invasiivseteks.