natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The reduction of drugrelated deaths is a goal of most national drug strategies, but few countries have adopted action plans or provided systematic guidance on measures to be taken.
Kui Hispaania, Itaalia ja eelkõige Portugal välja arvata, on uimastite süstimisega seostatavast AIDSist tingitud rahvastiku suremus madal. Paljudes riikides on üleannustamisega seotud suremus uimastitarbijate seas tunduvalt kõrgem kui AIDSiga seotud suremus (156).
However, in 2007, the United Kingdom’s Department of Health issued new guidelines on clinical management of drug misuse and dependence, setting out specific actions for the prevention of drugrelated deaths.
Teistest põhjustest (nt muud nakkushaigused, vägivald, õnnetusjuhtumid) tingitud surmade arvu on praegu raskem hinnata ning selles valdkonnas on andmete kogumist ja hindamist vaja parandada (vt eelmist osa).
The data are from a study based on a sample of 501 drug users admitted for treatment for drug addiction during the period 1981–91.
Andmed pärinevad uuringust, mis hõlmas aastatel 1981– 1991 uimastisõltuvuse ravi saanud 501 uimastitarbija valimit.
A total of 189 deaths were recorded up to 2003, of which the cause of death could not be identified in 14 cases.
Kuni 2003. aastani registreeriti kokku 189 surmajuhtu, millest 14 juhul ei olnud surma põhjust võimalik kindlaks teha. Ødegard, E., Amundsen, E. J., Kielland, K.B. (2007), „Fatal overdoses and deaths by other causes in a cohort of Norwegian drug abusers: a competing risk approach”, Drug and Alcohol Dependence 89, lk 176–182.
Most of these deaths were reported in a few countries, with over 90% of them occurring in Spain, France, Italy and Portugal.
Tuleb märkida, et AIDSiga seotud surmade osakaal riikides, kus HIVi levimus uimastitarbijate seas on kõrgem, võib olla tunduvalt suurem.
With the exception of Spain, Italy and, in particular, Portugal, population mortality rates due to AIDS attributable to drug injection are low.
Enamikus riikides on uimastitega seotud surmade vähendamine üks riikliku uimastistrateegia eesmärke, kuid vaid üksikutes on vastuvõetud vastav tegevuskava või välja antud süstemaatilised suunised vastavate meetmete kohta.
And, in many countries, overdose mortality is considerably higher
Ühendkuningriigi terviseamet andis 2007. aastal välja uued suunised uimastite kuritarvitamise ja uimastisõltuvuse kliinilise haldamise kohta, kus on sätestatud konkreetsed tegevused uimastiga seotud surmade ennetamiseks.
The targeted dissemination of information on overdose risks and management via leaflets, brochures and posters is common practice in most countries.
Kohortuuringud on väärtuslik meetod uimastitega seotud üldise suremuse hindamiseks ja mõistmiseks, kuid ka muud lähenemised võivad aidata teemat paremini haarata ja sellest riiklikul tasandil ülevaadet saada.
Furthermore, training workshops to increase knowledge and skills in overdose management competence are now reported from half of all Member States.
EMCDDA uurib koostöös liikmesriikidega praegu selles valdkonnas mitme uue meetodi kasutamist, eesmärgiga rakendada neid ELi tasandil.
This training can address drug users and relatives, as well as staff, and typically includes: information on specific risks, including decreased tolerance after periods of abstinence; the effects of polydrug use, in particular concomitant alcohol use, and of using drugs when no other person is present; and skills in first aid.
Ühes niisugustest lähenemistest ekstrapoleeritakse kohortuuringutest probleemsete uimastitarbijate suremus kohalikeks (Bargagli et al., 2005) või riiklikeks (Cruts et al., 2008) hinnanguteks.
In Italy, a combination of overdose response training with takehome dispensing of naloxone is reported to be used in half of the addiction care departments under public health service coordination.
Teise lähenemise puhul kohaldatakse mitme uuringu tulemustest saadud uimastitega seotud määrasid surmapõhjustele, mis on kõige sagedamini seotud uimastite tarbimisega (nt AIDS, õnnetusjuhtumid, enesetapud ja mürgistused) ning mis on registreeritud üldistes elanikkonna surmaregistrites.
than AIDS-related mortality among drug users (156).
Suremuse riskifaktor oli rühmas keskmiselt 10 korda suurem kui kogu elanikkonna seas.
The number of deaths from other causes (e.g. consequences of other infectious diseases, violence, accidents) is more difficult to assess at present and there is a need to improve data collection and estimation in this area (see preceding section).
Samas oli ravi saavate uimastitarbijate seas suremuse risk neli korda suurem kui kogu elanikkonna hulgas, ent ravi katkestanutel oli see 20 korda suurem.
A further challenge, in many countries, is that health and social services are dealing with an ageing population of long-term drug users, who may be more vulnerable
Teine oluline surma põhjus on uimastisüstimisega seotud AIDSi-surmad. Eurostati ja EuroHIVi (aastalõpu aruanded 2005 ja 2006) andmete põhjal võib hinnata, et 2003.
Suicide appears to be a frequent cause of death among drug users. A literature review (Darke and Ross, 2002) found that the suicide rate among heroin users was 14 times higher than that found in the general population.
Enamikus riikides toimub sihipärane üleannustamisega seotud riske ja nende haldamist käsitlevate teabematerjalide (voldikute, brošüüride, plakatite) levitamine. Pooltes liikmesriikidest teatatakse nüüd ka
The year 2003 was taken as the most recent year for which information from almost all Member States regarding causes of death is available through Eurostat.
) Aasta 2003, mille andmeid kasutati, on viimane aasta, mille kohta on Eurostati kaudu olemas surmapõhjuste andmed peaaegu kõigist liikmesriikidest.
For detailed information on sources, numbers and computations see Table DRD-5 in the 2008 statistical bulletin.
Täpsema teabe saamiseks allikate, näitude ja arvutuste kohta vt tabelit DRD-5 2008. a statistikabülletäänis. )
See Figure DRD-7 (part ii) in the 2008 statistical bulletin.
Vt joonist DRD-7 (ii osa) 2008. a statistikabülletäänis.
Annual report 2008: the state of the drugs problem in Europe to both drug overdose and a range of negative health consequences.
2008.aastaaruanne:uimastiprobleemideolukordEuroopas
Drug injectors, in particular, may suffer from high levels of somatic disease, notably chronic infections of the liver, which further increase their vulnerability.
Eelkõige võivad uimastite süstijad kannatada somaatiliste haiguste, eriti krooniliste maksanakkuste kõrge taseme tõttu, mis nende haavatavust veelgi suurendab.
Elevated risk of druginduced death on completion of prison sentences or treatment attributed to drug overdoses or, more generally, to substance use disorders.
Uimastite põhjustatud surma oht on kõrgem pärast vanglakaristuse või ravi lõppu seotud narkootikumide üleannustamisega või üldisemalt uimastikasutamise häiretega.
Coroners’ records cited the involvement of opioids in 95% of the druginduced deaths, benzodiazepines in 20%, cocaine in 14% and tricyclic antidepressants in 10% of cases.
Kohtu-uurijate andmete järgi oli 95% uimastite põhjustatud surmadest seotud opioididega, 20% bensodiasepiinidega, 14% kokaiiniga ja 10% tritsükliliste antidepressantidega.
The risk of druginduced death in the immediate period after release from prison or on relapse after treatment is substantially elevated, according to studies carried out in Europe and elsewhere.
Uimastite põhjustatud surmade risk kohe pärast vanglast vabastamist või ravile järgneva tagasilanguse tõttu on Euroopas ja mujal tehtud uuringute kohaselt suhteliselt kõrge.
The VEdeTTE study in Italy (Davoli et al., 2007) observed a death rate from overdose of one per 1 000 among heroin users in treatment and 23 per 1 000 in the first month after treatment, corresponding to a risk of overdose death 27 times higher in the first month out of treatment, after adjustment for possible confounders.
VEdeTTE uuring Itaalias (Davoli et al., 2007) märkis, et üleannustamise tõttu suri üks 1000-st ravisaavast heroiinitarbijast ja 23 tarbijat 1000-st esimesel kuul pärast ravi lõppu, mis vastab 27 korda kõrgemale üleannustamise riskile esimesel kuul pärast ravi, arvestades võimalikke segajaid.
A recent study carried out in the UnitedKingdom (England and Wales) compared the records of almost 49 000 prisoners released during 1998–2000 with all deaths recorded up to November 2003 (Farrell and Marsden, 2008).
Hiljuti Ühendkuningriigis (Inglismaal ja Walesis) korraldatud uuringus võrreldi 1998.–2000. aastal vabanenud ligikaudu 49 000 vangi andmeid kõikide 2003. aasta novembrini registreeritud surmadega (Farrell, Marsden, 2008).
Of the 442 deaths that occurred among the sample during this period, the majority (59%) were drug-related.
442 surmast selles valimis nimetatud ajavahemiku jooksul oli suurem osa (59%) seotud narkootikumidega.
In the year following release, the druginduced mortality rate was 5.2 per 1 000 men and 5.9 per 1 000 women.
Vabanemisele järgnenud aastal oli uimastite põhjustatud suremus meeste seas 5,2 juhtu 1000 kohta ja naiste seas 5,9 juhtu 1000 kohta.
In the period immediately after release, expected rates were exceeded by more than 10 times for women and more than eight times for men.
Vahetult vabanemisele järgneval ajal ületas naiste suremus eeldatava määra rohkem kui kümnekordselt ja meeste puhul rohkem kui kaheksakordselt.
All female and 95% of male deaths that occurred during the first fortnight outside prison were drug-related, and could be
Kõik naiste surmad ja 95% meeste surmadest, mis leidsid aset esimese kahe vabaduses viibitud nädala jooksul, olid narkootikumidega seotud ning
Despite the observed connection between druginduced deaths and prison release or treatment termination, few countries are systematically investing in educating prisoners or those in treatment on the risk of overdose.
Hoolimata täheldatud seosest uimastite põhjustatud surmade ja vanglast vabastamise või ravi lõpetamise vahel, investeerivad vähesed riigid süstemaatiliselt vangide või üleannustamise riskiga raviklientide koolitamisse.
Continuity of care and rehabilitation of drug users that are released from prison are also undeveloped in many countries.
Vanglast vabastatud uimastitarbijate hoolduse jätkamine ja rehabilitatsioon on paljudes riikides samuti vähearenenud.
Improvements in these two areas could represent valuable opportunities to prevent drugrelated deaths.
Edasiminekud nimetatud kahes valdkonnas võiksid uimastitega seotud surmade ennetamisele tublisti kaasa aidata.
Chapter 8 New drugs and emerging trends
8. peatükk Uued uimastid ja uimastitarbimise suundumused
Introduction there was a need to control BZP, but the control measures should be appropriate to the relatively low risk posed by the substance.
Sissejuhatus kontrollida, kuid kontrollimeetmed peavad olema vastavuses ainest lähtuva suhteliselt madala riskiga.
In March 2008, the Council adopted a decision defining BZP as a new psychoactive substance which is to be made subject to control measures and criminal provisions.
2008. aasta märtsis võttis nõukogu vastu otsuse, milles defineeriti BZPd uue psühhoaktiivse ainena, mille puhul tuleb kohaldada asjakohaseid kontrollimeetmeid ja kriminaalsätteid.
Member States have one year to take the necessary measures, in accordance with their national law, to submit BZP to control measures, proportionate to the risks of the substance, and criminal penalties, as provided for under their legislation complying with their obligations under the 1971 United Nations Convention on Psychotropic Substances.
Liikmesriikidele anti aega üks aasta siseriiklikele õigusnormidele vastavate vajalike meetmete võtmiseks, et rakendada BZP osas kontrollimeetmeid, mis oleksid proportsionaalsed vastava aine riskidega, ning kriminaalkaristusi, mis on ettenähtud vastavalt riikide õigusnormidele seoses ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni kohustuste täitmisega.
In March 2007, the EMCDDA and Europol reported to the Commission on the active monitoring of 1-(3-chlorophenyl) piperazine (mCPP) (159).
Uute psühhoaktiivsete ainete tarvitamisel võib rahvatervise ja poliitika seisukohalt olla väga oluline mõju, kuid uute suundumuste jälgimine pole sugugi lihtne.
This report was produced for information purposes only and concluded that ‘mCPP was unlikely to become established as a recreational drug in its own right’ due to its indistinct psychoactive properties and some adverse effects.
Uimastitarbimise uusi harjumusi on raske avastada, kuna tavaliselt ilmnevad need vähesel määral ja konkreetsetes kohtades või elanikkonna väikestes rühmades.
Since it appears that mCPP has no particular appeal to users, it is likely that its market in the European Union is driven by supply push rather than demand pull.
Vaid üksikutel riikidel on seiresüsteemid, mis võimaldavad niisuguseid ilminguid märgata, lisaks on selline uimastitarbimise seire seotud tõsiste metodoloogiliste raskustega.
The use of new psychoactive substances can have important public health and policy implications, but monitoring emerging trends is a considerable challenge.
Sellele vaatamata tunnistatakse üldiselt uute võimalike ohtude kindlakstegemise tähtsust ja nimelt seetõttu töötas Euroopa Liit nõukogu otsusega uute psühhoaktiivsete ainete kohta välja varajase hoiatamise süsteemi, mis võimaldab kiiresti reageerida uute psühhoaktiivsete ainete ilmumisele Euroopa uimastiturule.
New patterns of drug use are difficult to detect because, typically, they first emerge at low levels, and in specific localities or among restricted sub-groups of the population.
Varajase hoiatamise süsteemi toetavad tegevused moodustavad olulise osa EMCDDA tööst ning haakuvad paljude erinevate teabeallikate kasutamise laiemasse perspektiivi, mis peab parandama Euroopa narkootikumide seiresüsteemi kiirust ja tundlikkust.
Few countries have monitoring systems that are sensitive to this kind of behaviour and the methodological difficulties presented by monitoring this kind of drug use are considerable.
2007. aasta märtsis teavitasid EMCDDA ja Europol komisjoni 1-(3-klorofenüül)piperasiini (mCPP) osas tehtavast aktiivsest seirest (159).
Nonetheless, the importance of identifying potential new threats is widely recognised, and it is indirect response to this that the European Union, through the Council decision on new psychoactive substances, developed an earlywarning system that provides a quick-response mechanism to the emergence of new psychoactive substances on the European drug scene.
Aruanne esitati vaid teavitamise eesmärgil ning selles jõuti järeldusele, et „tõenäoliselt ei saa mCPPst iseseisvat meelelahutuslikku uimastit” selle ebaselgete psühhoaktiivsete omaduste ja mõnede ebasoodsate mõjude tõttu.
Activities in support of the earlywarning system form an important part of the work of the EMCDDA and fit within a broader perspective of using a wide variety of data sources to improve the timeliness and sensitivity of the European drug monitoring system.
Kuna ilmneb, et mCPP ei ole uimastitarbijate seas eriti populaarne, on võimalik, et selle turgu Euroopa Liidus mõjutab enam pakkumine kui nõudlus.
EU action on new psychoactive substances
ELi meetmed uute psühhoaktiivsete ainete suhtes
The Council decision on new psychoactive substances (157
Nõukogu otsusega uute psühhoaktiivsete ainete kohta (157 on loodud mehhanism kiireks teabevahetuseks uute psühhoaktiivsete ainete osas, mis võivad kujutada ohtu rahvatervisele või olla sotsiaalselt ohtlikud. Samuti lubab
During 2007, a total of 15 new psychoactive substances were notified for the first time through the earlywarning system to the EMCDDA and Europol.
Aastal 2007 teatati EMCDDA ja Europoli varajase hoiatamise süsteemi kaudu esimest korda 15 uue psühhoaktiivse aine esinemist.
The group of newly notified substances is diverse and, besides new synthetic drugs, includes medicinal products and naturally occurring substances.
Uute ainete rühm on mitmepalgeline ja hõlmab lisaks uutele sünteetilistele uimastitele ka ravimeid ja looduses esinevaid aineid.
Nine of the newly reported compounds were synthetic drugs similar to those listed in Schedules I and II of the 1971 United Nations Convention on Psychotropic Substances.
Üheksa uut ainet olid sünteetilised uimastid, mis sarnanevad ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni I ja II nimekirjas loetletud ainetega.
They included substances from known chemical groups such as phenethylamines, tryptamines and piperazines, as well as substances with a less common chemical make-up.
Nende hulgas oli aineid tuntud kemikaalirühmadest, nagu fenetüülamiinid, trüptamiinid ja piperasiinid, aga ka aineid, mille keemiline koostis on vähem tuntud.
The group is equally divided between substances that have pronounced hallucinogenic effects and those that exhibit predominantly stimulant properties.
Rühmas esineb võrdselt niisuguseid aineid, mis tekitavad hallutsinogeenseid efekte, kui neid, millel on valdavalt stimuleerivad omadused.
submitted to the Council and the European Commission (158
Mais 2007. aastal viis EMCDDA teaduskomitee läbi uue psühhoaktiivse aine BZP (1-bensüülpiperasiin) riski hindamise ning esitas selle kohta aruande nõukogule ja Euroopa Komisjonile (158).
The risk assessment concluded that due to its stimulant properties, risk to health and lack of medical benefits,
Riski hindamisel jõuti järeldusele, et BZP stimuleerivate omaduste, terviseohu ning meditsiinilise kasuteguri puudumise tõttu on vaja selle aine kasutamist divinorum) (160).
(157) Council Decision 2005/387/JHA of 10 May 2005 on the information exchange, risk assessment and control of new psychoactive substances (OJ L 127, 20.5.2005, p. 32). (158) http://www.emcdda.europa.eu/publications/risk-assessments/bzp (159) http://www.emcdda.europa.eu/html.cfm/index16775EN.html
(157) Nõukogu otsus 2005/387/JSK, 10. mai 2005, uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta (ELT L 127, 20.5.2005, lk 32). (158) https://www.emcdda-europa:eu/publications/risk-assessments/bzp (159) http://www.emcdda.europa.eu/html.cfm/index16775EN.html (160) Vt „Uued kontrollitavad ained”, lk 91.
Chapter 8: New drugs and emerging trends
8. peatükk: uued uimastid ja uimastitarbimise suundumused
New substances under control example on the working methods of online shops; the way that they respond to users’ demands, and new trends among young people.
Aruannetes teatatakse kontrollitavate psühhoaktiivsete ainete, nagu LSD, ecstasy, kanep ja opioidid, alternatiivaineid müüvate veebipoodide arvu suurenemisest.
Since January 2006, 12 countries have reported additions or changes to their lists of controlled substances. mCPP (1-(3-chlorophenyl)piperazine) has been added to the list of controlled substances in six countries (Belgium, Germany, Lithuania, Hungary, Malta, Slovakia) and BZP (1-benzylpiperazine) has been added in four countries (Estonia, Italy, Lithuania, Malta).
Kuus riiki lisas (Belgia, Saksamaa, Leedu, Ungari, Malta, Slovakkia) mCPP (1-(3-klorofenüül) piperasiini) ja neli riiki (Eesti, Itaalia, Leedu, Malta) BZP (1-bensüülpiperasiini) kontrollitud ainete nimekirja.
Of these substances, mCPP had been actively monitored by the EMCDDA and Europol, and BZP had been the subject of a risk assessment in 2007.
Neist ainetest mCPP seirega tegelesid aktiivselt EMCDDA ja Europol ning BZP oli 2007. aastal riskihindamisel.
Other substances being brought under control in the period include the hallucinogens DOC (4-chloro-2,5-dimethoxyamphetamine), DOI (4-iodo-2,5- dimethoxyamphetamine) and bromo-dragonfly (bromo- benzodifuranyl-isopropylamine) in Denmark and Sweden, and ketamine in Estonia.
Teised ained, mida hakati selles ajavahemikus kontrollima, on hallutsinogeenid DOC (4-kloro-2,5-dimetoksüamfetamiin), DOI (4-jodo-2,5- dimetoksüamfetamiin) ja bromo-dragonfly (broom-bensodifuranüül-isopropüülamiin) Taanis ja Rootsis ning ketamiin Eestis.
Within the European Union, the majority of online shops identified in the snapshot study are based in the UnitedKingdom and the Netherlands and, to a lesser extent, Germany and Austria.
Eespool nimetatud ühekordse uuringuga kindlaks tehtud veebipoed asuvad Euroopa Liidus enamasti Ühendkuningriigis ja Madalmaades, vähemal arvul ka Saksamaal ja Austrias.
Online shops often specialise in certain types of drugrelated products, for example some mainly sell drug paraphernalia, some specialise in hallucinogenic mushrooms or ‘party pills’, while others market a wide range of herbal, semi-synthetic and synthetic substances.
Veebipoed spetsialiseeruvad sageli teatavat tüüpi uimastitega seotud toodetele, näiteks mõned neist müüvad peamiselt uimastitarvikuid, mõned on spetsialiseerunud hallutsinogeensetele seentele või nn klubinarkootikumidele (party pills), samas kui teised turustavad suures valikus taimseid, poolsünteetilisi ja sünteetilisi aineid.
Online shops based in Europe advertise over 200 psychoactive products.
Euroopas paiknevates veebipoodides pakutakse müügiks üle 200 psühhoaktiivse aine.
The most commonly encountered ‘legal highs’ are Salvia divinorum, kratom (Mitragyna speciosa), Hawaiian baby woodrose (Argyreia nervosa), hallucinogenic mushrooms (EMCDDA, 2006), and a variety of ‘party pills’.
Kõige enam levinud n-ö seaduslikud uimastid on luulusalvei (Salvia divinorum), kratom (Mitragyna speciosa), uimastav elevanditapp (Argyreia nervosa), hallutsinogeensed seened (EMCDDA, 2006) ja suur valik erinevaid klubinarkootikume.
Various plants with psychoactive properties are also being controlled.
Kontrollitakse ka mitmesuguseid psühhoaktiivsete omadustega taimi.
To this end, Belgium has restructured its legislation on psychotropic substances to include a new category that lists plants or parts of plants under control, rather than just their psychoactive ingredients as before.
Sel eesmärgil muutis Belgia oma psühhotroopsete ainete alaseid õigusakte, et lisada sinna uus kategooria, kus loetletakse kontrollitavad taimed või taimeosad, mitte ainult nende psühhoaktiivsed koostisosad, nagu varem. Loetelusse kuuluvate taimede hulgas on katapõõsas (Catha edulis) ja luulusalvei (Salvia divinorum).
Khat is now controlled by 11 countries in Europe (a 2005 risk assessment in the UnitedKingdom recommended against control).
Katapõõsa lehti kontrollib Euroopas nüüd 11 riiki (2005. aasta riskihindamine Ühendkuningriigis soovitas seda mitte kontrollida).
In 2006, Sweden added salvinorine-A, the main active principle of Salvia divinorum, to its list; the plant has also been put under control in Germany in 2008.
2006. aastal lisas Rootsi oma nimekirja salvinoriin-A, mis on luulusalvei peamine toimeaine, taime kontrollitakse 2008. aastast alates ka Saksamaal.
In the same period, Tabernanthe iboga has been added to the list of controlled substances in France, following legal control of the active ingredient, ibogaine, in Belgium, Denmark and Sweden.
Samal ajal lisati Prantsusmaal kontrollitud ainete nimekirja kultus-ibooga (Tabernanthe iboga), järgnes taime toimeaine ibogaiini kontrollimine Belgias, Taanis ja Rootsis.
Finally, in response to deaths associated with hallucinogenic mushrooms, Ireland and the Netherlands have both moved to close earlier loopholes that had allowed sale and possession of fresh mushrooms containing psilocin; in Ireland the law came in to force in January 2006, while in the Netherlands it is in the parliamentary process at the time of writing.
Hallutsinogeensete seentega seotud surmade vastu võitlemiseks sulgesid Iirimaa ja Madalmaad varasemad seaduseaugud, mis lubasid müüa ja omada psilotsiini sisaldavaid värskeid seeni. Iirimaal jõustus asjakohane seadus 2006. aasta jaanuaris ning Madalmaades oli see antud aruande koostamise ajal parlamendis arutlusel.
For further information, a list of substances controlled across the EU and Norway is presented in the ‘Substances and classifications table’ in the European Legal Database on Drugs (http://www.emcdda.europa.eu/publications/ legal-reports).
Lähema teabe saamiseks vt ELi ja Norra kontrollitud ainete nimekirja Euroopa narkoalaste õigusaktide andmebaasi ainete ja klassifikatsioonide tabelist („Substances and classifications table”) (http://www.eldd.emcdda.europa. eu/publications/legal-reports).
Internet — a marketplace for psychoactive substances
Internet kui psühhoaktiivsete ainete turg