natgillin/translations-raw huggingface dataset:
From the examples which were considered it is possible to highlight significant common ground around the main roles which networks undertake, although they may do these things differently.
Käsitletud näidete põhjal saab võrgustike põhirollides leida märkimisväärseid ühisjooni, ehkki need võivad teha samu asju erinevalt.
The various NNUs support and help to coordinate these roles to a greater or lesser extent.
Kõnealuseid rolle toetavad ja koordineerivad suuremal või vähemal määral erinevad riiklike koostöövõrkude üksused.
The following common network roles are suggested by the experience of those involved here:
Asjaosaliste kogemuste kohaselt on võrgustikel järgmised ühised rollid:
® to promote sustainable development of Latvia’s rural areas;to strengthen development of civil society in rural areas by promoting development and cooperation with local initiative groups;to advocate the interests of rural inhabitants in national and international institutions;to build partnerships with governmental organisations, NGOs, business and other organisations.
® edendada Läti maapiirkondade säästvat arengut;tugevdada maapiirkondades kodanikuühiskonna arengut, edendades arengut ja koostööd kohalike algatusrühmadega;kaitsta maapiirkondade elanike huve riiklikes ja rahvusvahelistes institutsioonides; luua partnerlussuhteid valitsusorganisatsioonide, valitsusväliste organisatsioonide, ettevõtete ja muude organisatsioonidega.
Cooperation is a key element of the Latvian approach and success in this area has been a key consideration in the selection of Latvian local action groups now and in the past.
Koostöö on Läti lähenemisviisi üks kõige olulisemaid koostisosi ning selle valdkonna edu on olnud ja on ka praegu Läti kohalike tegevusrühmade valimisel kõige olulisem kaalutlus.
In cooperating, LAGs are pursuing objectives of:
Kohalike tegevusrühmade koostöö eesmärgid on järgmised:
®provide support for partner search, establishing common ground, joint working and cooperation;®actively engage the wider range of rural stakeholders;®collect, collate and disseminate information;®promote exchange of best practice and of results;®engage with LAGs through a variety of means tofacilitate the exchange of information, experienceand knowledge;®provide advice, training and technical assistance based on this experience;
Koostöö on toonud kaasa tõhusama ja aktiivsema osaluse, millest on kasu nii uue sotsiaalse ja majandustegevuse, uute oskuste, uute koostööpartnerite kui ka keskkonna- ja kultuuripärandi edendamise näol, mis kõik aitavad kaasa sotsiaal-majandusliku keskkonna paranemisele.
This has been built from a base of very limited experience with a small number of LAGs; however, the breadth of experience remains limited.
Koostöö on toimunud väikese arvu kohalike tegevusrühmade piiratud kogemuste baasil ja koostöökogemuse ulatus jääb piiratuks.
The need for time and support to develop such activity is recognised and pursued through the Latvian Rural Forum.
On arusaadav, et koostöö arendamiseks läheb vaja aega ja toetust, mida püütakse leida Läti maaelu foorumi kaudu.
The experience shows that those LAGs who have used the Latvian Rural Forum as a tool have a wider range of cooperation partners and are more strongly engaged with government departments and other public, private and social organisations.
Kogemused näitavad, et neil kohalikel tegevusrühma- del, kes on kasutanud Läti maaelu foorumi abi, on rohkem erinevaid koostööpartnereid ja tihedamad sidemed valitsusasutuste ning muude avaliku ja erasektori ning sotsiaalsfääri organisatsioonidega.
The intention is to continue to grow this within Latvia and to extend cooperation further throughout Europe through the network.
Kavas on koostööd Lätis edasi arendada ja laiendada seda võrgustiku kaudu Euroopa eri paikadesse.
The case study from Ireland looks at how the Leader network has helped to facilitate, encourage and deepen the involvement of a wider range of rural development stakeholders by working together as a network.
Iirimaa juhtumiuuringus vaadeldakse, kuidas Leader-võrgustik on aidanud võrgustikuna koostööd tehes soodustada, ergutada ja süvendada suurema hulga erinevate maaelu arengu sidusrühmade osalust.
Case study: Ireland engaging the wider range of stakeholders
Juhtumiuuring: Iirimaa kaasab suurema hulga eri sidusrühmi
The Irish Leader network focuses on uniting people and building partnerships, it concentrates on joining up people whose lives are affected by rural policy.
Iirimaa Leader-võrgustik pöörab tähelepanu inimeste ühendamisele ja partnerluste loomisele, keskendudes maaelu arengupoliitikast mõjustatud inimeste kokkuviimisele.
The network involves both Leader LAGs and other local groups organised around the Leader method.
Võrgustikku kuuluvad nii Leaderi kohalikud tegevusrühmad kui ka muud Leadermeetodi ümber organiseerunud kohalikud rühmad.
Groups typically involve farmers, environmental organisations, women, young people, private firms, state agencies and elected local authority members.
Rühmadesse kuuluvad tavaliselt põllumajandustootjad, keskkonnaorganisatsioonid, naised, noored, eraettevõtted, riigiasutused ja kohaliku omavalitsuse valitavad liikmed.
Through the structure of LAGs, thousands of rural people have an active role in the development of their local area.
Tänu kohalikele tegevusrühmadele on tuhandetel maapiirkondade elanikel kohaliku piirkonna arengus aktiivne roll.
The Irish Leader network believes that the Leader method can deepen the engagement of all local stakeholders throughout Ireland; the evidence of LAG membership demonstrates that this can be done.
Iirimaa Leader-võrgustik usub, et Leader-meetod võib süvendada kõigi kohalike sidusrühmade osalust Iirimaa eri paigus, ja kohalike tegevusrühmade liikmetega seonduvad tõendid näitavad, et see on võimalik.
This implies finding new ways of mobilising the various human, social, economic, cultural and environmental potentials of each area, and adopting a broader perspective on competition and innovation.
Selleks tuleb leida uusi mooduseid iga piirkonna inim-, sotsiaalse, majandusliku, kultuurilise ja keskkonnapotentsiaali ärakasutamiseks ning läheneda avarama pilguga konkurentsivõimele ja uuendustele.
Working with the Department of Community,Rural and Gaeltacht Affairs has resulted in opendialogue with the network and representation of Leader interests on several high profile government working groups.Government support for the network has beensecured funding a full-time coordinator, ‘small foodprogramme’ coordinator and an administrative base.Supporting LAGs to develop the small food artisan sector e.g. through the activities of the coordinatorand local publications.Providing support for Leader participation in major rural events such as ‘The world ploughingchampionships’.Through securing support for the network to deliver training programmes through its membership, e.g. specialist training to food companies.In contracting and delivering the ‘Rural social scheme’ for member LAGs, this encourages small farmersand fishermen to become more actively involved in community improvements and activities.
Koostöö kogukonna, maaelu ja Gaeltachti küsimuste ministeeriumiga, millega on kaasnenud avatud dialoogi pidamine võrgustikuga ja Leaderi huvide esindatus mitmes kõrgetasemelises valitsuse töörühmas.Valitsuse antav toetus võrgustikule, mis on taganud täistööajaga koordinaatori, väikeste toidutootjate programmi koordinaatori ja haldusbaasi ülalpidamiseks vajalikud rahalised vahendid.Kohalikele tegevusrühmadele toidusektori väikeste käsitööettevõtete arendamiseks (nt koordinaatori ja kohalike väljaannete abil) antud toetus.Toetus Leaderi osalusele olulistel maaelu üritustel, nagu kündmise maailmameistrivõistlused.Toetuse tagamine võrgustikule, et see saaks oma liikmete kaudu koolitusprogramme korraldada, nt pakkuda toidukäitlusettevõtetele erikoolitusi.Maapiirkondade sotsiaalkava lepingu sõlmimine liikmeks olevate kohalike tegevusrühmadega ja selle lepingu täitmine, mis julgustab väiketalunikke ja kalureid aktiivsemalt osalema kogukonna arengus ja tegevuses.
Through these and other approaches, the network has been successful in developing new ways for rural people to become actively involved.
Töötamine võrgustikuna, mitte aga üksiku kohaliku tegevusrühmana, on aidanud saavutada märkimisväärset edu sidemete loomisel maainimeste ning valitsuse, ametiasutuste, programmide ja projektide vahel. Edu näited on järgmised.
Working as a network rather than as individual LAGs, considerable successes have been achieved in engaging ruralpeople with government, agencies, programmes and projects in a variety of ways.
Võrgustikul on õnnestunud eespool mainitud ja ka muude lähenemisviiside abil välja arendada uusi mooduseid maainimeste aktiivseks kaasamiseks.
Network types
Võrgustike tüübid
The diversity of networks and network activity has been highlighted throughout this article and the discussions and presentations on which it is based.
Käesolevas artiklis ning selle aluseks olnud aruteludes ja ettekannetes on kogu aeg rõhutatud võrgustike tegevuse ja ka võrgustike enda mitmekesisust.
What then are the principal network types which are present?
Millised on siis võrgustike põhitüübid?
The Leader+ Contact Point study on networking identified three types of Leader networks:
Leader+ Contact Point’i võrgustikke käsitlevas uurimuses toodi esile kolm Leader-võrgustike tüüpi:
® the o cial networking units;the ‘informal’ networking structures;network of administrations.
® ametlikud koostöövõrgu üksused; mitteametlikud võrgustikustruktuurid; haldusasutuste võrgustik.
of such activity. Networking is seldom the first thing which springs to mind when developing the strategy and getting the LAG operational.
Võrgustiku loomine on harva esimene asi, mis pähe tuleb, kui strateegiat välja töötatakse ja kohalikku tegevusrühma toimima püütakse saada.
Inevitably in the early stages, the LAG focus tends to be local, and this is where the dedicated and focused resource and capacity of the network unit can play a vital role in developing its activity on behalf of the network and its membership.
Algetapis kalduvad kohalikud tegevusrühmad paratamatult keskenduma kohalikele asjadele, ja siinkohal võib koostöövõrgu üksuse suunatud eriressurssidel ja suutlikkusel olla väga oluline roll, et tõsta tegevusrühma aktiivsust võrgustiku loomise ja selle liikmete suhtes.
In e ect it was suggested that the network unit, the topdown element of networking, offers services that the target group doesn’t know it needs.
Õigupoolest täheldati, et koostöövõrgu üksus, võrgustike loomise ülaltpoolt algataja, osutab teenuseid, mille puhul sihtrühm ei tea, et ta neid vajab.
In so doing it does however need to acknowledge and address the inherent danger of being perceived to be paternalist or didactic.
Koostöövõrgu üksus peab seejuures siiski teadvustama ja vältima selles peituvat ohtu mõjuda liiga võimuka või didaktilisena.
In some countries one network type might exist, in another all three might be present and elsewhere there may be a combination of types.
Mõnes riigis võib olla esindatud ainult üks võrgustikutüüp, teises kõik kolm ja kolmandas eri tüüpide kombinatsioon.
Mini case study: Poland
Mini-juhtumiuuring: Poola
The Polish experience demonstrated a clear understanding of the role of a network support unit.
Poola kogemused näitasid selget arusaamist võrgustiku tugiüksuse rollist.
This suggested that such an organisation should:
Need näitasid, et selline organisatsioon peaks:
Firstly it is important to address the principal distinction, that there is a difference between a facilitation body, the national network unit and the network of Leader LAGs, the membership itself.
Esiteks tuleb rääkida põhimõttelisest erinevusest: edendav organ, s.o riikliku koostöövõrgu üksus, ja Leaderi kohalike tegevusrühmade (koostöövõrgu liikmete) võrgustik on eri asjad.
Both bottom-up (LAGs’ own unofficial) and topdown (national support units’) networks are needed and play their own important role.
Vaja on nii altpoolt (kohalike tegevusrühmade endi mitteametlikke) kui ka ülaltpoolt (riiklikud tugiüksused) tuleva algatusena loodud võrgustikke, mõlemal on oma oluline roll.
Bottom-up networks concentrate on networking and lobbying activities and topdown networks play a more technical role.
Altpoolt tuleva algatusena loodud võrgustikud keskenduvad võrgustike loomisele ja lobitööle, ülaltpoolt tuleva algatusena loodud võrgustikel on tehnilisem roll.
The extent to which these entities are separate varies between Member States but there are clear distinctions in their function and accountability.
See, mil määral on kõnealused üksused üksteisest eraldatud, varieerub liikmesriigiti, kuid erinevus nende ülesannetes ja vastutuses on selge.
Network unit
Koostöövõrgu üksus
® animate the network membership by facilitating and encouraging involvement, communication and ex-change;organise conferences, training and events (but recognising that these activities do not necessarily constitute networking in their own right);encourage ownership of networking activity recognising that the main added value arises through the activities carried out by the membership;be guided by the needs of the membership e.g. through a steering group (through which the membership may also evaluate and feedback to the unit).
® elavdama võrgustikuliikmete tegevust, ergutades ja soodustades osalemist, suhtlemist ja teabevahetust;korraldama konverentse, koolitusi ja üritusi (kuid mõistma, et need tegevused ei kujuta endast tingimata võrgustike loomist);soodustama võrgustike tegevuse puhul omanditunnet, mõistes, et peamist lisandväärtust annavad liikmete poolt elluviidud tegevused;juhinduma liikmete vajadustest, nt juhtrühma kaudu (mille abil saavad liikmed ühtlasi üksust hinnata ja sellele tagasisidet anda).
Too often the network unit is referred to as ‘the network’, and what people call ‘network’ is often, in fact, the networking unit.
Liigagi tihti viidatakse koostöövõrgu üksusele kui võrgustikule, ja see, mida inimesed võrgustikuks kutsuvad, on sageli hoopis koostöövõrgu üksus.
This misuse of terms has tended to create confusion about the whole concept.
Mõistete ebaõige kasutamine tekitab kogu nähtuse suhtes segadust.
The networking units at European, national and sub-national levels are the tools and the structures which contribute to the general goal of networking.
Euroopa, riikliku ja piirkondliku tasandi koostöövõrgu üksused on sellised abivahendid ja struktuurid, mis aitavad saavutada võrgustike loomise üldist eesmärki.
They are in fact catalysts for bringing people together, providing a framework for ’a system of developing and maintaining contact with people in the same field’ (the Oxford English Dictionary definition of a network).
Õigupoolest kiirendavad need inimeste ühendamist, luues raamistiku „sama valdkonna inimestega sidemete loomise ja säilitamise süsteemile” (nii selgitatakse sõna „võrgustik” sõnaraamatus „Oxford English Dictionary”).
The di er-ent levels of networking units themselves all participate in one unique European network.
Koostöövõrgu eri tasandi üksused osalevad kõik ühes ainulaadses Euroopa võrgustikus.
They are normally accountable to the managing authority, and have no representative or lobbying function.
Tavaliselt alluvad need üksused korraldusasutusele ja neil ei ole esindus- ega lobiülesandeid.
In the early stages of a Leader network, the network unit is often relied on to ‘do’ the networking.
Leader-võrgustiku algetappides loodetakse sageli, et koostöövõrgu üksus teeb ära võrgustiku loomisega seotud töö.
In many respects this reflects the critical role of the network unit in facilitating and initiating inter-LAG networking.
See näitab mitmes mõttes koostöövõrgu üksuse olulist rolli kohalike tegevusrühmade vaheliste võrgustike loomise soodustamisel ja algatamisel.
This is a vital role in helping LAGs to get involved in networking activity at an early stage, and so that they begin to reap the rewards
Väga oluline on pakkuda kohalikele tegevusrühmadele abi võrgustiku loomise algetapis, et tegevusrühmad saaksid selle tegevuse vilju lõikama hakata.
This split in responsibilities and the way in which the two parts can clearly complement each other was clearly demonstrated in the Irish case study.
Kohalike tegevusrühmade võrgustike käsitlemisel tuleks kõigepealt rääkida võrgustike eri vormidest ja nende loomise alustest.
The network is involved in supporting their members’ involvement in shaping rural development policy, and participating in networking at national and European levels.
Peamine on erinevus nn horisontaalsete ja vertikaalsete võrgustike vahel.
The support unit provided the technical support for this nurturing and for promoting innovation, enhancing active partnership, and facilitating organisational development on behalf of LAGs.
Horisontaalsed võrgustikud on mittehierarhilised võrgustikud, mille liikmed kuuluvad
Case study: Finland interactingbetween networks
Soome juhtumiuuring: võrgustike vastastikune mõju asjaomases populatsioonis või huvivaldkonnas ühesugusele tasandile.
Members may be individuals, organisations, businesses, agencies etc.
Selliste võrgustike liikmeteks võivad olla üksikisikud, organisatsioonid, ettevõtted, asutused jne.
Vertical networks are those which link members from many different levels of involvement in a society or within an organisational hierarchy, a sector, or a field of interest.
Vertikaalsed võrgustikud on võrgustikud, mis ühendavad ühiskonna paljudelt erinevatelt osalustasanditelt pärit liikmeid või organisatsioonilise hierarhia, sektori või huvivaldkonna eri tasanditelt pärit liikmeid.
For example, linking rural community groups with rural development practitioners, researchers and policy-makers.
Näiteks võivad need ühendada maakogukonna rühmad maaelu arendajate, teadlaste ja poliitika kujundajatega.
Examples of such horizontal networks include:
Horisontaalsete võrgustike näited on järgmised:
The Finnish experience confirms that we all are actors in several networks, formal and informal, consciously or unconsciously.
Soome kogemused kinnitavad, et me kõik osaleme mitmes võrgustikus, ametlikus ja mitteametlikus, teadlikult või ebateadlikult.
In the Finnish case study the interaction of the Leader network with other formal networks was highlighted.
Soome juhtumiuuringu puhul tõsteti esile Leader-võrgustiku ja teiste ametlike võrgustike vastastikust mõju.
Formal networks are given by other actors in the field, mostly topdown by authorities or other essential partners.
Ametlikke võrgustikke loovad asjaomase valdkonna osalised, enamasti ametiasutused või muud olulised partnerid ülaltpoolt tuleva algatusena.
In cooperating in these networks it is most important to remember that the network serves multipleclients and acts as an interface, e.g. the project applicants or potential applicants and public servants at all levels of administration.
Mainitud võrgustikes koostööd tehes on kõige olulisem meeles pidada, et võrgustik teenindab paljusid kliente ja toimib ühendajana, st ühendab projektitaotluse esitajad või potentsiaalsed taotlejad ning kõigi haldustasandite ametnikud.
Working in formal networks is in some respects easier as the networks are established and are given.
Ametlikus võrgustikus töötamine on mõnes mõttes lihtsam, sest kõnealused võrgustikud järgivad kindlaksmääratud süsteemi.
In other respects they are more demanding and bureaucratic because of formalities, rules and administrative requirements.
Mõnes osas on nad vorminõuete, eeskirjade ja haldusnõuete tõttu suuremaid nõudmisi esitavad ja bürokraatlikumad.
Formal networks are different in all countries but their nature is often very similar.
Ametlikud võrgustikud on kõikides riikides erinevad, kuid oma olemuselt tihtipeale väga sarnased.
The formal networks in Finland and their main functions and features are as follows.
Vertikaalsete võrgustike näited on järgmised:
® the world wide web, which is the largest (independent but interlinked nodes);electrical power nets;airports and flight routes;your friends, relatives and colleagues (can also be vertical);related organisations or associations.
Soome ametlikud võrgustikud ning nende peamised ülesanded ja tunnusjooned on järgmised.
®the local LAG partnership in Leader;®NGOs, community officers, private sectors, individuals;®national, county and community administrations, e.g. in an environmental network;
®Leaderi kohaliku tegevusrühma kohalik partnerlus;®valitsusvälised organisatsioonid, kogukonna ametnikud, erasektorid, üksikisikud;®riigi-, maakonna- ja kogukonnaasutused nt keskkonna-võrgustikus;®klastrid ja klastrite võrgustikud, nagu: –ülikooliümbertekkinudklastrigaseotud tehnoloogiapargid;– võrgustiku abil ühendatud klastrid.
There are both vertical and horizontal networks within the Leader+ initiative:
Leader+ algatuse raames on nii vertikaalseid kui ka horisontaalseid võrgustikke:
®the local partnership of the LAG is both a vertical and horizontal network;®local networks created by projects can be vertical or horizontal depending on the subject matter;®transnational networks created in cooperation projects are most commonly horizontal;®the national Leader networks in the EU are horizontal amongst LAGs.
®kohaliku tegevusrühma kohalik partnerlus on nii vertikaalne kui ka horisontaalne võrgustik;®projektide raames loodud kohalikud võrgustikud võivad sõltuvalt teemast olla vertikaalsed või horisontaalsed;®koostööprojektide raames loodud riigiülesed võrgustikud on harilikult horisontaalsed;®Euroopa Liidus loodud siseriiklikud Leader-võrgustikud on kohalikest tegevusrühmadest koosnevad horisontaalsed võrgustikud.
The coming national networks for rural development are yet to be organised and the form and structure which these take will be interesting to observe.
Tulevased maaelu arengu riiklikud võrgustikud tuleb veel organiseerida ning nende vormi ja struktuuri kujunemist on huvitav jälgida.
The national Leader network unit: provides training, information, contacts, help and assistance.
Riiklik Leaderi koostöövõrgu üksus: korraldab koolitusi, pakub teavet, kontakte ja abi.
It is easy to reach but too small.
Üksusega on lihtne ühendust võtta, kuid see on liiga väike.
Good cooperation with the Ministry of Agriculture and Forestry.Ministry: provides training, information and guidance on regulations.
Hea koostöö põllumajandus- ja metsaministeeriumiga.Ministeerium: korraldab koolitusi, annab teavet ja suuniseid õigusnormide kohta.
Good cooperation with easy and straightforward connections, although dependent on the individual contact.Regional authorities: very independent and with different attitudes in different areas.
Hea koostöö, sundimatud ja avalad suhted, mis sõltuvad küll isiklikest sidemetest. Piirkondlikud omavalitsused: väga sõltumatud ja eri valdkondades eriarvamusel.
When everything goes well and the information goes in both directions, a good partner in developing the administration and decision-making in the LAG.
Kui kõik läheb hästi ja teave liigub mõlemas suunas, on nad head partnerid kohaliku tegevusrühma haldussüsteemi ja otsustusprotsessi väljaarendamisel.
This is a good example of an official network which needs a lot of maintenance on both sides in order to work.The local administrations, that is, the municipalities, act as the paying body and are an important network for development and information.
Hea näide ametlikust võrgustikust, mille toimimine nõuab mõlemalt poolelt palju hoolt.Kohalikel omavalitsustel on makseasutuse roll ja nad kujutavad endast olulist arendus- ja teabevõrgustikku.
They also have a lot of experience and have capable civil servants, who are the important contact persons inside the municipal administration.
Lisaks sellele on neil palju kogemusi ja seal töötavad võimekad ametnikud, kel on kohalikus omavalitsuses kontaktisikutena tähtis roll.
They are important partners, dangerous if ignored.Villages present a major part of potential applicants, and cooperating effectively inside this network is important in realising the LAG strategy.
Nad on olulised partnerid ja neid on ohtlik eirata.Küladest on pärit suur osa potentsiaalseid taotlejaid ja selle võrgustiku raames tehtav tõhus koostöö on oluline kohaliku tegevusrühma strateegia elluviimiseks.
This network is both formal and informal.
Kõnealune võrgustik on nii ametlik kui ka mitteametlik.