natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Indicators are used inbenchmarking, where comparative measures are employed to identify areas forimprovement and successful practices.
Samuti saab võrrelda riike ja piirkondi ning erinevaid integratsiooniprotsessi või poliitikakujundamise etappe.
In current government practice, indicators aremost often used for evaluating the effectiveness of national policies and comparing theperformance of groups of countries (for example, within the UNDP on development and
Sageli kasutatakse näitajaid võrdlusuuringuteks, kus võrreldavaid meetmeid kasutatakse selleks, et teha kindlaks valdkonnad, kus on vajalik areng, või edukate tegutsemisviiside selgitamiseks.
within the OECD on economics and on education).
poliitikate tõhusust ja võrrelda riikide rühmade saavutusi (näiteks ÜRO arenguprogrammi eesmärkide ja OECD majandus- ja haridusprogrammide eesmärkide täitmisel).
There is also a growing interest inusing indicators for comparisons between EU Member States.
Järjest enam tuntakse huvi ka näitajate kasutamise vastu ELi liikmesriikide vahelistes võrdlustes.
While no comprehensiveset of indicators exists on immigrant integration at national and international levels,there is an existing repertoire of concepts and methods in related policy areas such asemployment, enterprise, education and social inclusion.
Kuigi sisserändajate integreerimise valdkonnas puuduvad nii riiklikul kui rahvusvahelisel tasandil kõikehõlmavad näitajad, on mitmetes lähedastes valdkondades, nagu tööhõive, ettevõtlus, haridus ja sotsiaalne kaasatus, kasutusel terve hulk kontseptsioone ja meetodeid.
On the one hand, the possibility of including immigrant integration related indicators inexisting mechanisms of indexing and benchmarking could be explored.
Ühelt poolt tuleks uurida sisserändajate integreerimisega seotud näitajate lülitamise võimalust olemasolevatesse indekseerimis- ja võrdlusmehhanismidesse.
On the otherhand, a mechanism uniquely for immigrant integration could be developedincorporating the socio-economic, cultural and civil and political dimensions ofintegration.
Teisalt võib välja arendada ainuüksi sisserändajate integratsiooni käsitleva mehhanismi, mis hõlmaks ka integratsiooni sotsiaal-majanduslikke, kultuurilisi, ühiskondlikke ja poliitilisi aspekte.
Many Member States are keen to make use of indicators outside the socio-economicand the legal spheres.
Mitmed liikmesriigid on huvitatud näitajate kasutamisest ka väljaspool sotsiaal-majan-duslikku ja õigussfääri.
For instance, in the Netherlands biannual ‘integration monitors’are produced which look at the position of ethnic minorities on the socio-structural level(labour market, ethnic entrepreneurship and education), on the socio-cultural level(inter-ethnic relations, acceptance of minorities and cultural orientation of minorities),and on the political-institutional level (political participation and representation ofminorities in the government administration).
Näiteks Hollandis koostatakse kaks korda aastas nn integratsiooni ülevaateid, milles vaadeldakse rahvusvähemuste olukorda ühiskondliku struktuuri seisukohalt (tööturg, rahvusvähemustele kuuluvad ettevõtted ja haridus), sotsiokultuurilisel tasandil (rahvustevahelised suhted, vähemuste aktsepteerimine ja nende kultuuriline suunamine) ning poliitilis-institutsioonilisel tasandil (osalemine poliitikas ja vähemuste esindatus riigi valitsemisel).
Designing relevant and reliable indicators covering all dimensions of integration is anambitious task which comes up against many difficulties, especially but not only on the European terrain with its diverse immigrant populations, policy instruments, definitionsand statistics.
Asjakohaste ja usaldusväärsete ning integratsiooni kõiki tahke hõlmavate näitajate väljatöötamine on ambitsioonikas ülesanne, mis on seotud paljude raskustega, seda eriti, kuid mitte ainult Euroopas, kus on palju erinevaid sisserändajate kogukondi, poliitikavahendeid, määratlusi ja statistikat.
Disagreements about ‘who should be counted’ are particularly salient here:who is an immigrant?
Vaidlused selle üle, keda täpselt näitajate abil uurida, on siin iseäranis tulised: kes on sisserändaja?
Do we look at nationality or country of birth?
Kas arvestada kodakondsust või sünniriiki?
How are second andthird generations defined?
Kuidas määratleda teist ja kolmandat põlvkonda?
Are we looking at immigrants as individuals or groups?
Kas vaadelda sisserändajaid üksikult või rühmadena?
In EU-wide comparisons, the definition used most frequently is ‘third country nationals’.
Kogu ELi hõlmavate võrdluste puhul kasutatakse kõige sagedamini määratlust “kolmandate riikide kodanikud”.
Is thisa workable compromise, or does it ‘hide’ crucial dimensions of integration?
Kas tegu on töötava kompromissiga või põhjustab see integratsiooni olulistest aspektidest möödavaatamist?
Another issue is what is meant by integration.
Teine küsimus on, mida integratsiooni all silmas peetakse.
While all Member States combineelements of both ‘assimilation’ and ‘multiculturalism’ in their understanding ofintegration, the weight given to the one or the other differs significantly betweencountries.
Kuigi kõigis liikmesriikides mõeldakse integratsiooni all nii ühiskonda sobitumist kui mitmekultuurilisust, on ühele või teisele omistatav tähtsus riigiti märkimisväärselt erinev.
Although these debates are ongoing, some common ground can be found inthe identification of goals for integration.
Selleteemalised arutelud küll jätkuvad, kuid mõningaid ühiseid arusaamu integratsiooni eesmärkide määratlemisel võib siiski leida.
With their policies, Member States hope tocontribute to positive outcomes for immigrants in the areas of employment, housing,education, health, etc.
Liikmesriigid püüavad oma meetmetega saavutada sisserändajate jaoks positiivseid tulemusi tööhõives, majutuses, hariduses, tervishoius jne.
They seek to make services accessible to immigrants, and theywish to see immigrants participate as active citizens in the social and political realms.These outcomes can, to an extent, be quantified or otherwise defined, and theirachievement can be compared over time and between countries.
Nad püüavad muuta teenused sisserändajatele kättesaadavaks ning soovivad sisserändajaid näha aktiivselt ühiskonnaelus ja poliitikas osalevatena.
Who do we compare immigrantsto? The Dutch monitoring system has typically compared groups of immigrants with the
Neid tulemusi saab teatud ulatuses mõõta või muul viisil määratleda ja nende saavutamist võib võrrelda ajaliselt või riikide vahel.
Indicators indigenous population.
Näitajad
Is this the right yardstick in all cases?
Kellega sisserändajaid võrrelda?
For instance, regarding theuse of social security migrants do not always have the same entitlements as nonmigrants.
Hollandis on sisserändajate rühmi tavaliselt võrreldud põliselanikkonnaga. Kas nii on õige teha kõigil juhtudel?
Differential age structures and socioeconomic levels also need to be takeninto account when comparing migrant and non-migrant communities.
Sisserändajate ja mitte-sisserändajate kogukondi võrreldes tuleb arvesse võtta ka erinevat vanuselist struktuuri ja sotsiaal-majanduslikku taset.
The Netherlandsis now working on developing threshold levels to set a standard for each dimension ofintegration.
Praegu tegutseb Holland künniste väljatöötamise kallal, mille abil integratsiooni igas valdkonnas teatavad standardid kehtestada.
Once these threshold levels have been determined, the distance of a groupto this level can be measured.
Kui need piirmäärad on paika pandud, saab mõõta, kui kaugel teatav rühm on nende saavutamisest.
One way of using and developing indicators is through the process of benchmarking.Benchmarking originated in a business setting, but the public sector increasinglyrecognises its potential for evaluating and advancing policies.
Üks viis näitajate kasutamiseks ja väljatöötamiseks on võrdlusuuringud. Võrdlusuuringud said alguse ärikeskkonnas, kuid ka avalik sektor on hakanud seda üha rohkem tunnustama poliitikate hindamise ja edendamise vahendina.
Benchmarking includesidentifying areas for improvement, setting standards, comparing one’s own performanceto that of others, and engaging in continuous evaluation and adaptation to meet thestandards set.
Võrdlusuuringute tegemine hõlmab arenguvaldkondade kindlaksmääramist, standardite kehtestamist, oma saavutuste võrdlemist teiste omadega ning pidevat hindamist ja kohandumist, et vastata kehtestatud standarditele.
Benchmarking works through setting standards for comparison.
Võrdlusuuringud põhinevad võrdlusstandardite kehtestamisel.
Indicators should havea clear and explicit normative interpretation: users should know which direction ofchange represents progress.
Näitajate tõlgendamine peaks olema selge ja üksikasjalik: kasutajad peaksid teadma, missugune muutus tähendab edu.
The model which is being developed by the Dutch WODC (Research and Documentation Centre) identifies ‘chances’ and ‘risks’ for integration: having a paid jobis a chance while living on social security is a risk, marriage migration is identified as arisk, while observing prevailing standards and values constitutes a chance.
Hollandis tegutsev uurimis- ja dokumendikeskus WODC on kindlaks määranud integratsiooni “võimalused” ja “riskid”: palgatööl käimine on võimalus, kuid sotsiaaltoetustest elamine on risk, rännet abiellumiseesmärgil käsitletakse riskina, kuid kehtivatest normidest ja väärtustest kinnipidamine on võimalus.
In manycountries, questions may arise whether a certain outcome is a ‘chance’ or a ‘risk’ forgood integration.
Paljudes riikides tekivad küsimused, kas teatavad tulemused kujutavad endast eduka integratsiooni seisukohast “võimalust” või “riski”.
For instance, is a certain level of segregation in housing always a risk?Could it not be a chance for creating an ethnic infrastructure including economicopportunities for immigrants?
Kas näiteks teatav eraldatus elurajoonides on alati risk? Kas seda ei võiks vaadelda väljavaatena rahvusliku infrastruktuuri kujundamiseks, mis pakub sisserändajatele majanduslikke võimalusi?
Creating the conditions
Tingimuste loomine
Avoiding the pitfalls and using indicators to their full potential requires a clearunderstanding of the techniques involved in the development and use of indicators suchas stakeholder analysis and data collection.
Et kasutada ära kõik võimalused, mida näitajad pakuvad, ning vältida tagasilööke, on vaja hästi tunda näitajate väljatöötamise ja kasutamise tehnikaid, näiteks sidusrühmade analüüsi ja andmekogumist.
If indicators are to contribute valuable insights about integration, they must beconnected as closely as possible to the real experience of integration.
Kui näitajate abil soovitakse saada väärtuslikku teavet integratsiooni kohta, tuleb nad võimalikult tihedalt siduda tegeliku integratsioonikogemusega.
Those who aregoing through it and those who observe it closely have their own impressions andopinions about what best describes successful integration, which areas needimprovement, and what impact policies have made. Their views must be included in the
Neil, kes ise integratsiooniprotsessis osalevad, ja neil, kes seda lähedalt jälgivad, on oma muljed ja arvamused selle kohta, mida õnnestunud integratsioon endast kujutab, missugused valdkonnad nõuavad
formulation of indicators and targets.
Nende arvamusi tuleb näitajate ja eesmärkide formuleerimisel arvestada.
Integration as a process involving society as awhole also concerns mainstream stakeholders at different levels, who should have anopportunity to express their priorities and experiences with regard to immigrantintegration.
Protsessina, milles osaleb ühiskond tervikuna, puudutab integratsioon ka erinevate tasandite tavasidusrühmi, kellel peaks olema võimalus tuua esile oma kogemused seoses sisserändajate integratsiooniga ning sellega, missugused asjaolud nende meelest selle juures olulised on.
Extensive stakeholder consultations should be organised regarding the priorities andtargets connected to indicators, and should include in particular immigrants andimmigrant-assisting organisations.
Näitajatega seotud prioriteetide ja eesmärkidega seoses tuleks korraldada laialdasi arutelusid osapoolte, eelkõige sisserändajate ja sisserändajaid abistavate organisatsioonide vahel.
The practises of stakeholder consultations and stakeholders analysis have become part andparcel of, for example, the design and implementation of development projects indeveloping countries and are increasingly applied in other policy fields and other countries.
Sidusrühmadega konsulteerimisel ja sidusrühmade analüüsil on nüüd oluline osa näiteks arenguprojektide koostamisel ja elluviimisel arengumaades ja neid rakendatakse üha rohkem ka teistes poliitikavaldkondades ja riikides.
Data collection and use
Andmete kogumine ja kasutamine
Appropriate and reliable data can be produced for different types of indicators, therelationship between outcomes and policy can be analysed carefully and internationalcomparisons can be facilitated by developing indicators at different levels.
Erinevate näitajate jaoks saab koguda asjakohaseid ja usaldusväärseid andmeid, tulemuste ja tegevussuuniste vahelisi suhteid võib hoolikalt analüüsida ja rahvusvahelisi võrdlusi saab lihtsustada eri tasandite näitajate väljatöötamisega.
Governments’most immediate concern is often with the success of their policies and programmes, andit is here that many preconditions for the successful use of indicators can be created.Thorough planning and evaluation of integration programmes or projects both generatedata and spark reflection about the goals and assumptions of integration policy.
Sageli kannavad valitsused hoolt eelkõige oma tegevussuundade ja programmide rakendamise eest ja just selles vallas saab luua paljud eeldused näitajate edukaks kasutamiseks. Integratsiooniprogrammide või -projektide kavandamise ja hindamise käigus kogutakse andmeid integratsioonipoliitika eesmärkide ja sellega seotud arvamuste kohta ning samas on võimalik neid eesmärke ja arvamusi põhjalikult kaaluda.
Ideally indicators are used in the planning as well as the evaluation phase of integrationprogrammes and projects.
Ideaaljuhul kasutatakse näitajaid nii integratsiooniprogrammide ja -projektide planeeri-mis- kui ka hinnanguetapis.
In publicly funded projects, evaluation should be a part ofproject implementation and should receive a realistic budget share.
Riigi poolt rahastatavate projektide korral peab hindamine olema osa projekti rakendamisest ja selleks peab olema ette nähtud realistlik eelarve.
As is the case in many countries with developed integration programmes, Denmarkstudies the effectiveness of municipalities’ activities.
Nagu paljudes arenenud integratsiooniprogrammidega riikides, uuritakse ka Taanis kohalike omavalitsuste tegevuse tõhusust.
Reports measure for instance theexpected and actual length of time from the granting of a residency permit to theparticipants’ attainment of regular work or enrolment into education.
Aruannetes mõõdetakse näiteks seda, kui ruttu pärast elamisloa saamist eeldatakse integratsiooniprojektis osalejalt kindla töökoha leidmist või hariduse omandamise alustamist ja kui ruttu see tegelikkuses toimub.
In Finland, the Ministry of Labour in cooperation with the Association of Finnish Local and Regional Authorities has launched a project for the drafting of quality criteria to supportmunicipalities and other local actors in implementing and monitoring integrationprogrammes under the Integration Act.
Soomes on tööministeerium koostöös Soome kohalike ja piirkondlike asutuste ühendusega algatanud projekti kvaliteedikriteeriumide kehtestamiseks, et toetada omavalitsusi ja teisi kohalikke asjaosalisi integratsiooniseadusest tulenevate integratsiooniprogrammide rakendamisel ja jälgimisel.
A study of the Act from the point of view ofimmigrants has also been carried out in an effort to promote immigrant participation.The ‘quality criteria’ project responds to the results of a 2002 survey of municipalities,which called for more concrete and practical instruction in the implementation of the Integration Act.
Lisaks viidi läbi uuring sisserändajate arvamustest immigratsiooniseaduse kohta, et toetada sisserändajate osalemist ühiskonnaelus. Kvaliteedikriteeriumide projekt põhineb . aastal tehtud omavalitsuste küsitluse tulemustel, milles nõuti konkreetsemaid ja praktilisemaid juhiseid integratsiooniseaduse rakendamiseks.
Detailed questions are now being developed to guide evaluation, e.g.on the range of services available, on personnel and financial resources, on immigrantparticipation in planning and in implementation as paid workers, on the division of tasksand responsibilities, and on available diversity and equality training.
Hinnangujuhiste jaoks töötatakse praegu välja üksikasjalikke küsimusi, näiteks olemasolevate teenuste, töötajate ja rahaliste vahendite kohta, sisserända-
Building on evaluation, best practice exchanges have been initiated in many countries.
Hinnangu kohaselt on paljudes riikides alustatud parimate tavade vahetamist.
Forinstance, the Danish government has established a database aimed at the exchange of bestpractices (www.erfaringsdatabasen.dk).
Näiteks on Taani valitsus loonud andmebaasi, mille eesmärk on parimate tavade vahetamine (www.erfaringsdatabasen.dk).
A newsletter published by the Ministry of Integrationalso contains information on best practices within the field of labour market integration.
Integratsiooniministeeriumi infoleht sisaldab teavet ka parimate tavade kohta tööturuintegratsiooni vallas.
Indicators can be developed to broaden the lessons of evaluation into a long-term strategy.An essential precondition is long-term planning on integration policy.
On võimalik välja töötada ka näitajad, mis võimaldavad hinnangust tulenevad järeldused võtta pikaajalise strateegia aluseks. Oluline eeldus on integratsioonipoliitika pikaajaline kavandamine.
For instance, the Estonian state programme ‘Integration in Estonian Society 2000-2007’ is a conceptual andstrategic document laying down basic principles, objectives and activities.
Näiteks Eesti riiklik programm„Integratsioon Eesti ühiskonnas –“ on kontseptuaalne ja strateegiline dokument, milles sisalduvad põhimõtted, eesmärgid ja tegevused.
Data availability is perhaps the most crucial condition for a successful use of indicators.
Näitajate eduka kasutamise arvatavasti tähtsaim eeltingimus on andmete kättesaavus.
The European Commission is currently preparing a draft Directive concerning harmonisation ofdata collection in the Member States to facilitate the development of indicators andbenchmarking.
Euroopa Komisjon valmistab praegu ette direktiivi eelnõud andmete kogumise ühtlustamise kohta liikmesriikides, et lihtsustada näitajate ja võrdlusuuringute väljaarendamist.
DG Employment and Social Affairs is exploring the different ways of datacollection and use in the fields of equality and anti-discrimination.
Tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraat uurib erinevaid viise andmete kogumiseks ja kasutamiseks võrduse ja mittediskrimineerimise valdkonnas.
DG Justice and Home Affairs is exploring how common definitions in the migration field can be developed and useduniformly throughout the Union.
Justiits- ja siseküsimuste peadirektoraat uurib, kuidas saaks rändevaldkonnas välja töötada ühised määratlused ja kuidas neid ühtlaselt kogu liidus kasutada.
In this context, Eurostat and the European Community Household Panel can also be mentioned.
Selles kontekstis võiks mainida ka Eurostati ja Euroopa Ühenduse leibkondade paneeluuringut.
The Czech Republic explicitly adapts its own efforts to current international trends in thecollection of statistical information and data on migration and integration.
Tšehhi Vabariigis on teadlikult püüeldud selle poole, et kohandada oma sammud sisserännet ja integratsiooni käsitlevate statistiliste andmete kogumisel valitsevate rahvusvaheliste suundumustega.
Gradually, it iscreating an overall ‘Concept for Selection and Processing of Statistic Data on Migration and Integration of Foreigners on the Territory of the Czech Republic’.
Järk-järgult on riigis välja töötatud üldkontseptsioon välismaalaste rännet ja integratsiooni käsitlevate statistiliste andmete valikuks ja töötlemiseks.
Portugal has established an Immigration Monitoring Centre whose main task it is to provide reliable and comparable dataand to undertake studies.
Portugalis on asutatud sisserände jälgimiskeskus, mille põhiülesanne on anda usaldusväärseid ja võrreldavaid andmeid ning teostada uuringuid.
The Monitoring Centre comprises eight research institutes, andgovernment works closely with academic partners.
Jälgimiskeskus koosneb kaheksast uurimisinstituudist ja valitsus teeb akadeemiliste partneritega tihedat koostööd.
The most comprehensive statistical data sources are available in countries which use anational population register.
Kõige laialdasemad statistilised andmed on olemas riikides, kus on kasutusel riiklik elanikeregister.
For instance, the Netherlands Central Statistics Bureau generatesstatistical information by connecting registration data to the country of birth of citizens.
Näiteks Hollandi statistika keskregister koostab statistilisi andmeid, ühendades registriandmed andmetega kodanike sünniriigi kohta.
Theregistration of country of birth by the municipalities makes it possible to monitor the Dutchborn second generation as well as the first generation.
Sünniriigi registreerimine omavalitsuste poolt võimaldab jälgida nii Hollandis sündinud teist põlvkonda kui ka esimest põlvkonda.
The measurement instrument whichis being developed by the Dutch WODC also draws on the general national populationregister with its individualised entries.
Hollandi WODC-keskuse poolt väljatöötatav mõõtmismenetlus põhineb samuti riiklikul elanikeregistril ja selle üksikutel kannetel.
From this register, it draws ‘panels’ of individualsbelonging to different groups.
Elanikeregistri alusel saab moodustada erinevatesse rühmadesse kuuluvatest isikutest„paneele“.
Large and small immigrant populations may be identified, orgroups may be formed according to other characteristics (such as age, gender, migrationmotives, or background situation such as educational level at the time of arrival).
Registriandmete põhjal saab kindlaks määrata suuremaid ja väiksemaid sisserändajate kogukondi, rühmi võib moodustada ka teistest näitajatest lähtudes (vanus, sugu, rände motiivid või
Finland also has a national population register and Statistics Finland has carried out acomprehensive study of immigrants’ living conditions (www.tilastokeskus.fi).
Ka Soomes on riiklik elanikeregister olemas ja Soome statistikakeskus on teostanud laiaulatusliku uuringu sisserändajate elutingimuste kohta (www.tilastokeskus.fi).
Thesurvey used both registration data and interviews, but did not combine them.
Uuringus kasutati nii registriandmeid kui intervjuusid, kuid neid ei ühendatud.
In all countries, a decision to collect information on specific groups implies a decision toinvest resources.
Kõigi riikide jaoks tähendab otsus konkreetsete rühmade kohta andmeid koguda otsust vahendite investeerimiseks.
Here, indicators act as an incentive to gather more comprehensive data.There is a need to set priorities: rather than accumulating data on many different issuesgovernments need to focus on questions which are central to the success andeffectiveness of their integration policies.
Sel puhul võivad näitajad ergutada terviklikumaid andmeid koguma. Asjad tuleb panna tähtsuse järjekorda: selle asemel, et koguda andmeid paljude erinevate küsimuste kohta, peaksid valitsused keskenduma küsimustele, mis on integratsioonipoliitika edukuse ja tõhususe seisukohalt kõige tähtsamad.
Disaggregated data may often be desirable,but its collection can be difficult in terms of resources or political traditions.
Sageli võidakse tahta kasutada eristatud andmeid, kuid nende kogumine võib olla raske nii vahendite vähesuse kui ka poliitiliste traditsioonide tõttu.
Due tovarious historical experiences and national traditions, a significant number of Europeancountries remain averse to registration of ethnic origin or belonging to an ethnic group.
Erineva ajaloolise kogemuse ja rahvuslike traditsioonide tõttu ei toeta suur osa Euroopa riike rahvusliku päritolu või rahvusvähemusse kuulumise registreerimist.