natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The European Employment Strategy (EES) was revised in 2003 better to underpin in an enlarged Union the objectives set at Lisbon and was directed at supporting Member State efforts to reform their labourmarkets, achieve full employment, increase quality and productivity at work and reduce social disparities.
Aastal 2003 vaadati Euroopa tööturu strateegia (ETS) uuesti läbi, et laienenud liidus paremini toetada Lissabonis kindlaksmääratud eesmärke ning toetada liikmesriikide jõupingutusi oma tööturu reformimiseks, täistööhõive saavutamiseks, töö kvaliteedi ja tootlikkuse parandamiseks ning sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamiseks.
Sustaining economic development and creating longterm,stablejobs depends onprotectingtheenvironment against the potentially damaging effects of growth and on preventing excessive depletion of exhaustible resources.
Säästev majandusareng ja pikaajaliste, stabiilsete töökohtade loomine sõltub ka keskkonna kaitsmisest majanduskasvuga potentsiaalselt kaasnevate kahjulike mõjude eest ning ammenduvate ressursside liigse väljakurnamise vältimisest.
The Sixth Environmental Action Programme, Our Future — Our Choice, sets out the environmental actions necessary to sustain the pursuit of the EU’s economic and social objectives.
Kuues keskkonnaalane tegevusprogramm Meie tulevik - Meie valik (Our Future - Our Choice) näitab ära, millised tegevused on vajalikud EL-i majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks.
These involve limiting climate change, preserving the natural environment and biodiversity, reducingemissionsdamaging to health and diminishing the use of natural resources by cutting waste.
Nende hulka kuulub kliimamuutuste piiramine, looduskeskkonna ja liigirikkuse säilitamine, tervisele kahjuliku saaste vähendamine ning loodusressursside kasutuse vähendamist jäätmete vähendamise teel.
They also involve taking account of environmental considerations when implementing structural policy decisions involving investment.
Samuti tähendab see keskkonnaalaste kaalutlustega arvestamist struktuuripoliitika investeeringutega seotud otsuste täideviimisel.
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
Kokkuvõte nii tervisehoius ja uute töökohtade loomises ökotööstustes kui ka säästvamas arengus.
Since the reform process began in 1992, direct aids to producers have risen to 70%of total spending, but they remain below theEUaverage in Spain, the only cohesion country where this is the case .
70%-ni kogukuludest, jäädes kohesiooniriikides ainult Hispaanias alla EL-i keskmist.
On average payments are larger relative to income for large andmedium-sized holdings than for small ones.
Keskmiselt on suurtele ja keskmistele ettevõtetele tehtud maksed sissetulekuga võrreldes suuremad kui väikestele ettevõtetele tehtud maksed.
Support for rural development in the 2000–2006 period is larger in Objective 1 regions (56% of the total spent) than in other parts of the EU, though only around 10% of this goes on measures to strengthen the rural economy outside of agriculture .
Aastatel 2000–2006 on toetus maaelu arengule eesmärk 1 sihtpiirkonnas suurem kui EL-i teistes osades (56% kogukulutustest), vaatamata sellele, et ainult umbes 10% sellest suunatakse maamajanduse tugevdamisele väljaspool põllumajandust.
In the next programming period, 2007 to 2013, CAP expenditure will be lower in real terms, with a decoupling of direct payments from production, a reduction of payments to large holdings, lower prices and more emphasis on both rural development and the environment.
Järgmisel programmeerimisperioodil, aastatel 2007–2013, peaksid CAP-i reaalkulutused olema väiksemad, seda tänu otsemaksete lahtisidumisele toodangust, suurtele põllumajandusettevõtetele tehtavate maksete vähendamisele, madalamatele hindadele ning suurema tähelepanu pööramisele nii maaelu arengule kui keskkonnale.
Liberalising the markets for transport, telecommunications and energy has led to increased efficiency and lower prices.
Transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiaturu liberaliseerumine on toonud kaasa suurema efektiivsuse ja madalamad hinnad.
It has also, however, involved a threat to particular social groups or regions of being excluded from access to essential services.
Kuid sellega kaasneb oht tõrjuda teatud sotsiaalsed grupid või regioonid eemale juurdepääsust hädavajalikele teenustele.
Public service obligations have, therefore, been established to ensure that everyone can obtain essential services — or ‘services of general economic interest’ — of reasonable quality and at affordable prices, as required by the EU Treaty (Article 16).
Seega on avalike teenuste osutamise kohustuse eesmärgiks kindlustada kõigile juurdepääs hädavajalikele teenustele — või „üldise majandushuvi teenustele“ — tehes seda vastuvõetava kvaliteedi ja taskukohaste hindadega, nagu on ette nähtud EL-i lepingus (artikkel 16).
Community funds have beenmade available to help ensure that these obligations are respected across the EU.
Ühenduse rahastamine on aidanud kindlustada, et neid kohustusi järgitakse terves EL-is.
With enlargement, employment in agriculture in the EU will increase by around 60%with a substantial rise in the number of small holdings.
Koos laienemisega kasvab põllumajandussektori tööhõive EL-is umbes 60% võrra, kusjuures oluliselt tõuseb väikeste põllumajandusettevõtete arv.
The share of total spending under the CAP going to Objective 1 regions in the new and existingMemberStates is estimated to increase by around 10 percentage points to some two-thirds.
See osa CAP-i kogukuludest, mis läheb eesmärk 1 regioonidele uutes ja olemasolevates liikmesriikides, tõuseb hinnanguliselt ligi 10 protsendipunkti võrra kuni umbes kahele kolmandikule.
The Common Fisheries Policy (CFP) is aimed primarily at conserving fish stocks and restructuring the industry to ensure its sustainability.
Samal ajal on üleeuroopalised transpordivõrgud parandanud juurdepääsu kõrvalistesse piirkondadesse ja muutnud kergemaks kaubanduse laienemise.
The recent emergency measures introduced will have significant effects on a number of regional economies, especially in Spain and Portugal.
Kavandatavatel ühendustel uute ja olemasolevate liikmesriikide vahel on tõenäoliselt sarnane mõju.
While in the longer-term, a slimmed-down industry should return to profitability once the emergency measures come to an end, in the short-term, it is largely the responsibility of Member States to alleviate the adverse social and economic consequences.
Üleeuroopalise telekommunikatsioonivõrgu programm (eTEN) on kavandatud mitte ainult kõrvaliste piirkondade ja teiste EL-i osade vahelise ühenduse parandamiseks, vaid püüab lahendada ka puudujääke infokommunikatsioonitehnoloogiate kasutamises ja vastavates teenustes.
At the same time, the transEuropean transport networks have increased the accessibility of the more remote regions and facilitated the expansion of trade, and those planned to link the newMemberStates with the existing ones are likely to have similar effects.
Ühine kalanduspoliitika (CFP) on suunatud peamiselt kalavarude säilitamisele ja tööstuse ümberkorraldamisele, et kindlustada selle jätkusuutlikkus.
The transEuropean energy network guidelines, adopted in 2003, put increased emphasis on investment ing as pipelines and electricity distribution systems in landlocked, peripheral and ultraperipheral regions in future years.
Hiljuti tutvustatud hädaabimeetmetel on märkimisväärne mõju mitmetele piirkondlikele majandustele, eriti Hispaanias ja Portugalis.
And the transEuropean telecommunication network programme (or eTEN) is intended not only to improve communications between more remote regions and other parts of the EU but also to tackle deficiencies in ICT applications and services.
Samal ajal kui ümberkujundatud tööstused peaksid pärast hädaabimeetmete lõppu pikemas perspektiivis jälle kasumit tootma hakkama, siis lühemas perspektiivis on sotsiaalse ja majandusliku kahju tagajärgede leevendamine üldiselt liikmesriikide kohustuseks.
Together their total catch amountstounder7%ofthatinexistingMemberStates.
Ühiste poliitikate reformimine: põllumajandus ja kalandus
Reforming commonpolicies: agriculture and fisheries
Liituvatest riikides on ainult Poolal ja kolmel Balti riigil kalatööstusi ja nende arv on juba vähenemas.
Although expenditure under the Common Agricultural Policy (CAP) has declined gradually over time, it still accounts for almost 47% of the Community Budget.
Kuigi kulutused ühise põllumajanduspoliitika (CAP) raames on aja jooksul järk-järgult vähenenud, moodustab see siiski peaaegu 47% ühenduse eelarvest.
Insofar as the present regimeallows for discrimination in favour of problem regions, control of state aid can both
Alates reformiprotsessi algusest 1992. aastal on otsetoetused tootjatele kasvanud
In linewith commitments made at the Stockholm Council, overall expenditure on state aid fell significantly inmoney terms between 1997 and 2001 and declined relative to GDP in 12 of the 15Member States.
Kooskõlas Euroopa Nõukogu Stockholmi tippkohtumisel vastu võetud kohustustega langesid ajavahemikul 1997–2001 kaheteistkümnes liikmesriigis 15-st üldkulutused riigiabile oluliselt, seda nii rahalises väärtuses kui suhtes SKP-sse.
At the same time, spending is increasingly being shifted towards horizontal objectives.
Samal ajal on kulutused üha enam nihkunud horisontaalsete eesmärkide suunas.
Nevertheless, it remains higher in the more pros- perousMemberStatesthanintheCohesioncountries.
Sellele vaatamata jääb see jõukamates liikmesriikides kõrgemaks kui kohesiooniriikides.
identified with Community funding and that projects financed by the Structural Funds tend to be both the most visible and those regarded as having the greatest impact.
EL-i regionaalametnike seas korraldatud uuringud näitavad, et ühenduse poliitikaid samastatakse suures osas ühendusepoolse rahastamisega ja et projektid, mida finantseerivad struktuurifondid, on reeglina kõige märgatavamad ja nende mõju hinnatakse kõige suuremaks.
This is especially the case in Objective 1 regions and most particularly in the Cohesion countries.
See kehtib eelkõige Eesmärk 1 regioonide, eriti aga kohesiooniriikide kohta.
The positive impact of the Community INTERREG Initiative was also acknowledged because of its focus, visibility and stimulus to cooperation.
Samuti tunnustati ühenduse INTERREG-initsiatiivi positiivset mõju, seda tänu silmatorkavale keskendumisele koostööle ja selle ergutamisele.
In 2001, only around 9% of total state aid in the EU took the form of assistance to Objective 1 regions and the amount involved was under a third of that in the peak year of 1993,mainly because of large reductions of aid to the German new Länder aswell as to southern Italy.
Aastal 2001 suunati ainult 9% EL-i riigiabist Eesmärk 1 piirkondade toetamiseks ja see summa moodustas vähem kui ühe kolmandiku võrreldes tippaastaga 1993, seda peamiselt tänu Saksa uutele liidumaadele ja Lõuna-Itaaliale antava abi ulatuslikule kärpimisele.
Regional aid to Objective 2 areas accounts for around 6% of total state aid .
Regionaalabi Eesmärk 2 piirkondadele moodustab umbes 6% kogu riigiabist.
While the effect of the CAP on cohesion was generally regarded as being positive in regions where agriculture was most important, it was claimed to be unfair in Mediterranean regions and to favour the most profitable farms and the most developed areas in other cases.
Samal ajal kui CAP-i mõju ühtekuuluvusele hinnati üldiselt positiivseks nendes regioonides, kus põllumajandus on kõige tähtsam, peeti seda Vahemere piirkondades ebaõiglaseks ja süüdistati kõige kasumlikumate talumajapidamiste ning arenenumate piirkondade soosimiseks.
The absence of a link between the CAP and environmental policy was criticised, while the integration of environmental considerations into regional development policy was widely welcomed, as was the incorporation into the latter of investment in R & D infrastructure, considered especially important in Objective 1 regions.
Kritiseeriti olematut seost CAP-i ja keskkonnapoliitika vahel, samal ajal kui keskkonnakaalutluste kaasamineregionaalarengu poliitikasse leidis laia heakskiidu, nagu ka uurimis- ja arendustegevuse investeeringute ühendamine viimasega, mida peeti eriti tähtsaks Eesmärk 1 regioonide jaoks.
Given its effect on the regional distribution of economic activity and income, the control of state aid remains of major importance in the context of enlargement.
Laienemise kontekstis on riigiabi kontrollil, mis mõjutab majandustegevuse ja sissetulekute regionaalset jaotumist, endiselt suur tähtsus.
For the period after 2006, efforts will therefore continue to be made to modernise, simplify and clarify state aid rules, taking account of changes in cohesion policy, with the aim of having less but better targeted assistance.
Pärast 2006. aastat jätkuvad pingutused riigiabi reeglite moderniseerimiseks, lihtsustamiseks ja selgemaks muutmiseks, võttes arvesse ka muutusi ühtekuuluvuspoliitikas, eesmärgiga saavutada küll väiksem, aga paremini suunatud abiandmine.
Justice and homeaffairs: improving the conditions for development
Seevastu ettevõtete ja sotsiaalpartnerite suuremat kaasamist peeti oluliseks edasiminekuks, mis peaks jätkuma ka edaspidi.
By contrast, the greater involvement of businesses and the social partners was viewedas an important advance which should be carried further.
Justiits- ja siseküsimused: arengutingimuste parandamine
The impact and added value of structural policies
Struktuuripoliitikate mõju ja lisandväärtus
The scale and direction of intervention in Objective 1 regions
Sekkumise ulatus ja suund Eesmärk 1 sihtpiirkondades
A high crime rate, the existence of organised crime and corruption tend to inhibit economic development anddeter potential investors.
Tundub, et kuritegevuse kõrge tase ning organiseeritud kuritegevus ja korruptsioon pärsivad majandust ja peletavad eemale potentsiaalseid investoreid.
A strengthening of the capacity to combat crime, increased crossborder cooperation, improved controls of external borders and better integration of third-country nationals into society are, therefore, all ways of supporting regional development.
Seega on kuritegevusega võitlemise tõhustamine, laiem piiriülene koostöö, välispiiride parem kontroll ja kolmandate riikide kodanike tihedam integratsioon ühiskonda regionaalarengu toetamise vahenditeks.
This is particularly the case in the accession countries.
Seda eriti liituvates riikides.
The Structural Funds and the Cohesion Fund, which amount to only around 0.4%of EU GDP, are concentrated on assisting the least prosperous parts of the Union.
Struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond, mille suurus on vaid 0,4% EL-i SKP-st, on keskendunud abiandmisele kõige vähem edukamates liidu osades.
In the 2000–2006 period, the amount transferred to Objective 1 regions is equivalent to 0.9% of GDP in Spain and over 2½% of GDP in Greece and Portugal.
Perioodil 2000–2006 võrdub Eesmärk 1 regiooni-
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
Kokkuvõte desse ülekantud summa Hispaanias 0,9%-ga SKP-st ja Kreekas ning Portugalis üle 2,5%-ga SKP-st.
75 estimated to add some 3% to investment in Spain and 8–9% in Greece and Portugal, aswell as 7% in the Italian Mezzogiorno and 4% in theGermannewLänder.
Olulisem on, et hinnanguliselt lisavad need ülekanded investeeringute mahule Hispaanias umbes 3%, Kreekas ja Portugalis 8-9%, Itaalias Mezzogiornos 7% ja Saksamaa uutes liidumaades 4%.
25 financing investment to improve the environment, to waste management and wastewater treatment especially, while environmental considerations are explicitly taken into account when deciding structural interventions.
Lisaks sellele on märkimisväärne osa struktuurifondidest (14% ajavahemikul 2000–2006) läinud keskkonnainvesteeringute finantseerimiseks, eriti jäätmehooldusele ja reovee töötlemisele; samal ajal kui strukturaalsete sekkumiste üle otsustamisel on keskkonnaalaseid kaalutlusi otseselt arvesse võetud.
0 0 The effect of intervention on real convergence and economic integration
Sekkumise mõju reaalsele konvergentsile ja majanduslikule integratsioonile
In most cases, national public expenditure supplementing Structural Fund interventionswas larger in real terms inthe1994–1999programmingperiodthantheprevious one, increasing the amount available for investment by 40–50%.
Enamikul juhtudel olid riiklikud vahendid, mis täiendasid struktuurifondi toetusi, 1994–1999 programmeerimisperioodil reaalarvudes suuremad kui eelmisel perioodil, suurendades olemasolevate investeeringute mahtu 40–50%.
This was added to further by private funding, which was especially significant in Austria, Germany, the Netherlands and Belgium, though the amounts ‘levered’ in this way were relatively small in the Cohesion countries, France and the UK.
Sellele lisandus täiendavalt erasektori poolne rahastamine, mis oli eriti märkimisväärne Austrias, Saksamaal, Hollandis ja Belgias, kuigi kohesiooniriikides.
Structural expenditure is also supplemented by European InvestmentBank (EIB) loans.
Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis olid need summad võrdlemisi väikesed.
Lending to assisted areas in the EU15 totalled EUR 20 billion a year between 2000 and 2002, over half of which went to Objective 1 regions, and that to the accession countries EUR 3 billion a year.
Käesoleval perioodil tundub erainvesteeringute võimendav efekt olevat sarnane, kuigi Saksamaal on see palju väiksem.
Empirical analysis shows not only that growth of GDP, employment and productivity in Objective 1 regions has exceeded that in the rest of the EU since the mid1990s in particular, but that convergence has been most pronounced in the least prosperous regions among these .
Empiiriline analüüs näitab, et eriti 1990ndate aastate keskpaigast on SKP, tööhõive ja tööviljakus Eesmärk 1 sihtpiirkondades kasvanud kiiremini kui ülejäänud Euroopa Liidus, ning et lähenemine on olnud kõige suurem Eesmärk 1 kõige vaesemates sihtpiirkondades.
(It should be noted that this analysis is based on a consistent set of data specially compiled for the report.)
(Tuleks märkida, et analüüs põhineb konsistentsetel andmetel, mis on spetsiaalselt kogutud selle aruande tarbeks.)
It also indicates that structural interventions have boosted growth in the Cohesion countries both by adding to demand and strengthening the supply side of the economy.
Samuti näitab see, et strukturaalsed sekkumised on soodustanud kasvu kohesiooniriikides, niihästi nõudluse lisamise kui majanduse tarnete poole tugevdamise teel.
In Spain, therefore, GDP in 1999 is estimated to have been some 1½% higher than it would have been without intervention, in Greece, over 2% higher, in Ireland, almost 3% higher and in Portugal, over 4½% higher.
Seega oli Hispaanias 1999. aastal SKP hinnanguliselt 1,5% kõrgem, kui see oleks olnud ilma sekkumiseta, Kreekas üle 2% kõrgem, Iirimaal peaaegu 3% kõrgem ja Portugalis üle 4,5% kõrgem.
In addition, GDP in the new German Länder is estimated to have been increased by around 4% as a result of intervention.
Lisaks on Saksamaa uutes liidumaades SKP kasv sekkumiste tulemusel hinnanguliselt 4%.
Structural intervention has also encouraged a growth of tradebetweenCohesion countries and other parts of the Union—which has more thandoubled over the past decade — and closer integration.
Strukturaalne sekkumine on ergutanud ka kaubanduse kasvu kohesiooniriikide ja teiste Euroopa Liidu osade vahel — see on viimase aastakümne jooksul rohkem kui kahekordistunud — ja tihedamat integratsiooni.
The evidence suggests that, on average, around a quarter of structural expenditure returns to the rest of the Union in the form of increased imports, especially of machinery and equipment.
Tõendid osutavad, et keskmiselt neljandik strukturaalsetest kulutustest tuleb liitu tagasi suurenenud impordi, eeskätt masinate ja seadmete impordi näol.
This ‘leakage’ is particularlylarge in the case of Greece (42% of expenditure) and Portugal (35%).
See “leke” on iseäranis suur Kreekas (42% kulutustest) ja Portugalis (35%).
The Structural Funds have been deployed, in particular, to reduce disparities in infrastructure and in human capital endowment between Objective 1 regions and other parts of the EU.
Struktuurifonde on eriti kasutatud infrastruktuuri ja inimkapitali erinevuste vähendamiseks Eesmärk 1 piirkondade ja teiste EL-i regioonide vahel.
Transport systems, both transEuropean links and secondary networks within regions, have, therefore, been improved markedly over the past decade, while counselling and training have been given to the unemployed and those in work vulnerable to job loss in order to increase their employability and their skills.
Seega on viimasel kümnendil oluliselt täiustatud transpordisüsteeme, nii üleeuroopalisi ühendusi kui kõrvalvõrke.
At the same time, support has been given to R & D and innovation, both to construct new research capacity and, equally importantly, to help formulate regional strategies for directing R & D towards meeting local opportunities for development, aswell as to furthering the spread of ICT and the basic skills required to use the new technologies.
Samuti on tegeldud selliste inimeste nõustamise ja koolitusega, kes on töötud või kellel on oht kaotada töö, et suurendada nende võimalusi tööd leida ning parandada nende oskusi.
Since a large proportion of any increase in spending in the newMemberStates goes on imports and around 60% of these come from the existing EUMember States, structural expenditure in these countries is likely to involve similarly large leakage effects to the benefit of growth in the rest of the Union. As in the Cohesion countries, this spending tends to go disproportionately on imports of machinery and equipment, to
Samal ajal on toetatud uurimis- ja arendustegevust ning innovatsiooni, et luua uusi uurimisvõimalusi ning, niisama tähtis, formuleerida piirkondlikuid strateegiad uurimis- ja arendustegevuse suunamiseks kohalike arenguvõimaluste suunas, ja levitada tehnoloogia kasutamiseks vajalikke infokommunikatsioonitehnoloogia põhioskusi.
Executive summary
Kokkuvõte kuse tase madalamaks kui edukamates regioonides.
75 the benefit of Germany, in particular, which accounts for around 45%of all such imports purchased from the EU15.
ebaproportsionaalselt tihti masinate ja seadmete impordile, millest saab eriti kasu Saksamaa, kelle arvele läheb ligi 45% sellistest EL15-st tehtud importidest.
25 eligible for support and the scale of operations funded had been bigger and if the time horizon for projects (three years) had been longer.
Ehkki sekkumistel oli positiivne mõju, oleks see võinud olla isegi suurem, kui abiõiguslikke alasid ning rahastatud operatsioone oleks olnud rohkem ning kui projektide elluviimiseks antud aeg (kolm aastat) oleks olnud pikem.
These changes would enable programmes of more strategic importance for regional development to be supported.
Need muutused võimaldaksid toetada piirkondliku arengu jaoks suurema strateegilise tähtsusega tegevuskavasid.
Support for agriculture, rural development and fisheries
Põllumajanduse, maapiirkondade arengu ja kalanduse toetamine
Interventions under Objective 5 a during the 1994–1999 period were aimed at improving agricultural efficiency and helping to safeguard the countryside and seem to have been relatively effective in supporting restructuring of small farms in Objective 1 regions.
Eesmärk 5a alla kuuluvad sekkumised aastatel 1994–1999 olid suunatud põllumajanduse efektiivsuse tõstmisele ja maapiirkonna kaitsmisele ning näib, et need on olnud võrdlemisi edukad väikeste talude ümberstruktureerimise toetamisel Eesmärk 1 sihtpiirkondades.
Over the period 1994–1999, 82 regions in 12 Member States received Objective 2 assistance totalling around EUR 2,4 billion a year (increased to EUR 3,3 billion a year in the present period) because of the presence of areas of industrial decline.
Ajavahemikul 1994–1999 said 12 liikmesriigi 82 piirkonda, kus esines tööstuse taandarengut, Eesmärk 2 toetusi kogusummas umbes 2,4 miljardit eurot aastas (käesoleval perioodil on see summa tõusnud 3,3 miljardi euroni).