natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Migration and Public Perception, a report prepared by the Bureau of European Policy Advisors of the European Commission describes successful awarenessraising measures as tailor-made and well-targeted, taking into account the specific societal factors, historical realities, and local, regional, and national identities.
Euroopa Komisjoni Euroopa poliitika nõustajate büroo aruandes „Ränne ja ühiskondlik arvamus” kirjeldatakse edukaid teadlikkuse suurendamise meetmeid kohandatud ja sihipäraste meetmetena, mis võtavad arvesse asjaomaseid ühiskondlikke tegureid, ajaloolist tegelikkust ning kohalikku, piirkondlikku ja rahvuslikku identiteeti.
Measures may also be combined with better data collection and in-depth social research projects.
Meetmeid võib ühendada ka parema andmekogumise ja sotsiaalvaldkonna süvauuringute projektidega.
The outcomes of successful awarenessraising are a better understanding of the integration process among the public, and better opportunities for them to contribute to that process.
Eduka teadlikkuse suurendamise tulemuseks on üldsuse parem arusaamine integratsiooniprotsessist ja üldsuse paremad võimalused sellele protsessile kaasa aidata.
An evidence-based approach to changing perceptions
Tõenditepõhine lähenemisviis arusaamade muutmisele
Comparable information on immigrant groups and the mainstream population can bring out diverging information gaps on integration issues.
Võrreldav teave sisserändajate rühmade ja põhielanikkonna kohta võib esile tuua mitmesuguseid teabelünki integratsiooni küsimustes.
Surveys and polling may also spot the effects of national practice on shaping public perceptions (and vice-versa).
Riigi tavade mõju avaliku arvamuse kujundamisele (ja vastupidi) võib kindlaks teha ka uuringute ja avaliku arvamuse küsitluste teel.
Longitudinal surveys and polls can assist policy-makers and researchers in evaluating the impact of strategies that aim to raise public awareness and improve public perception.
Üldsuse teadlikkuse suurendamisele ja avaliku arvamuse parandamisele suunatud strateegia mõju hindamisel on poliitikakujundajatele ja teadlastele abiks pikaajalised uuringud ja avaliku arvamuse küsitlused.
If combating misunderstanding is the goal of awareness actions, then these misunderstandings must be identified, measured, and analysed through a variety of information-gathering tools.
Kui teadlikkuse suurendamise meetmete eesmärk on kummutada väärarusaamu, tuleb need väärarusaamad kindlaks teha ning neid tuleb mõõta ja analüüsida mitmesuguste teabekogumise töövahendite abil.
Those designing public opinion polls cannot be afraid to ask a survey question for fear of the answer.
Avaliku arvamuse küsitluste koostajad ei tohi karta küsimusi esitada seetõttu, et nad pelgavad vastust.
Surveys can later be used to confront real fears, misunderstandings, and prejudices in public opinion.
Hiljem saab uurimusi kasutada avalikus arvamuses peegelduvate tegelike hirmude, väärarusaamade ja eelarvamustega võitlemiseks.
A number of survey methodologies are at the disposal of project designers.
Projektide kavandajate käsutuses on palju uuringumetoodikaid.
European-wide quantitative surveys are one means to put each country’s experience in a wider perspective.
Üks võimalus iga riigi kogemust laiemasse konteksti asetada on üleeuroopalised kvantitatiivsed uuringud.
The Eurobarometer, Eurostat, the European Labour Force Survey, and the European Social Survey provide comparable data pertaining to immigration and integration at the European level.
Sisserände ja integratsiooni kohta Euroopa tasandil annavad võrreldavaid andmeid Eurobaromeeter, Eurostat, Euroopa tööjõu uuring ja Euroopa ühiskonnauuring.
Quantitative representative surveys at Member State level can be effectively tailored to address a specific set of demographics and issues which allow policy-makers and stakeholders to make well-informed decisions at the different levels of governance.
Liikmesriikide tasandil tehtavaid kvantitatiivseid representatiivseid uuringuid saab edukalt mugandada asjaomastele demograafianäitajatele ja küsimustele, mis võimaldavad poliitikakujundajail ja sidusrühmadel teha eri valitsemistasanditel teadlikke otsuseid.
Qualitative tools can also be used as a starting point for awarenessraising and advocacy.
Teadlikkuse suurendamise ja toetustöö lähtepunktina võib kasutada ka kvalitatiivseid vahendeid.
EU-MIDIS is the first ever EU-wide survey of immigrant and ethnic minority groups’ experiences of discrimination and victimisation in everyday life.
EU-MIDIS on esimene kogu ELi hõlmav uuring, mis käsitleb sisserändajate ja rahvusvähemuste rühmade igapäevaelus kogetud diskrimineerimist ja tagakiusamist.
This survey, commissioned by the EU Fundamental Rights Agency, asks whether certain immigrant and ethnic minority groups have been victims of discrimination and racist violence ; why they may or may not have reported these crimes ; and whether they know and trust the organisations and officials that are tasked to help them.
Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti tellitud uuringus küsitakse, kas teatavad sisserändajate ja rahvusvähemuste rühmad on kannatanud diskrimineerimise ja rassistliku vägivalla all, kas nad on nendest kuritegudest teatanud või mitte ning kas nad teavad ja usaldavad organisatsioone ja ametnikke, kelle ülesanne on neid aidata.
EU-MIDIS involved face-to-face interviews with 23,500 persons from selected immigrant and ethnic minority groups in all 27 Member States of the European Union.
EU-MIDIS küsitles personaalselt 23 500 isikut valitud sisserändajate ja rahvusvähemuste rühmadest kõigis 27 Euroopa Liidu liikmesriigis.
5,000 persons from the majority population were also interviewed to compare the results.
Tulemuste võrdlemiseks küsitleti ka 5000 isikut enamusrahvuse hulgast.
Danish analysis bureau Catinét Research conducts regular interviews with about 1,000 immigrants and their descendents to monitor their experiences of discrimination, their subjective feelings on integration, and thoughts on policy proposals and public debates.
Taani analüüsibüroo Catinét Research teeb korrapäraseid intervjuusid ligikaudu 1000 sisse rändaja ja nende järeltulijaga, et jälgida nende kogemusi seoses diskrimineerimisega, nende subjektiivseid arvamusi integratsiooni kohta ning mõtteid poliitiliste ettepanekute ja avalike arutelude kohta.
It believes surveying immigrants has become part of its core business because their opinions and experiences are vital, but often unknown, to those in integration debates.
Büroo usub, et sisserändajate uuring on saanud büroo üheks põhitegevuseks, sest sisserändajate arvamused ja kogemused on integratsiooni aruteludes osalejatele väga tähtsad, kuid sageli teadmata.
Integration surveys are regularly undertaken among the main immigrant groups in countries like the Netherlands and Portugal.
Näiteks Madalmaades ja Portugalis tehakse peamistes sisserändajate rühmades korra -päraselt integratsiooniuuringuid.
An evidence-based approach can remedy one major area of improvement for awarenessraising campaigns : evaluation.
Tõenditel põhinev lähenemisviis võib parandada teadlikkuse suurendamise kampaaniate üht peamist arenguvaldkonda: hindamist.
Collecting and updating baseline data allows projects to track changes in the opinions and actions of their target group over the short, medium, and long-term.
Lähteandmete kogumine ja ajakohastamine võimaldab projektide käigus jälgida sihtrühma arvamuste ja käitumise muutusi lühikeses, keskmise pikkusega ja pikas perspektiivis.
They can identify any causality between integration news, the media coverage, and any resulting changes in perceptions.
Võimalik on kindlaks teha kõik põhjuslikud seo- sed integratsiooniuudiste, meediakajastuse ning nende tulemusel arusaamades toimuvate muutuste vahel.
This information is used to readjust the tasks, language, messages, and target group of a campaign on an ongoing basis.
Teavet kasutatakse kampaania ülesannete, keele, sõnumite ja sihtrühma pidevaks kohandamiseks.
Special Eurobarometers on Discrimination in the EU were commissioned before and after the 2007 European Year of Equal Opportunities for All.
Enne ja pärast Euroopa aastat „Võrdsed võimalused kõigile” (2007) telliti Eurobaromeetri eriuuringud teemal „Diskrimineerimine Euroopa Liidus”.
Comparative analysis of the Special Eurobarometers 263 and 296 allows European policy-makers to track how perceptions and opinions changed during the year of 430 national actions and 600 awarenessraising events on discrimination.
Eurobaromeetri eriuuringute nr 263 ja nr 296 võrdlev analüüs võimaldab Euroopa poliitikakujundajatel jälgida, kuidas muutusid arusaamad ja arvamused aastal, mil korraldati 430 diskrimineerimisvastast üleriigilist kampaaniat ja 600 teadlikkuse suurendamise üritust.
Since 2002, the Scottish Executive’s long-term campaign, ‘One Scotland, Many Cultures,’ has tried to raise awareness of the negative impact of racist attitudes and the positive contributions of persons of different cultures to Scottish society.
Alates 2002. aastast on Šotimaa pikaajalise kampaania „Üks Šotimaa, palju kultuure” käigus püütud suurendada teadlikkust rassistliku suhtumise negatiivsest mõjust ja eri kultuuritaustaga inimeste positiivsest panusest Šoti ühiskonda.
Research projects are regularly conducted to track racist attitudes and experiences of racism and assess the impact and effectiveness of the campaign among its target audience.
Et hinnata rassistlikku suhtumist ja rassismikogemusi ning kampaania mõju ja tulemuslikkust sihtrühma hulgas, viiakse korrapäraselt läbi teadusprojekte.
These evaluations allow for comparisons over time of spontaneous and prompted awareness, message recall and changes in attitudes.
Hindamine võimaldab võrrelda, kuidas spontaanne ja ajendatud teadlikkus, sõnumite meelespidamine ja suhtumine aja jooksul muutub.
Publically available yearly assessments evaluate the campaign in terms of budget, media spread, visibility, and impact on awareness levels.
Üldsusele kättesaadavates iga-aastastes hinnangutes hinnatakse kampaania eelarvet, levikut meedias, nähtavust ja samuti teadlikkusele avaldatud mõju.
In Spain, surveys are regularly conducted in order to identify basic trends of public opinion on immigration and to track the evolution of xenophobic and racist tendencies.
Hispaanias tehakse korrapäraselt uuringuid, et teha kindlaks avaliku arvamuse põhisuunad sisserändeküsimuses ning jälgida võõraviha- ja rassismikalduvuste arengut.
For the former see the national survey by the National Statistic Institute called National Enquiry on Immigration, for the latter the latest available document is the survey on the evolution of racism and xenophobia in Spain 2008.
Esimest kajastab riigi statistikaameti üleriigiline sisserändeuuring, teise kohta on uusim dokument 2008. aasta Hispaania rassismi ja ksenofoobia arengu uuring.
More specific opinion surveys track the situation of the ‘Migrant community of Muslim origin in Spain’ and the opinion of Spanish youth concerning migration.
Kitsamate arvamusküsitlustega uuritakse Hispaania moslemitest sisserändajate kogukonda ja Hispaania noorte arvamust rändeküsimuses.
Projects focusing on small groups and individuals should understand that they are unlikely to change overall attitudes.
Väikestele rühmadele ja üksikisikutele suunatud projektide puhul tuleks aru saada, et need tõenäoliselt ei muuda üldist suhtumist.
Rather, impact can be measured through in-depth interviews and targeted surveys among participants in the short-term and the monitoring of changes in agendas and partnerships in the medium- and long-term.
Pigem saab lühiajalist mõju mõõta osalistega läbiviidud süvaintervjuude ja sihtotstarbeliste küsitluste kaudu ning keskmise pikkusega ja pikaajalist mõju tegevuskavade ja partnerluste muutusi jälgides.
An evidence-based approach to awarenessraising starts with a dedicated mapping phase, where surveys and polls provide a solid baseline of migrant and general public perceptions that can be regularly evaluated.
Tõenditel põhinev lähenemisviis teadlikkuse suurendamisele algab sihtotstarbelise kaardistusetapiga, mille puhul lähteandmetena kasutatakse sisserändajate ja üldsuse arusaamu, mis on kindlaks tehtud uuringute ja küsitluste teel ja mida saab korrapäraselt hinnata.
After the mapping phase, a distinct analysis phase is necessary to address complementary but conflicting results (for instance differences in migrant and public perceptions), situate results in national debates, identify target groups, and select the most appropriate actions.
Pärast kaardistusetappi on vaja eraldiseisvat analüüsietappi, et käsitleda üksteist täien -davaid, kuid vastuolulisi tulemusi (nt erinevused sisserändajate ja üldsuse arusaamades), kaasata tulemused üleriigilistesse aruteludesse, kindlaks teha sihtrühmad ja valida kõige asjakohasemad meetmed.
Surveys and polls cannot on their own explain public opinion.
Küsitlused ja avaliku arvamuse uuringud üksi ei saa avalikku arvamust seletada.
A 2005 report, Majority Populations’ Attitudes towards Migrants and Minorities, by the predecessor of the EU Fundamental Rights Agency provides an overview of public opinion trends on immigration and minorities and the factors that help explain them.
Seda, millised tegurid mõjutavad üksikisiku või rühma suhtumist sisserändajatesse ja nende integratsiooni, aitavad selgitada asjaomasel valitsemistasandil tehtavad uuringud.
There are many unexplained factors behind the reasons why people think about or perceive immigration the way they do.
Seoses põhjustega, miks inimeste arvamused või arusaamad sisserändest on sellised, nagu nad on, esineb palju seletamata tegureid.
Even so, practitioners can still use the results of their mapping to identify key factors and set the appropriate target group for their awarenessraising measure.
Siiski saavad erialatöötajad kaardistamise tulemusi kasutada põhitegurite kindlakstegemiseks ja teadlikkuse suurendamise meet- mele asjakohase sihtrühma määramiseks.
For instance, a number of research studies conclude that the most positive and tolerant attitudes are associated with :
Näiteks järeldatakse mitmes teadusuuringus, et kõige positiivsemad ja sallivamad suhtumised seonduvad:
•Higher socioeconomic status ;
•kõrgema sotsiaal-majandusliku seisundiga;
•Higher educational attainment ;
•kõrgema haridustasemega;
•Salaried employees ;
• palgatöötajatega;
•Greater contact with immigrants.
•sisserändajatega sagedasema kokkupuutumisega.
Social, geographic, and historical factors are also influential to the extent that the public perception of immigrants varies greatly across Member States.
Seda, kui suures ulatuses avalik arvamus sisserändajatest liikmesriikide lõikes oluliselt erineb, mõjutavad ka sotsiaalsed, geograafilised ja ajaloolised tegurid.
In addition to their mapping and analysis function, preparatory surveys have awarenessraising and communication roles.
Lisaks kaardistamisele ja analüüsile on ettevalmistavatel uuringutel ka teadlikkust suurendav ja kommunikatiivne roll.
For instance, analysis of the Special Eurobarometer 263 on Discrimination in the EU shows that it is more likely for the countries with robust anti-discrimination laws to have populations that are informed about their rights as a possible victim and believe that discrimination is widespread.
Näiteks näitab Eurobaromeetri eriuuringu nr 263 „Diskrimineerimine Euroopa Liidus” analüüs, et riikides, kus kehtivad karmid diskrimineerimisvastased seadused, on tõenäolisem, et elanikkonna rühmad on teadlikud oma õigustest võimaliku ohvrina ja usuvad, et diskrimineerimine on laialt levinud.
Well-timed public opinion surveys can draw public and media attention to key issues and set the terms of debate on upcoming initiatives.
Õigesti ajastatud avaliku arvamuse uuring saab juhtida üldsuse ja meedia tähelepanu peamistele küsimustele ja kindlaks määrata eelolevate algatuste arutelu tingimused.
The timing of the public release of these studies is thus critical for awarenessraising projects and the policy-making process.
Seega on kõnealuste uuringute avalikustamise aeg teadlikkuse suurendamise projektide ja poliitikakujundamise protsessi seisukohalt väga oluline.
Raising public awareness about integration issues also means raising the public’s expectations for policy responses.
Üldsuse teadlikkuse suurenda- mine integratsiooniküsimustest tähendab ka üldsuse ootuste suurendamist poliitiliste reageeringute suhtes.
Analysis of survey results bring to light the factors behind perceptions which help in setting the appropriate target group.
Uuringutulemuste analüüs toob esile arusaamu seletavad tegurid, mis aitavad kindlaks määrata sobiva sihtrühma.
These results can also be used to draw media and public attention to the launch of an awarenessraising campaign.
Neid tulemusi saab kasutada ka meedia ja üldsuse tähelepanu juhtimiseks teadlikkuse suurendamise kampaania käivitamisele.
The influence of public discourse
Avaliku arutelu mõju
The form and content of public discourse can have a positive or negative impact on the formation of public opinion towards migrants and their integration.
Avaliku arutelu vorm ja sisu võivad mõjutada avalikku arvamust sisserändajate ja nende integreerimise kohta positiivselt või negatiivselt.
Political and media debates may fixate on less pressing integration issues and make sometimes unsubstantiated links between immigration and other social issues.
Poliitilised ja meediaarutelud võivad keskenduda vähem pakilistele integratsiooniküsimustele ning loovad mõnikord põhjendamatuid seoseid sisserände ja teiste sotsiaalsete küsimuste vahel.
For instance, immigrants are frequently linked to feelings of insecurity due to public concern over competition for jobs and housing, increasing demands on the welfare state, and general anxieties over national security.
Näiteks seostatakse sisserändajaid sageli ebakindlustundega, mida põhjustavad üldsuse mure konkurentsi pärast töökohtadele ja elamispindadele, kasvavad nõudmised heaoluriigile ning üldine mure riigi julgeoleku pärast.
It should not be forgotten that the public perception of immigrants is improved indirectly through policy measures that lead to managed migration, better control of external borders, credible asylum regimes, anti-discrimination measures and effective integration.
Ei tohiks unustada, et üldsuse ettekujutust sisserändajatest parandavad kaudselt poliitikameetmed, millega tagatakse kontrollitud sisseränne, välispiiride parem kontroll, varjupaigavaldkonna usaldusväärne korraldus, diskrimineerimisvastased meetmed ja tule -muslik integratsioon.
Better comparable statistical data on migration and integration phenomena also provides a useful base of information for public debates and policy-making.
Avalikeks aruteludeks ja poliitika kujundamiseks annavad kasuliku aluse ka paremad võrreldavad statistilised andmed rände- ja integratsiooninähtuste kohta.
In this regard, awarenessraising measures play an important policy feedback role by increasing the support base for various migration and integration policy improvements.
Selles suhtes on teadlikkuse suurendamise meetmetel oluline osa poliitilises tagasisides, sest need suurendavad toetusbaasi mitmesugustele rände- ja integratsioonipoliitika parandustele.
The coherence of government integration policies and messages can have a significant impact on the credibility and effectiveness of awareness-raising, especially for government-run or funded campaigns.
Valitsuse integratsioonipoliitika ja sõnumite ühtsus võib oluliselt mõjutada teadlikkuse suurendamise usaldusväärsust ja tulemuslikkust, eriti valitsuse algatatud või rahastatud kampaaniate puhul.
The local level may be more effective for building partnerships and have greater resonance in raising awareness on specific issues that play out in cities and neighbourhoods.
Kohalik tasand võib anda partnerluste loomisel paremaid tulemusi ning pakkuda laiemat kõlapinda teadlikkuse suurendamisel linnade ja paikkondade konkreetsetes küsimustes.
The information campaign of the Living and Working Together Development Partnership in the city of Linz, Austria successfully raised the interest of targeted employers, especially SMEs, and local policy-makers in exploring the benefits of a cross-border labour market and developing intercultural trainings for shop stewards and workers of migrant background.
Austria Linzi linna arengupartnerluse „Elame ja töötame koos” teabekampaania äratas edukalt sihtrühmaks olnud tööandjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, samuti kohalike poliitikakujundajate huvi piiriülese tööturu positiivsete külgede uurimise ning ametiühingu usaldusisikutele ja sisserändajatest töötajatele suunatud kultuuridevahelise koolituse väljatöötamise vastu.
During the January 2008 local elections in Graz, Austria, anti-discrimination experts set up an election monitoring system with the goals of raising awareness of discrimination and improving the key messages of the participating parties.
Austria Grazi linna kohalikel valimistel 2008. aasta jaanuaris seadsid diskrimineerimisvas- tase õiguse eksperdid sisse valimiste seire süsteemi, mille eesmärk oli suurendada teadlikkust diskrimineerimisest ja täiustada osalevate erakondade peamisi sõnumeid.
650 texts were evaluated according to a “traffic light mechanism” (Red/Yellow/Green) that was later presented at four press conferences and a final political debate.
„Valgusfoori” süsteemi (punane, kollane, roheline) abil hinnati 650 teksti; hindamissüsteemi esitleti hiljem neljal pressikonverentsil ja poliitilises lõpparutelus.
The monitoring was positively received by most parties and can be easily adapted to other cities and regions.
Enamik erakondi võttis seire positiivselt vastu ning seiremehhanismi on hõlbus kohandada teistele linnadele ja piirkondadele.
The health sector regularly carries out public campaigns about giving blood.
Tervishoiusektoris tehakse korrapäraselt avalikke veredoonorluskampaaniaid.
For ten years, the Voluntary Association for Blood Donations in Italy (AVIS) has been conducting targeted campaigns raising immigrants’ participation in blood donation thereby increasing the public’s appreciation of immigrants’ contribution and opportunities for intercultural dialogue.
Itaalia vabatahtlik veredoonorlusühing (AVIS) on kümme aastat korraldanud suunatud kam- paaniaid, mille abil suurendatakse sisserändajate osalemist veredoonorluses, suurendades samas üldsuse tunnustust sisserändajate panusele ja avardades kultuuridevahelise dialoogi võimalusi.
These experiences have been used to form the Observatory for the Blood Donation Culture, which has signed cooperation protocols with other medical organisations in immigrants’ countries of origin.
Saadud kogemusi on kasutatud veredoonorluskultuuri seirekeskuse loomiseks, mis on sõlminud koostööprotokollid teiste meditsiiniorganisatsioonidega sisserändajate päritoluriikides.
Close cooperation with those “on the ground” significantly helps awarenessraising activities to secure public attention.
Tihe koostöö kohapeal viibivate osalistega aitab teadlikkuse suurendamise kampaaniatele märkimisväärselt üldsuse tähelepanu tõmmata.
Otherwise, campaigns without a local focus can be perceived as too top-down and reliant on key political catch-phrases.
Vastasel juhul võidakse ilma kohaliku fookuseta kampaaniaid pidada ülevalt alla suunatuteks ja loosunglikeks.
These partners can also inform a campaign about changes they are seeing in local perceptions.
Kohapealsed partnerid saavad kampaania tegijaid teavitada ka kohalikes arusaamades täheldatud muutustest.
They thus provide an early warning system for identifying and responding to those changes.
Seega on nende näol tegemist varajase hoiatamise süsteemiga muutuste kindlakstegemiseks ja neile reageerimiseks.
Where there is a lack of policy coherence or a series of confusing and conflicting messages, raising public awareness can also be used to raise the political agenda.
Kui puudub poliitiline ühtsus või edastatakse segadusse ajavaid ja vastuolulisi sõnumeid, saab üldsuse teadlikkuse suurendamist kasutada ka poliitilise tegevuskava edendamiseks.