natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The European Union and its Member States give considerable support to international programmes and, in a global context, it is satisfying to observe that, in a number of important areas, the European situation looks relatively positive.
Euroopa Liit ja selle liikmesriigid toetavad märkimisväärselt rahvusvahelisi programme ja ülemaailmses kontekstis on rõõm tõdeda, et mitmes olulises valdkonnas näib Euroopa olukord suhteliselt positiivne.
The report addresses two fundamental questions.
Aruandes keskendume kahele põhiküsimusele.
What is known about drug use in Europe and the problems it causes?
Mis on teada uimastitarbimisest Euroopas ja probleemidest, mida see põhjustab?
And what has been learned about responding effectively to drug-related problems?
Mida on saadud teada narkoprobleemidele tõhusa reageerimise kohta?
These questions are important because, regardless of political persuasion or ideological position, policymakers across Europe have come to recognise that the drugs problem presents a complex set of issues for which there is no simple solution.
Need küsimused on olulised seetõttu, et kogu Euroopa poliitikakujundajad, sõltumata poliitilistest veendumustest või ideoloogilisest seisukohast, on hakanud mõistma, et narkoprobleem on keerukas probleemide kogum, millel puudub lihtne lahendus.
They recognise that the way forward lies in analysing the available evidence regarding both the size and nature of the problem and the costs and benefits of different intervention approaches.
Nad mõistavad, et edasiliikumine seisneb nii probleemi ulatuse ja olemuse kohta olemasoleva tõendusmaterjali kui ka eri sekkumisviiside kulude ja kasuteguri analüüsimises.
In this respect, the report also demonstrates Europe’s commitment to balanced and evidence-based policymaking and to sustained effort over time rather than relying on ‘quick-fix’ solutions.
Selles suhtes näitab aruanne Euroopa pühendumust tasakaalustatud ja tõenduspõhisele poliitikakujundamisele ning pigem pidevale kestvale pingutusele kui kiirete lahenduste usaldamisele.
As a result, Europe can be proud that its response to this difficult and often emotive issue is both rational and humane.
Tänu sellele võib Euroopa tunda uhkust, et tema vastus sellele keerukale ning sageli emotsioonetekitavale probleemile on nii ratsionaalne kui ka inimlik.
As a monitoring agency, we deal in facts and figures; we are committed to being scientifically rigorous and impartial, interpreting the information available without prejudice or prior position.
Meie kui seirekeskus tegeleme arvude ja faktidega – oleme võtnud endale kohustuse olla teaduslikult täpsed ja erapooletud ning tõlgendada olemasolevat teavet ilma eelarvamuste ja ennatlike seisukohtadeta.
This is our role, and as Chairman of the Management Board and Director we accept no compromise on this position and take pride in the high standards we maintain.
Selline on meie ülesanne ning haldusnõukogu esimehena ja direktorina ei tunnista me selles seisukohas kompromisse ning tunneme uhkust nende kõrgete nõuete üle, mida me alal hoiame.
But while scientific rigour is essential to our work, we must never forget that behind the figures we report are real human beings whose lives have been affected and sometimes ruined by drug problems.
Kuigi meie töös on teaduslik täpsus hädavajalik, ei tohi me aga hetkekski unustada, et nende arvude taga on lihast ja luust inimesed, kelle elu narkoprobleemid on mõjutanud ja mõnikord ka hävitanud.
Behind the dry statistics on treatment demand, drug-related deaths and criminal behaviour are the grieving families, lost potential and children growing up in unsafe communities.
Ravinõudluse, narkosurmade ja kriminaalse käitumise kuiva statistika taga on leinavad perekonnad, kaotatud potentsiaal ja ebaturvalises inimkeskkonnas üles kasvavad lapsed.
To develop effective responses to the drugs problem requires us to be dispassionate about our data, but we must never become dispassionate about the topic.
Narkoprobleemile tõhusate vastumeetmete väljaarendamine nõuab meilt kiretust meie andmete suhtes, kuid me ei tohi iialgi muutuda kiretuks kõnealuse teema suhtes.
In this report we also reflect on the progress that has been made in responding to the drugs problem in Europe.
Lisaks mõtiskleme aruandes selle üle, milliseid edusamme on tehtud Euroopa narkoprobleemiga tegelemises.
This is particularly pertinent this year, as both in Europe and internationally we will soon be reflecting on achievements in this area.
Käesoleval aastal on see iseäranis asjakohane, sest üsna pea hakkame nii Euroopa kui ka rahvusvahelisel tasandil arutlema selle valdkonna saavutuste üle.
In 2008, the European Commission will begin its task of assessing the impact of the current European action plan on drugs and the United Nations Commission on Narcotic Drugs (CND) will debate the progress made in meeting the goals set at the United Nations General Assembly Special Session in 1998.
Aastal 2008 alustab Euroopa Komisjon praeguse narkoennetuse tegevuskava mõjuhindamist ja ÜRO narkootikumide komisjon (CND) asub kaalutlema ÜRO Peaassamblee 1998. aasta eriistungil seatud eesmärkide saavutamise edusamme.
In Europe, the drugs situation still represents a serious challenge for health and social policy and for law
Euroopas on uimastitarbimise olukord endiselt tõsine väljakutse nii tervishoiu- ja sotsiaalpoliitikale kui ka õiguskaitsele.
• the heads of the Reitox national focal points and their staff;
•Reitoxi riikide teabekeskuste juhte ja töötajaid;
• the services within each Member State that collected the raw data for this report;
•käesoleva aruande jaoks lähtematerjali kogunud teenistusi kõigis liikmesriikides;
• the members of the Management Board and the Scientific Committee of the EMCDDA;
•EMCDDA haldusnõukogu ja teaduskomitee liikmeid;
• the European Parliament, the Council of the European Union — in particular its Horizontal Working Party on Drugs — and the European Commission;
•Euroopa Parlamenti, Euroopa Liidu Nõukogu, eelkõige selle horisontaalset narkootikumide töörühma, ja Euroopa Komisjoni;
• the European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC), the European Medicines Agency (EMEA) and Europol;
•Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskust (ECDC), Euroopa Ravimiametit (EMEA) ja Europoli;
• the Pompidou Group of the Council of Europe, the United Nations Office on Drugs and Crime, WHO Regional Office for Europe, Interpol, the World Customs Organisation, the ESPAD project and the Swedish Council for Information on Alcohol and other Drugs (CAN), and the European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS (EuroHIV);
•Euroopa Nõukogu Pompidou gruppi, ÜRO Uimastikontrolli ja Kriminaalpreventsiooni Bürood, Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa Regionaalbürood, Interpoli, Maailma Tolliorganisatsiooni, projekti ESPAD, Alkoholi ja muude sõltuvusttekitavate ainete Rootsi teabenõukogu (CAN) ning AIDSi Epidemioloogilise Järelevalve Euroopa Keskust (EuroHIV);
• the Translation Centre for Bodies of the European Union and the Office for Official Publications of the European Communities;
•Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskust ja Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitust;
The network is made up of national focal points in the EU Member States, Norway, the candidate countries and at the European Commission.
Reitox koosneb liikmesriikide, Norra, kandidaatriikide ja Euroopa Komisjoni teabekeskustest.
The contact details of the national focal points may be found at: http://www.emcdda.europa.eu/?nnodeid=1596
Riikide teabekeskuste kontaktandmed on esitatud aadressil: http://www.emcdda.europa.eu/?nnodeid=1596
The statistical data reported here relate to the year 2005 (or the last year available).
Aastaaruandes on kasutatud 2005. aasta (või viimase aasta, mille kohta andmed olid kättesaadavad) statistilisi andmeid.
The 2007 statistical bulletin (http://stats07.emcdda.europa.eu) presents the full set of source tables on which the statistical analysis in the annual report is based.
2007. aasta statistikabülletään (http://stats07.emcdda.europa.eu) sisaldab kõiki statistilises analüüsis allikatena kasutatud tabeleid.
It also provides further detail on the methodology used and over 100 additional statistical graphs.
Selles on täpsustatud ka kasutatud metoodika üksikasjad ja lisatud üle saja statistilise graafiku.
Country data profiles (http://dataprofiles07.emcdda.europa.eu) provide a top-level, graphical summary of key aspects of the drug situation for each country.
Riikide iseloomustused (http://dataprofiles07.emcdda.europa.eu) sisaldavad iga riigi kohta kvaliteetset graafilist kokkuvõtet uimastialasest olukorrast.
• Drugs and driving;
•uimastid ja sõidukijuhtimine;
• Drug use among minors;
•uimastitarbimine alaealiste hulgas;
• Cocaine and crack cocaine: a growing public health issue.
•kokaiin ja crack-kokaiin: kasvav rahvatervise probleem.
The selected issues are available in print and online (http://issues07.emcdda.europa.eu) in English only.
Valikteemad on trükise ja elektroonilise variandina (http://issues07.emcdda.europa.eu) kättesaadavad ainult inglise keeles.
The national reports of the Reitox focal points give a detailed description and analysis of the drugs problem in each country and are available on the EMCDDA website (http://www.emcdda.europa.eu/?nnodeid=435).
Reitoxi riikide teabekeskuste aruannetes sisaldub põhjalik ülevaade ja analüüs uimastiprobleemidest igas riigis ning need aruanded on kättesaadavad EMCDDA koduleheküljel (http://www.emcdda.europa.eu/?nnodeid=435).
Europe plays an increasingly important role in supporting global actions to reduce drug problems
Euroopa tähtsus narkoprobleemide lahendamiseks võetavate ülemaailmsete meetmete toetamisel kasvab jätkuvalt
Neither trends in the use of drugs nor those who are involved in drug production and trafficking respect national or geographic boundaries.
Riigi- ja geograafilistest piiridest ei pea kinni ei narkootikumide tarbimise suundumused ega narkootikumide tootmise ning kaubitsemisega seotud isikud.
It is therefore important to recognise that the European drug problem is part of a broader global phenomenon, with patterns of drug use in Europe both affected by and affecting the problem elsewhere.
Seetõttu on oluline tunnistada, et Euroopa narkoprobleem on osa laiemast ülemaailmsest nähtusest – probleemid mujal mõjutavad Euroopa uimastitarbimise suundumusi ning vastupidi.
This is recognised in the current EU action plan on drugs, which addresses the need for greater European coordination on international affairs and the need to support programmes to reduce drug demand and supply in neighbouring and producer countries.
Seda tunnistatakse praeguses ELi narkootikumidealases tegevuskavas, milles pööratakse tähelepanu vajadusele suurendada rahvusvaheliste suhete kooskõlastatust Euroopa tasandil ning toetada programme, mis on suunatud narkootikumide nõudlusele ning pakkumisele naaberriikides ja tootjariikides.
European investment in support of international actions is now considerable, with a recent European Commission audit suggesting that the European Union is now funding demand and supply reduction measures in third countries to the tune of at least EUR 750 million.
Euroopa investeerib rahvusvaheliste meetmete toetamisse praegu märkimisväärselt – Euroopa Komisjoni hiljutisest auditist selgus, et Euroopa Ühendus rahastab narkootikumide nõudluse ja pakkumise vähendamise meetmeid kolmandates riikides vähemalt 750 miljoni euro ulatuses.
Moreover, the EU is now the major international donor supporting the work of the United Nations Office on Drugs and Crime (UNODC).
Veelgi enam, EL on nüüd ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastase võitluse ameti (UNODC) tegevuse peamine rahvusvaheline toetaja.
parts of the world is relatively comprehensive and robust information available.
Olukorra muudab keeruliseks asjaolu, et terviklikku ja kaalukat teavet on vaid üksikute maailmaosade kohta.
The USA, Canada and Australia can provide meaningful comparison points on estimates for last year drug prevalence.
USA, Kanada ja Austraalia teabest saab olulisi võrdluspunkte uimastitarbimise levimuse kohta viimase aasta jooksul.
UNODC estimates show that the prevalence of opioid use in these countries is broadly similar to that in the European Union, ranging between 0.4% and 0.6% of the adult population, with Canada slightly lower and the USA slightly higher.
UNODC hinnangul on opioidide tarbimise levimus nimetatud riikides üldjoontes sarnane Euroopa Liidu omaga – 0,4–0,6%, olles Kanadas veidi madalam ja USAs veidi kõrgem.
Estimated cannabis use is, on average, considerably lower in the European Union than in the USA, Canada or Australia.
Hinnanguline kanepitarbimine on Euroopa Liidus keskmiselt oluliselt madalam kui USAs, Kanadas või Austraalias.
As regards stimulant drugs, levels of ecstasy use are broadly similar worldwide, although Australia reports high prevalence levels, and, in the case of amphetamine, prevalence is higher in Australia and the USA than in Europe and Canada.
Ergutitest on ecstasy tarbimise tase ülemaailmselt üldjoontes sarnane, kuigi Austraalia on teatanud kõrgest levimusest, ning amfetamiini levimus on Euroopa ja Kanadaga võrreldes kõrgem Austraalias ja USAs.
The prevalence of cocaine use is higher in the USA and Canada than in the European Union and Australia.
Kokaiinitarbimise levimus on kõrgem USAs ja Kanadas, võrreldes Euroopa Liidu ja Austraaliaga.
A lack of comparable data makes it difficult to assess the health impact of drug use across countries, although a cautious comparison of estimated rates of newly diagnosed HIV infections related to drug injecting in 2005 suggests rates in Australia, Canada and the European Union at below 10 cases per million population, and around 36 cases per million in the USA.
Võrdlusandmete puudumine teeb keeruliseks uimastitarbimise tervisemõjude hindamise riikide lõikes, kuigi narkootikumide süstimisega seostatavate uute HIV-nakkuse juhtude hinnanguliste tasemete ettevaatlik võrdlus 2005. aastal näitab, et Austraalias, Kanadas ja Euroopa Liidus on miljoni inimese kohta hinnanguliselt alla 10 HIV juhu ning USAs ligi 36 juhtu.
Quantifying complexity: setting meaningful targets and developing useful summary measures
Keerukuse kvantifitseerimine on tõhusate sihtide seadmine ja kasulike kokkuvõtmismeetmete väljatöötamine
In addition to financial support, there is also evidence that European countries have taken seriously the commitments made at international level to develop appropriate responses to drug problems.
Kõikide Euroopa narkootikumidealaste strateegiate eesmärk on vähendada narkootikumide tarbimist ning narkootikumide tõttu tekkivat kahju nii nende tarbijatele kui ka kogukondadele, kus nad elavad.
In 2008, the international community will evaluate the global progress made in respect of the goals set in the 1998 special session of the United Nations on combating the world drug problem.
Nimetatud poliitilist eesmärki on lihtne sõnastada, kuid on oluline tunnistada, et narkootikumide tarbimine on paljutahuline ja keerukas nähtus ning katsed kõnealuse valdkonna poliitika mõju hinnata peavad peegeldama seda varjatud reaalsust.
To complement the data available at international level, the EMCDDA will support the review process by providing a more detailed assessment of the European situation.
Käesoleva aruande üks positiivseid järeldusi on, et Euroopa narkopoliitikas teadvustatakse üha enam vajadust keskenduda konkreetsetele meetmetele ja seada tõhusaid sihte.
In addition, they have dramatically improved the information available on the drug situation and increased investment in both supply-side and demand-side interventions.
Seda peegeldab üldine suundumus Euroopas lisada riiklikele narkootikumidealastele strateegiatele konkreetsemaid ja ajaliselt piiratud tegevuskavasid ning
The objective of all European drug strategies is to reduce drug use and the damage that drugs can cause, both to those who use them and the communities in which they live.
Lisaks rahalisele toetusele on tõendeid ka selle kohta, et Euroopa riigid suhtuvad tõsiselt oma rahvusvahelisel tasandil võetud kohustusse leida narkoprobleemidele asjakohaseid vastumeetmeid.
This policy objective can be simply stated, but it is important to recognise that drug use is a multifaceted and complex phenomenon and any attempt to evaluate the impact of policies in this area has to reflect this underlying reality.
Aastal 2008 hindab rahvusvaheline üldsus ülemaailmset arengut seoses nende eesmärkidega, mis püstitati võitlusele maailma narkoprobleemiga pühendatud ÜRO eriistungil 1998. aastal.
A positive conclusion of this report is that European drug policies are becoming more sensitive to the need to focus on specific activities and develop meaningful targets.
Selleks et täiendada rahvusvahelisel tasandil kättesaadavat teavet, toetab EMCDDA hindamisprotsessi, andes Euroopa olukorrale üksikasjalikuma hinnangu.
This is reflected in the general shift in Europe towards national drug strategies being accompanied by more specific and time-limited action plans, and, at the level of European coordination, in the annual review of the current EU action plan on drugs, with indicators being dropped or modified following review of their performance.
Nagu ilmneb käesolevas aruandes esitatud andmetest, on ELi liikmesriigid viimase kümne aasta jooksul välja töötanud üha terviklikumaid riikliku ja ELi tasandi koordineerimismehhanisme, mis tavaliselt põhinevad strateegiatel ja tegevuskavadel.
Drug use is a global problem, and a useful insight into the relative size of the drug problem in Europe can be gained by comparing European data with information from other countries. The difficulty here is that only in a few other
Lisaks sellele on nad märkimisväärselt parandanud uimastiolukorra kohta kättesaadavat teavet ning suurendanud investeeringuid nii nõudluse kui ka pakkumisega seotud sekkumismeetmetesse.
However, it is also useful to be able to have some summary measures that allow complex issues to be more easily described. Although constructing such scales and measures is difficult, a number of recent developments
Kuigi tuleb tunnistada, et narkootikumide tarbimine kujutab endast jätkuvalt peamist väljakutset Euroopa tervise- ja sotsiaalpoliitikale, on tähtis tunnustada ka nimetatud positiivseid arenguid.
Annual report 2007: the state of the drugs problem in Europe in this area show promise.
2007. aasta aruanne: uimastiprobleemide olukord Euroopas
In this report, we provide a new analysis of data on European public expenditure on drugs.
Käesolevas aruandes esitatakse narkootikumidega seotud kulutuste Euroopa andmete uus analüüs.
While the data are partial, they do illustrate the considerable sums of money spent each year in Europe on reducing drug demand and supply: somewhere between EUR 13 billion and EUR 36 billion.
Kuigi andmed on osalised, osutavad nad selgelt märkimisväärsele hulgale rahale, mida Euroopas igal aastal narkootikumide nõudluse ja pakkumise vähendamiseks kulutatakse: hinnanguliselt 13–36 miljardit eurot.
Moreover, it should be borne in mind that these figures do not reflect the social costs of drug use.
Lisaks tuleks meeles pidada, et nimetatud arvud ei hõlma narkootikumide tarbimisega seotud sotsiaalseid kulutusi.
The EMCDDA is currently collaborating with the World Health Organisation (WHO) to establish a database for the collection of prison health indicators.
EMCDDA teeb praegu koostööd Maailma Terviseorganisatsiooniga (WHO) kinnipeetavate tervisenäitajate andmebaasi loomiseks.
The general principle that those in prison should have access to the same healthcare options as are available in the wider community is not achieved in many areas for those with drug problems.
Üldpõhimõtet, mille kohaselt kinnipidamisasutustes viibivatele isikutele peaksid olema kättesaadavad ülejäänud kogukonnaga samad ravivõimalused, ei ole paljudes valdkondades rakendatud.
Not only do many of those entering prison have drug problems, but studies show that drug use often continues in prison.
Paljudel isikutel on narkoprobleemid juba vanglasse tulles ning uuringud näitavad, et uimastitarbimine jätkub sageli vanglas viibimise ajal.
The lack of services for drug users in prison raises the serious concern that not only is an opportunity being lost to intervene to reduce future drug use and offending behaviour but also that health gains achieved elsewhere may be undermined by a lack of services in this setting.
Vanglas viibivatele uimastitarbijatele osutatavate teenuste puudumine tõstatab tõsise mure seoses sellega, et seetõttu mitte üksnes ei kaotata võimalust ära hoida tulevikus toimuvat uimastitarbimist ja seaduserikkumist, vaid teenuste puudumine vanglates võib takistada ka muudel elualadel saavutatavat tervisekasu.
Identifying and sharing knowledge on what works
Hea tava kindlaksmääramine ja jagamine
Among the advances that may be helpful in this direction is the development of indexes that try to capture the different costs and harms of using illicit drugs, such as the drug harm index developed recently in the United Kingdom.
Edusammude hulgas, mis võivad siin abiks olla, on indeksite väljatöötamine, mille eesmärk on peegeldada ebaseaduslike narkootikumide tarbimisest tulenevaid kulutusi ja kahju, nagu näiteks Ühendkuningriigis hiljuti väljatöötatud uimastikahju indeks.
Harm is also one of the key concepts included in the UNODC’s recently proposed illicit drug index (IDI).
Kahjunäitaja lisati ka UNODC hiljuti esitatud ebaseaduslike narkootikumide indeksi kontseptsiooni.
These sorts of approaches may prove useful in the future for policy analysis purposes, but they are dependent on the quality of data on which the composite measure is based and on the extent to which these data can encompass the target concept.
Sellised lähenemised võivad osutuda edaspidi kasulikeks poliitika analüüsimisel, kuid sõltuvad nende andmete kvaliteedist, millel üldmeede põhineb, ning samuti sellest, kuivõrd andmed suudavad hõlmata eesmärgiks seatud ideed.
Harm reduction is now an explicit component of the European approach
Kahju vähendamine on nüüd Euroopa lähenemise otsene osa
Increasingly, the focus of the debate on demand reduction activities of all types is on identifying those interventions for which there is evidence of effectiveness and which do not deliver unintended negative consequences.
Üha enam keskendutakse igasugustel nõudluse vähendamise meetmete aruteludel sellele, kuidas teha kindlaks sekkumismeetmeid, mis on osutunud tõhusaks ning mis ei tooks kaasa ebasoovitavaid tagajärgi.
As any intervention, if badly delivered, is unlikely to be effective or may even be counterproductive, a second plank of this work is to identify good practice and quality control measures.
Iga sekkumise puhul on võimalus, et ettevõtmine väära tegutsemise korral ebaõnnestub või võib isegi vastupidist mõju avaldada, ning käesoleva töö teises osas keskendutaksegi hea tava ja kvaliteedikontrolli meetmete kindlakstegemisele.
The new regulation of the EMCDDA emphasises the importance of identifying and disseminating good practice.
EMCDDA uues määruses rõhutatakse hea tava kindlaksmääramise ja jagamise tähtsust.
A key difficulty here is the real world settings in which demand reduction interventions are applied.
Põhiprobleemiks on siin päriselu tingimused nõudluse vähendamise sekkumismeetmete kohaldamisel.
Credible controlled studies, the gold standard for most medical interventions, are often difficult to design or simply impracticable.
Usaldusväärseid kontrollitud uuringuid, mis on standardiks enamikule arstiabile, on tihtipeale keeruline kavandada või lihtsalt võimatu teostada.
The complexities of assessing evidence for effectiveness and identifying quality control standards are addressed in this report.
Tõestusmaterjali hindamise keerukust ning kvaliteedikontrolli standardeid käsitletakse käesoleva aruande 2. peatükis.
Cannabis: popularity may have peaked — as recognition of public health issues grows
Kanepi populaarsuse tipp võib olla saavutatud, sest kasvab rahvatervise teemade teadvustamine
There are still considerable differences between European countries in the nature and scale of their national drug problems and also in the range and configuration of response.
Euroopa riikide narkoprobleemide iseloomus ja ulatuses ning samuti probleemide lahendamise ulatuses ja vormis esineb jätkuvalt olulisi erinevusi.