natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Of a total budget of EUR 196 065, therewere equal contributions of EUR 88 229 from the EAGGF and national funds, plus a further EUR 19 607 from private sources.
Projekti kogumaksumus oli 196 065 eurot, mida nii Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond kui ka riik toetasid võrdselt 88 229 euroga. Sellele lisandus 19 607 eurot erasektorilt.
Name of the LAG: OurtheMoyenne
Kohaliku tegevusrühma nimetus: Ourthe Moyenne
Name of the organisation: Centre d’Interprétation del a Rivière
Organisatsiooni nimetus: Centre d’Interprétation de la Rivière
Illustrations provided by the OurtheMoyenne LAG.
Fotod: kohalik tegevusrühm Ourthe Moyenne
C Population: 98 459 inhabitants
●●Rahvaarv: 98 459 elanikku
C Population density: 200 inhabitants / k m two
●●Rahvastikutihedus: 200 elanikku km kohta
C Number of municipalities: 11
●●Kohalike omavalitsuste arv: 11
The LAG mainly covers the green belt around the city of Bruges.
Kohalik tegevusrühm hõlmab peamiselt Brugge linna ümbritsevat rohevööndit.
Development has been restricted and as such it is still an open area of which 70 % is used for agriculture (principally greenhouse horticulture, dairy and intensive livestock, and arable).
Areng on olnud piiratud ning seetõttu on kõnealune piirkond endiselt avamaa, millest 70% kasutatakse põllumajanduslikul otstarbel (peamiselt kasvuhooneaiandus, piimakarja- ja intensiivne loomakasvatus ning haritav maa).
However, pressures fromurbanisation are growing, including demand from residential, work and transport functions.
Linnastumise surve aga suureneb, sealhulgas elamu-, töö- ja transpordifunktsioonidest tingitud nõudmised.
The LAG’s development strategy is to diversify agriculture while strengthening environmental conservation on farms.
Kohaliku tegevusrühma arengustrateegia eesmärk on mitmekesistada põllumajandust, tugevdades seejuures keskkonnahoidu põllumajandusettevõtetes.
The LAG believes that sustainable agriculture will increase the quality of life in the area, since it integrates economic, social and environmental concerns.
Kohalik tegevusrühm usub, et säästev põllumajandus parandab piirkonna elukvaliteeti, kuna sellega käsitletakse terviklikult majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaprobleeme.
The project was initiated from the bottom up, with nine local farmers coming together to share thoughts and experiences about the sale of their organic products and how they could increase their visibility and promote them better.
Projekt põhineb alt-üles-lähenemisel, kuna see sai alguse üheksa kohalikku taluniku algatusest, kes tulid kokku, et vahetada mõtteid ja kogemusi seoses oma mahetoodete müügiga ning arutada, kuidas suurendada toodete nähtavust ja neid paremini reklaamida.
As a result of this voluntary initiative, the farmers are highly motivated and Leader+ has helped them to realise their ideas.
Tänu vabatahtlikule algatusele on talunikud väga motiveeritud ja Leader+ on aidanud neil oma ideid ellu viia.
The cooperation of farmers in the sector of organic produce, and particularly its collective promotion through a common brand, is innovative in Belgium.
Talunike koostöö mahetoodete valdkonnas ning eelkõige toodete reklaam ühise kaubamärgi all on Belgias uuenduslik.
The principle outputs are:
Peamised väljundid on:
• The environment is taken into account through the way organic food is produced and biodegradable packaging is also used. • Cultural events have been organised, such as the ‘Cactusfestival, Feest in het park’ (‘Festival in the park’) and other exhibitions. • A cooperation agreement with the regional tourist office helps with promotional activities.
•keskkonnaga arvestatakse nii toiduainete mahetootmisel kui ka biolagunevaid pakendeid kasutades;•korraldatud on kultuuriüritusi, nt Cactus Festival ja Feest in het Park (pargipidu), ning näitusi;•reklaamitegevuste toetamiseks on sõlmitud koostööleping piirkondliku turismiametiga.
The overall result is that organic agriculture and local organic products aremuch better known in the region.
Üldtulemusena tuntakse piirkonnas mahepõllumajandust ja kohalikke mahetooteid palju paremini.
Local farmers had already begun cooperating to promote their organic products before the start of Leader+.
Suurenenud on koostöö mahetalunike ja aiapidajate vahel ning rohkem talunikke kasutab ökoloogilisi pakendeid.
Biological farmers and horticulturalists from the LAG’s territory have formed a cooperative to promote the sale of regional organic products.
Üks peamisi probleeme oli talunike ja kohaliku tegevusrühma vahel finantskokkuleppe sõlmimine projekti kulude katmiseks ning inimressursi koordineerimine, eeskätt kohustuste jagamine.
In addition to regular meetings to exchange good practice, the farmers have undertaken several joint marketing strategies, such as the production
Sõlmiti finantskokkulepe, mida on võimalik teistesse tingimustesse üle kanda, ning nüüdseks on kohustused selgelt kindlaks määratud ja rühm töötab tõhusalt.
The main problems included establishing a financial agreement between the farmers and the LAG to cover the project costs and coordinating human resources, especially the distribution of responsibilities.
Kohaliku tegevusrühma territooriumil tegutsevad mahetalunikud ja aiapidajad on loonud ühistu, et edendada piirkonna mahetoodete müüki.
An agreement regarding the finances was found that could be transferred to other contexts and the group now functions well together with responsibilities clearly defined.
Peale korrapäraste kohtumiste, et vahetada hea tava kogemusi, on talunikel mitu ühist turundusstrateegiat, näiteks ühiselt koostatud kalender, millesse on kaasatud kõik projektis osalevad talunikud, ühised müügiletid turgudel ning jalgrattatuur, mis läbib kõik osalevad talud. Iga tegevuse eest vastutab üks rühma liige.
Contact details of the LAG
Kohaliku tegevusrühma kontaktandmed loodud ametlikku organisatsiooni, takistas toetuse taotlemist teistest rahastamisvahenditest.
Name of the LAG: Brugse Ommeland
Kohaliku tegevusrühma nimetus: Brugse Ommeland
More than 50%of the EUR 39 400 budgetwas financed by the farmers themselves (EUR 24 400), with the remainder consisting of equal contributions from the EAGGF and national funds (EUR 75 00 from each).
Projekti kogumaksumus oli 39 400 eurot, millest üle poole (24 400 eurot) oli talunike omaosalus ning ülejäänu moodustas võrdne toetus Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondist ning riiklikest rahastamisvahenditest (mõlemast 7500 eurot).
Illustrations provided by the Brugse Ommeland LAG.
Fotod: kohalik tegevusrühm Brugse Ommeland
Ranum Efterskole (Towards a new development)
Ranumi Efterskole (uue arengu suunas)
C Population: 62 347 inhabitants
●●Rahvaarv: 62 347 elanikku
C Population density: 41 inhabitants / k m two
●●Rahvastikutihedus: 41 elanikku km kohta
C Number of municipalities: 7
●●Kohalike omavalitsuste arv: 7
The LAG territory consists of seven typically rural municipalities withmany small villages and large areas of open land.
Kohaliku tegevusrühma territoorium koosneb seitsmest tüüpilisest maaomavalitsusest, kus on palju väikeseid külasid ja suuri avaraid välju.
It is relatively isolated, being located in the northern part of Jutland and far removed frommajor transport routes and towns.
Piirkond on muust maailmast suhteliselt eraldatud, asudes Jutlandi põhjaosas, eemal suurtest transporditeedest ja linnadest.
Its population density is low compared with other parts of Denmark, which are generally high compared with the rest of Europe.
Sealne rahvastikutihedus on ülejäänud Euroopaga võrreldes üldiselt tihedalt asustatud Taani teistest piirkondadest madalam.
Income and employment levels are also low, especially in the service sector.
Ka sissetulekute ja tööhõive tase on madal, seda eriti teenindussektoris.
Taking into account the structural weaknesses of the territory, the LAG’s development strategy has been to improve quality of life by mobilising voluntary forces and social capital in the area into a joint effort for the development of a dynamic community.
Võttes arvesse territooriumi struktuurinõrkusi, näeb kohaliku tegevusrühma arengustrateegia elukvaliteedi parandamiseks ette dünaamilise kogukonna ühise arendamise nimel piirkonna vabatahtlike jõudude ja sotsiaalse kapitali ühendamist.
It shows how even a small village is able to mobilise the necessary human and professional capacity to run this type of activity.
vajaliku inimjõu ja erialased oskused, et sellist liiki tegevust juhtida.
The LAG was also a crucial member of the partnership, with its manager assisting and advising the project from the beginning.
Kohalikul tegevusrühmal oli partnerluses samuti väga tähtis roll, kuna selle juht aitas ja nõustas projekti algusest peale.
The project was theoutcomeof a series of meetings and working groupswith local citizens and associations in the village of Ranum.
Projekt sündis Ranumi küla elanike ja ühingutega peetud kohtumiste ja seminaride tulemusena.
It was decided that the school project would be a good development for the village.
Arutelude käigus otsustati, et küla arendamiseks oleks sobiv kooliprojekt.
The initiative was therefore firmly bottom-up in its origins, responding to the real and perceived challenges faced by the village, according to its own residents.
Seega oli algatus selgelt alt-üles-lähenemine, tulenedes küla tegelikest ja tajutavatest probleemidest, mida sealsed elanikud peavad tähtsaks.
Furthermore, the same groups became responsible for implementing the project, including the school management, which is a good example of a working partnership.
Kõnealune projekt valiti heaks tavaks ka seetõttu, et selle raames loodi kool, mis jätkab tegutsemist ka pärast Leader+ programmi lõppu, tagades külale ja selle ümbruskonnale pikas perspektiivis jätkusuutlikuma tuleviku.
Finally, this project was selected as goodpractice because it has created a school that will continue after the end of the Leader+ programme, giving the village and surrounding area a more sustainable future in the long term.
Peale selle vastutasid samad inimesed projekti elluviimise, sealhulgas kooli juhtimise eest, mis on hea näide tõhusast partnerlusest. See näitab, et isegi väike küla suudab leida
The village of Ranum had hosted a training college until 1986, and its closure had a negative impact on the local economy.
Ranumi külas asus kuni 1986. aastani ametikool ning selle sulgemine mõjus negatiivselt kohalikule majandusele.
In 2002 the municipality of Løgstør together with the Ranum citizen and business association launched a debate about development strategies that could breathe new life into this rural village.
2002. aastal hakkas Løgstøri omavalitsus koos Ranumi elanike ja äriühingutega arutama arengustrateegiaid, millega oleks võimalik küla uuele elule äratada.
This included a ‘vision seminar’ attended by various stakeholders and an open meeting where the ideas were presented to the public.
Mõttevahetuseks korraldati ka nn visiooniseminar, kus osalesid mitmesugused sidusrühmad, ning avatud koosolek, kus tutvustati ideid rahvale.
Thereafter fiveworking groupswere established to come upwith proposals about: training; youth; village renewal; business and tourism; and culture and art.
Seejärel loodi viis töörühma, kes pidid tegema ettepanekuid koolituse, noorte, küla uuendamise, äritegevuse ja turismi ning kultuuri ja kunsti valdkonnas.
This led to several project proposals, including the establishment of an efterskole, which are unique independent residential schools for students between the ages of 14 and 18.
Selle tulemusena pakuti välja mitu projekti, sealhulgas nn järelkooli (efterskole) rajamine, mis on ainulaadne sõltumatu internaatkool õpilastele vanuses 14–18 aastat.
The school initiative was
Koolialgatus ja teisedki küla projektid, sealhulgas multikultuurne maja, kus on spordihall ja koosoleku- ning konverentsiruumid, osutusid Leader+ toetuse taotlemisel edukaks.
The added value of Leader+ was toprovide the initial stimulus for the project — both through discussions and consultations about a development strategy and through financing an organisation that can now apply to other public bodies for support and continue independently.
Leader+ lisandväärtus oli projektile esialgse tõuke andmine – nii arengustrateegia arutelude ja konsultatsioonide kui ka organisatsiooni rahastamise näol, mis nüüd saab taotleda toetust teistelt riiklikelt asutustelt, jätkates tegutsemist sõltumatu institutsioonina.
InApril 2003 the Ranum Efterskole was founded as an independent institution with a school district and a board that took on responsibility for continuing the work of creating the school.
2003. aprillis asutas Ranumi efterskole tegevust sõltumatu institutsioonina, millel olid oma haldusorgan ja nõukogu, kes võttis enda peale kohustuse kooli rajamist jätkata.
By the end of the year preparations were complete, including targets, a curriculum and plans to attract students.
Aasta lõpuks oli jõutud ettevalmistustega ühele poole: olemas olid eesmärgid, õppekava ja plaan kooli tutvustamiseks õpilastele.
The following year, 60 students had applied and the recruitment of teaching and other staff began.
Järgmisel aastal oli taotluse esitanud 60 õpilast ning alustati õpetajate ja muude töötajate värbamist.
The school took over the buildings from the former teacher training college and a new building was also built.
Kool võttis üle endise õpetajate ametikooli hooned, lisaks ehitati juurde uus maja.
The first year saw an intake of 86 students, increasing to 120 the following year.
Esimesel aasta võeti vastu 86 õpilast ning järgmisel aastal juba 120.
The concrete output is a new school for the village.
Konkreetne väljund on külas rajatud uus kool.
This has resulted in 26 new jobs and the attraction of 120 youngpeople, which has led to village renewal including spin-off benefits for local businesses such as shops and restaurants.
See on loonud 26 uut töökohta ja lisanud 120 noort, mis on küla uueks loonud ning toonud kasu kohalikele ettevõtetele, näiteks poodidele ja restoranidele.
As the direct beneficiary of Leader+, the school has grown into an independent and sustainable institution accessing further funds from a variety of different sources.
Leader+ programmi otsese toetusesaajana on koolist arenenud sõltumatu ja jätkusuutlik institutsioon, mis saab edaspidi toetust paljudest teistest allikatest.
The total budget of EUR 1 292 618 consisted of EUR 31 777 from the EAGGF and EUR 255 034 fromnational funds, although themajority (EUR 1 005 807) came from private sources.
Algsed kaasfinantseerimisprobleemid lahendati pangalaenu ja kohaliku omavalitsuse abiga ning õpilaste kooli meelitamiseks korraldati televisioonis ja raadios intensiivne ebatavaline reklaamikampaania.
Name of the LAG: Nordjylland Vest
Kohaliku tegevusrühma nimetus: Nordjylland Vest
Name of the organisation: Ranum Efterskole
Organisatsiooni nimetus: Ranum Efterskole
Illustrations provided by the Nordjylland Vest LAG.
Fotod: kohalik tegevusrühm Nordjylland Vest
Rural youth empowerment
Maanoorte kaasamine
C Population: 30 000 inhabitants
●●Rahvaarv: 30 000 elanikku
C Population density: 3 inhabitants / k m two
●●Rahvastikutihedus: 3 elanikku km kohta
C Number of municipalities: 15
●●Kohalike omavalitsuste arv: 15
The territory of the Sameboat LAG consists of a large scattered archipelago of 20 000 islands (500 are inhabited) in the Baltic Sea off south-west Finland.
Kohaliku tegevusrühma I Samma Båt / Samassa Veneessä („Samas paadis”) territoorium asub Ahvenamaal ja koosneb 20 000 hajutatult paikneva saarega (neist 500 on asustatud) saarestikust.
As a result it faces problems of isolation which are not helped by the poor transport links.
Seetõttu on piirkonna probleemiks isoleeritus, mida ei leevenda ka viletsapoolne transpordiühendus.
In particular, the islands are suffering from depopulation, especially out-migration of young people who search elsewhere for better job prospects and more social activities.
Saared kannatavad rahvastikukao ning eeskätt noorte väljarände all, kes otsivad mujalt paremaid karjäärivõimalusi ja aktiivsemat sotsiaalset elu.
One of the advantages of this project, being an interterritorial action, is that it has enabled the LAG to learn and cooperate with other regions in Finland, helping the territory to overcome its isolation.
Kõnealune projekt on territooriumidevaheline meede ning üks selle kasulikest aspektidest ongi asjaolu, et see on võimaldanud kohalikul tegevusrühmal õppida teistelt Soome piirkondadelt ja teha nendega koostööd, aidates seeläbi territooriumil isoleeritusest välja murda.
Furthermore, the territorial context of the project has relied on the Leader ethos of partnership and cooperation on the archipelago itself, since the islands are linguistically divided between Swedishand Finnish speakers, which eachmake up roughly half of the area’s population.
Peale selle esindab projekti territoriaalne taust Leader-programmi partnerluse ja koostöö põhimõtet saarestiku enda piires, kuna saared jagunevad keeleliselt rootsija soomekeelseks kogukonnaks, nii et kumbki rühm moodustab piirkonna elanikkonnast umbkaudu poole.
The project fits into the LAG’s overall development strategy which tackles the area’s geographical challenges head-on.
Projekt sobitub kohaliku tegevusrühma üldisesse arengustrateegiasse, mis käsitleb otsekoheselt piirkonna geograafilisi probleeme.
It aims to help repopulate the archipelago by reversing migration trends.
Selle eesmärk on täita saarestik uuesti elanikega, pöörates rände suundumuse vastupidiseks.
In particular, it helps to createmore attractive living conditions for youngpeople, including support for entrepreneurship that can help revitalise the islands.
Eelkõige aitab see luua meeldivamaid elutingimusi noortele ning sisaldab ettevõtluse toetamist, mis võib aidata saared uuesti ellu äratada.
The geography of the region provided the starting point for the project, since the inaccessibility and isolation of the islands were seen as big impediments to young people in their social and working lives, which often led them tomove to urban centres on the mainland.
Projekti lähtepunktiks oli piirkonna geograafia, kuna saarte ligipääsmatust ja isoleeritust peeti oluliseks takistuseks noorte sotsiaalsele ja tööelule, mistõttu paljud neist kolisid mandril asuvatesse suurematesse linnadesse.
Despite investment on the islands from a variety of different sources, it was acknowledged that therewere very few projects specifically tailored to the needs of young people.
Mitmesugustest saartele tehtud investeeringutest hoolimata oli konkreetselt noorte vajadusi käsitlevaid projekte väga vähe.
Other regions in Finland also faced such migratory pressures and thus a cooperation project was later launched to jointly tackle a growing problem.
Sarnased rändeprobleemid esinesid ka teistes Soome piirkondades ning seetõttu algatati hiljem koostööprojekt, et käsitleda kõnealust süvenevat probleemi ühiselt.
The project was identified as an example of goodpractice since it follows the approach of bottom-up local development very closely.
Projekt on hea tava näide seepärast, et selles järgitakse väga täpselt kohaliku arengu alt-üles-lähenemist.
Furthermore, the project is considered innovative since it fully extends this approach to the youth of the area.
Peale selle on projekt uuenduslik, kuna lähenemine hõlmab täielikult piirkonna noori.
All the activities of the project were proposed by youngpeople, who were also directly involved in their implementation.
Kõik tegevused on välja pakutud noorte poolt, kes osalesid otseselt ka nende elluviimises.
Projectswere selected from opencompetitions, where young people were challenged to elaborate on their ideas and dreams and explain why they were important.
Projektid valiti välja avalike konkursside käigus, kus noored pidid viimistlema oma ideid ja unistusi ning selgitama nende olulisust.
The ‘call for application’ procedure has thus been adapted and tailored to the youth, directly involving them in the development process of their area.
Nn taotlusprotsess viidi seega läbi noortele sobivas vormis, kaasates neid otseselt piirkonna arenguprotsessi.
However, they were often naturally unable to handle all the financial and accounting aspects of the activities, and therefore the supporting role of the participating LAGs has been crucial.
Muidugi poleks noored tihti hakkama saanud tegevuste kõigi rahaliste ja raamatupidamisaspektidega ning seetõttu oli määrava tähtsusega osalevate kohalike tegevusrühmade toetav roll.
A projectmanager was appointed who travelled across the region and raised awareness of the opportunity afforded by the project among young people.
Ametisse nimetati projektijuht, kes reisis mööda piirkonda ja tutvustas noorte seas projekti loodud võimalusi.
The activities of the project were planned and implemented by the youth through a call for funding applications. These open competitions were promoted by projectmanager Jani Lastuniemi who also helped groups of young people make the applications.
Projekt viidi ellu nelja kohaliku tegevusrühma koostöös, mis on samuti näide heast tavast, kuna sellega järgitakse põhimõtet, et territooriumidevaheline koostöö ei pea seisnema üksnes ideede vahetamises, vaid võib sisaldada ka tegelikku ühistegevust.
The competitions were called Give Me Five, with a symbol of an open hand to reflect the planning, creation and construction of activities by young people. The application process lasted about five to six weeks and occurred annually.
Käesoleva näite puhul korraldati mitmes piirkonnas noortele sarnased avalikud konkursid ning kohalike tegevusrühmade esindajad kohtusid üks kuni kolm korda aastas.
The project was implemented across four different cooperating LAGs, which is another aspect of good practice, as it follows the principle that interterritorial cooperation should not only consist of the exchange of ideas but involve truly common activities.
Rahastamistaotluste konkursi näol kavandasid projekti tegevusi ja viisid neid ellu noored. Nende avalike konkursside tutvustamise eest hoolitses projektijuht Jani Lastuniemi, kes aitas ka noorterühmadel taotlusi koostada.
In this example, the same open competitions for youth were held across the different regions, with representatives of the LAGs meeting one to three times a year.
Konkursside nimetus oli „Give Me Five” („Viska viis”) ning sümboliks avatud käsi, mis sümboliseeris tegevuste kavandamist, loomist ja väljatöötamist noorte poolt.
The open competitions received a total of 50 applications fromdifferent youth groups, of which 21were financed.
Avalike konkursside tulemusena saadi noorterühmadelt kokku viiskümmend taotlust, millest 22 hakati rahastama.
The activities funded have varied from events such as tournaments, shows and music gigs, to the establishment of youth groups and clubs.
Rahastatud tegevused ulatusid turniiridest, šõudest ja muusikaüritusest kuni noorterühmade ja -klubide loomiseni.
For example, of the nine projects financed in the 2005 competition, twowere related to floor ball, providing equipment and facilities to play this sport that later became popular all over the islands and across all age groups.
Näiteks 2005. aasta konkursi raames rahastatud üheksast projektist olid kaks seotud saalihokiga. Projektidega rahastati varustuse ja ruumide hankimist selle spordiala jaoks, mis hiljem muutus populaarseks kõigil saartel ning kõigi vanuserühmade seas.
The largest activity funded by the project was the construction of a track to race radio controlled cars.
Suurim projekti raames rahastatud tegevus oli raadio teel juhitavate autode võidusõiduraja ehitamine.
A pastime much enjoyed by young people in the area was enhanced by this initiative and it was assisted through a large amount of voluntarywork by both the youth and their parents.
Selle algatusega toetati piirkonna noorte seas väga populaarset vaba aja veetmise viisi ning suure osa tööst tegid vabatahtlikena ära noored ja nende vanemad.
Clubs that have been established continue to be successful, and involve hobbies such as billiards and cultural activities such as films.
Rajatud klubid tegutsevad siiani edukalt ja pakuvad võimalust tegeleda eri harrastuste, nt piljardiga, ning korraldada kultuuriüritusi, nt filmiõhtuid.