natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A final round table focused specifically on the future of Cohesion Policy with thoughts from Commissioner for Regional Affairs, Danuta Hübner, Pierre Dartout (Interministerial Delegate for Spatial Planning and Competitiveness of Territories, France), and the Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD) Deputy Director for Public Governance and Territorial Development, Mario Pezzini, amongst others.
Viimane ümarlaud keskendus eriti ühtekuuluvuspoliitika tulevikule, teiste hulgas avaldasid mõtteid regionaalvolinik Danuta Hübner, Pierre Dartout (territoriaalse planeerimise ja territooriumide konkurentsivõime ministeeriumidevaheline delegaat, Prantsusmaa) ja majanduskoostöö ja arengu organisatsiooni (OECD) riikliku valitsemise ja territoriaalse arengu asedirektor, Mario Pezzini.
Launching the debate, ‘opening Pandora’s box’ e effect of globalisation on what we can now recognise as fragile financial markets, climate change, demographic trends − all underline the need for adaptation to the situation unfolding in each of the regions around the EU.
Globaliseerumise mõju sellele, mida me tänapäeval tunnetame haprate majandusturgude, kliimamuutuste, demograafiliste trendide näol – kõik rõhutavad vajadust kohaneda igas ELi regioonis avalduva olukorraga.
Gathering in the main conference hall, delegates heard a fairly unanimous assessment of what should be avoided, what Territorial Cohesion should not be: the funds are not to be considered as compensation, repairing the damage done by badly thought through sectoral policies, “Every stage of sectoral policymaking must take the territory into account or we will be wasting our time,” said Michel Delebarre, Vice-President of the Committee of the Regions.
Konverentsi peasaali kogunedes kuulsid delegaadid küllaltki üksmeelset arvamust, mida tuleks vältida, mida territoriaalne ühtekuuluvus ei tohiks tähendada: rahalisi vahendeid ei tohiks käsitleda kompensatsioonina valdkondade poliitikate tekitatud kahju eest. „Valdkonna poliitika tegemise iga etapp peab arvestama territooriumiga või muidu raiskame oma aega,” ütles Michel Delebarre, regioonide komitee asepresident.
He described the committee as adamant that Territorial Cohesion must not be a tool kit, repairing the damage caused by problems arising from the implementation of other policies.
Ta nimetas komiteed järeleandmatuks selles, et territoriaalne ühtekuuluvus ei tohiks olla tööriistakomplekt, mis parandaks teiste poliitikate rakendamisest tekkinud probleemidest põhjustatud kahju.
Speakers had various ideas on what cohesion should be and how to achieve its goals, but all agreed the debate was a crucial, if complex one, which needed to answer questions such as: Territorial Cohesion, yes or no?
Kõnelejatel oli erinevaid mõtteid, mida ühtekuuluvus peaks tähendama ja kuidas selle eesmärke saavutada, kuid kõik nõustusid, et mõttevahetus oli tänu keerukusele otsustava tähtsusega, vajades vastuseid küsimustele nagu territoriaalne ühtekuuluvus – jah või ei?
To finance what and for whom?
Finantseerida mida ja keda?
Integrated or sectoral policies?
Integreeritud või valdkonna poliitikad?
What is the role of multilevel governance?
Mis on mitmetasemelise juhtimise roll?
Where does Territorial Cohesion fit into other policies?
Kuhu paigutub territoriaalne ühtekuuluvus teistes poliitikates?
Likening the launch of such a debate to the opening of Pandora’s box, Jan Olbrycht, member of the REGI Commission of the European Parliament, made it clear that however contentious, the subject needed to be aired and clarified. “e debate was good for state building and is a learning process for good governance in the newer Member States,” he said.
Võrreldes sellise mõttevahetuse käivitumist Pandora laeka avamisega, selgitas Jan Olbrycht, Euroopa Parlamendi REGI komisjoni liige, et hoolimata vaieldavustest, oli valdkonda vaja värskendada ja selgitada. „Debatt oli hea riigi ülesehitamiseks ja on uuematele liikmesriikidele hea juhtimise õppeprotsess,” ütles ta.
According to Commission forecasts, five million farm jobs will be lost by 2014.
Näide arutatud seisukohtade kohta.
However, from an economical perspective, rural regions should not be systematically considered as in decline.
• ÜPPl on kindlasti territoriaalne mõõde, eriti arvestades vähem eelistatud piirkonna staatust, keskkonnakaitselisi abinõusid põllumajanduses, LEADER ja erinevat tüüpi geograafiast oluliselt mõjutatud toodangut.
A sample of the points discussed:
Kas ÜPP aitab ühtekuuluvusele kaasa?
• The CAP has an undeniable territorial dimension, particularly when one considers the Less Favoured Areas status, agro-environmental measures, Leader and various types of production be strongly linked to geography.
• Maapiirkondade mitmed valupunktid on ÜPP ja ühtekuuluvuspoliitikate põhivaldkondadeks. Liikmesriikide kogetud raskused on tõenäoliselt põhjustatud osaliselt eesmärkide ja ulatuse ebaselgest jaotumisest ühtekuuluvuse ja maapiirkondade arengu poliitikate vahel.
Cohesion and the common agricultural policy at being the case should the territorial dimension of the CAP be reinforced?
Tekkivad küsimused: kas peaks hindama ühtekuuluvuspoliitika maapiirkondade arengut soodustavaid abinõusid?
Should the CAP contribute towards cohesion?
Kas regionaalfondide haldamine tuleks ümber hinnata?
Should policymakers refer to territorial impact studies?
Kuidas saab tagada mitmevaldkonnalist ja mitmetasemelist juhtimist?
Half of Europe is predominantly rural, home to around 20% of the population: central and eastern Europe are characterised by a higher share of rural areas which are having to face the challenges of migration and modernisation at the same time.
Pool Euroopast on enamjaolt maapiirkond, kus elab umbes 20% elanikkonnast.
Complications experienced by the Member States are probable due in part to an unclear distribution of the objectives and scope between Cohesion and Rural Development policies.
Kesk- ja Ida-Euroopas on maapiirkondade osakaal kõrgem ning need puutuvad samaaegselt kokku nii migratsiooni kui ka kaasajastamise väljakutsetega.
Arising questions: e way rural areas are used is changing, their function varying between Member States often as a result of geography or national policy.
Maapiirkondade kasutus on muutumas, nende funktsioonide varieerumine liikmesriikide vahel sõltub tihti geograafiast või kohalikust poliitikast.
One thing holds true throughout the EU, rural regions display the greatest variations in GDP per capita.
Sisemajanduse kogutoodang inimese kohta varieerub ELis enam just maapiirkondades.
Should the Cohesion Policy measures that contribute to the development of rural territories be assessed?
Komisjoni ennustuste põhjal väheneb 2014. aastaks töökohtade arv põllumajanduses viie miljoni võrra.
Should there be one European policy solely devoted to rural issues? Should the management of regional funds be reassessed?
Majanduslikult ei tuleks maapiirkondi siiski süstemaatiliselt vaadelda kui kahanevaid.
e emissions trading scheme, promotion of renewables, improving energy efficiency and CO capture and storage
Gaaside emissioone aitavad kontrollida emissioonidega kauplemine, taastuvate energiaallikate edendamine, energiatõhususe parandamine ning CO kinnipüüdmise ja
2 techniques will all contribute to the control of gas emissions.
2 ladustamise tehnikad.
Member States clearly wish territorial factors at national level to be considered in the definition of the objectives requested from each of them.
Liikmesriigid soovivad selgelt, et territoriaalseid mõjureid käsitletakse riiklikul tasemel nendest tuletatud eesmärkide mõistes.
ere is no doubt that the change in climate and the impact that it has will vary from region to region and the territories’ capacity to address that will be determined by their geography and the strategic and historic choices in terms of spatial planning, energy policies and economic development.
Ei ole kahtlustki, et kliimamuutused ja nende mõju varieeruvad piirkonniti ja territooriumi võime neid suunata sõltub territooriumi geograafiast ning territoriaalse planeerimise, energiapoliitika ja majandusliku arengu strateegilistest ja ajaloolistest valikutest.
Arising questions:
Tekkivad küsimused hõlmavad:
Sustainable development
Jätkusuutlik areng
Why should diversity and the potential of the territories be considered as important conditions in the fight against climate change?
• Kas ühiskonna avalike institutsioonide sekkumine riiklikul ja kohalikul tasemel on võitluses kliimamuutustega otsustav?
Is the intervention of public authorities at community, national and local level decisive in the fight against climate change?
• Millisel määral sõltub territoriaalse säästva arengu strateegiate edu Göteborgi ja Lissaboni strateegiate integreerimisest?
To what extent does the success of territorial strategies for sustainable development depend on integrating the Gothenburg and Lisbon strategies?
Üks suuremaid väljakutseid tänasele Euroopale on konkurentsivõimet, süsiniku piiranguid ja energia turvalisust kombineeriva majandussüsteemi siirdamine.
One of the major challenges Europe faces today is the implantation of an economic system that combines competitiveness, carbon restrictions and security of energy. e promotion of renewable energies implies a significant shift from relatively marginal to mass production. e challenge for the Cohesion Policy is to reconcile the objectives of the Lisbon Strategy with its emphasis on growth and jobs with that of the Gothenburg Strategy, which focuses on sustainable development.
Ühtekuuluvuspoliitika ülesanne on kooskõlastada kasvule ja tööhõivele rõhuv Lissaboni strateegia ja säästvale arengule keskenduv Göteborgi strateegia.
“is kind of cooperation can identify the subject, diagnose the problem, adopt a plan of action and carry out the actions,” he said, adding that the principal difficulty is not the cash needed, it’s human nature, “there is a need to make people understand that sharing power is not a threat.” e perceived threat of border regions establishing co- operating, interactive groups is holding back some Member States.
Osa liikmesriike hoiab tagasi piiriregioonide teadlik oht koostöötavate interaktiivsete rühmade rajamisel. Kuid konverentsil sai kuulda, kuidas regioonidevaheline piiriülene koostöö Euroopa territoriaalse koostöö rühma (EGTC) vormis võib vastastikuste eemärkide mõistmiseni käia pika tee.
But the conference heard how crossborder cooperation between regions, in the form of European Grouping of Territorial Cooperation (EGTC), can go a long way to realising mutual goals.
Peter Udvardi, ühe ELi esimese EGTC, Ister Granumi direktor, selgitas, et Ungari ja Slovakkiaga seotud regioonid kasutasid EGTC moodustamise võimalust, „Ühendinstitutsioonide puudus oli regiooni seni tagasi hoidnud.”
Territorial Cohesion and Governance
Nende nõuandev kogu koosneb kolme suurima ja piirkonna peamiste tööd andvate ettevõtete esindajatest, kolmest tööstus- ja kaubanduskojast ja neljast valitsusvälise organisatsiooni regionaalse parlamendi liikmest.
Speaking about the EU’s Baltic Sea Strategy, Colin Wolfe, DG REGIO’s head of territorial co-operation, summed up the feeling on the stage, “Cohesion is about overcoming distance, division and inequality.”
Koostöö hõlmab logistikat, televisiooni- ja raadioülekandeid, tööstust, regionaalse süsteemiga tervishoidu ja temaatiliste, kõiki regioone läbivate teedega turismi.
Should there be a Council of Ministers for territorial development at European level?
Rääkides ELi Läänemere strateegiast, edastas Colin Wolfe, DG REGIO territoriaalse koostöö juht, lavalt mõtted, „ühtekuuluvus tähendab vahemaade, jaotuste ja ebavõrduse ületamist”.
Panorama attended the workshop on governance, where one of the key points to emerge was the difficulty in defining territory: administrative territory as units of government or the land itself?
Panorama võttis osa juhtimise töötoast, kus üks ilmnenud põhipunkte oli raskus territooriumi defineerimisel: administratiivne territoorium kui valitsemise ühik või kui maa ise?
If the land itself, then including the people living on it or not?
Kui maa ise, siis kas tuleks kaasa arvata ka seal elavad inimesed või mitte?
And governance also carries different meanings in different Member States, “Why aren’t there university courses on governance?” asked Jean Marie Beaupuy, a French MEP.
Ja valitsemisel on erinevates liikmesriikides erinev tähendus: „Miks ei ole ülikoolis juhtimise kursusi?” küsis Jean Marie Beaupuy, Prantsusmaa parlamendiliige.
How should the coherence of EU policies with a territorial impact be promoted to support sustainable development at national and regional levels?
• Kuidas peaks riikliku ja regionaalse jätkusuutliku arengu toetamiseks edendama ELi poliitikate sidusust territoriaalse mõjuga?
How can trans-European cooperation be strengthened to facilitate connectivity and territorial integration?
• Kuidas peaks tugevdama üleeuroopalist koostööd, et soodustada ühendust ja territoriaalset integratsiooni?
Cooperation was discussed, both between different levels of governance and between territories.
Koostööd arutati nii valitsemise erinevate tasemete kui ka territooriumide vahel.
As Beaupuy sees it, governance is best when it involves both institutional governance, which is obligatory, and partnership based governance, involving voluntary organisations which go beyond the requirements of administration in their response to the needs of the citizen.
Beaupuy’ arvamuse kohaselt on valitsemine parim siis, kui see hõlmab nii obligatoorset institutsioonilist valitsemist kui ka partnerlusel põhinevat valitsemist, kus on oluline roll ka vabatahtlikel organisatsioonidel, mis lähevad kodaniku vajadustele vastates kaugemale administratsiooni nõudmistest.
measured and defined when establishing the objectives and implementing the Lisbon Strategy.
„Selline koostöö saab paika panna eesmärgi, tuvastada probleemi, võtta omaks tegevusplaani ja tegevused läbi viia,” ütles ta, lisades, et peamine raskus ei ole mitte vajaminev raha, vaid inimloomus, „inimesed peaksid mõistma, et jagatud võim ei ole oht.” territooriume eemärkide seadmisel ja Lissaboni strateegia rakendamisel mõõdetakse ja määratakse.
Territorial cooperation accelerates the diffusion and transfer of good practice and the Cohesion Policy as a whole, with its objectives and tools, significantly supports the Lisbon Strategy.
Hea tava ja ühtekuuluvuspoliitika kui terviku levimist ja ülekannet kiirendav territoriaalne koostöö toetab oluliselt Lissaboni strateegiat.
If the balanced spread of economic activity is the essence of economic, social and Territorial Cohesion, what is the role of public authorities in ensuring that opportunities to exploit the potential of all of Europe’s territories are fully exploited?
• Kui majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tuum on majandustegevuse tasakaalustatud levik, siis mis roll on avalikkuse võimuorganitel kõigi Euroopa territooriumite potentsiaali võimaluste ärakasutamise tagamisel?
Can Territorial Cohesion help the EU achieve its growth and employment targets?
• Kas territoriaalne ühtekuuluvus aitab ELil saavutada kasvu ja tööhõive eesmärke?
How Territorial Cohesion fits into the Lisbon Process
Kuidas territoriaalne ühtekuuluvus paigutub Lissaboni protsessi
What innovation polices need to be put in place in order to avoid a technological divide between territories with potential and those which are less advanced?
• Milliseid innovatsioonipoliitikaid on vaja rakendada selleks, et vältida tehnoloogilist jaotumist potentsiaaliga territooriumide ja vähem arenenute vahel?
e fourth report on Cohesion showed there was a growing risk of territorial imbalance arising from the concentration of growth, innovation and production in the most dynamic regions of the Union. is underlines the necessity of taking into account the way the Lisbon Strategy impacts different territories and their potential to take advantage of the strategy.
Ühtekuuluvuse neljas aruanne näitas territoriaalse tasakaalutuse riski suurenemist tänu kasvu, innovatsiooni ja produktsiooni kontsentreerumisele liidu kõige dünaamilisematesse piirkondadesse. See rõhutab vajadust arvestada Lissaboni strateegia mõjuga erinevatele territooriumidele ja nende potentsiaalile strateegiast kasu saada.
Do you think tailor-made, regional innovation strategies based on specific diagnosis of strengths and weaknesses, and on local partnerships, should become standard for Regional Policy?
• Kas te arvate, et regionaalpoliitika puhul peaksid standardiks saama tugevuste ja nõrkuste üksikasjalikel diagnoosidel ja kohalikul partnerlusel põhinevad regionaalsed innovatsioonistrateegiad?
Most agree there needs to be more awareness of territorial diversity and a closer look at the scale by which territories are
Enamus nõustub, et territoriaalse mitmekesisuse alast teadlikkust oleks vaja tõsta ja lähemalt vaadata sellisel tasandil, kuidas
Where do we go from here?
Kuhu siit edasi minna?
e final session explored more questions than answers, raising more issues than resolutions, but the questions were targeted and issues more defined.
Viimane sessioon tegeles enam küsimuste kui vastustega, tõstatades enam probleeme kui lahendusi, kuid küsimused olid eesmärgipärased ja probleemid enam määratletud.
REGIO’s Deputy Director-General Katherina Maternova’s opening comment the day before, that “the concept of Territorial Cohesion is hard to grasp but is filling with more and more meaning”, seemed to be borne out.
REGIO asedirektori Katherina Maternova avakommentaarist eelneval päeval jäi kõlama lause: „territoriaalse ühtekuuluvuse kontseptsiooni on raske mõista, kuid see omandab järjest enam tähendust”.
Although the Lisbon Treaty in which the notion of Territorial Cohesion is enshrined, is not ratified, the conference made it clear that the subject is buzzing with no shortage of opinions and concerns: how far will territorial cooperation eat into the power of Member States?
Kuigi Lissaboni leping, kus territoriaalne ühtekuuluvus on talletatud, ei ole ratifitseeritud, tegi konverents selgeks, et valdkond on huvipakkuv koos võimaluste ja muredega: kui oluliselt mõjutab territoriaalne koostöö liikmesriikide võimu?
“If Territorial Cohesion and an appreciation of the territories” individual characteristics should be taken into consideration in the planning of every policy at every level, how can that actually be done?
Kas territoriaalset ühtekuuluvust ja territooriumide individuaalseid omadusi tuleb iga poliitika igal tasemel arvesse võtta ja kuidas seda tegelikult teha?
“Placebased”, “better indicators”, “a closer look at the map”, “the funds not to be considered as a first aid kit”, “co-operation and competition hand in hand”: ere’s no doubt the subject is going to be at the centre of many more debates and the Commission’s Green Paper and subsequent public consultation is timely.
„Asukohast sõltuvad”, „paremad indikaatorid”, „lähem pilk kaardile”, „fonde ei tohiks käsitleda kui esmaabikomplekti”, „koostöö ja konkurents käsikäes”: ei ole kahtlustki, et teema on veel paljude mõttevahetuste keskmes ning komisjoni Roheline raamat ja järgnev avalik nõupidamine on õigeaegsed.
So where are we now?
Kus me seega hetkel asume?
Arguing that now is not the time to formulate guidelines and regulations, Andreas Faludi, Professor of Spatial Policy Systems at Delft Technical University, urged for the continuation of ‘pragmatic policy planning’ with systematic impact assessments being carried out by transnational and subnational review panels and the vigorous pursuit of Cohesion Policies at all levels.
Väites, et hetkel ei ole sobiv aeg juhiste ja regulatsioonide formuleerimiseks, soovitas Andreas Faludi, Delfti Tehnikaülikooli territoriaalsete poliitikasüsteemide professor, jätkata „pragmaatilise poliitika planeerimisega”, kus rahvusvahelised ja riiklikud ülevaate paneelid viivad läbi süstemaatilisi mõjude hindamisi ja jõulist ühtekuuluvuspoliitikate püüdlust kõigil tasemetel.
Defining the word ‘territory’ is tricky: the word is related on one hand, to the idea of nation states, countries are not countries without territory – on the other, territories are now emerging as products of human intention, “there is a conflict between the two notions” explained Faludi, adding that it is very difficult for Member States to give away their competences to transnational groups.
Sõna „territoorium” seletamine on keeruline: üheltpoolt on sõna seotud riikidega, riik ei ole riik ilma territooriumita – teisalt tekitavad territooriume inimeste kavatsused. „Nende kahe mõiste vahel on ebakõla,” selgitas Faludi, lisades et liikmesriikidel on väga raske oma pädevus üle anda rahvusvahelistele rühmadele.
While Member States may find it difficult to believe cooperation between regions can improve competitivity and the lives of their citizens, for those policymakers already convinced, the problem is rather how to assess the impact they are having on the ground. e most frequently used indicator, GDP, is not capable of describing the situation in fine enough detail.
Kui liikmesriigid peavad raskeks uskuda, et regioonidevaheline koostöö võib parandada konkurentsivõimet ja kodanike elusid, siis poliitikud on veendunud, et probleem on pigem selles, kuidas hinnata nende mõju inimestele. Enam kasutatud indikaator, sisemajanduse kogutoodang, ei ole võimeline olukorda piisavalt detailselt kirjeldama.
As Mathernova explained, indicators may have normative or descriptive functions; in the first category, GDP is and will remain central, because of its robustness; in the second category, the Commission is working with Eurostat to improve understanding of the dynamics.
Nagu Mathernova selgitas, võivad indikaatoritel olla normatiivsed või kirjeldavad funktsioonid; esimeses kategoorias on ja jääb sisemajanduse kogutoodang oma stabiilsuse tõttu keskseks; teises kategoorias töötab komisjon Eurostatiga, et dünaamika mõistmist parandada.
Whatever they come up with will not please everyone, “Indicators are a real problem because every Member State tries to work out what is in it for them”, said Faludi.
Ükskõik, millega nad välja tulevad, ei rahulda see kõiki. „Indikaatorid on tõeline probleem, kuna iga liikmesriik püüab välja selgitada, mis neil sellest kasu on,” ütles Faludi.
As Commissioner Hübner explained: “You see an internal market structured for competitiveness and the stable, macro economic framework of the euro area.
Nagu volinik Hübner selgitas: „Te näete konkurentsivõime jaoks rajatud siseturgu ja eurotsooni stabiilset makroökonoomilist raamistikku.
And then you have Cohesion Policy, respecting socio-economic harmony and cherishing solidarity.
Ja siis on teil ühtekuuluvuspoliitika, mis esindab sotsiaal-majanduslikku kooskõla ja kõrgelt hinnatud solidaarsust.
We need this one Cohesion Policy answerable to all societies, territories and regions.
Meil on vaja ühtekuuluvuspoliitikat, mis vastutaks kõigi ühiskondade, territooriumide ja regioonide eest.
One currency, one market, one Cohesion Policy.”
Üks valuuta, üks turg, üks ühtekuuluvuspoliitika.”
Credit crunch casts its shadow
Majanduskriis heidab varju
Although far from anyone’s imagination when the conference was planned, the chaos on the financial markets could put thousands of innovation projects at risk throughout Europe, along with having a dramatic impact on jobs and business.
Olles konverentsi planeerimise ajal veel ettekujutamatu, võib finantsturgudel valitsev kaos ohustada tuhandeid innovatsiooniprojekte kõikjal Euroopas, koos dramaatilise mõjuga tööhõivele ja äritegevusele.
Michael Ralph, spokesperson for Vladimir Spidla, the Commissioner for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities, voiced the fear that the crisis might put into doubt what has been achieved under the Lisbon Strategy.
Michael Ralph, Vladimir Spidla eeskõneleja, tööhõive, sotsiaalsfääri ja võrdsete võimaluste volinik, väljendas hirmu, et kriis võib seada ohtu Lissaboni strateegiaga saavutatu.
“Social funds can and must be used to stimulate our workers and companies − it is essential for future growth.
Me peame alati meeles pidama, et kõige nõrgem on see, kes kannatab majanduslanguse tõttu kõige enam.”