natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This means helping Member States comply with the legislation, and investigating complaints made by EU citizens and non-governmental organisations.
See tähendab, et liikmesriikidel aidatakse õigusakte järgida ning uuritakse ELi kodanike ja vabaühenduste esitatud kaebusi.
The Commission has the power to take legal action if it seems that EU environment law has been infringed.
Kui komisjon leiab, et ELi keskkonnaalaseid õigusakte on rikutud, on tal õigus võtta õiguslikke meetmeid.
DG Environment also represents the European Union in environmental matters at international meetings, including for instance the United Nations Convention on Biodiversity.
Lisaks sellele esindab keskkonna peadirektoraat keskkonnaküsimustes Euroopa Liitu rahvusvahelistel kohtumistel, mis toimuvad näiteks ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni raames.
In international forums, the DG tries to agree international policies to stop the ongoing loss of biodiversity, reduce waste and air and water pollution, and strengthen the ecosystem services that make life on Earth possible.
Rahvusvahelistel foorumitel püüab keskkonna peadirektoraat leppida kokku rahvusvahelises poliitikas, et peatada elurikkuse jätkuv hävimine, vähendada jäätmeid ning õhusaastet ja veereostust ning tugevdada ökosüsteemi teenuseid, mis teevad elu Maal võimalikuks.
Four major priority areas
Neli esmatähtsat valdkonda
By reducing, re-using or recycling, we contribute to signicant reductions in environmental damages and greenhouse gases.
Ettevõtjatel on võita palju – valmistades oma tooteid väiksemate ressurssidega, kahanevad nende tootmiskulud.
For example, recycling aluminium saves around 95% of energy compared to extraction.
Samuti väheneb seeläbi jäätmete hulk ja energiatarbimine, mis omakorda tekitab vähem kasvuhoonegaase ja aitab võidelda kliimamuutuse vastu.
The basic framework for EU environmental policy for 2002-2012 is the Sixth Community Environment Action Programme (6th EAP).
Euroopa Liidu 2002.–2012. aasta keskkonnapoliitika põhiraamistikuks on kuues keskkonnaalane tegevusprogramm.
The 6th EAP maps out the main areas of policy and outlines actions needed to achieve them.
Selles on visandatud peamised poliitikavaldkonnad ja lühidalt kirjeldatud nende elluviimiseks vajalikku tegevust.
The four priority areas are natural resources and waste, environment and health, nature and biodiversity and climate change.
Neli esmatähtsat valdkonda on loodusvarad ja jäätmed, keskkond ja tervis, loodus ja elurikkus ning kliimamuutused.
It also helps reduce waste and energy consumption, leading to fewer greenhouse gas emissions and helping in the fight against climate change.
Ühenduse keskkonnapoliitika on aastate jooksul aidanud oluliselt kaasa edule, mida Euroopa on saavutanud rahvatervise kaitsmisel.
Environment and health
Keskkonna peadirektoraadi ülesandeks on töötada selle nimel, et takistada meie õhu, vee ja toiduahela saastumist kemikaalide ja muude ohtlike saasteainetega.
The 6th EAP is also the environmental component of the EU’s strategy for sustainable development (2001), which requires that economic, social and environment policies allow present generations to meet their needs without compromising the ability of future generations to meet theirs.
Ühtlasi on kuues keskkonnaalane tegevusprogramm keskkonnakomponendiks Euroopa Liidu säästva arengu strateegias (2001), mille kohaselt peab majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitika võimaldama tänastel põlvkondadel täita oma vajadusi, ilma et ohutu seataks tulevaste põlvkondade võimalused oma vajadusi täita.
Natural resources such as metals, minerals, forests, land, food, air and water are absolutely essential.
Sellised loodusvarad nagu metallid, mineraalid, metsad, maa, toit, õhk ja vesi on hädavajalikud.
But as the world’s population grows towards seven billion, the natural environment faces increasing pressure.
Kuid kuna maailma rahvaarv on liginemas seitsmele miljardile, siis kasvab üha enam surve looduskeskkonnale.
Unsustainable patterns of consumption and production are depleting the resources we rely on.
Mittesäästlikud tarbimisharjumused ja tootmistavad ammendavad ressursid, millest me sõltume.
Chemicals are all around us yet we know very little about their eects on human health and the environment.
Kemikaalid on kõikjal meie ümber, kuid me teame väga vähe nende mõjust inimeste tervisele ja keskkonnale.
This is now changing thanks to the REACH regulation, a fundamental overhaul of the EU’s risk management system for chemicals.
Selline olukord on nüüd muutumas tänu kemikaalimäärusele REACH (Registration, Evaluation and Authorisation of Chemicals – kemikaalide registreerimine, hindamine, autoriseerimine ja piiramine), millega vaadati põhjalikult läbi ELi kemikaalide riskijuhtimissüsteem.
REACH (the Registration, Evaluation and Authorisation of CHemicals) will ensure a high level of protection to consumers, industry and the environment by obliging industry to prove the safety of chemicals and provide information about their properties, eects and safe ways of handling them.
Kemikaalimäärusega tagatakse tarbijate, tööstuse ja keskkonna kõrgetasemeline kaitse, kohustades tööstust tõendama kemikaalide ohutust ning esitama teavet nende omaduste, mõju ja turvaliste käitlusviiside kohta.
REACH also calls for the progressive substitution of the most dangerous substances.
Samuti nõutakse kemikaalimäärusega kõige ohtlikumate ainete järk-järgulist asendamist ohutumatega.
It is estimated that in 2050, resource extraction will be five times greater than it is today.
Prognooside kohaselt kaevandatakse 2050. aastal maavarasid viis korda rohkem kui praegu.
Already, over 60% of our ecosystems are seriously over-exploited, threatening for example world sh stocks and the capacity of forests to regulate air and water quality.
Üle 60% meie ökosüsteemidest on juba praegu tõsiselt ülekoormatud, mis seab ohtu näiteks kalavarud ning metsade suutlikkuse parandada õhu ja vee kvaliteeti.
The message is clear: we need to move towards a more resource-ecient society – one that will grow in a way which will not damage the environment and is sustainable.
Sõnum on selge: me peame liikuma ressursitõhusama ühiskonna poole, mis areneks keskkonda kahjustamata ning säästlikult.
Air quality is also essential for the health of citizens and DG Environment has established ambitious targets for protecting human health and the environment against air pollution, to be achieved by 2020.
Ka õhukvaliteet on kodanike tervise seisukohast äärmiselt tähtis ning inimeste tervise ja keskkonna kaitsmiseks õhusaaste eest on keskkonna peadirektoraat püstitanud julged eesmärgid, mis tuleb täita 2020. aastaks.
This should deliver health benets worth at least EUR 42 billion per year with fewer premature deaths, less sickness, fewer hospital admissions and improved labour productivity.
Enneaegsete surmade, haiguste ja haiglaravi juhtude vähenemise ning tööjõu suurema tootlikkuse näol peaksid need andma tervise valdkonnas kasu vähemalt 42 miljardit eurot aastas.
Pollution in rivers, lakes and seas can come from many sources, but improving water resources means more than stopping pollution.
EL on koostanud strateegia, et vähendada kahjusid, mis on tingitud loodusvarade kasutamisest kasvavas majanduses.
It can mean restoring waterways to their natural state so that sh can
Heas seisukorras veevarud eeldavad ka seda, et ökosüsteeme ei häirita ning et lindudel ja loomadel on olemas vajalik toit ja elupaik. Merekeskkonna hea seisund on
The EU has a strategy to reduce the damage caused by the use of natural resources in a growing economy.
Tarbimist vähendades ning tooteid korduskasutades ja ringlusse võttes aitame me märkimisväärselt vähendada keskkonnakahju ja kasvuhoonegaase.
In practice, this means creating more value while using fewer resources, and substituting them with more environmentally favourable choices wherever possible.
Näiteks säästab alumiiniumi ringlussevõtt kaevandamisega võrreldes ligikaudu 95% energiat.
The waste hierarchy o ck
Jäätmehierarhia o ck
EU waste legislation aims to reduce waste and promote its use through re-use or recycling, recommending a waste hierarchy where re-use is promoted and destruction used only as a last resort.
ELi jäätmealaste õigusaktide eesmärk on vähendada jäätmeid ja soodustada nende kasutamist korduskasutuse või ringlussevõtu teel, pakkudes välja jäätmehierarhia, millega edendatakse jäätmete korduskasutust ning nähakse nende hävitamist vaid viimase võimalusena.
This legislation covers household and construction waste, old vehicles, electrical and electronic waste and packaging.
Õigusaktides käsitletakse majapidamis- ja ehitusjäätmeid, vanu sõidukeid, elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmeid ning pakendeid.
A healthy marine environment is vital.
eluliselt tähtis.
Marine pollution often comes from land, but it can come from ships or from the air.
Merereostus pärineb sageli maismaalt, kuid see võib olla pärit ka laevadelt või õhust.
The Natura 2000 network
Natura 2000 võrgustik
A European success story
Euroopa edulugu
Water circulates continuously between sea, air and land, through rivers, lakes and the ground and back to the sea.
Vesi ringleb pidevalt mere, õhu ja maismaa vahel, liikudes jõgede, järvede ja maapinna kaudu tagasi merre.
This means that it is important to have an overall picture of water problems.
See tähendab, et veega seotud probleemidest peab olema terviklik ülevaade.
Europe’s central piece of water legislation – the Water Framework Directive – solves this by requiring river basins to be managed in a coordinated way, even if dierent countries are involved.
See küsimus on lahendatud Euroopa keskse veealase õigusakti – vee raamdirektiiviga, millega nõutakse vesikondade kooskõlastatud majandamist ka juhul, kui need jagunevad mitme riigi vahel.
The aim of the legislation is to ensure good water status around the EU by 2015.
Kõnealuse õigusakti eesmärk on tagada terves ELis aastaks 2015 veevarude hea seisukord.
Another piece of European legislation, the Marine Strategy Framework Directive, guarantees a coordinated approach to managing freshwater and the seas.
Teise Euroopa õigusakti, merestrateegia raamdirektiiviga, tagatakse kooskõlastatud lähenemine magevee ja merede majandamisele.
It aims to ensure good status for marine waters by 2020.
Selle õigusaktiga püütakse saavutada merevee hea seisund aastaks 2020.
Nature and biodiversity
Loodus ja elurikkus
The aim is to protect and manage vulnerable species and habitats within Europe, irrespective of national or political boundaries.
Võrgustiku eesmärk on kaitsta ja majandada Euroopa ohualdis liike ja elupaikasid olenemata riigi- või poliitilistest piiridest.
Natura 2000 sites are not strict conservation sites, but areas where people and wildlife can live together in harmony.
Natura 2000 alad ei ole rangelt kaitsealad, vaid kohad, kus inimesed ja loodus suudavad harmooniliselt koos eksisteerida.
A wide range of activities are permitted including agriculture, forestry, tourism, recreation and sustainable development.
Seal on lubatud mitmesugune tegevus, sealhulgas põllumajandus, metsandus, turism, vaba aja veetmine ja säästvast arengust lähtuv tegevus.
Biodiversity is the variety of life on Earth in all its forms.
ELi looduse ja elurikkuse kaitse poliitika põhialuseks on kaks õigusakti: 1979. aasta linnudirektiiv ja 1992. aasta loodusdirektiiv.
Many of the things we take for granted in our daily lives – what we eat and drink, the materials we use to build our homes and the medicines we need to cure our illnesses – depend on biodiversity.
Neil on kaks eesmärki: hallata Euroopa kaitsealade ökoloogilist võrgustikku (Natura 2000) ning kaitsta elurikkust, integreerides looduskaitsenõuded ka muudesse ELi poliitikavaldkondadesse nagu põllumajandus, kalandus, regionaalareng ja transport.
It supplies us with food and materials, it regulates the air we breathe and the quality of our waters, it allows soil to remain fertile, and it is the irreplaceable backdrop to something as simple as a walk in the woods.
Looduse ja elurikkuse tõhusaks kaitsmiseks on vaja rahvusvahelisi meetmeid.
But Europe is faced with an unprecedented loss of biodiversity because our patterns of development are becoming impossible to sustain.
Seega toetab ja edendab keskkonna peadirektoraat selliseid üleilmseid ettevõtmisi nagu bioloogilise mitmekesisuse konventsioon ning püüd luua valitsustevaheline bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitlev teaduslik-poliitiline foorum.
EU nature and biodiversity protection policy is based on two main pieces of legislation: the 1979 Wild Birds Directive and the 1992 Habitats Directive.
• Keskkonna peadirektoraat on üks 40 peadirektoraadist ja talitusest, mis kokku moodustavad Euroopa Liidu täitevorgani Euroopa Komisjoni.
Its two main goals are to oversee the European ecological network of protected areas known as Natura 2000, and to safeguard biodiversity by integrating nature protection requirements into other EU policies such as agriculture, fisheries, regional development and transport.
Komisjoni juhib volinike kolleegium, kuhu kuulub üks volinik igast ELi 27 liikmesriigist. Keskkonnavolinik on Janez Potočnik ja keskkonna peadirektoraati juhib peadirektor Karl Falkenberg.
To protect nature and biodiversity eectively, international action is required.
• Keskkonna peadirektoraat alustas tööstuse peadirektoraadi haruna viieliikmelise meeskonnaga 1973. aastal.
So DG Environment supports and promotes global initiatives like the Convention on Biological Diversity, and the establishment of an Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services.
Nüüd on seal veidi üle 500 töötaja, mis kajastab Euroopa kodanike kasvavat keskkonnateadlikkust ja arusaamist, et loodus ja keskkond ei tunnista inimeste kehtestatud piire ning nendega tegelemiseks on vaja piirkondlikult kooskõlastatud lahendusi.
All over the world, the pollution humans pump into the atmosphere is having a major inuence on climate patterns.
Saaste, mida inimesed üle terve maailma atmosfääri paiskavad, mõjutab oluliselt kliimat.
As the sun’s energy warms the Earth, our planet radiates some of this heat back out towards space.
Päikeseenergia soojendab Maad ning osa sellest soojusest kiirgab planeet tagasi maailmaruumi.
But some gases in the atmosphere act like the glass in a greenhouse, allowing the sun’s energy in but preventing heat from escaping.
Mõned atmosfääris leiduvad gaasid toimivad aga samamoodi kui kasvuhooneklaas, lastes päikeseenergia sisse, kuid takistades soojuse eraldumist.
Since the Industrial Revolution, the concentration of CO in the atmosphere has increased by around
Alates töös- tusrevolutsioonist on CO kontsentratsioon atmosfääris tõusnud ligi-
Follow Environment Commissioner Janez Potočnik’s work and keep up to date with his ideas and goals as well as thelatest news: http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/potocnik/index_en.htm
Jälgige keskkonnavolinik Janez Potočniki tööd ning tutvuge nii tema ideede ja eesmärkide kui ka värskete uudistega aadressil http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/potocnik/index_ en.htm.
37%, and it continues to rise.
kaudu 37% ning see kasv jätkub.
This is driving up temperatures all over the globe.
Sellest tulenevalt tõuseb temperatuur üle maakera.
Trees help to regulate the climate by taking up CO from the
Kliimat aitavad reguleerida atmosfäärist CO siduvad puud ning maa-
2 atmosphere, and immense amounts of carbon are stored in the
2 ilma metsadesse on talletatud tohutud süsinikukogused. Metsade
Environment DG’s website More than 2 000 pages of information and 2 500 documents on the Environment DG’s policies and actions:http://ec.europa.eu/environment world’s forests.
Keskkonna peadirektoraadi veebisait Üle 2000 lehekülge ning 2500 dokumendi keskkonna peadirektoraadi poliitika ja tegevuse kohta:http://ec.europa.eu/environment.
2 greenhouse eect. On top of that, when a forest is destroyed, it can no longer absorb CO from the atmosphere.
maharaiumisel vabaneb puudesse ladestunud süsinik CO na atmo-
Publications The Environment DG publishes around 40 new publications each year.
Väljaanded Keskkonna peadirektoraat avaldab igal aastal ligikaudu 40 uut väljaannet.
A complete list of available titles can be found in the online publications catalogue at: http://ec.europa.eu/environment/pubs/home.htm
Teoste täielik loetelu on esitatud väljaannete elektroonilises kataloogis aadressil http://ec.europa.eu/environment/pubs/home.htm.
Climate change and biodiversity are profoundly interdependent – the more climate changes, the greater the impact on biodiversity; the more we lose biodiversity, the more dicult it will be to adapt to and limit climate change.
Kliimamuutused ja elurikkus on täielikus vastastikkuses sõltuvuses – mida rohkem kliima muutub, seda suuremat mõju avaldab see elurikkusele; mida enam elurikkus kaob, seda raskem on kliimamuutusega kohaneda ja seda piirata.
Newsletters Environment for Europeans is a quarterly magazine on EU environmental issues produced by the Environment DG.
Uudiskirjad Keskkonna peadirektoraat annab korra kvartalis välja ELi keskkonnaküsimusi käsitlevat ajakirja „Keskkond Eurooplastele”.
The magazine is free of charge and available in Bulgarian, Czech, English, Estonian, French, German, Greek, Italian, Lithuanian, Polish, Portuguese, Romanian and Spanish.
Ajakiri on tasuta ning kättesaadav bulgaaria, eesti, hispaania, inglise, itaalia, kreeka, leedu, poola, portugali, prantsuse, rumeenia, saksa ja tšehhi keeles.
Subscriptions and further information at: http://ec.europa.eu/environment/news/efe/index.htm
Tellimine ja täpsem teave aadressil http://ec.europa.eu/environment/news/efe/index.htm.
In 2010, faced with the growing urgency of the climate question, the Commission set up a new Directorate-General to concentrate eorts in this area.
2010. aastal moodustas komisjon üha pakilisemaks muutuvast kliimaprobleemist ajendatuna uue peadirektoraadi, et oma jõupingutusi selles valdkonnas koondada.
DG Climate Action now proposes policy and represents the EU in the international negotiations, while DG Environment concentrates on ensuring that relevant environmental aspects like soil, forests and biodiversity are factored into climate policy.
Nüüd teeb kliimameetmete peadirektoraat ettepanekuid kliimapoliitika kujundamiseks ja esindab ELi rahvusvahelistel läbirääkimistel, samas kui keskkonna peadirektoraat keskendub sellele, et tagada vajalike keskkonnaaspektide – näiteks mulla, metsade ja elurikkuse – kaasamine kliimapoliitikasse.
So… what does it cost?
Seega … mis see maksab?
Natura 2000 is the Environment DG’s nature newsletter.
„Natura 2000” on keskkonna peadirektoraadi loodusteemaline uudiskiri.
It is produced two to three times a year in English, French, German, Italian and Spanish, and is free of charge.
See ilmub kaks-kolm korda aastas hispaania, inglise, itaalia, prantsuse ja saksa keeles ning on täiesti tasuta. Täpsem teave aadressil http://ec.europa.eu/environment/nature/info/pubs/ natura2000nl_en.htm.
The general budget for the Commission, adopted annually in December by the Council and Parliament, amounted to €134 billion in 2009, of which some 10 to 15% is devoted to expenditure related to the environment.
Komisjoni üldeelarve, mille nõukogu ja parlament iga aasta detsembris vastu võtavad, moodustas 2009. aastal 134 miljardit eurot, millest 10–15% on ette nähtud keskkonnaga seotud kulutusteks.
DG Environment receives just over €400 million (other amounts are spent via the regional funds, agriculture, etc).
Keskkonna peadirektoraat saab veidi rohkem kui 400 miljonit eurot (ülejäänud summad kasutatakse ära piirkondlike fondide, põllumajandusmeetmete jms kaudu).
Some international environmental actions are funded through budgets allocated to other DGs.
Mõnda rahvusvahelist keskkonnameedet rahastatakse ka teiste peadirektoraatide eelarvetest.
© European Union, 2010. Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Euroopa Liit, 2010Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed on recycled paper that has been awarded the EU Ecolabel for graphic paper (http://ec.europa.eu/ecolabel)
Trükitud taaskasutatud paberile, millele on antud ELi joonestuspaberi ökomärgis (www.ecolabel.eu)
The main European financial instrument for the environment is LIFE+.
Euroopa peamine keskkonna rahastamisvahend on fond LIFE+.
It has a total budget of €2.143 billion for the period 2007-2013.
Fondi kogueelarve ajavahemikul 2007–2013 oli 2,143 miljardit eurot.
Since 1992, LIFE has co-nanced some 3115 projects throughout the EU.
Alates 1992. aastast on LIFE’i kaudu kaasfinantseeritud ligikaudu 3115 projekti üle kogu Euroopa Liidu.
Implementation of the Regulation
) Määrus, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused ((EL) nr 995/2010): http://eur-lex.europa.eu/JOHtml.do?uri=OJ%3AL%3A2010%3A295%3ASO M%3AET%3AHTML.
Operators can thus develop their own system or use one developed by a monitoring organisation.
ELi puidumäärusest tulenevad peamised kohustused
Additional information can be found at: http://ec.europa.eu/environment/forests/illegal_logging.htm
1) keelatakse ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ja sellest saadud toodete laskmine ELi turule;
EU Timber Regulation applicable from 3 March 2013
2) ELis kauplevatel ettevõtjatel, kes lasevad puitu esimest korda ELi turule, tuleb rakendada nõuetekohast hoolsust.
Illegal logging is the harvesting of timber in contravention of the laws and regulations of the country of harvest.
Kui puit ja puittooted on turule lastud, võib neid enne lõpptarbijani jõudmist edasi müüa ja/või muuta.
Illegal logging is a global problem with signicant negative economic, environmental and social impact.
Selleks, et tagada puittoodete jälgitavust, on selles tarneahela osas ettevõtjatel (määruses nimetatakse neid kauplejateks) kohustus
In economic terms illegal logging results in lost revenues and other foregone benets.
Mida tähendab „nõuetekohane hoolsus”?
In environmental terms illegal logging is associated with deforestation, climate change and a loss of biodiversity.
„Nõuetekohase hoolsuse“ mõiste tähendab, et ettevõtjatel tuleb rakendada riskijuhtimist, et vähendada ohtu lasta ELi turule ebaseaduslikult ülestöötatud puitu või tooteid, mis seda sisaldavad.
Illegal activities also undermine the eorts of responsible operators by making available cheaper but illegal timber and timber production the marketplace.
• Teave. Ettevõtjal peab olema juurdepääs teabele, mis kirjeldab puitu ja puittooteid, ülestöötamisriiki, kogust ja tarnija andmeid, ning teabele siseriiklike õigusaktide järgimise kohta.
This is one of a number of actions under the 2003 EU Action Plan on Forest Law Enforcement Governance and Trade (FLEGT).
Kui hindamine näitab, et tarneahelas on ebaseadusliku puidu oht, saab seda ohtu vähendada, nõudes puidu tarnijalt täiendavat teavet ja kontrolli.
1 ‘Regulation laying down the obligations of operators who place timber and
Euroopa Komisjon töötab nõuetekohase hoolsuse süsteemi kohta välja üksikasjalikumad eeskirjad 2012. aasta juuniks.
Printed in Belgium timber products on the market’(EU (995/2010) http://eur-lex.europa.eu/JOHtml.do?uri=OJ:L:2010:295:SOM:EN:HTML
Määrus hõlmab mitmesuguseid puidust saadud tooteid, kaasa arvatud täispuidust tooted, põrandakatted, vineer, tselluloos ja paber.
Printed on recycled paper that has been awarded the EU Ecolabel for graphic paper (http://www.ecolabel.eu/)
Määrus ei hõlma ringlussevõetud tooteid ega ka rotangi, bambust ning trükiseid, nagu raamatud, ajakirjad ja ajalehed.
Main obligations of the EU Timber Regulation
Puitu ja puittooteid, mille kohta kehtivad FLEGTi(
1) It prohibits the placing on the EU market of illegally harvested timber and products derived from such timber;
CITESi(3) raames antud load, loetakse määruse nõuetele vastavaks.
What is “due diligence”?
Määruse rakendamine
3) keep records of their suppliers and customers.
© Euroopa Liit, 2010Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Green infrastructure
Roheline infrastruktuur
Europe’s landscape has faced more habitat loss and fragmentation than any other continent.
Euroopa maastik on teistest rohkem kokku puutunud elupaikade hävimise ja killustumisega.
This is a major problem for biodiversity.
Bioloogilise mitmekesisuse jaoks on see suur probleem.