natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Court noted that Community law does not require the child itself to have the necessary resources and that refusal to grant at the same time to its mother, who is a third-country national, a right to reside would render redundant the child’s right to reside (Zhu and Chen, 2004).
Ta rõhutas, et ühenduse õigusega ei nõuta alaealiselt, et tal peavad endal olema vajalikud vahendid ja et keeldumine anda samal ajal tema kolmanda riigi kodanikust emale riigis elamise õigus võtab lapse riigis elamise õiguselt igasuguse kasuliku mõju (kohtuotsus Zhu ja Chen, 2004).
In the same judgment the Court stated that, even where the purpose of acquiring the nationality of a Member State is to obtain for a third-country national a right of residence pursuant to Community law, it is not permissible for a Member State to restrict the effects of the grant of the nationality of another Member State.
Samas kohtuotsuses täpsustas Euroopa Kohus, et isegi juhul, kui ühe liikmesriigi kodakondsuse omandamise eesmärk on tagada kolmanda riigi kodanikule ühenduse õiguse alusel riigis elamise õigus, ei või liikmesriik piirata teise liikmesriigi kodakondsuse andmise mõjusid.
Court of Justice of the European Communities: www.curia.eu.int Judgments of the Court of Justice and the Court of First Instance: www.curia.eu.int/en/content/juris/index.htm Press releases: www.curia.eu.int/en/actu/communiques/index.htm Portal of the European Union’s institutions: www.europa.eu.int Community legislation (EUR-Lex): www.europa.eu.int/eur-lex/lex/ www.curia.eu.int
Euroopa Ühenduste Kohus: www.curia.eu.int Euroopa Kohtu ja Esimese Astme Kohtu otsused: www.curia.eu.int/et/content/juris/index.htm Pressiteated: www.curia.eu.int/et/actu/communiques/index.htm Euroopa Liidu institutsioonide portaal: www.europa.eu.int Ühenduse õigusaktid (EUR-Lex): www.europa.eu.int/eur-lex/lex/ www.curia.eu.int
The Court of Justice: case-law ph509826EN_BT.indd 4
Euroopa Kohus: kohtupraktika ph509826ET_BT.indd 4
THE COURT OF JUSTICE OF THE EUROPEAN COMMUNITIES IN THE COMMUNITY LEGAL ORDER p
EUROOPA ÜHENDUSTE KOHUS ÜHENDUSE ÕIGUSKORRAS p
For the purpose of European construction, the Member States (now 25 in number) concluded treaties creating first the European Communities and then a European Union, with institutions which adopt laws in specific areas.
Euroopa ülesehitamise eesmärgil sõlmisid riigid (tänaseks 25 riiki) lepingud, mille alusel asutati Euroopa ühendused ja hiljem Euroopa Liit koos kindlates valdkondades õigusnorme kehtestavate institutsioonidega.
The Court of Justice of the European Communities is the judicial institution of the Community.
Euroopa Ühenduste Kohus on ühenduse kohtuorgan.
It is made up of three courts: the Court of Justice, the Court of First Instance and the Civil Service Tribunal.
Euroopa Ühenduste Kohus koosneb kolmest kohtust: Euroopa Kohus, Esimese Astme Kohus ja Avaliku Teenistuse Kohus.
Their main task is to examine the legality of Community measures and ensure the uniform interpretation and application of Community law.
Tema peamine ülesanne on hinnata ühenduse õigusaktide seaduslikkust ja tagada ühenduse õiguse ühetaoline tõlgendamine ja kohaldamine.
Through its case-law, the Court of Justice has identified an obligation on administrations and national courts to apply Community law in full within their sphere of competence and to protect the rights conferred on citizens by that law (direct application of Community law), and to disapply any conflicting national provision, whether prior or subsequent to the Community provision (primacy of Community law over national law).
Euroopa Kohus on oma kohtupraktikaga pannud siseriiklikele asutustele ja kohtutele kohustuse nende pädevuse piires täielikult kohaldada ühenduse õigust ning kaitsta sellega kodanikele antud õigusi (ühenduse õiguse otsene kohaldamine), jättes rakendamata kõik ühenduse õigusega vastuolus olevad siseriiklikud sätted, olgu nad ühenduse õigusnormile eelnevad või järgnevad (ühenduse õiguse ülimuslikkus siseriikliku õiguse ees).
The Court has also recognised the principle of the liability of Member States for breach of Community law which, first, plays an important part in consolidating the protection of the rights conferred on individuals by Community provisions and, secondly, may contribute to more diligent application of Community provisions by Member States.
Euroopa Kohus järgib ka põhimõtet, mille alusel on liikmesriigid vastutavad ühenduse õiguse rikkumise eest, mis seisneb ühest küljest isikutele ühenduse õigusnormidega antud õiguste kaitse tugevdamises ning teisest küljest ühenduse õigusnormide võimalikult kiires ellurakendamises liikmesriikide poolt.
Infringements committed by Member States are thus likely to give rise to obligations to pay compensation which may, in some cases, have serious repercussions on their public funds.
Liikmesriikide poolt toime pandud rikkumised võivad kaasa tuua kahju hüvitamise kohustuse, mis mõnedel juhtudel võib omada raskeid tagajärgi nende riigieelarvele.
Moreover, any breach of Community law by a Member State may be brought before the Court and, where a judgment finding such an infringement is not complied with, the Court can order payment of a periodic penalty and/or a fixed sum.
Lisaks võidakse liikmesriikide kohustuste rikkumise asi anda Euroopa Kohtusse ning juhul, kui rikkumist tuvastavat kohtuotsust ei täideta, võidakse määrata trahv ja/või põhisumma tasumine.
The Court of Justice also works in conjunction with the national courts, which are the ordinary courts applying Community law.
Euroopa Kohtul on koostöös siseriiklike kohtutega õigus ühiselt hinnata ühenduse õigust.
Any national court or tribunal which is called upon to decide a dispute involving Community law may, and sometimes must, submit questions to the Court of Justice for a preliminary ruling.
Kõik siseriiklikud kohtud, mis menetlevad ühenduse õigusega seotud kaebust, võivad ning mõnikord peavad esitama Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse.
The Court must then give an interpretation or review the legality of a rule of Community law.
Euroopa Kohus peab niisiis tõlgendama vastavat ühenduse õigusnormi või kontrollima selle õiguspärasust.
The development of its case-law illustrates the Court’s contribution to creating a legal environment for European citizens by protecting the rights which Community legislation confers on them in various areas of their daily life.
Kohtupraktika areng toob välja Euroopa Kohtu panuse õigusruumi loomisel, mis seisneb kodanikele ühenduse seadusandluse alusel antud õiguste kaitses nende igapäevaelu erinevates aspektides.
FUNDAMENTAL PRINCIPLES ESTABLISHED BY CASELAW p
KOHTUPRAKTIKAGA KEHTESTATUD PÕHIMÕTTED p
In its case-law (starting with Van Gend & Loos in 1963), the Court has introduced the principle of the direct effect of Community law in the Member States, which enables European citizens to rely directly on Community provisions before their national courts. The transport company Van Gend & Loos had imported goods from Germany to the Netherlands and had to pay customs duties which it considered to be incompatible with the rule in the EEC Treaty prohibiting increases in customs duties in trade between Member States. The action raised the question of the conflict between national legislation and the provisions of the EEC Treaty. The Court decided the question referred by a Netherlands court by stating the doctrine of direct effect, thus conferring on the transport company a direct guarantee of its rights under Community law before the national court. p
Euroopa Kohus esitas kohtupraktikas (mis algas 1963. aastal kohtuotsusega Van Gend & Loos) põhimõtte ühenduse õiguse otsesest mõjust liikmesriikides, mis võimaldab Euroopa kodanikel viidata siseriiklikes kohtutes otse ühenduse õigusnormidele. Saksamaalt Madalmaadesse kaupu importiv veoettevõtja Van Gend & Loos pidi maksma tollimakse, mis tema arvates oli vastuolus EMÜ asutamislepinguga, milles keelatakse liikmesriikidel kehtestada tollimakse nendevahelistes kaubandussuhetes. Hagis esitati küsimus siseriikliku õiguse ja EMÜ asutamislepingu sätete vahelise vastuolu kohta. Vastuseks Madalmaade kohtu esitatud küsimusele lahendas Euroopa Kohus küsimuse otsese mõju doktriini kinnitades, andes seega veoettevõtjale ühenduse õiguse kohaselt tema õiguste kaitse otsese garantii siseriiklikus kohtus. p
In 1964, the Costa judgment established the primacy of Community law over domestic law.
1964. aasta kohtuotsuses Costa kehtestati põhimõte ühenduse õiguse ülimuslikkusest siseriikliku õiguse ees.
In that case, an Italian court had asked the Court of Justice whether the Italian law on nationalisation of the production and distribution of electrical energy was compatible with certain rules in the EEC Treaty.
Selles kohtuasjas küsis Itaalia kohus Euroopa Kohtult, kas Itaalia elektrienergia tootmise ja levitamise sektori riigistamist käsitlev seadus oli kooskõlas teatavate EMÜ asutamislepingu sätetega.
The Court introduced the doctrine of the primacy of Community law, basing it on the specific nature of the Community legal order, which is to be uniformly applied in all the Member States.
Euroopa Kohus lõi ühenduse õiguse ülimuslikkuse doktriini, tuginedes ühenduse õiguskorra eripärale, kuna seda tuleb kõigis liikmesriikides ühetaoliselt kohaldada.
In 1991, in Francovich and Others, the Court developed another fundamental concept, the liability of a Member State to individuals for damage caused to them by an infringement of Community law by that State.
1991. aasta kohtuotsuses Francovich jt arendas Euroopa Kohus välja ühe teise põhimõiste: liikmesriigi vastutus nendepoolsest ühenduse õiguse rikkumisest üksikisikutele tekitatud kahju eest.
Since 1991, European citizens have therefore been able to bring an action for damages against a State which infringes a Community rule.
Alates 1991. aastast on Euroopa kodanikel seega võimalus esitada ühenduse õigusnormi rikkuva liikmesriigi vastu kahju hüvitamise hagi.
Two Italian citizens who were owed pay by their insolvent employers had brought actions for a declaration that the Italian State had failed to transpose Community provisions protecting employees in the event of their employers’ insolvency.
Kaks Itaalia kodanikku, kellele pankrotistunud tööandjad võlgnesid töötasu, pöördusid kohtusse viitega Itaalia riigi tegevusetusele: Itaalia ei olnud üle võtnud ühenduse õigusnorme töötajate kaitsest tööandja maksejõuetuse korral.
On a reference from an Italian court, the Court stated that the directive in question was designed to confer on individuals rights which they had been denied as a result of the failure to act of the State which had not implemented the directive. The Court thus opened up the possibility of an action for damages against the State itself.
Vastuseks Itaalia kohtu küsimusele märkis Euroopa Kohus, et nimetatud direktiivi eesmärk oli anda üksikisikutele õigusi, mis neilt liikmesriigi, kes direktiivi ei olnud üle võtnud, tegevusetuse tõttu olid ära võetud, ja lõi seega võimaluse kahju hüvitamise hagi riigi enda vastu esitada.
THE COURT IN THE LIFE OF EUROPEAN CITIZENS
EUROOPA KOHUS EUROOPA KODANIKU ELUS
Of the thousands of judgments given by the Court, the majority, particularly preliminary rulings, clearly have important consequences for the daily life of European citizens.
Euroopa Kohtu tuhandetel kohtuotsustel, millest enamik on tehtud eelotsuseasjades, on olulised tagajärjed Euroopa kodaniku igapäevaelus.
Some of these judgments are cited below as examples from the most important areas of Community law.
Siin viidatakse näitlikult mõnele olulisemale ühenduse õiguse valdkondades.
Since the Cassis de Dijon judgment in 1979 on the principle of free movement of goods, traders can import into their country any product coming from another country within the Community, provided that it was lawfully manufactured and marketed there and that there is no overriding reason relating, for example, to the protection of health or the environment to prevent its importation into the country of consumption.
Alates 1979. aasta kohtuotsusest Cassis de Dijon võivad ettevõtjad kaupade vaba liikumise põhimõtte alusel importida oma riiki kõiki mõnest teisest ühenduse liikmesriigist pärinevaid tooteid – tingimusel, et toode on teises riigis seaduslikult toodetud ja turustatud ja et tarbimisriigis ei takista selle importimist ükski ülekaalukas põhjus, nt rahvatervise või keskkonna kaitse.
Freedom of movement of persons
Isikute vaba liikumine
Many judgments have been given in the field of freedom of movement of persons.
Isikute vaba liikumise valdkonnas on tehtud hulgaliselt kohtuotsuseid.
In the judgment in Kraus (1993), the Court held that the situation of a Community national who holds a postgraduate academic title, which was awarded in another Member State and facilitates access to a profession or the pursuit of an economic activity, is governed by Community law, even as regards the relations between that national and his Member State of origin.
Kohtuotsuses Kraus (1993) kinnitas Euroopa Kohus, et sellist olukorda, kus ühenduse kodanik, kellel on teises liikmesriigis omandatud kolmanda astme ülikoolidiplom, mis võimaldab tal tegeleda mingi kutsealaga või majandustegevusega, reguleerib ühenduse õigus, sh ka selle isiku suhteid tema päritoluriigiga.
Accordingly, if a Member State can make use of that title in its territory subject to an administrative authorisation, the authorisation procedure must be intended solely to verify whether the title was properly awarded.
Seega, kuigi liikmesriik võib siduda selle diplomi kasutamise oma territooriumil haldusorgani nõusolekuga, võib sellise nõusolekumenetluse ainus eesmärk olla diplomi saamise õiguspärasuse kontrollimine.
One of the most well-known cases in this field is Bosman (1995), in which the Court gave a ruling on a reference from a Belgian court on the compatibility of rules of football federations with freedom of movement of workers.
Selle valdkonna kohtuotsuste hulgas on tuntuim kohtuotsus Bosman (1995), milles Euroopa Kohus tegi vastuseks Belgia kohtu küsimusele otsuse jalgpalliföderatsiooni reeglistiku kooskõla kohta töötajate vaba liikumise põhimõttega.
It stated that professional sport is an economic activity whose exercise may not be hindered by rules governing the transfer of players or restricting the number of players who are nationals of other Member States.
Ta märkis, et professionaalsel tasemel sport on majandustegevus, mille harrastamist ei saa piirata mängijate üleminekut reguleerivate või teiste liikmesriikide kodanikest mängijate arvu piiravate reeglitega.
That principle was extended in subsequent judgments to the situation of professional sportsmen from third countries which had entered into an association agreement (Deutscher Handballbund, 2003) or a partnership agreement (Simutenkov, 2005) with the European Communities.
Hilisemate kohtuotsustega laiendati seda viimast kaalutlust ka kolmandatest riikidest pärit sportlastele, kellel on Euroopa ühendustega assotsiatsiooni- (kohtuotsus Deutscher Handballbund, 2003) või partnerlusleping (kohtuotsus Simutenkov, 2005).
Freedom to provide services
Teenuste vaba osutamine
A judgment of 1989 on freedom to provide services concerned a British tourist who was assaulted and seriously injured in the Paris metro.
1989. aasta kohtuotsus teenuste vaba osutamise teemal puudutas Briti turisti, keda Pariisi metroos rünnati ja raskelt vigastati.
On a reference from a French court, the Court held that, as a tourist, he was the recipient of services outside his country and was covered by the Community law principle of non-discrimination on grounds of nationality.
Vastuseks Prantsuse kohtu küsimusele otsustas Euroopa Kohus, et turistina oli ta väljaspool oma koduriiki teenuste saaja ja talle kehtis ühenduse õigusest tulenev kodakondsuse alusel diskrimineerimise keelu põhimõte.
He was therefore entitled to the same compensation as a French national could claim (Cowan).
Seetõttu oli tal õigus samale hüvitisele, mida oleks saanud nõuda Prantsuse kodanik (kohtuotsus Cowan).
In cases referred by the Luxembourg courts, the Court declared that national provisions having the effect that an insured person cannot obtain reimbursement of the cost of dental treatment on the ground that it was given in another Member State constitute an unjustified restriction on freedom to provide services (Kohll, 1998), and that refusal to reimburse costs related to the purchase of spectacles abroad is regarded as an unjustified restriction on free movement of goods (Decker, 1998).
Vastuseks Luksemburgi kohtute küsimustele kinnitas Euroopa Kohus, et siseriiklikud õigusnormid, millega kindlustatule keeldutakse hambaravikulude hüvitamisest põhjusel, et need kulutused tehti teises liikmesriigis, kujutavad teenuste vaba osutamise põhimõtte põhjendamatut piiramist (kohtuotsus Kohll, 1998) ja et keeldumine hüvitada välismaal prillide ostmisega seotud kulud on kaupade vaba liikumise põhimõtte põhjendamatu piiramine (kohtuotsus Decker, 1998).
Special forms of procedure p
Erimenetlused p
Reasoned orders Where a question referred for a preliminary ruling is identical to a question on which the Court has already been called on to rule, or where the answer to the question admits of no reasonable doubt or may be deduced from existing case-law, the Court of Justice may, after hearing the Advocate General, give its decision by reasoned order, citing in particular a previous judgment relating to that question or the relevant case-law.
Menetlus põhjendatud määruse alusel Kui Euroopa Kohtule esitatud eelotsuse küsimus on identne küsimusega, mille kohta Euroopa Kohus on juba otsuse teinud, või kui vastuse kõnealusele küsimusele võib selgelt tuletada olemasolevast kohtupraktikast või kui ei ole põhjendatud kahtlust, kuidas küsimusele vastata, võib Euroopa Kohus pärast kohtujuristi ärakuulamist teha otsuse põhistatud määrusega, milles viidatakse vajaduse korral kohtu eelnevale otsusele või asjakohasele kohtupraktikale.
The expedited procedure The expedited procedure enables the Court to give its rulings quickly in very urgent cases by reducing the time-limits and omitting certain steps in the procedure.
Kiirendatud menetlus Kiirendatud menetlus võimaldab kohtul kiirelt otsustada eriti kiireloomuliste kohtuasjade puhul, lühendades tähtaegu ja jättes kõrvale teatud menetluse staadiumid.
On application by one of the parties, the President of the Court may decide, after hearing the other parties, whether the particular urgency of the case requires the use of the expedited procedure.
Ühe poole esitatud taotluse põhjal otsustab Euroopa Kohtu president pärast teiste poolte ärakuulamist, kas eriline kiireloomulisus kiirendatud menetluse kasutamiseks on põhjendatud või mitte.
Such a procedure can also be used for references for preliminary rulings.
Selline menetlus on ette nähtud eelotsusemenetluse korral.
In that case, the application is made by the national court seeking the preliminary ruling.
Sellisel juhul on taotlus koostatud Euroopa Kohtu poole pöörduva siseriikliku kohtu poolt.
Applications for interim measures Applications for interim measures seek suspension of the operation of measures which an institution has adopted and which form the subject matter of an action, or any other interim order necessary to prevent serious and irreparable damage to a party.
Ajutiste meetmete kohaldamise menetlus Selle menetluse eesmärk on institutsiooni vaidlustatud õigusakti täitmise või mis iganes muude ajutiste meetmete kohaldamise peatamine, et ära hoida suurt ja korvamatut kahju ühele osapoolele.
The costs of proceedings
Menetluskulud
On the other hand, the Court does not meet the fees and expenses of the lawyer entitled to practice before a court of a Member State by whom the parties must be represented.
Seevastu ei hüvita Euroopa Kohus pooli esindavate advokaatide, kes on pädevad esinema mõne liikmesriigi kohtus, esindajatasusid.
However, a party unable to meet all or part of the costs of the proceedings may, without having to instruct a lawyer, apply for legal aid.
Kuid kui üks pool ei ole täielikult või osaliselt võimeline kandma kohtuasja menetlemisega seotud kulusid, võib ta ilma advokaadipoolse esindamiseta esitada taotluse tasuta õigusabi saamiseks.
The linguistic regime
Kasutatavad keeled
In all direct actions, the language used in the application (which may be one of the 21 official languages of the European Union) will be the ‘language of the case’, that is to say the language in which the proceedings will be conducted.
Hagimenetluse korral on keel, milles esitati hagiavaldus (üks 21-st Euroopa Liidu ametlikust keelest), kohtumenetluse keeleks, see tähendab keeleks, milles menetlus kulgeb.
With references for preliminary rulings, the language of the case is that of the national court which made the reference to the Court of Justice.
Eelotsuste puhul on kohtumenetluse keeleks selle liikmesriigi ametlik keel, kes Euroopa Kohtu poole pöördus.
Oral proceedings at hearings are interpreted simultaneously, as required, into various official languages of the European Union.
Kohtuistungil toimuvad arutelud tõlgitakse samaaegselt vastavalt vajadusele erinevatesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse.
The judges deliberate, without interpreters, in a common language which, traditionally, is French.
Kohtunike nõupidamine toimub ilma tõlkide vahenduseta ühes ühises keeles, mis traditsiooni kohaselt on prantsuse keel.
Translation into the other official languages of the European Union
Tõlkimine muudesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse
Service of the application on the defendant by the Registry
[Õigusabi taotlemise avaldus]
Notice of the questions referred for a preliminary ruling in the Official Journal of the EU (Series C)
Teatis hagi kohta Euroopa Liidu Teatajas (C-seeria)
Notice of the action in the Official Journal of the EU (Series C)
Teatis eelotsusetaotluse kohta Euroopa Liidu Teatajas(C-seeria)
[Intervention]
[Ajutised meetmed]
Notification to the parties to the proceedings, the Member States, the Community institutions, the EEA States and to the EFTA Surveillance Authority
Osapoolte, liikmesriikide, ühenduse institutsioonide, EMP riikide ja EFTA järelevalveameti teavitamine
Defence/Response
[Menetlusse astumine]
Written observations of the parties, the States and the institutions
Osapoolte, liikmesriikide ja ühenduse institutsioonide kirjalikud seisukohad
[Reply and Rejoinder]
[Vastuvõetavuse vastuväide]
The Judge-Rapporteur draws up the preliminary report
Ettekandjakohtunik koostab esialgse aruande
The Court of Justice: composition, jurisdiction and procedures
Euroopa Kohus: koosseis, pädevus ja menetlus
For the purpose of European construction, the Member States (now 25 in number) concluded treaties creating first the European Communities and then a European Union, with institutions which adopt laws in specified areas.
Euroopa ülesehitamiseks sõlmisid liikmesriigid (hetkel 25) omavahel lepingud, mis lõid Euroopa ühendused ja hiljem Euroopa Liidu koos kindlates valdkondades õigusnorme kehtestavate institutsioonidega.Euroopa Ühenduste Kohus on ühenduse kohtuorgan.
The Court of Justice of the European Communities is the Community judicial institution.
Ta koosneb kolmest erinevast kohtust: Euroopa Kohus, Esimese Astme Kohus ja Avaliku Teenistuse Kohus.
It comprises three courts: the Court of Justice, the Court of First Instance and the Civil Service Tribunal, whose essential tasks are to examine the legality of Community acts and to ensure the uniform interpretation and application of Community law.
Tema peamine ülesanne on hinnata ühenduse õigusaktide seaduslikkust ja tagada ühenduse õiguse ühetaoline tõlgendamine ja kohaldamine.
THE COMPOSITION OF THE COURT OF JUSTICE p
EUROOPA KOHTU KOOSSEIS p
The Court of Justice is composed of 25 Judges and eight Advocates General.
Euroopa Kohus koosneb kahekümne viiest kohtunikust ja kaheksast kohtujuristist.
The Judges and Advocates General are appointed by common accord by the governments of the Member States for a renewable term of six years.
Kohtunikud ja kohtujuristid nimetatakse ametisse liikmesriikide valitsuste ühisel kokkuleppel kuueks aastaks, võimalusega ametiaega pikendada.
The Judges of the Court elect one of themselves as President of the Court for a renewable term of three years.
Kohtunikud valivad endi hulgast kolmeks aastaks, võimalusega ametiaega pikendada, Euroopa Kohtu presidendi.