natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It examined at length the application and review of the subsidiarity and proportionality principles, and the role of regional parliaments with legislative powers in the democratic life of the Union, drafting an opinion that prompted considerable controversy between regions with and without legislative powers.
Komitee uuris kaua subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist ja täitmist ning seadusandliku pädevusega piirkondlike parlamentide rolli liidu demokraatlikus elus, mille kohta saadi vastuolulisi arvamusi piirkondadelt, kellel on seadusandlik võim, ja nendelt, kellel seda ei ole.
Commission Members regularly attended plenary sessions.
Komisjoni liikmed võtsid komitee tööst regulaarselt osa.
The President of the Commission, Mr Barroso, presented the broad lines of the Commission’s annual work programme and legislative programme at the February session.
J. M. Barroso tutvustas veebruari istungil komisjoni aastast tööprogrammi ja õigusloome programmi. Regionaalpoliitika volinik D. Hübner jälgis komitee tegevust eriti innukalt.
The November plenary was attended by Ms Wallström, who addressed the Committee on the White Paper on communication, and President Barroso, who outlined the Commission’s work programme for 2006, stating that he stood by the objectives set at the beginning of his term of o ce: prosperity, solidarity in an enlarged Union, and structured dialogue with associations.
Novembri istungil tutvustas asepresident M. Wallström kommunikatsiooni käsitlevat valget raamatut ja president J. M. Barroso komisjoni 2006. aasta tööprogrammi, märkides, et ta jääb truuks oma mandaadi alguses seatud järgmistele eesmärkidele: heaolu ja solidaarsus laienenud Euroopa Liidus ja struktureeritud dialoog ühendustega.
The European Central Bank (ECB) continued to operate a monetary policy based on maintaining medium-term price stability — its primary objective — thereby contributing to promoting growth and employment in the euro area.
Euroopa Keskpank jätkas oma esmatähtsa rahapoliitilise eesmärgi – keskpikas perspektiivis hindade stabiilsuse säilitamine – täitmist, aidates nii kaasa majanduskasvu ja tööhõive edendamisele euroalal.
Proceeding from its ongoing assessment of the risks to price stability, the Governing Council of the ECB took measures to attain this objective.
Euroopa Keskpanga nõukogu meetmed selle tähtsa eesmärgi saavutamiseks toetusid hindade stabiilsust ohustavate tegurite jooksvale hindamisele.
The ECB also continued to secure transparency in its monetary policy by making public the economic and monetary analyses underlying its decisions at the regular press conferences given by its President, in its monthly Bulletin, in a variety of publications and in speeches given by members of the Governing Council.
Ka jätkas Euroopa Keskpank oma rahapoliitika läbipaistvuse tagamist, tutvustades panga presidendi regulaarsete pressikonverentside, kuukirja, mitmete muude publikatsioonide ning nõukogu liikmete ettekannete kaudu majandus- ja rahandusanalüüse, mille alusel otsuseid vastu võetakse.
The ECB President addressed the European Parliament’s Economic and Monetary A airs Committee as part of the Bank’s regular reporting obligations.
Muuhulgas toimus keskpanga regulaarse aruandluskohustuse raames presidendi ärakuulamine Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjonis.
), one of the world’s largest payment systems, continued to contribute to integrating the euro market and to play a significant role in the sound operation of
Praegu käib töö selle nimel, et võtta 2007. aasta novembris kasutusele uue põlvkonna süsteem (TARGET 2).
INSTITUTIONAL DIMENSION, GOVERNANCE AND DEMOCRACY the single monetary policy.
INSTITUTSIONAALNE MÕÕDE, JUHTIMINE JA DEMOKRAATIA
Following the signing of the Treaties of Accession of Bulgaria and Romania on 25 April, the governors and experts of the two countries’ Central Banks were invited to attend meetings of the General Council and of the committees of the European System of Central Banks as observers.
Pärast ühinemislepingute sõlmimist Bulgaaria ja Rumeeniaga 25. aprillil kutsuti kahe mainitud riigi keskpankade juhid ja eksperdid osalema vaatlejatena Euroopa Keskpankade Süsteemi üldnõukogu ja komiteede koosolekutel.
On 29 April the currencies of Cyprus, Lithuania and Malta joined the ERM II exchange rate mechanism.
29. aprillil liideti ERM II vahetuskursimehhanismiga Küprose, Leedu ja Malta vääring.
The ECB pursued its supervisory review and nancial stability activity by inter alia monitoring and analysing the main developments in banking and nance, developing new areas of cooperation between central banks and other surveillance authorities, and contributing to remodelling nancial regulations.
Keskpanga tegevus hoolika järelevalve ja majandusstabiilsuse valdkonnas jätkus. See seisnes muuhulgas pangandus- ja rahandussektori peamiste tendentside jälgimises ja analüüsimises, keskpankade ja muude järelevalveasutuste vahel uute koostöövaldkondade edendamises, finantsmääruse raamistiku ümberkujundamisele kaasaaitamises.
The ECB, assisted by the national central banks, continued to gather, develop, assemble and disseminate a wide range of statistics.
Liikmesriikide keskpankade abiga jätkus ulatusliku statistika kogumine, töötlemine, koostamine ja avaldamine.
On 30 September it published its rst indicators of nancial integration in the euro area, with a report providing an overall assessment of the degree of integration in the main nancial market segments of the euro area.
30. septembril avaldas Euroopa Keskpank esmakordselt euroala finantsintegratsiooni näitajad, millega kaasnes aruanne euroala finantsturu tähtsamate segmentide integratsioonitaseme kohta.
The indicators will be published every six months and the report will be updated every year.
Näitajad avaldatakse edaspidi iga kuue kuu tagant ning aruannet ajakohastatakse igal aastal.
Following the successful introduction of euro notes in 2002, the ECB continued to work on plans for the second series, which is expected to be issued gradually between now and the end of this decade.
Kuna 2002. aasta euro pangatähtede emissioon osutus edukaks, kavandab Euroopa Keskpank teistkordset emissiooni, mis peaks järk-järgult toimuma kuni käesoleva kümnendi lõpuni.
A Eurosystem framework for the detection of counterfeit and tness sorting of euro banknotes by credit institutions and professional cash handlers was set up on 6 January.
6. jaanuaril seati sisse eurosüsteem võltsitud euro pangatähtede tuvastamiseks ning krediidi- ja muude igapäevaselt sularaha käitlemisega tegelevate töötajate tarbeks eurode sorteerimisel.
It is to come into operation nationally by 2006.
Liikmesriikide tasandil hakatakse seda süsteemi kohaldama hiljemalt 2006. aasta jooksul.
The ECB continued to take part in the activities of several European and international institutions and bodies and to issue opinions on draft Community and Member State legislation on matters within its remit.
Osaleti mitme institutsiooni ja rahvusvahelise organisatsiooni töös ning avaldati arvamust keskpanga pädevusvaldkonda kuuluvate ühenduse ja liikmesriikide õigusloome ettepanekute kohta.
The ECB’s activities are set out in greater detail in the reports which it publishes in accordance with its reporting obligations (1
Euroopa Keskpanga tegevust käsitletakse üksikasjalikumalt põhikirjajärgse aruandluskohustuse raames avaldatud aruannetes. (1)
In 2005 the European Investment Bank (EIB) granted loans totalling EUR 47.4 billion: 42.3 billion in the Member States of the European Union and 5.1 billion in partner countries.
2005. aastal andis Euroopa Investeerimispank (EIB) laenusid kokku 47,4 miljardi euro ulatuses: 42,3 miljardit sellest Euroopa Liidu liikmesriikidesse ja 5,1 miljardit liidu koostööpartneritele.
Within the Union, activity in the new Member States expanded sharply (EUR 5.8 billion), with loans going in particular to structural programmes.
Euroopa Liidu piires arenes hoogsalt tegevus uutes liikmesriikides (5,8 miljardit eurot), eriti laenutehingud struktuuriprogrammide heaks.
The EIB also de ned operational priorities focusing on growth and employment as part of the drive to relaunch the Lisbon strategy.
Lisaks määratles EIB oma tegevusprioriteedid majanduskasvu ja töökohtade loomise toetamisel Lissaboni strateegia uue käivitamise raames.
Co-decision
Kaasotsustamismenetlus
In 2005 the Commission presented 80 proposals for adoption by the co-decision procedure.
2005. aastal koostas komisjon kaasotsustamismenetluse raames 80 ettepanekut.
The European Parliament and the Council for their part signed — or reached a consensus on them prior to signing — 82 legislative acts, for most of which the procedure was in progress before 1 January.
Euroopa Parlament ja nõukogu allkirjastasid või saavutasid allkirjastamiseks konsensuse 82 dokumendi puhul. Neist enamus oli enne 1. jaanuari menetlemisel.
Agreement on 53 proposals was reached at rst reading.
53 ettepaneku suhtes saavutati kokkulepe esimesel lugemisel.
Although the list of proposals concluded without the need for a second reading mainly includes technical proposals, consolidations and proposals on relations with third countries, it also includes a number of subjects of wide public interest such as, in air transport, the rights of persons with reduced mobility and information for passengers about carrier identity, and, in nancial markets, cross-border mergers of companies with share capital and measures to combat money laundering, including the nancing of terrorism.
Kuigi enne teist lugemist lõpetatud menetluste nimekirjast moodustavad põhiosa tehnilised ja kodifitseerimisdokumendid või dokumendid, millega reguleeritakse suhteid kolmandate riikidega, sisaldab see ka dokumente, milles käsitletakse muid, avalikkusele hästi teadaolevaid valdkondi, näiteks õhutransport: liikumispuudega isikute õigused, lennuoperaatori kohta teabe andmine reisijatele; finantsturud: aktsiaseltside piiriülene ühinemine, võitlus rahapesu ning terrorismi rahastamise vastu.
Legislation was also adopted on the retention of data in public electronic communications.
Märkimist väärib ka elektrooniliste sideteenuste raames andmete säilitamist käsitlevate seadusandlike aktide vastuvõtmine.
A third or so of the legislative proposals (24 acts) were adopted with two readings.
Õigusloome ettepanekutest võeti teisel lugemisel vastu umbkaudu üks kolmandik – 24 dokumenti.
This testifies once again to the political will of the two branches of the legislature to reach agreement on important and sensitive dossiers without going through the conciliation procedure.
See annab tunnistust seadusandjate poliitilisest tahtest saavutada oluliste ja keeruliste dokumentide suhtes kokkulepe, ilma et selleks oleks vaja lepitusmenetlust.
A number of dossiers were concluded, among them the charging of heavy goods vehicles for the use of certain infrastructures (Eurovignette) and, in the environmental area, shipments of waste.
Nii viidi lõpule näiteks menetlus, milles käsitleti infrastruktuuride kasutamise tasu raskeveokitele (Eurovinjett), või keskkonnavaldkonnas jäätmeveo küsimus.
Another dossier that was concluded, of particular importance for consumers, concerns phthalates, dangerous substances sometimes found in children’s toys.
Samuti viidi lõpule tarbijate jaoks oluline menetlus ohtlike ainete ftalaatide kohta, mida laste mänguasjad võivad sisaldada.
For the rst time in the history of the co-decision procedure, Parliament exercised its right under the EC Treaty to reject the Council’s common position.
Euroopa Parlament kasutas esimest korda kaasotsustamismenetluse ajaloos talle EÜ asutamislepingus antud õigust lükata tagasi nõukogu ühisseisukoht.
The proposal concerned the patentability of computer-implemented inventions, and it accordingly lapsed.
Tegemist oli arvutirakenduslike leiutiste patenteerimise ettepanekuga, mis muutus seega kehtetuks.
The conciliation procedure was used on only a very few occasions: quality of bathing water, waste from the extractive industries, social legislation in road transport, and the protection of workers against optical radiation.
Lepitusmenetlust oli tarvis kasutada järgmistel väga harvadel juhtudel: suplusvee kvaliteet, kaevandustööstuse jäätmed, maanteeveo valdkonna sotsiaalkaitse, töötajate kaitse optilise kiirguse eest.
European Parliament — Commission
Euroopa Parlamendi ja komisjoni koostöö
On 26 May the Presidents of Parliament and the Commission signed a new framework agreement on relations between the two institutions.
26. mail kirjutasid Euroopa Parlamendi ja komisjoni president alla kahe institutsiooni suhteid reguleerivale uuele raamlepingule.
This is a revised and simplified version of the previous framework agreement, signed in 2000, and it includes provisions on political dialogue between the institutions, the confirmation of the new Commission, legislative planning and information ow.
Tegemist on 2000. aasta raamlepingu muudetud ja lihtsustatud variandiga, mis sisaldab sätteid institutsioonidevahelise poliitilise dialoogi, uue komisjoni ametissenimetamise, õigusloomeprogrammi ja teabevahetuse kohta.
In November Parliament adopted a report on the guidelines for the approval of the Commission by Parliament.
Novembris võttis Euroopa Parlament vastu aruande, mis käsitles komisjoni ametissenimetamise heakskiidumenetlust.
At the May part-session of Parliament a motion of censure signed by more than 70 MEPs was tabled against the Commission.
Mai istungil esitati komisjonile 70 saadiku allkirjaga umbusaldusavaldus.
It was rejected by an overwhelming majority at the rst June part-session.
Juuni esimesel istungil lükati see suure häälteenamusega tagasi.
Parliament passed resolutions on the Commission’s legislative and work programmes for 2005 and 2006.
Õigusloome kavandamise raames võttis parlament vastu resolutsioonid komisjoni 2005. ja 2006. aasta õigusloome- ja tööprogrammi kohta.
The votes, taken in February and December respectively, revealed a high degree of polarisation in the positions taken in Parliament.
Resolutsioonide hääletamisel veebruaris ja detsembris ilmnes seisukohtade tugev lahknevus parlamendis.
The European Ombudsman, Mr P. Nikiforos Diamandouros, acting on the basis of Article 195 of the EC Treaty, opened some 250 inquiries into cases of suspected maladministration by the Commission.
Euroopa ombudsman N. Diamandouros algatas EÜ asutamislepingu artikli 195 alusel 250 juurdlust seoses hea haldustava võimaliku rikkumisega Euroopa Komisjonis.
These cases focused mainly on the question of transparency (access to documents), disputes on invitations to tender and grants, recruitment and personnel matters, the role of the Commission as guardian of the Treaties, and traditional types of administrative problem such as letters answered late or not at all.
Juhtumid kujutasid endast peamiselt läbipaistvusküsimusi (juurdepääs dokumentidele), vaidlusi hankemenetluste ja eraldatud toetuste üle, töölevõtmis- ja personalijuhtumeid, komisjoni rolli põhilepingute täitmise järele valvajana ning selliseid klassikalisi hea haldustava rikkumise juhtumeid nagu päringute vastustega viivitamine või üldse mitte vastamine.
About 15 % of inquiries in recent years have prompted criticism by the Ombudsman.
Viimaste aastate jooksul on ombudsman esitanud kriitilisi märkusi 15% juurdluste tulemusena.
Cooperation with national parliaments
Koostöö piirkondlike parlamentidega
The Commission also sought to develop its relations with the national parliaments in order to increase awareness of its policies in the Member States and give added force to the voice of European citizens through their parliaments.
Komisjon soovib edendada suhteid piirkondlike parlamentidega, et tutvustada oma poliitikat liikmesriikides paremini ja tugevdada Euroopa kodanike mõjuvõimu oma parlamendi kaudu.
To that end it has established three major objectives: mutual assistance, ongoing dialogue and e ective networking.
Selle saavutamiseks seati kolm peamist eesmärki: vastastikune abistamine, pidev dialoog ja tõhus võrgustik.
Commission — European Economic and Social Committee
Koostöö komisjoni ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vahel
On 7 November the President of the Commission, Mr Barroso, and the President of the European Economic and Social Committee, Ms Anne-Marie Sigmund, signed a new protocol of cooperation following on from the one signed in 2001.
2001. aasta protokolli jätkuna allkirjastasid komisjoni president J. M. Barroso ja Majandus- ja Sotsiaalkomitee president A.-M. Sigmund 7. novembril uue koostööprotokolli.
The new protocol is resolutely oriented towards securing closer cooperation between the Commission and the Committee.
Uus protokoll kajastab selgelt soovi tugevdada komisjoni ja komitee vahelist koostööd.
• at the beginning of each year the Commission President or the Vice-President responsible for relations with the Committee to present to the plenary assembly the broad outlines of the Commission’s annual work programme;
Selle iseloomulikumad punktid on järgmised: komisjoni president või asepresident, kes vastutab suhete eest komiteega, tutvustab täiskogule iga aasta alguses komisjoni aastase tööprogrammi põhipunkte; komisjoni president või asepresident, kes vastutab suhete eest komiteega, teeb Majandus- ja Sotsiaalkomitee presidendile ettepaneku arutleda kummagi poole prioriteetide üle ja määrata kindlaks ühishuvid; komisjon võib taotleda komiteelt uurimuslikke arvamusi ehk arvamusi, mille komitee peab esitama enne õigusloome- või poliitilise algatuse vastuvõtmist komisjonis;
• substantial progress to be made in the planning of Committee business, with the Commission undertaking to do more to help, going beyond existing instruments (rolling programme and annual work programme);
Majandus- ja Sotsiaalkomitee töö kavandamises toimub oluline edasiminek, kuna komisjon on võtnud kohustuse minna selle lihtsustamisel kaugemale olemasolevatest vahenditest (jooksev ning aastane tööprogramm); komitee arvamuste suhtes võetavate järelmeetmete parandamine komisjonis: praegu annab komisjon teavet komitee arvamuste suhtes võetud järelmeetmete kohta kvartali kaupa avaldatavas dokumendis, kuid poliitilisemat laadi arvamuse puhul võiks veel ette näha, et pädev komisjoniliige teavitab sellest või avaldab sellekohast arvamust komitee täiskogu istungil.
Commission — Committee of the Regions
Komisjoni ja Regioonide Komitee koostöö
On 17 November the President of the Commission, Mr Barroso, and the President of the Committee of the Regions, Mr Peter Straub, signed a new protocol of cooperation following on from the one signed in 2001.
2001. aasta protokolli jätkuna allkirjastasid komisjoni president J. M. Barroso ja Regioonide Komitee president P. Straub 17. novembril uue koostööprotokolli.
The main provisions of this protocol are the same as those of the protocol between the Commission and the European Economic and Social Committee. But special attention is also focused on features specific to the Committee of the Regions, and in particular its determination to be involved in verifying the subsidiarity principle.
Selle põhisätted on küll samad, mis komisjoni ja Majandus- ja Sotsiaalkomitee vahel sõlmitud protokollis, kuid selles pööratakse ka tähelepanu Regioonide Komitee erisusele, eelkõige tema soovile jälgida enam subsidiaarsuspõhimõtte täitmist.
European Administrative School
Euroopa Haldusjuhtimise Kool
On 26 January the European Parliament, the Council, the Commission, the Court of Justice, the Court of Auditors, the European Economic and Social Committee, the Committee of the Regions and the Ombudsman adopted a decision setting up a European Administrative School (EAS) (1).
26. jaanuaril loodi Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, Euroopa Kohtu, kontrollikoja, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee ja Euroopa ombudsmani otsusega Euroopa Haldusjuhtimise Kool.
The decision is part of the general administrative reform process launched in 2000 and the aim is to organise certain types of training for staff of the signatory institutions.
(1) Otsus on osa 2000. aastal algatatud laiemast haldusreformist ning selle eesmärk on koolitada seeläbi allakirjutanud institutsioonide töötajaid.
The remit of the EAS was laid down by a second decision the same day (2).
Euroopa Haldusjuhtimise Kooli ülesanded on esitatud sama päeva otsuses. (2)
1) Decision 2005/118/EC (OJ L 37, 10.2.2005).2) Decision 2005/119/EC (OJ L 37, 10.2.2005).
) Otsus 2005/118/EÜ (ELT L 37, 10.2.2005). )
Developments in 2005
Lepingu käekäik 2005. aastal
In January the European Parliament approved the Treaty by an overwhelming majority (500 for, 137 against, 40 abstentions) and called for it to be ratified. ed.
Jaanuaris kiitis Euroopa Parlament lepingu omalt poolt suure häälteenamusega heaks (500 poolt, 137 vastu, 40 erapooletut) ning kutsus liikmesriike üles seda ratifitseerima.
The ratification process in the Member States began in 2004 and continued in 2005.
2004. aastal alanud ratifitseerimisprotsess jätkus 2005. aastal.
Thirteen Member States have now completed the process. But in referendums in France on 29 May and in the Netherlands on 1 June the people voted to reject the Constitution.
13 liikmesriigis leping ratifitseeriti, kuid 29. mail Prantsusmaal ja 1. juunil Madalmaades toimunud referendumil lükkasid kodanikud põhiseaduse tagasi.
On 16 and 17 June the European Council accordingly concluded that ‘we do not feel that the date initially planned for a report on ratification of the Treaty, 1 November 2006, is still tenable’.
Sellest lähtudes nentis 16. ja 17. juuni Euroopa Ülemkogu, et „1. novembrile 2006 kavandatud ratifitseerimiskokkuvõte ei ole enam võimalik”.
A period of re ection, explanation and debate is currently under way in all the Member States, whether or not they have ratified the Constitution.
Praegu on kõikidele liikmesriikidele – on nad põhiseaduse ratifitseerinud või ei – antud aega mõtlemiseks, selgitustööks ja diskussiooniks.
Progress in discussions on ratification of the Constitution will be examined by the European Council under the Austrian Presidency (in the rst half of 2006).
Austria eesistumisel teeb Euroopa Ülemkogu (2006. aasta esimesel poolel) kokkuvõtte põhiseaduse ratifitseerimise diskussioonist.
A resolution on the implementation of the European Union’s information and communication strategy adopted by the European Parliament on 12 May is of particular relevance to this process.
Siin on oluline pöörata tähelepanu Euroopa Parlamendi 12. mail vastuvõetud resolutsioonile, milles käsitletakse Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia elluviimist.
By way of contribution to the period of re ection launched by the European Council and to stimulate a wide-ranging debate on relations between the Union’s democratic institutions and its citizens, the Commission presented a set of initiatives — ‘Plan D for democracy, dialogue and debate’ (1) on 13 October.
Oma panusena Euroopa Ülemkogu antud järelemõtlemisajale ja ulatuslikku diskussiooni Euroopa Liidu demokraatlike institutsioonide ja tema kodanike suhete kohta esitas komisjon 13. oktoobril algatuste kogumi „Demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava”.
One of the main aims is to help Member States that so desire to organise and fund events stimulating debate on Europe and on subjects of concern to their citizens.
(1) Selle eesmärk on muuhulgas aidata liikmesriikidel, kes seda soovivad, korraldada ja rahastada üritusi, mis soodustavad ulatuslikku arutelu Euroopa ja Euroopa kodanikele muret tekitavatel teemadel.
Another aim is to launch more systematic dialogue with the general public on the occasion of events or visits by European political leaders.
Samuti on selle eesmärk õhutada ürituste või Euroopa poliitiliste juhtfiguuride külaskäikude kaudu süsteemsemat dialoogi kodanikega.
The Commission will present a summary report on the debates in the Member States ahead of the June 2006 European Council.
Komisjon esitab enne juunis 2006 toimuvat Euroopa Ülemkogu kokkuvõtliku aruande liikmesriikides toimunud sellekohastest diskussioonidest.
It was against this background that the European Economic and Social Committee and the
Käimasoleva arutelu raames korraldas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koostöös komisjoniga 7. ja 8. novembril nõuandefoorumi „Kuidas tuua Euroopa oma kodanikele lähemale”.
LIFE OF THE INSTITUTIONS
AVALIK HALDUS