natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The capacity to detect, re ect and adjust the underlying strategy of the partnership is the key ability which will safeguard the positive momentum in the new funding period.
See nõuab ettenägelikke ja asjakohaseid arengustrateegiaid, et kindlustada pidev mitmekesistamine, pidades silmas maapiirkondade elanike vajadusi.
The periods from Leader I to Leader+ have led to a wealth of knowledge on partnership building in rural areas.
Halduslikust vaatepunktist võib öelda, et 15 liikmesriigis on kohalikud partnerlused loodud pikemaks ajaks, ja nagu näha, annavad nad maaelu arengupoliitikasse suure panuse.
There are hardly any other initiatives at European level where theinteraction between the strategy developers and the project owners is as close as in Leader.
Kümnes liikmesriigis on kohalikud tegevusrühmad kui arengu tööriistad alles algetapis.
There are also hardly any programmes which leave such a flexibility to the stakeholders in terms of composing strategic partnerships.
Kahes liikmesriigis, kus maaelu arengu tegevuskava on väga oluline teema, on kohalikud tegevusrühmad võrdlemisi uus nähtus.
There is only the basic rule: that the economic and social partners, as well as civic society, should make up at least 50 % of the decision-making power within the local public-private partnerships, or in short the LAGs.
Euroopa Liidus on võimalik edastada palju teavet partnerluste loomise ja tugevdamise protsesside ja tehnikate kohta ning kõnealune teabeedastus tooks kahtlemata vastastikust kasu.
Project partnerships might go from rather broad actions to smaller specialised ‘spin-offs’ which focus on viability and business.
Leaderi raames loodud partnerlustel on ühised juured ja nad kuuluvad Euroopa tasandi „kaubamärgi” alla.
Partnerships might head for the transfer from temporary to established institutions, or might be recombined in a new formation all options are possible.
Ent see kaubamärk on loodud partnerluse üldpõhimõtte, mitte aga lõpptoote jaoks.
These diverse and dynamic partnerships create a multitude of interesting results.
Nii kohaliku tasandi kui ka projekti tasandi partnerlus muutub pidevalt.
Taking advantage of these outputs at European level, namely the cross-fertilisation along certain topics and the formation of new transnational partnership, is the desirable result of the ongoing process of exchange and mutual learning at the European level.
Kohalike tegevusrühmade elutsükkel algab intensiivse elavdamise ja võrgustike moodustamisega, läbib projektide raames jätkusuutlike struktuuride loomise etapi ning lõpuks toimub varasemate tulemuste ja majandusliku jätkusuutlikkuse kindlustamine, mis kõik aitavad profiili teravdada ja pädevust suurendada.
The socio-cultural diversity of rural areas in now 27 Member States should be considered as one of the EU’s treasures. This necessitates prudent and tailored development strategies in order to safeguard an ongoing process of diversi -cation, with a close view to the needs of the inhabitants of rural areas.
Üks oluline punkt, millest tuleb kinni pidada ja mis peaks saama poliitika elluviimise osaks Euroopa tasandil (nii 27 riikliku koostöövõrgu üksuse kui ka kohalike tegevusrühmade jaoks), on võime õppida nii õnnestumistest kui ka ebaõnnestumistest.
From an administrative perspective, one could say that in 15 Member States local partnerships have been established on a longer-term basis,
Partnerluse aluseks oleva strateegia märkamise, kajastamise ja kohandamise võime on oluline oskus, mis kindlustab positiivse arengu uuel rahastamisperioodil.
Network building and cooperation
Võrgustike loomine ja koostöö
This article reflects and discusses the outcomes from two of the themes which were addressed by participants during the ‘Legacy of Leader+’ seminar in Cap Corse.
Käesolevas artiklis kajastatakse ja arutatakse kahe Cap Corse’il toimunud seminaril „Leader+ väärtused” käsitletud teema tulemusi.
The themes which are addressed here are:
Kõnealused teemad on järgmised:
®the added value and benefit of networking;®the added value and benefit of cooperation.
®võrgustike loomise lisandväärtus ja kasulikkus;®koostöö lisandväärtus ja kasulikkus.
This is a two-way process with the one activity feeding the other: cooperation is a form of networking; and networking provides a basis for developing cooperation.
Tegemist on kahesuunalise protsessiga, mille puhul üks tegevus soodustab teist: koostöö on võrgustike loomise vorm ja võrgustike loomine on arengukoostöö alus.
This interaction between the two activities clearly could represent the basis of an article in its own right, however this is not the purpose here.
Kahe mainitud tegevuse vastastikusest mõjust saaks vabalt kirjutada eraldi artikli, kuid see ei ole praegusel juhul eesmärk.
In this case each topic will largely be considered on its own merits as it was discussed.
Käesolevas artiklis käsitletakse kumbagi teemat valdavalt eraldi, nagu arutelu käiguski.
Participants were asked to consider: what Leader+ had achieved with regard to these two themes?; what strengths and weaknesses were evident from the way in which this activity had been implemented?; and what lessons for future improvements could be identified from consideration of the experiences presented?
Käesoleva artikli ülesehitus peegeldab õpikodade tööstruktuuri, kus kahel osalejate rühmal paluti järele mõelda, mida Leader+ on kahe mainitud teemaga seoses saavutanud, millised olid kõnealuste tegevuste rakendamisel ilmnenud tugevad ja nõrgad küljed ning mida saab tutvustatud kogemustest edaspidiseks õppida.
The approach adopted in conducting these miniplenary sessions reflected elements of networking and cooperation in action, through learning from the experience of others in active consideration and discussion.
Õpikodade tegevuse käigus toimunud võrgustike loomise ja koostöö käsitlemisel õpiti teiste kogemustest, kasutades selleks aktiivset järelemõtlemist ja arutelu.
The focus of this article is ‘how applying the Leader method has contributed to network building and cooperation in the context of rural development at the territorial level’.
Käesolev artikkel keskendub sellele, kuidas Leadermeetodi kasutamine on aidanud territoriaalsel tasandil toimunud maaelu arendamisel kaasa võrgustike loomisele ja koostööle.
Some of the presentations reflected more on operational issues and experience within Leader rather than the intended wider rural perspective.
Mõnes ettekandes pöörati suuremat tähelepanu jooksvatele küsimustele ja Leaderi raames saadud kogemustele kui maaelu arengule laiemalt.
This was rather more evident in relation to networking where there are elements of politicisation which are more evident in some Member States than in others.
Seda tuli sagedamini ette seoses võrgustike loomisega, millel on politiseerimise varjund, see on mõnes liikmesriigis silmatorkavam kui teistes.
Whilst acknowledging these factors this article will concentrate on drawing out the given focus rather than explore these tensions.
Kuigi artiklis tunnistatakse mainitud tegurite olemasolu, keskendutakse selles pigem asjakohaste küsimuste kajastamisele kui mainitud pingete uurimisele.
(1) Evaluator of the Leader II programme in England and Wales (ex post), Leader+ programme in Scotland (ex ante and midterm update) and Leader+ programme in England (mid-term update and mainstreaming evidence base), and thematic expert for the Leader+ Contact Point.
(1) Inglismaa ja Walesi Leader II programmi hindaja (järelhindamine), Šotimaa Leader+ programmi hindaja (eel- ja vahehindamine) ja Inglismaa Leader+ programmi hindaja (vahehindamine ja tõendusmaterjali kaasamine) ning Leader+ Contact Point’i teemaekspert.
It seemed entirely appropriate that of all the miniplenary sessions those which focused on networking involved the largest number of case studies and the broadest representation from rural territories.
Tundus igati sobiv, et võrgustike loomisele keskendunud õpikodades tegeldi rohkem konkreetsete juhtumiuuringute käsitlemisega kui teistes õpikodades ja et seal osales kõige enam maapiirkondade esindajaid.
In addition to the Irish and Swedish moderators the two miniplenary sessions on ‘The added value and benefit of networking’ involved case studies from a total of seven Member States, involving partners from Finland, Portugal, Denmark, Ireland, Latvia, Poland and Belgium.
Kahte võrgustike loomise lisandväärtust ja kasulikkust käsitlevat õpikoda juhatasid Iiri ja Rootsi juhendajad, seal käsitleti kokku seitsme liikmesriigi juhtumiuuringuid ning osalejad olid pärit Soomest, Portugalist, Taanist, Iirimaalt, Lätist, Poolast ja Belgiast.
The case study presenters then reflected on some of the specific aspects of their own local experience.
kohalike tegevusrühmade toetamine ja teine on lobitöö.
Similarly, there are two main types of network identified, the formal and the informal, and operating within this frame of variables are the o cial national network units (NNUs).
Samamoodi on võrgustikel kaks põhitüüpi: ametlik ja mitteametlik võrgustik; ja selliste muutujate raamistikus tegutsevad ametlikud riiklike koostöövõrkude üksused.
The balance between these factors in the different Member States or Leader programmes varies considerably, and the case study presentations and associated discussion demonstrated this and drew on it.
Kõnealuste tegurite vaheline tasakaal on liikmesriigiti või Leader-programmiti märgatavalt erinev ning seda kajastasid ja sellest lähtusid ka juhtumiuuringute tutvustused ja nendega seotud arutelud.
The variation here was very evident and working towards achieving a common understanding of this activity necessitated consideration of what constitutes a network: what are the objectives, the roles and types, the results which have been achieved, and the strengths, weaknesses and lessons which have emerged from the Leader networking experience.
Kõnealused erinevused olid väga ilmsed, ja et võrgustike loomise suhtes ühisele arusaamisele jõuda, tuli vaadelda, mis asi võrgustik üldse on: millised on võrgustike eesmärgid, rollid ja tüübid, saavutatud tulemused, tugevused ja nõrkused ning mida on õppida Leaderi raames võrgustike loomisel saadud kogemustest.
The first conclusion or lesson we arrive at is therefore that there is a clear need to establish more of a common understanding of the words ‘network’ and ‘networking’.
Esimene järeldus, millele me jõuame, või õppetund, mille me saame: tuleb jõuda suuremale üksmeelele mõistete „võrgustik” ja „võrgustike loomine” tähenduse suhtes.
Setting the context
Mis on võrgustik?
It was established that in order to be able to consider what a network is there is first a need to establish a degree of common understanding of the words ‘network’ or ‘networking’ themselves.
Ilmnes, et võrgustikest rääkimiseks tuleb kõigepealt saavutada teatav üksmeel mõistete „võrgustik” ja „võrgustike loomine” tähenduse suhtes.
Firstly, it is important to differentiate between the actual networking activity itself, i.e. the voluntary gathering of members, notably LAGs, and the facility which supports this, the networking support units, through which the technical support is provided.
Esiteks on oluline teha vahet tegelikel võrgustikel, s.o liikmete (eriti kohalike tegevusrühmade) vabatahtlikul kogumil, ja seda toetaval asutusel, s.o võrgustiku tugiüksusel, mille kaudu pakutakse tehnilist tuge.
Later in this article we will consider briefly this latter role.
Käesoleva artikli lõpupoole käsitleme lühidalt ka tugiüksuse rolli.
The two thesis papers scoped out the topic and provided a contextual basis for a wide reaching consideration of the nature of the rural networks, and the networking activity which has been implemented as a result of Leader.
Kahes mainitud uurimuses piiritleti teema ja esitati taustandmed maapiirkondade võrgustike ja Leaderi raames toimunud võrgustike loomise laiaulatuslikuks käsitlemiseks.
Much of the focus of these papers was on the variety and complexity of the networking situation with which Leader is associated and the diverse range of experience.
Kõnealustes uurimustes pöörati suurt tähelepanu Leaderiga seotud võrgustike mitmekesisusele ja keerukusele ning kogemuste erinevusele.
In highlighting this, the moderators very effectively demonstrated some of the considerable complexity which is associated with this activity; this included:
Seda tehes tõstsid juhendajad väga mõjusalt esile mõningaid seiku, mis võrgustike käsitlemise üsna keerukaks muudavad, sealhulgas:
® the diversity amongst the different forms of networks;the influences of the different Member States;the different origins and objectives;examples of elements of common experience.
® eri võrgustikuvormide paljusus;eri liikmesriikide mõjud;eri päritolu ja eesmärgid; ühiste kogemuste näited.
In its simplest form it is suggested that networking is that activity which brings people (and their organisations) together around a common interest to undertake activities which are mutually beneficial to them.
Seega näidati maapiirkondade võrgustike keerukat konteksti ning tõestati, et see on tõepoolest keerukas ja paljude tegurite poolest erinev. Võrgustikke ning võrgustike vorme ja tüüpe on palju, mis näitab, et olud on äärmiselt erinevad ja et ka eri lahendusi on väga palju.
The analogy of ‘a flock of geese in flight’ is sometimes usefully used to highlight the added value of networking, where by working together for mutual benefit these groups of birds can travel further and faster than any of them could if alone.
Seda selgitades nägid mõlemad juhendajad palju vaeva, et anda vähegi struktureeritud ülevaade, mille raames võiks käsitleda juhtumiuuringuid ja saadud õppetunde.
Networks have varying degrees of formality and commitment.
Võrgustike ametlikkuse ja pühendumuse aste on erinev.
Generally they tend to be non- bureaucratic and depend on the members’ mutual trust and common understanding.
Seepärast on seis selline, et vaatamata oma suhtelisele mitteametlikkusele nõuavad võrgustikud osavõttu.
Ultimately all networks depend on active participation and commitment from their members, and it is this involvement which legitimises the organisation and the activity which it undertakes, and which provides its strength.
Praktikas ei saa olla võrgustiku liige ilma selles aktiivselt osalemata: kui sa tegelikult kõrvale hoiad ja osalemast lakkad, lakkad sa tegelikult olemast võrgustiku liige.
The complex context of rural networking was therefore demonstrated and indeed shown to be complex and differentiated by many factors.
Mõlemad juhendajad käsitlesid oma esitlustes võrgustike mitmekesisust ja keerukust ning nende kokkupuutepunkte,kuid andsid samas hea pildi sellest, millised on Leaderi raames loodud võrgustike selged iseärasused.
There is a multiplicity of networks and of network forms and types reflecting the very considerable diversity of circumstances, and the equally diverse and varied range of different solutions.
Leaderi raames võrgustike loomisel on kaks põhieesmärki: üks on osalevate
In the experience of the LAGs involved in these sessions, real networks comprise of, and are built by, the people who are active in their involvement.
tegevusrühmade kogemuste kohaselt koosnevad tõelised võrgustikud aktiivselt osalevatest inimestest ja on nende poolt loodud.
These are members who:
Kõnealustel liikmetel on järgmised tunnusjooned:
In considering networking objectives we therefore need to include two types: the explicit Leader network objectives, and those objectives which can be achieved through networking.
Seepärast tuleb võrgustike eesmärke käsitledes hõlmata kaht liiki eesmärke: Leader-võrgustike otsesed eesmärgid ja võrgustike loomise kaudu saavutatavad eesmärgid.
What are the network objectives?
Mis on võrgustike eesmärgid?
Leader network objectives tend to be those most closely associated with network units and these are generally prescribed and relatively narrow, and relate to providing support for or facilitating the processes of networking.
Leader-võrgustike eesmärgid on enamasti kõige tihedamalt seotud koostöövõrkude üksustega ning on üldiselt ette kindlaks määratud ja suhteliselt kitsapiirilised ning mõeldud toetama või hõlbustama võrgustike loomist.
® have something in common;are volunteers;recognise the benet in sharing experience and learning from one another;work together on a non-hierarchical or directive basis;can establish mechanisms and structures to work towards common goals;accept the responsibilities of membership as well as the benets;actively participate.
®neil on midagi ühist;®nad on vabatahtlikud;®nad mõistavad kogemuste jagamise ja üksteiselt õppimise kasulikkust; ®nende koostöö ei ole hierarhiline, seal ei ole alluvusva-hekorda;®nad suudavad ühiste eesmärkide nimel luua meetmeid ja struktuure;®nad võtavad omaks nii liikmesusega kaasnevad kohustused kui ka eelised;®nad osalevad aktiivselt.
Networking in fact may be seen to lie at the very heart of the Leader methodology and the core of the programme.
Õigupoolest võib öelda, et võrgustike loomisel on Leadermeetodis ja -programmis keskne koht.
It provides the basis for partnership and linkages within the LAG territory, linking the local to the regional, the national and thus ultimately draws the programme together at the European level.
See paneb aluse partnerlussuhetele ja kohaliku tegevusrühma tegevuspiirkonna sisestele sidemetele, ühendades kohaliku mõõtme piirkondliku ja riiklikuga ning liites lõpuks programmid Euroopa tasandil tervikuks.
The building of links through networking clearly reects the core Leader concept, and contributes further to the processes of innovation, sharing and transferring experience.
Võrgustike abil sidemete loomine kajastab selgelt Leaderi idee põhiolemust, soodustab uuendusi ning kogemuste jagamist ja ülekandmist.
One of the contributors referred to the importance of having the ‘networking frame of mind’.
Üks sõnavõtja osutas sellele, kui oluline on omada võrgustike loomisele suunatud mõtteviisi.
This phrase was explained as a means of describing those who contribute to and benet from networking activity by thinking in a way which seeks to strengthen the network.
See väljend kirjeldab neid, kes aitavad võrgustike loomisele kaasa ja saavad sellest kasu, mõeldes võrgustiku tugevdamist soodustaval viisil.
What is this frame of mind?
Milline see mõtteviis on?
How can it be dened?
Kuidas seda määratleda?
Can anyone have it?
Kas igaüks suudab nii mõelda?
In reality, it just means recognising that we are all involved as part of a wider rural development community and approaching your activity from an open-minded perspective which reects this, and that we are all part of a wider initiative.
Tegelikult tuleb lihtsalt aru saada, et me kõik oleme osa suurest maaelu arenguga tegelevast kogukonnast, ning läheneda oma tegevusele avatult, võttes arvesse eelöeldut, ja pidada meeles, et me kõik osaleme suuremas algatuses.
Put simply, this suggests asking yourself the following set of pivotal questions.
Lihtsamalt öeldes tähendab see, et endale tuleb esitada järgmised otsustava tähtsusega küsimused.
In looking at these objectives it is important to recognise that we cannot think of any one network in isolation: networks do not exist in isolation.
Kõnealuste eesmärkide käsitlemisel on oluline mõista, et ühtki võrgustikku ei saa vaadelda eraldiseisvalt: eraldatud võrgustikke ei ole olemas.
If we are networking eec-tively, then we are all actors in multiple networks, and this interconnectedness and interaction is the very essence of real networking and the source of much of the added value which participation brings.
Kui me loome võrgustikke tõhusalt, siis osaleme me kõik mitmes võrgustikus ning see omavaheline seotus ja vastastikune mõju ongi tõelise võrgustike loomise eripära ja annab suure osa lisandväärtusest, mis kaasneb osalusega.
Through this interaction, the Leader method may become more widely understood and implemented, which is a key contributor to the process of mainstreaming.
Leader-meetod võib tänu sellisele vastastikusele mõjule leida laiemat mõistmist ja rakendamist, mis aitab oluliselt kaasa süvalaiendamisele.
Who is in a similar situation to me who I can work with?Who else should be told about what I have just learned about?Who can do it?Who should be told about the results?Who can help?
Kes on minuga sarnases olukorras ja sobiks minuga koostööd tegema?Kellele tuleks veel rääkida, mida ma just teada sain?Kes saab seda teha?Kellele tuleks tulemustest rääkida? Kes saab aidata?
Obviously the next question which flows from this is why should we do it, why should we network, what are the objectives?
Võrgustike eesmärgid ja rollid
The objectives to be achieved through networking are therefore wide and reect those characteristics which dene a network.
Juhendajate esitatud uurimuste ja muude õpikodades esitatud tööde ülevaade näitab, et kaldutakse uurima, mis kasu on võrgustike loomisest Leaderile, aga mitte vastupidi.
This is mainly to bring people (and their organisations) together around a common interest, and to undertake activities which are mutually benecial to them.
Mõlemad pidid keskenduma hoopis sellele, kuidas Leader+ ise on võrgustike loomisele kaasa aidanud ning seeläbi lisandväärtust loonud ja kasu toonud.
The following examples were brought forward through the case studies:
See tähendab, et suuremat tähelepanu tuleb pöörata võrgustikele, mis on loodud otseselt tänu Leader+´le.
® boost ideas, promote new thinking, innovationand quality;provide the component parts with greater strength through being part of a greater whole;mediate between people and organisationswith different approaches;encourage and facilitate transfers between networks;a number of countries suggest that there is an important contribution to building social capital here, this is borne out by evaluation evidence;inform and promote rural development policyand action;support programme implementation and evaluation (in the main through NNUs).
Kaks allpool esitatud juhtumiuuringu näidet, mis on välja nopitud õpikodade ettekannetest, ilmestavad seda, kuidas võrgustike loomise eri vormid võivad eri moel avardada osalemist.
These objectives can therefore be summarised in three main areas:
® inimeste rühmitumine;teabevahetusmehhanismide loomine;üksteiselt õppimise võimalus.
®the grouping of people;®establishing mechanisms for the exchangeof information;®a means for learning from each other.
Läti juhtumiuuringus vaadeldakse, kuidas koostöö toetaminevõrgustiku kaudu on aidanud toetada kohalike rühmade moodustamist ja neis osalemist.
This Latvian case study looks at how support for cooperation through the network has helped to support the formation of local groups and involvement in these.
Võrgustike loomisest saab seega tõhus vahend Leaderi mõju laiendamiseks kõigis Euroopa maapiirkondades, see suurendab Leaderi tõhusust ja mõju Euroopa Liidu eri paigus ja Euroopa Liidu tasandil.
Networking thus becomes an effective tool for extending the influence of Leader throughout rural Europe, and contributes to the efficiency, effectiveness and impact of Leader throughout the EU and at an EU level.
Juhtumiuuring: Läti tugevdab kohalikketegevusrühmi koostöö abil
What are the networking roles carried out?
Millised on võrgustike rollid?
The Latvian Rural Forum is a new network formed in December 2004, it acts as an informal LAG network.
Läti maaelu foorum on 2004. aasta detsembris moodustatud uus võrgustik, mis tegutseb mitteametliku kohalike tegevusrühmade võrgustikuna.
It has a membership which comprises 14 of the 28 Latvian LAGs as full members, with the other 14 participating as observers.
Läti 28 kohalikust tegevusrühmast on selle täieõiguslikud liikmed 14, ülejäänud 14 osalevad vaatlejatena.
The forum’s objectives are:
Foorumi eesmärgid on järgmised:
The range of case studies and associated discussion demonstrated the variation in the way in that these objectives are pursued between the various networks.
Eri juhtumiuuringute tutvustamine ja nendega kaasnenud arutelud näitasid, kui erinevalt püüdsid eri võrgustikud eespool mainitud eesmärke saavutada.
It was also clear that the different objectives and roles cannot be considered wholly in isolation and that there is considerable interaction and complementarity between them.
Selge oli ka see, et eri eesmärke ja rolle ei saa täiesti eraldiseisvalt käsitleda ja et nende vahel on märkimisväärne vastastikune mõju ja üksteise täiendamine.