natgillin/translations-raw huggingface dataset:
➾ A partner to the European and development institutions ➾ Transparency and accountability ➾ EIB Group Administration and Staff ➾ EIB Statutory Bodies ➾ The Management Committee of the EIB ➾ EIB Organisation Chart ➾ EIF Statutory Bodies
➾ Euroopa asutuste ja arenguasutuste partner ➾ Läbipaistvus ja aruandekohustus ➾ EIP Grupi haldussüsteem ja personal ➾ EIP põhikirjajärgsed juhtorganid ➾ EIP halduskomitee ➾ EIP organisatsiooni struktuur ➾ EIFi põhikirjajärgsed juhtorganid
Projects eligible for financing by the EIB Group
EIP Grupi rahastamisnõuetele vastavad projektid
EIB Group Addresses
EIP Grupi aadressid
European Union Partner Countries
Euroopa Liit Partnerriigid
Projects approved
Heakskiidetud projektid
From the Bank’s resources From budgetary resourcesof which Investment Facility
Panga vahenditest Eelarvevahenditest millest investeerimisrahastu
Resources raised (after swaps)
Hangitud vahendid (pärast vahetustehinguid)
Community currencies Non-Community currencies
Ühenduse vääringutes Ühendusevälistes vääringutes
Situation as at 31.12.2005
31.12.2005 seisuga
Loans from the Bank’s resources Guarantees provided Financing from budgetary resources Short, medium and longterm borrowings
Laenud panga vahenditest Antud tagatised Rahastamine eelarvevahenditest Lühiajalised, keskmise tähtajaga ja pikaajalised laenud
Own funds Balance sheet total Net profit for year
Omavahendid Bilansimaht Majandusaasta puhaskasum
Subscribed capitalof which paid in
Märgitud kapitalmillest sissemakstud
Net profit for year
Majandusaasta puhaskasum
(*) of this amount, EUR 49.8 billion was raised under the EUR 50 billion global borrowing authorisation for 2005 and EUR 2.9 billion was attributed to the 2006 borrowing programme.
(*) 49,8 miljardit eurot sellest summast hangiti 2005. aasta 50 miljardi euro suuruse üldise vahendite kaasamise loa alusel ja 2,9 miljardit eurot kirjendati 2006. aasta vahendite kogumise kavasse.
Reserves and provisions
Reservid ja eraldised
As at 31 December 2005 (in EUR ‘000)
2005. aasta 31. detsembri seisuga (tuhandetes eurodes)
Cash in hand, balances with central banks and post office banks ...........................................................................................................................
Kassas olev sularaha, nõuded kesk- ja postipankadele ................................................................................................................................
Amounts owed to credit institutionsa) with agreed maturity dates or periods of notice .........
Võlgnevused krediidiasutustelea) kokkulepitud makse- või etteteatamistähtajaga .........
Treasury bills eligible for refinancing with central banks .........................................................................................................................................
Keskpankade kaudu refinantseeritavad riigivõlakirjad .......................................................................................................................................
Debts evidenced by certificatesa) debt securities in issue .................................................................................................
Võlasertifikaatidega tõendatud võlakohustuseda) emiteeritavad võlaväärtpaberid .................................................................
260 021 070b) others .......................................................................................................................................................... 1 138 266
260 021 070b) muud ............................................................................................................................................................ 1 138 266
285 200b) other loans and advances ......................................................................................
285 200b) muud laenud ja ettemaksed .............................................................................
23 567 366c) loans ............................................................................................................................................................... 114 643 969
23 567 366c) laenud ......................................................................................................................................................... 114 643 969
138 496 535 a) interest subsidies received in advance ........................................... b) sundry creditors ....................................................................................................................... c) sundry liabilities ........................................................................................................................
Muud kohustuseda) ettemaksena saadud intressitoetused ............................................ b) mitmesugused võlausaldajad ........................................................................
Loans and advances to customersa) loans ...............................................................................................................................................................
Laenud ja ettemaksed klientidelea) laenud .........................................................................................................................................................
133 700 679b) specific provisions ................................................................................................................ - 292 500
133 700 679b) spetsiaalsed eraldised ................................................................................................... - 292 500
Accruals and deferred income ............................................................................
Viitvõlad ja edasilükkunud kulu .....................................................................
Debt securities including fixed-income securitiesa) issued by public bodies .............................................................................................. b) issued by other borrowers ....................................................................................
a) valitsusasutuste emiteeritud ............................................................................. b) teiste laenuvõtjate emiteeritud ...................................................................
Shares and other variable-yield securities .................................
Aktsiad ja muud muutuva tulususega väärtpaberid
Provisions for liabilities and chargesa) staff pension fund ................................................................................................................. b) provision for guarantees issued in respect of loans granted by third parties ........................................................................ c) provision for guarantees issued in respect of venture capital operations ............................................................................................
1 299 762 b) eraldised kolmandate poolte antud laenudega seoses väljastatud tagatistele .................................................................................. c) eraldised riskikapitalitehingutega seoses väljastatud tagatistele .....................................................................................................................................................
Property, furniture and equipment ..........................................................
Kinnisvara, mööbel ja seadmed ......................................................................
– Subscribed ............................................................................................................................................
Kapital– märgitud ...................................................................................................................................................
163 653 737– Uncalled ..................................................................................................................................................... -155 471 050
163 653 737– sissenõudmata .............................................................................................................................. -155 471 050
Consolidated reservesa) reserve fund ..................................................................................................................................... b) additional reserves .............................................................................................................
Konsolideeritud reservida) reservfond ........................................................................................................................................... b) täiendavad reservid ..........................................................................................................
Subscribed capital and receivable reserves, called but not paid .....................................................................................................................
Märgitud kapital ja saadaolev reserv, sissenõutud, kuid maksmata ..................................................................................................................................
Prepayments and accrued income .............................................................
Ettemaksed ja viitlaekumised ..............................................................................
Funds allocated to venture capital operations
Riskikapitalitehingutele eraldatud vahendid
Fund for general banking risks after appropriation
Üldiste pangandusriskide fond pärast eraldiste paigutamist
Profit for the financial year:Before appropriation from Fund for general banking
Majandusaasta kasum:Enne eraldisi üldiste pangandusriskide fondist ......................
Profit to be appropriated ...........................................................................................
Eraldistesse paigutatav kasum ......................................................................
The Lisbon European Council made a clear pronouncement: the primary objective of economic policy in Europe has to be to increase the growth potential of the European economy.
Lissaboni Euroopa Ülemkogul kuulutati selgelt välja, et majanduspoliitika esmane eesmärk Euroopas peab olema Euroopa majanduse kasvupotentsiaali tõstmine.
Without stronger and more sustained growth, it will not be possible to reduce underemployment and ensure adequate social protection.
Ilma tugeva ja pideva majanduskasvuta on võimatu vähendada vaeghõivet ja tagada piisav sotsiaalne kaitse.
financing instruments with a view to a controlled increase in risk-taking. In this connection, two initiatives mounted jointly with the Commission and approved by the European Council and Parliament deserve particular mention: the launch of a Risk Sharing Finance Facility designed to enable the EIB to channel more finance into R & D while taking a higher degree of risk; and the introduction of a Community guarantee facility for trans-Euro-pean transport networks covering certain specific risks borne by the private sector during the first years of operating an infrastructure.
Sellega seoses väärivad nimetamist eelkõige kaks komisjoniga ühiselt võetud algatust, mille on heaks kiitnud Euroopa Nõukogu ja Euroopa Parlament: teadustegevuse toetamiseks käiku lastud „riskijagamisrahastu”, mis peaks võimaldama EIP-l anda rohkem ning kõrgema riskiastmega laene teadus- ja arendustegevusele, ning üleeuroopaliste transpordivõrkude jaoks asutatud ühenduse tagatisvahend, mis katab erasektoril infrastruktuuri käitamise esimestel aastatel esinevaid spetsiifilisi riske.
In both cases, the aim is to generate a leverage effect − that is, to facilitate the mobilisation of resources for an amount far greater than the initial outlay from the EU budget.
Mõlemal puhul on eesmärk tekitada „võimendav mõju”, see tähendab võimaldada Euroopa eelarve esialgest panusest oluliselt suuremas summas vahendite mobiliseerimist.
With the aim of enhancing Europe’s growth potential, the “Lisbon Strategy” sets out a number of priorities: to complete the single market, in particular by stimulating competition in the markets for goods and services; to boost employment, especially by encouraging the development of SMEs and making the labour market more flexible; to foster productive investment, notably by adapting fiscal instruments and promoting venture capital; and to increase the capacity for innovation by investing more − and more effectively − in training and research.
Kasvupotentsiaali suurendamiseks pandi Lissaboni strateegias paika rida prioriteete: ühtse turu rajamine, edendades eelkõige konkurentsi toodete ja teenuste turgudel; tööhõivetaseme tõstmine, soodustades eeskätt VKEde arengut ja suurendades tööturu toimimise paindlikkust; tootlike investeeringute soodustamine, kohandades esmajoones maksualaseid meetmeid ja edendades riskikapitali; ning uuendusvõime suurendamine rohkemate ja paremate investeeringutega haridusse ja teadustegevusse.
As the EIB is the bank of the Member States of the European Union, it is natural that the bulk of its financing goes to projects located in the Union (loans worth EUR 42 billion out of a total of EUR 47 billion in 2005).
Kuivõrd EIP on Euroopa Liidu liikmesriikide pank, on loomulik, et valdav osa tema finantseeringutest puudutab Euroopa Liidus toimuvaid projekte (42 miljardit eurot laene kokku 47 miljardist 2005. aastal).
This will continue to be the case in the future, especially since we envisage stronger growth in our operations in the new Member States.
See jääb nii ka tulevikus, eelkõige seetõttu, et me eeldame panga tehingute jõudsamat kasvu uutes liikmesriikides.
In Lisbon in March 2000, and several times since, the European Council called on the EIB to contribute to implementing this strategy.
2000. aasta märtsis Lissabonis ja ka korduvalt hiljem on Euroopa Ülemkogu kutsunud Euroopa Investeerimispanka üles andma oma panust selle strateegia elluviimisse.
This development of the EIB’s activity in the priority areas established by its shareholders has been accompanied by the diversification of its
EIP tegevuse arendamisega panga aktsionäride seisukohast prioriteetseks peetavates valdkondades kaasneb rahastamisvahendite mitmekesistamine riskivõtmise kontrollitud suurendamiseks.
Nevertheless, over the years the EIB has also been called on to finance projects outside the Union on the basis of mandates handed down by the Council on a proposal from the Commission or by the Member States (in the successive conventions with the ACP countries).
Sellegipoolest on aastate jooksul EIP poole pöördutud ka väljaspool ELi toimuvate projektide rahastamiseks mandaatide alusel, mille on pangale usaldanud nõukogu komisjoni ettepanekul või liikmesriigid (järjestikes kokkulepetes AKV riikidega).
Conferred at different times and for different reasons, these mandates are far from uniform.
Need määratud ajaks ja eri põhjustel antavad mandaadid ei ole sugugi ühtsed.
Their amounts, fields of application and terms of reference vary markedly.
Mandaadid erinevad üksteisest suuresti nii mahult kui ka kohaldamisala ja tingimuste poolest.
In certain cases, especially as regards the Mediterranean and ACP countries, they are no longer
Teatud juhtudel, eelkõige Vahemere piirkonna ja AKV riikide puhul, ei piirdu mandaat enam pelgalt projektide rahastamisega, vaid on muutunud tõeliseks „arengumandaadiks”, mis eeldab strateegilist lähenemisviisi, teist liiki finantsvahendite
This evolution has required the EIB to bolster its human resources and diversify its types of operation, especially in support of FEMIP (see p.
EIP tegevust arendatakse kooskõlastatult ja läbipaistvalt.
40) and the Cotonou Investment Facility (see p. 46).
kasutamist ja tingimusi kui Euroopa Liidus.
It also calls for new forms of cooperation with the Commission and with other international financial institutions.
See nõuab ka uusi koostöövorme komisjoni ja teiste rahvusvaheliste finantsasutustega.
Philippe Maystadt President of the EIB Group
Kooskõla teiste Euroopa asutustega.
By the end of 2006, the Council will reach a decision on the renewal of the EIB’s external mandates for the period 20072013.
2006. aasta lõpuks peab nõukogu otsustama EIP välismandaatide pikendamise aastateks 2007–2013.
That will be the time to take stock of this evolution, set the course for the future and, most probably, confirm the EIB’s role as a “development bank” in regions with which the European Union has chosen to maintain a preferential partnership.
Sel puhul on asjakohane teha kokkuvõtted senisest arengust, seada sihid tulevikuks ja tõenäoliselt kinnitada EIP kui „arengupanga” rolli teatud piirkondades, kelle Euroopa Liit on valinud oma eelistatud partneriks.
The development of the EIB’s activities must be based on consistency and transparency.
Läbipaistvus kodanike suhtes.
Consistency with the other European institutions. The EIB is not only a bank; it is also a European institution created at the same time as the others under the Treaty of Rome.
Kõiki ärimaailmas hädavajalikke konfidentsiaalsusnõudeid järgides on EIP märkimisväärselt laiendanud avalikkuse juurdepääsu teabele panga tegevuse kohta (vt lk 60).
It is therefore vital for it to conduct an ongoing operational dialogue with the Union’s other institutions, while of course respecting each of those institutions’ autonomy and specific characteristics (see p. 55).
EIP on nimelt arvamusel, et suurem läbipaistvus panga otsustes ja toimimises üksnes suurendab tema usaldusväärsust.
In 2005, the European Investment Bank lent a total of EUR 47.4bn (2004: 43.2bn) for projects furthering the European Union’s political objectives.
Euroopa Investeerimispank andis 2005. aastal laene kokku summas 47,4 mld eurot (2004. aastal 43,2 mld) projektidele, mis teenivad Euroopa Liidu poliitilisi eesmärke.
Financing in the EU-25 Member States totalled EUR 42.3bn of which EUR 5.8bn in the 10 new Member States.
EL-25 riikides rahastati projekte koguväärtuses 42,3 mld eurot, millest 5,8 mld eurot läks kümnele uuele liikmesriigile.
EUR 5.1bn was made available in non-EU countries, of which EUR 2.0bn in the Acceding Countries (Bulgaria, Romania) and Accession Countries (Croatia, Turkey).
ELi-välistele riikidele eraldati 5,1 mld eurot, millest 2,0 mld eurot läks ühinejariikidele (Bulgaaria, Rumeenia) ja läbirääkijariikidele (Horvaatia, Türgi).
In 2005 the European Investment Fund (EIF) – the EIB Group’s specialised venture capital arm and guarantee provider – invested EUR 368m in venture capital funds, bringing its aggregate portfolio to EUR 3.1bn, and provided a total of EUR 1.7bn in guarantees for SME portfolios of financial intermediaries.
2005. aastal omandas Euroopa Investeerimisfond (EIF) – riskikapitali ja tagatiste andmisele spetsialiseerunud EIP Grupi haru – 368 miljoni (mln) euro väärtuses osalusi riskikapitalifondides, viies oma koguportfelli 3,1 miljardi euroni, ning andis 1,7 miljardi euro suuruse kogusumma tagatistes finantsvahendajate VKEde portfellidele.
To fund its lending, the EIB raised an aggregate amount of EUR 49.8bn on the international capital markets through 330 bond issues in 15 currencies.
Laenude rahastamiseks hankis EIP kokku 49,8 miljardi euro ulatuses vahendeid rahvusvahelistel kapitaliturgudel 15 vääringus väljastatud 330 võlakirjaemissiooni kaudu.
As at 31 December 2005, the EIB’s outstanding lending amounted to EUR 294.2bn and outstanding debt to EUR 248.3bn.
2005. aasta 31. detsembri seisuga moodustas EIP laenujääk 294,2 mld eurot ning võlajääk oli 248,3 mld eurot.
EUR 28bn were granted in 2005 for investment contributing to the strengthening of the economic potential of the regions.
Põhitegevusalad euro väärtuses investeeringutele, mis aitavad kaasa piirkondade majandusliku potentsiaali tugevdamisele.
A further EUR 6bn was made available as credit lines (global loans) to partner banks for the financing of SMEs and smaller-scale public investment.
Täiendavad 6 mld eurot eraldati krediidiliinidena (üldiste laenudena) partnerpankadele VKEde ja väiksemamahuliste riiklike investeeringute rahastamiseks.
The total lending of EUR 34bn for regional development represented about 80% of the EIB’s aggregate lending within the EU-25.
Regionaalarengu jaoks antud laenud kogusummas 34 miljardit eurot moodustasid ligikaudu 80% kõigist EIP väljastatud laenudest EL-25 riikides.
The Bank’s lending in 2005 was focused on five core areas: economic and social cohesion, the Innovation 2010 Initiative, environmental protection, the development of Trans-European Networks, and support for the EU’s development and cooperation policies.
Panga antud laenud keskendusid 2005. aastal viiele põhivaldkonnale: majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus, algatus „Innovatsioon 2010”, keskkonnakaitse, üleeuroopaliste võrkude arendamine ning ELi arengu- ja koostööpoliitika toetamine.
Activity in these fields is described in separate sections in the main body of the Activity Report, as is support for small and mediumsized enterprises, a core area that was added by the Board of Governors in June 2005, as well as corporate governance topics.
Panga tegevust nendes valdkondades kirjeldatakse tegevusaruande põhiosa eraldi osades, nagu ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamist, mis on juhatajate nõukogu poolt 2005. aasta juunis lisatud põhivaldkond, ning ettevõtte üldjuhtimise teemasid.
What follows below is a summary of the EIB’s key figures and salient characteristics in 2005.
Alljärgnev on kokkuvõte EIP põhiandmetest ja väljapaistvatest näitajatest 2005. aastal.
Economic and social cohesion in the enlarged EU (EUR 34bn)
Majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus laienenud ELis (34 miljardit eurot)
Within the EU-25, individual loans (loans for individual projects appraised by the Bank) worth
EL-25 riikides anti 2005. aastal üksiklaene (laenud üksikprojektidele, mida hindab pank) 28 miljardi
The cooperation with the European Commission’s Regional Policy Directorate-General has been further intensified.
Koostööd Euroopa Komisjoni regionaalpoliitika peadirektoraadiga tihendati veelgi.
Two new initiatives have been developed.
Välja töötati kaks uut algatust.
Firstly, JASPERS aims at offering technical assistance to countries and regions to ensure that the Cohesion Funds available in 2007-2013 are used for the best investments in terms of stimulating economic growth and job creation.
Esiteks JASPERS, mille eesmärk on pakkuda riikidele ja piirkondadele tehnilist abi, tagamaks, et aastateks 2007–2013 ettenähtud Ühtekuuluvusfondi vahendeid kasutatakse majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks parimates investeeringutes.
South-East Europe (2.1%)
Kagu-Euroopa (2,1%)
Asia and Latin America (1%)
Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riigid, ÜMT, Lõuna-Aafrika (1,4%)
European Union (91%)
Aasia ja Ladina-Ameerika (1%)
Breakdown of loans signed in 2005 by geographical area thering employability, with the bulk of the Bank’s financing being directed to the enhancement and technological upgrading of higher education facilities (30%); and (3) development of information and communication technologies and networks, such as broadband, and dissemination of their use throughout society (25%).
Euroopa Liit (91%) tööhõive parandamiseks, kus panga rahastu suunatakse peamiselt kõrgharidusrajatiste täiustamisse ja tehnoloogilisse uuendamisse (30%); ning (3) info- ja sidetehnoloogiate ja -võrkude arendamine, näiteks lairibaühenduse ja selle kasutuse levitamine kogu ühiskonnas (25%).
The EIB has made an effort to distribute its financing of i2i projects throughout the EU-25.
EIP on püüdnud jaotada oma vahendeid i2i projektidele kogu EL-25 ulatuses.
About two thirds of total i2i lending so far has been within regional development areas, in order to help bring these less developed regions into the knowledge-based economic fold.
Ligi kaks kolmandikku i2i raames väljastatud laenudest on seni antud regionaalarengu piirkondades nende vähem- arenenud piirkondade kaasamiseks teadmistepõhisesse majandusse.
The European Investment Fund (EIF) strongly supports the Innovation 2010 Initiative, mostly by taking equity stakes in venture capital funds.
Euroopa Investeerimisfond (EIF) toetab suurel määral algatust „Innovatsioon 2010”, peamiselt riskikapitalifondides osaluste omandamise teel.