natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Translators work with written texts, and interpreters with the spoken
Tõlkijad töötavad kirjalike tekstidega, tõlgid aga vahendavad suulist teksti.
By word of mouth to express themselves in their own language, or one they feel comfortable in, while it is assumed they have enough passive knowledge of a major EU language to follow the proceedings in that language.
 väljendada end omas keeles või mõnes muus keeles, mida nad hästi valdavad, kuid eeldatakse, et nad valdavad üht peamistest ELi keeltest menetlusest arusaamiseks piisaval määral.
Exploiting the applications available on the market and developing their own solutions, the European linguistic services have become an ideal laboratory and a worldwide reference tool.
Turul saadaolevaid rakendusi kasutades ja oma lahendusi välja töötades on Euroopa keeleteenistustest saanud ideaalne laboratoorium ja ülemaailmne võrdlusvahend.
The results of their efforts are offered to the public and often used by researchers and private companies.
Nende tehtud jõupingutuste tulemusi pakutakse ka avalikkusele ning neid kasutavad sageli teadlased ja eraettevõtted.
EU interpreters use a similar system when providing interpretation to and from all 23 official languages.
ELi tõlgid kasutavad kõikidesse 23 ametlikku keelde ja nendest keeltest tõlkimisel ühesugust süsteemi.
For instance, a Finnish speaker’s words will be interpreted into a limited number of ‘relay’ languages.
Näiteks soomekeelne kõne tõlgitakse„releekeeltesse”, mida on piiratud arv.
A Slovak interpreter will plug into one of these as the source language, removing the need for people who can interpret straight out of Finnish into Slovak.
Slovaki keele tõlk kuulab lähtekõnena üht nendest keeltest ja nii kaob vajadus inimeste järele, kes suudavad tõlkida soome keelest otse slovaki keelde.
On any one day, the interpretation service of the European Commission and the Council of Ministers has to cover about 60 separate meetings in Brussels or at other EU locations.
Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu Nõukogu suulise tõlke teenistus peab iga päev Brüsselis või muus ELi asukohas teenindama ligikaudu 60 koosolekut.
These include formal meetings with full interpretation into and out of the EU’s 23 official languages.
Nende hulgas on ametlikke koosolekuid, mis tõlgitakse täielikult ELi 23 ametlikku keelde ja nendest keeltest.
Any such meeting requires a team of 69 interpreters.
Iga sellist koosolekut teenindab 69 tõlki.
Using linguistic shortcuts of this kind makes practical and economic sense — provided standards are maintained.
Sellise keelelise otsetee kasutamine on praktiliselt ja majanduslikult otstarbekas – eeldusel, et kvaliteet ei kannata.
Quality control of both interpretation and written translation is therefore a major challenge.
Sellepärast on nii suulise kui ka kirjaliku tõlke kvaliteedi kontroll äärmiselt oluline.
Given the unique size and nature of their linguistic services, the EU institutions rely heavily on the help offered by new technologies.
ELi institutsioonide keeleteenistuste ainulaadset suurust ja olemust arvestades kasutatakse võimalikult suurel määral ära uute tehnoloogiate pakutavat abi.
Remote interpreting, management of multilingual websites and compu-ter-assisted translation are the most obvious examples.
Kõige selgemad näited sellest on kaugtõlge, mitmekeelsete veebilehtede haldamine ja arvutipõhised tõlkevahendid.
Interpreters also provide slimmeddown services for informal and working meetings.
Vähendatud mahus teenuseid osutavad tõlgid ka mitteametlikel ja töökoosolekutel.
In some cases, only the most widely known EU languages are used.
Mõnel juhul kasutatakse üksnes kõige levinumaid ELi keeli.
In others, participants may be able to speak a large number of languages but these are only interpreted into two or three of the widely used ones.
Teistel juhtudel võivad osalejad kõneleda paljusid keeli, kuid need tõlgitakse ainult kahte või kolme levinud keelde.
The idea here is that speakers are free
Mõte on selles, et kõnelejad võivad n u l l
Nothing is lost in translation: read about Europe in your own language
Miski ei lähe tõlkes kaduma ehk lugege Euroopa kohta omas keeles
Future challenges
Liit teeb seda mitmel viisil:
Combating climate change
Võitlus kliimamuutusega
12 8 - EN -C lim at e action c
Euroopa Liit näitab teed
Combating climate change The EU leads the way
Võitlus kliimamuutusega Euroopa Liit näitab teed
Europe on the move series
Sari „Arenev Euroopa”
You can find this booklet and other short, clear explanations about the EU online at:ec.europa.eu/publications
Käesoleva brošüüri ning muud lühikest ja selget teavet Euroopa Liidu kohta leiate veebilehelt ec.europa.eu/publications
United Kingdom Office2 Queen Anne’s Gate, London SW1H 9AATel.
Käsikiri valmis 2007. aasta septembris ning seda on täiendatud 2008. aasta septembris.
© European Communities, 2008Reproduction is authorised
© Euroopa ühendused, 2008Paljundamine lubatud.
Climate change is one of the greatest threats facing the planet.
Kliimamuutus on üks suuremaid ohte,mis meie planeeti ähvardab.
If the Earth’s temperature rises by morethan 2°C above preindustrial levels,climate change is likely to becomeirreversible and the long-term consequences could be immense.
Kui Maatemperatuur tõuseb rohkem kui 2 °Cüle tööstusajastu eelse taseme, muutub kliimamuutus tõenäoliselt pöördumatuks ja sellel võivad olla ulatuslikudpikaajalised tagajärjed.
Lowlying areas of the Earth, includinglarge parts of many European countries, could eventually disappearunder rising sea levels.
Maa madalamad piirkonnad, sealhulgas paljude Euroopa riikide suured alad, võivad lõpuks merevee taseme tõusu tõttu veealla kaduda.
Moreover, inmany parts of the world there wouldnot be enough fresh water to goround.
Peale selle tabaks paljusid maailma paiku mageveepuudus.Sageneksid purustusi ja majanduslikkukahju põhjustavad äärmuslikud ilmastikunähtused.
Extreme weather events causing physical and economic damagewould become more frequent.Economies could go into declinefrom the cost of dealing with a different climate.
Teistsuguse kliimaga toimetulekuks tehtavad kulutused võivadkaasa tuua majanduslanguse.
The Earth’s average temperature waslargely stable for 10 000 years untilthe Industrial Revolution.
Alates 1850.aastast, kui algasid pidevad ja täpsedmõõtmised, on see tõusnud 0,76 °Cvõrra.
Since1850, the first date from which thereis consistent accurate measurement,it has risen by 0.76°C. Unless weact, it is likely to rise by a further1.8–4.0°Cthis century and possiblyby as much as 6.4°C, according toan international panel of scientistsconvened by the United Nations(UN).
Juhul kui me midagi ette ei võta,tõuseb Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) egiidi all kokku tulnudrahvusvahelise teadlasterühma arvates Maa keskmine temperatuur sel sajandil tõenäoliselt veel 1,8–4,0 °C, võimalik et ka 6,4 °C võrra.
The race is on to prevent theworld reaching what is believed tobe the tipping point, a 2°Cincrease.It will most likely be lost if globalemissions are not stabilised byaround 2020 at the latest and thencut to around half of their 1990 levelsby 2050.
Käib võidujooks selle nimel, et temperatuur eitõuseks üle pöördepunktiks peetava 2 °C. Kui ülemaailmsed heitkogused eistabiliseeru hiljemalt 2020. aasta paiku ega vähene seejärel 2050. aastaksumbes pooleni 1990. aasta tasemest,siis on võidujooks tõenäoliselt kaotatud.
With more extremes ofclimate, it is not just Venice that will have toupgrade its flooddefences.
Kuna äärmuslike ilmastikunähtuste esinemissagedus kasvab, peavad üleujutustõkete täiustamiselemõtlema hakkama ka teised peale Veneetsia.
The atmosphere contains water vapour, carbon dioxide and other naturally occurring gases thatlet in sunlight but absorb the heat that is radiated back off the Earth.
Atmosfäär sisaldab veeauru, süsinikdioksiidi ja muid looduslikke gaase, mis lasevad läbi päikesevalgust, kuid neelavad Maalt tagasikiirguvat soojust.
This natural process, calledthe ‘greenhouse effect’, keeps the Earth’s temperature at a level that supports life.
See looduslik protsess, mida kutsutaksekasvuhooneefektiks, hoiab Maa temperatuuri eluks sobival tasemel.
However, human activities such as the burning of fossil fuels and the destruction of forests tomake farmland are increasing the levels of carbon dioxide and other heat-trapping gases in theatmosphere.
Ent inimtegevus, näiteks fossiilkütuste põletamine ja metsade hävitamine põllumaa saamiseks,suurendab süsinikdioksiidi ja teiste soojust neelavate gaaside hulka atmosfääris.
The addition of these ‘greenhouse’ gases is enhancing the natural greenhouseeffect, making the Earth warmer and changing the climate.
Nn kasvuhoonegaaside lisandumine tugevdab looduslikku kasvuhooneefekti, põhjustades Maa soojenemistja kliimamuutust.
The solution lies in reducing global emissions of greenhouse gases, in particular carbon dioxide.This means making better use of natural resources.
Lahendus seisneb kasvuhoonegaaside, eelkõige süsinikdioksiidi ülemaailmsete heitkoguste vähendamises. See tähendab, et loodusvarasid tuleb otstarbekamalt kasutada.
Fossil fuels — oil, gas and coal for electricity, heating, cooling and transport — are major sources of greenhouse gas emissions.
Fossiilkütused –nafta, gaas ja kivisüsi, mida kasutatakse elektritootmises ja transpordis ning kütmiseks, jahutamiseks – on peamised kasvuhoonegaaside tekitajad.
We need toburn less of them and burn them more efficiently.
Me peame neid põletama vähem ja suurema kasuteguriga kui seni.
At the same time, it is important to preventcarbon dioxide escaping into the atmosphere, for example by ‘capturing’ it as it is produced, andthen storing it underground in depleted gas fields or salt caverns.
Samal ajal on oluline vältida süsinikdioksiidi pääsemist atmosfääri,näiteks kogudes seda tekkimisel ja säilitades seejärel maa all tühjaks ammutatud gaasimaardlates või soolakaevandustes.
Reversing deforestation, particularly the disappearance of tropical forests, which act as carbon‘sinks’ that absorb carbon dioxide, is also essential for tackling climate change.
Kliimamuutuse ärahoidmiseks on ka oluline peatada süsinikdioksiidi neelavate metsade, erititroopiliste metsade hävitamine.
Forests soak upcarbon dioxide when they are growing but give it off when they are cut down.
Kasvavad metsad imavad endasse süsinikdioksiidi, kuid nendemaharaiumisel süsinikdioksiid vabaneb.
There are other contributors to global warming, such as methane emitted from agriculture andthe disposing of waste in landfill sites or the emissions caused by excessive fertiliser use, but fossil fuel use and deforestation are the main culprits.
Ülemaailmsele soojenemisele aitavad kaasa ka muud tegurid, näiteks põllumajandustegevusetulemusena ja jäätmete prügilasse ladustamisel eralduv metaan või väetiste liigse kasutamisetõttu tekkivad heited, kuid peasüüdlased on fossiilkütuste kasutamine ja metsade hävitamine.
The way forward:an integrated response
Edasine tegevus: terviklik lähenemisviis
The way forward for the EU is an integrated energy and climate changepolicy, as the burning of fossil fuelsfor energy purposes is a major contributor to climate change. EU leaders endorsed such a policy already in March 2007.
Kuna fossiilkütuste põletamine energia saamiseks on kliimamuutuse peamine põhjustaja, peab Euroopa Liiduedasine tegevus põhinema terviklikulenergia- ja kliimamuutuse poliitikal.Euroopa Liidu juhid kiitsid kõnealusepoliitika heaks juba 2007. aastamärtsis.
This demonstrates Europe’s global leadership in tackling climate change while pavingthe way for the EU to increase itssecurity of supply and strengthen itscompetitiveness.
Seega on Euroopal kliimamuutusega võitlemisel ülemaailmnejuhtroll, mis aitab suurendada Euroo -pa Liidu varustuskindlust ja tugevdada konkurentsivõimet.
More information on the EU's integrated response:ec.europa.eu/climateaction/
Rohkem teavet ELi tervikliku lähenemisviisi kohta:ec.europa.eu/climateaction/ ja seejärel tuleb neid 2050. aastaksvähendada umbes pooleni 1990.aasta tasemest.
To limit global warming to 2°C, global emissions of greenhouse gases willneed to stop increasing within 10 to15 years and then be cut to aroundhalf of 1990 levels by 2050.
Euroopa Liit püüabsõlmida kõnealuste eesmärkide saavutamiseks uut ülemaailmset kokkulepet.
The EUis striving for a new global agreement to reach these goals.
Euroopa Liit leiab, et esimesesammuna peaksid tööstusriigid2020. aastaks ühiselt vähendamakasvuhoonegaaside heitkoguseid30% võrra 1990. aasta tasemegavõrreldes.
As a firststep, it considers that industrialisedcountries should collectively cut theiremissions of greenhouse gases to30% below 1990 levels by 2020.Developing countries, such as Chinaand India, will also need to start limiting the growth in their emissions.
Arengumaad, nagu Hiinaja India, peavad samuti hakkamaoma heitkoguste kasvu piirama.
An integrated energy and climatechange policy signals the launch of anew industrial revolution to transform the way we produce and useenergy, and the types of energy weuse.
Terviklik energia- ja kliimamuutusepoliitika tähistab uue tööstusrevolutsiooni algust meie energiatootmise ja-tarbimise ning kasutatavate energialiikide muutmiseks.
The goal is to move to a climatefriendly economy based on a combination of low-carbon technologiesand energy sources.
Selle eesmärk onkliimasõbralik majandus, mis põhineb vähese süsinikdioksiidiheitegatehnoloogiatel ja energiaallikatel.
To underline its determination andset an example for its partners tofollow, the EU has agreed to cut itsown greenhouse gas emissions by atleast 20%by 2020 regardless ofwhat othercountries do.
Selleks et rõhutada oma pühendumust ja näidata partneritele eeskuju,on Euroopa Liit nõustunud vähendama oma kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks vähemalt 20%võrra, olenemata sellest, mida teevadteised riigid.
The EUplans to achieve this reductionthrough actions programmed in thenew integrated energy and climatepolicytogether with measuresalready in place.
Euroopa Liit kavatsebastuda heitkoguste vähendamisekssamme, mis on ette nähtud uues terviklikus energia- ja kliimapoliitikas,ning jätkata ka varem kehtestatudmeetmeid.
Burning coal to produceelectricity is particularlyharmful to the climate.
Elektri tootmiseks kivisöepõletamine on kliimaleeriti kahjulik.
EU leaders decided to: gas fields or old salt mines — so thatthese can make a major contributionto reducing emissions by 2020;better integrate EU energy markets,i.e. moving towards more competitive, Europe-wide electricity andgas markets; better integrate EU energy policywith other policies, not just withenvironment policy, but also withpolicies such as research, agricultureand trade; increase international cooperation: if the EU can take a commonapproach on energy, and articulateit with a common voice, it can leadglobal debate.
Euroopa Liidu juhid on otsustanud: neile tehnoloogiatele 2020. aastaks oluliselt väheneksid; kärpida energiatarbimist 20% võrreldes 2020. aastaks prognoosituga, tõstes selleks energiatõhusust; paremini integreerida Euroopa Liidu energiaturge, et tekiks konkurentsivõimelisem üleeuroopalineelektri- ja gaasiturg; suurendada 2020. aastaks taastuvenergia osakaalu 20%-ni üldi -ses energiatarbimises, st peaaegukolmekordistada praegust taset; siduda Euroopa Liidu energiapoliitika paremini muude poliitikavaldkondadega, mitte üksnes keskkonnapoliitikaga, vaid ka teadus-, põl-lumajandus- ja kaubanduspoliitikaga; suurendada 2020. aastaks kümnekordselt – vähemalt 10%-ni – taastuvkütuste (sealhulgas biokütuste)osakaalu üldises bensiini- ja diislitarbimises.
save 20%of energy consumptioncompared with projections for 2020by improving energy efficiency; increase to 20%by 2020 the shareof renewable energies in overallenergy consumption, thus almosttripling the current level; increase tenfold by 2020 — to atleast 10% — the share of renewable fuels, including biofuels, inoverall petrol and diesel consumption; all biofuels — whether EU-pro-duced or imported — must be produced in a sustainable way; incentives will be provided for the development of biofuels from waste,residues and other non-foodsources; develop and promote low- oreven zero-emitting technologies,includingcarbon capture and stor- age to prevent CO2entering theatmosphere by capturing it and
Kõik biokütused, nii ELis toodetud kui ka imporditud,tuleb toota säästlikult. Soodustatakse biokütuste tootmist jäätmetest, jääkidest ja muust toiduksmittekasutatavast materjalist; tihendada rahvusvahelist koostööd: kui Euroopa Liit suudab asuda energeetikaküsimustes ühiseleseisukohale ja seda ühel häälel väljendada, saab ta juhtida ülemaailmset arutelu.
In January 2008 the European Commission presented specific policyproposals on these points to set the EU — and its citizens — on the rightcourse to fighting climate change,increasing security of energy supplyand promoting continued economicgrowth.
2008. aasta jaanuaris esitas Euroopa Komisjon kõnealuste punktide kohtakonkreetsed poliitilised ettepanekud,et suunata Euroopa Liit ja tema kodanikud õigele kursile, mis võimaldaks võidelda kliimamuutusega, suurendada energiavarustuse kindlust jaedendada jätkuvat majanduskasvu.
It’s faster and cleaner bytrain: cutting vehicle emissions is critical incombating climatechange.
Rongisõit on kiirem japuhtam: sõidukiheitmetevähendamine on kliimamuutusega võitlemiseläärmiselt oluline.
The impact of rising temperatures can now be seen in melting glaciersand Arctic ice, changing rain and snowfall patterns, harsher droughts and heat waves, and thegreater intensity of tropical cyclones.
Temperatuuritõusu mõju avaldub liustike ja Arktika jää sulamises, vihma- ja lumesadude esinemissageduse muutumises, laastavamates põudades ja kuumalainetes ning üha võimsamates troopilistes tsüklonites.
Many experts believe that global warming must be limited to no more than 2°Cabove the preindustrial temperature if we are to prevent climate change from having irreversible impacts.
Paljud eksperdid usuvad, et kui me tahame vältida kliimamuutuse pöördumatust, tuleb ülemaailmne soojenemine peatada enne, kui temperatuur tõuseb rohkem kui 2 °C üle tööstusajastu eelse taseme.
Butthe scientific consensus is that the world’s average temperature is likely to rise by between1.8°Cand 4°C above today’s levels in the course of this century, and in the worst case by asmuch as 6.4°C, if no further action is taken.
Ent teadlased on üksmeelel, et kui midagi ette ei võeta, võib maailma keskmine temperatuur sel sajandil tõenäoliselt tõusta 1,8–4 °C, halvimal juhul isegi kuni 6,4 °Cüle praeguse taseme.
There was a 40% increase from the reduced capacity of foreststo ‘trap’ carbon dioxide emissions, and as a result of changes in land use.
Metsadevähenev suutlikkus imada süsinikdioksiidiheiteid ja muutused maakasutuses on põhjustanud40%-lise kasvu.
The panel, a joint initiative of the United Nations Environment Programme and the World Meteorological Organisation, assesses the scientific, technical and socioeconomic informationrelevant for understanding the risk of man-made climate change.
Kõnealune rühm, mis on ÜRO keskkonnaprogrammi ja Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni ühisalgatus, hindab inimtekkelisekliimamuutuse ohu mõistmiseks vajalikku teaduslikku, tehnilist ja sotsiaal-majanduslikku teavet.
The drafting of its assessments involves hundreds of leading experts from around the world.
Kliimamuutuse rühma hinnangute kujundamisel osaleb sadu juhtivaid eksperte maailmaeri paigust.
Since 1990, the IPCC hasproduced four assessment reports, the most recent in 2007.
Kliimamuutuse rühm on alates 1990. aastast esitanud neli hindamisaruannet, neistviimase 2007. aastal.
Its confidence that greenhouse gases are to blame for the change in the climate has been steadily growing with each report.
Igas aruandes on kindlalt kasvanud veendumus, et kliimamuutuses onsüüdi kasvuhoonegaasid.
For the sakeof future generations to cut their collective emissions by30%by 2020, annual economicgrowth would be trimmed by lessthan 0.2%.
Kui arenenud riigid nõustuvad oma koguheiteid2020. aastaks 30% võrra vähendama, kärbib see aastast majanduskasvu vähem kui 0,2% võrra.
Combating climate change is likely tomean significant adjustments to ourlifestyles but that does not mean sacrificing our standard of living. Thechanges are perfectly compatible withthe EU priorities of jobs and growth,and with sustainable development.
Kliimamuutusega võitlemine tähendab tõenäoliselt seda, et me peameoma eluviisi märkimisväärselt kohandama, kuid see ei tähenda, et peaksime minetama oma elatustaseme.Muudatused sobivad täielikult Euroo -pa Liidu prioriteetidega (töökohad ja majanduskasv) ning säästva arenguga.
The costs of this action will be verylimited, and in any case much lessthan the cost of the damage climatechange will cause if we take noaction. If developed countries agree
See oleks tühine hind kliimamuutusevõimalike pikaajaliste kulude vältimise eest, pealegi lisanduvad ka muudkasutegurid, nagu õhusaaste vähenemine, energiavarustuse kindlus japrognoositav hind ning konkurentsivõime paranemine tänu uuendustele.Tegelikult on tõenäoline, et loetletudkasutegurid kaaluvad selgelt ülesheitkoguste vähendamisega kaasneva majandusliku kulu.
This would be a small price to pay toavoid the potential long-term costs ofclimate change; moreover, it does nottake into account the value of otherbenefits such as reduced air pollution, security of energy supply at predictable prices and improved competitiveness through innovation.
Kõnealused meetmed ei ole kulukad,ja neile tehtavad kulutused on igaljuhul väiksemad kui kliimamuutusetekitatud kahjudega seotud kulud,mis meil tuleb kanda juhul, kui me
Without action now,skiing holidays couldbecome a thing of thepast for future generations.
Kui me kohe ei tegutse,võivad suusapuhkusedtulevaste põlvkondadejaoks mineviku -mälestuseks jääda.
Greenhouse gas emissions per person in the EU countries, 1990 and 2006
Kasvuhoonegaaside heitkogused inimese kohta ELi riikides, 1990. ja 2006. a
Source: EC
Allikas: Euroopa ühendused.
The EU is not starting from scratch intackling climate change.
Euroopa Liit ei alusta kliimamuutusega võitlemist tühjalt kohalt.
The EU hasbeen progressively strengthening itsmeasures to increase energy efficiency, limit emissions from factoriesand cars, and encourage energy savings for a number of years.
EL on mitu aastat tugevdanud meetmeid, ettõsta energiatõhusust, vähendada tehaste ja autode heiteid ning soodustada energia säästmist.
Rules onrecycling and restricting the use oflandfill sites are also contributing toreducing the amount of carbon emitted by the EU, known as its carbonfootprint.
Euroopa Liidu heitkoguste süsinikdioksiidisisaldust, nn süsinikujalajälge, aitavadvähendada ka eeskirjad, mis käsitlevad ringlussevõttu ja prügilate kasutamise piiramist.
The seventh framework programme on research and technologydevelopment is the latest in a seriesof EU research programmes to putincreasing emphasis on the environment, clean and low carbon energy,and climate change.
Teadusuuringutening tehnoloogiaarenduse seitsmesraamprogramm on uusim Euroopa Liidu teadusuuringute programmidest, mis kõik panevad järjest suuremat rõhku keskkonnale, puhtale javähese süsinikdioksiidiheitega energiale ning kliimamuutusele.
The Kyoto Protocol was agreed in1997. It set an objective for the developed world as a whole of reducing itsgreenhouse gas emissions by an average of 5.2%between 1990 and2012.
Ehkki Ameerika Ühendriigid ei ole Kyoto protokolli ratifitseerinud egaaita järelikult kõnealuse eesmärgisaavutamisele ametlikult kaasa, on Euroopa Liit võtnud oma heitkogustega seotud eesmärkide saavutamiseks konkreetseid meetmeid, mis arvestavad iga liikmesriigi majandusliku ja tööstusliku arengu taset.
The 15 countries which weremembers of the EU at the time wentfurther and committed collectively toan 8%reduction in their emissions.The protocol also created flexiblemarket-based mechanisms, includingemission trading, to help industrialised countries achieve these reductions at least cost and to encourageinvestment in clean energy projects indeveloping countries and economiesin transition.
Enamik pärast 2004. aastat Euroopa Liiduga ühinenud riike on seadnud enne ELi liikmeks saamist Kyoto protokolli alusel individuaalsed sihid.