natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On the basis of the foregoing, I consider it necessary to reject the argument of the Kingdom of Sweden to the effect that it is possible, merely by taking into account the difference in price between wine and beer, to rule out the possibility that the disparity between the excise duty rates applied to the two products is likely to have any influence on consumer choice.
Eelneva alusel leian, et Rootsi Kuningriigi tees, mille kohaselt on üksnes veini ja õlle hinna vahelist erinevust arvestades võimalik välistada see, et kahele tootele kohaldatavate aktsiisimäärade erinevusel on mingisugune mõju tarbija valikule, tuleb tagasi lükata.
At this point, it is necessary to assess whether the evidence provided by the Commission is sufficient to demonstrate that the tax arrangements at issue are likely to produce a protectionist effect in relation to beer and to the detriment of wine.
Siinkohal on vajalik hinnata, kas komisjoni esitatud asjaolud on piisavad selle tõendamiseks, et kõnealune maksukord võib kaasa tuua õlut kaitsva mõju veini kahjuks.
According to the Commission, it is clear from the Systembolaget’s statistics that consumer behaviour is influenced by the price variations caused by the differences in the rates of duty applied to the products at issue.
Komisjoni sõnul tuleneb Systembolageti statistikast selgelt, et tarbijate käitumist mõjutavad kõnealustele toodetele kohaldatava aktsiisimäära erinevustest tulenevad hinnaerinevused.
The Commission points out that
Ta juhib tähelepanu asjaolule, et 1997. aasta statistika — sel aastal
Since I have reached that conclusion in the light of the information provided by the Swedish Government, I shall not dwell on the question — the subject of lengthy discussion between the parties in the course of the written procedure — of the appropriateness of the method of comparison which the Swedish Government adopted, and which consisted in comparing the price of a litre of wine with the price of a litre of beer.
Kuna ma jõudsin sellele järeldusele kostja valitsuse esitatud andmeid arvestades, siis ei peatu ma pikemalt küsimusel, mille üle pooled kirjaliku menetluse jooksul põhjalikult vaidlesid ning mis puudutab Rootsi valitsuse kasutatud sellise võrdlusmeetodi õigsust, mis seisneb veini ja õlle liitri hinna võrdlemises.
In that connection, I shall merely point out that the method proposed by the Commission, which involves comparing the prices of a glass of wine and a tankard of beer of different volumes, does not appear to be the most appropriate, particularly in view of the ways in which the two products are marketed.
Selles osas piirdun märkusega, et meetod, mida soovitas kasutada komisjon ning mis seisneb erineva mahuga klaasi veini ja klaasi õlle võrdlemises, ei ole kõige sobivam ja seda eelkõige kõnealuste toodete turustamisviisi arvestades.
COMMISSION v SWEDEN reduced, the increase in sales amounted to just 2.8 %, which is the minimum figure for the period 1997-2003, whereas in 1999 sales rose by 15.4 %, far higher than the increase in 1997, in response to the cut in tax.
KOMISJON VS. ROOTSI jõustus maksuõiguse muudatus, mis vähendas õllele kohaldatava aktsiisi määra umbes 40 protsendi võrra — näitab esiteks seda, et selle joogi läbimüük suurenes 8,9% võrra, mis on vastupidine 1997. aastale eelnevate aastate suundumusega, mil õlle läbimüük vähenes oluliselt, ja teiseks, et veini läbimüük vähenes 3,7% võrra.
The years after 1999, with the exception of 2003, reveal a more or less constant increase in sales, in the region of 10 %.
2002. aastal, mil veinile kohaldatava aktsiisi määra vähendati 18,8% võrra, suurenes veini läbimüük aga 11% võrra.
In my view, that suggests that factors other than the tax rate influenced the rise in beer sales in the reference period and, consequently, the difference in the volume of wine and beer sales during that period.
Komisjon rõhutab lisaks seda, et ehkki ajavahemikul 1997 kuni 2001 suurenes üldiselt veini läbimüük, siis õlle läbimüük suurenes protsentuaalselt palju suuremal määral.
So far as wine is concerned, while the Systembolaget’s statistics record a fall in sales in 1997, the year in which the reduced rate of tax was applied to beer, sales of wine in fact rose again in the following year, increasing by 2.7 %, almost the same as the rate of increase in beer sales recorded that year (2.8 %).
Lõpetuseks märgib komisjon, et kui 1995. aastal veini läbimüük liitrites oli sisuliselt võrdne õllega (kummagi joogi puhul umbes 103 000 000 liitrit), siis 2004. aastal müüdud õlle kogus (umbes 173 000 000 liitrit) oli ligi 20% suurem 2004. aastal müüdud veini kogusest (umbes 139 000 000 liitrit).
From 1998 onwards, sales of wine have increased, although not at a constant rate.
Selline erinevus, mis tekkis pärast 1997. aasta maksureformi, tuleneb komisjoni arvates selle reformi alusel neile kahele joogile kohaldatava maksumäära erinevusest.
for 1997, the year in which the tax reform cutting the rate of duty on beer by some 40 % entered into force, the statistics show both that sales of beer rose by 8.9 %, reversing the trend of previous years, when they fell significantly, and that sales of wine fell by 3.7 %.
tõus siiski järjepidev. 1998. aastal, mis järgnes maksumäära vähendamise aastale, tõusis läbimüük vaid 2,8%, mis kujutab endast kõige väiksemat läbimüügi tõusu näitavat väärtust aastatel 1997–2003, samas kui 1999. aastal tõusis läbimüük 15,4% võrra, mis on oluliselt suurem 1997. aastal toimunud aktsiisi määra vähendamisega seonduvast läbimüügi tõusust.
In 2002, the year in which the rate of duty on wine was cut by 18.8 %, sales of wine rose by 11 %.
1999. aastale järgnevatel aastatel, välja arvatud 2003. aastal, oli läbimüügi tõus peaaegu järjepidev, 10% kandis.
The Commission further points out that, while in the period between 1997 and 2001 sales of wine rose overall, sales of beer clearly increased more significantly in percentage terms.
Nende andmete alusel on minu arvates võimalik järeldada, et maksustamisega seonduvast erinevad muud asjaolud põhjustasid õlle läbimüügi tõusva arengu asjaomasel ajavahemikul ja seega sel ajavahemikul tekkinud erinevuse müüdud veini ja õlle koguses.
Finally, the Commission notes that, while, in 1995, sales of wine by volume were substantially equivalent to sales of beer (approximately 103 million litres of each beverage), the volume of beer sold in 2004 (approximately 173 million litres) outstripped by some 20 % sales of wine (approximately 139 million litres).
Mis puudutab veini, siis tuleneb Systembolageti müügistatistikast, et 1997. aastal, mil õllele hakati kohaldama vähendatud maksumäära, selle läbimüük vähenes, kuid juba järgmisel aastal läbimüük suurenes uuesti 2,7% võrra, mis on peaaegu identne samal aastal õlle läbimüügi tõusuga (2,8%).
According to the Commission, that disparity, which occurred after the 1997 tax reform, must be ascribed to the difference between the rates of duty on the two beverages introduced under the reform.
Alates 1998. aastast on veini läbimüük tõusnud, ehkki mitte järjepidevalt.
The figures which the Commission has provided do not appear to me to be particularly meaningful, first, and above all, because they relate to sales of wine and beer generally, and do not therefore permit a separate analysis of sales trends in the competing categories.
Hageja esitatud andmed ei oma minu arvates erilist tähtsust esiteks ja eelkõige sellepärast, et need seonduvad üldiselt veini ja õlle läbimüügiga ja ei võimalda seetõttu eraldiseisvalt käsitleda omavahel konkureerivate kategooriate läbimüügi arengut.
Secondly, while it is true that the statistics which the Commission has attached to its submission show that, from 1997 and until 2003, sales of beer continued to rise, that increase was not constant. In 1998, the year after the rate of duty was
Teiseks, ehkki on õige, et statistikast, millele komisjon viitab, tuleneb, et 1997. aastast 2003. aastani tõusis õlle läbimüük jätkuvalt, ei olnud see
In the light of the above considerations, I am of the view that the figures submitted by the Commission prove at most that Swedish consumers are sensitive to the variations that result from changes to the tax arrangements applicable to the beverages at issue; and, reflecting local patterns of consumption, where there is traditionally a predilection for beer, that sensitivity is more marked in the
Eespool toodud järeldustest lähtudes olen arvamusel, et komisjoni esitatud andmetega on äärmisel juhul võimalik tõendada seda, et Rootsi tarbija on kõnealuste jookide maksukorra muudatustest tulenevate hinnamuutuste suhtes tundlik; see tundlikkus, kooskõlas kohalike tarbimistavadega, mis eelistavad traditsiooniliselt õlut, on veini
OPINION OF MR MENGOZZI — CASE C-167/05
KOHTUJURIST MENGOZZI ETTEPANEK — KOHTUASI C-167/05 puhul suurem.
At this point, it is necessary to consider what constitutes the actual burden of proof which the Commission must discharge in infringement proceedings pursuant to the second paragraph of Article 90 EC.
Siinkohal tuleb küsida, milline on täpselt komisjonil EÜ artikli 90 teise lõigu rikkumise alusel algatatud liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse raames lasuv tõendamiskoormis.
While it is possible to infer from the statistics produced by the Commission that demand for the products at issue is to some degree elastic depending on price — and the Kingdom of Sweden does not dispute that fact — 44it is not, in my view, possible to extract from those statistics information concerning the impact of the price variations on the competitive relationship between the products that is sufficiently significant to enable us to establish that the increases in the sales of beer and wine respectively in 1997 and 2002 are attributable, at least in part, to a substitution effect.
Kui komisjoni esitatud statistikast on võimalik tuletada kõnealuste toodete nõudluse teatud hinnast sõltuvat paindlikust, asjaolu, mida Rootsi Kuningriik ei ole muu seas vaidlustanud, 44siis ei ole minu arvates seevastu võimalik sellest tuletada piisavalt olulisi andmeid mõju kohta, mida hindade muutumine omab nimetatud toodete omavahelisele konkurentsile; selliseid andmeid, mis võimaldaksid tuvastada, et õlle läbimüügi tõus 1997. aastal ja veini läbimüügi tõus 2002. aastal oleks vähemalt osaliselt tingitud omavahelise asendatavuse mõjust.
An impact of that nature depends on the level of competition between the products themselves, hence on the crossprice elasticity of demand; however, the Commission has provided nothing on which to base an assessment of that factor.
Selline mõju sõltub toodete vahel oleva konkurentsi astmest ja seega nõudluse ristatud paindlikkuse koefitsiendist; nende asjaolude kohta ei ole komisjon esitanud ühtegi hindamiselementi.
43 — The statistics which the Commission has provided record a greater increase in wine sales in 2002 than in beer sales in 1997, none the less the reduction in the rate of tax on wine was approximately half of the reduction previously applied to beer.
43 — Komisjoni esitatud statistika näitab, et veini läbimüük tõusis 2002. aastal rohkem, kui õlle läbimüük 1997. aastal ja seda vaatamata sellele, et veini aktsiisimäära vähendati umbes poole võrra vähem, kui eelnevalt oli seda vähendatud õlle puhul.
I have already stated that the Court does not require the submission of statistical data or econometric studies which demonstrate that the tax arrangements at issue actually have a protectionist effect; nor could the Commission reasonably be required to furnish such evidence. 45However, it must demonstrate that the tax system is likely to produce such an effect.
Nagu öeldud, ei nõua Euroopa Kohus statistiliste andmete või ökonomeetrilise analüüsi abil selle tõestamist, et vaidlustatud maksukorral on tegelik kaitsev mõju, samuti ei ole selle tõendamist võimalik mõistlikult nõuda komisjonilt, 45kuid tuleb tõendada seda, et nimetatud kord võib sellise mõju kaasa tuua.
In other words, it is incumbent on the Commission to assess all the objective features of the tax provision at issue in order to determine whether, in the light of the fiscal position that existed prior to its introduction and the characteristics of the market, there is evidence sufficient to raise a presumption that it is having an impact on the potential consumption of the products originating in other Member States and on the competitive relationship between the products in question.
Teiste sõnadega peab komisjon uurima kõiki kõnealuse maksusätte objektiivseid iseloomulikke tunnuseid, et hinnata, kas selle kehtestamisele eelneva maksuolukorraga ja turule iseloomulike tunnustega arvestades esineb piisavaid elemente, mis võimaldaksid eeldada selle mõju teistest liikmesriikidest pärinevate toodete võimalikule tarbimisele ja kõnealuste toodete omavahelisele konkurentsile.
46If there are indicators which substantiate the Commission’s argument, then it is for the govern-
46 Komisjoni teesi õigsust kinnitavate tõendite olemasolu korral peab
45 — That proof may be particularly hard to provide if the products are only partly interchangeable.
45 — Seda võib olla äärmiselt raske tõendada, kui tegemist on vaid osaliselt asendatavate toodetega.
46 — Clearly, the more direct the competitive relationship between the products at issue, the less demanding the burden of proof that falls on the Commission, until the point is basically reached where the issue is a difference in the taxation of products which are practically the same.
46 — Täpsemalt öeldes on komisjonil lasuv tõendamiskoormis seda väiksem, mida otsesem on kõnealuste toodete omavaheline konkurents, ning tõendamiskoormis võib piirduda sisuliselt maksustamise erinevuse tuvastamisega juhul, kui tegemist on peaaegu samasuguste toodetega.
44 — The increase in wine sales in 2002, following the cut in excise duty, is also apparent from the statistics provided by the Kingdom of Sweden.
44 — Veini läbimüügi suurenemine 2002. aastal pärast aktsiisi vähendamist ilmneb ka Rootsi Kuningriigi esitatud statistikast.
It is also clear from the Swedish Government’s written submissions that it is the more or less high but, in any event, appreciable elasticity in demand for alcoholic beverages in general that has enabled Sweden traditionally to use taxation to intervene in relation to prices and thereby to influence consumer habits.
Lisaks sellele tuleneb kostja valitsuse vastusest, et just nimelt alkohoolsete jookide nõudluse väiksem või suurem paindlikkus, mis on siiski arvestatav, võimaldas üldiselt Rootsil kasutada traditsiooniliselt maksumeetmeid hindade osas sekkumiseks ja seega tarbimisharjumuste muutmiseks.
In the past, for example, raising the rate of tax on beverages with a high alcohol content, combined with other non-fiscal measures, enabled the Government to steer consumers of such beverages towards products with a lower alcohol content, mainly wine.
Varasemal ajal võimaldas kõrge etanoolisisaldusega jookidele kohaldatava maksumäära suurendamine koos muude mitte maksualaste meetmetega näiteks valitsusel suunata tarbijaid neilt jookidelt väiksema etanoolisisaldusega jookide, eelkõige veini poole.
Moreover, allocating the burden of proof in that way does not appear to run counter to the abovementioned judgment in Commission v Belgium, in which the data produced by the Belgium Government — and unsuccessfully challenged by the Commission — bore out the fact that the different VAT rates applied to wine and beer were largely neutral in terms of the competitive relationship between the products, invalidating the Commission’s argument concerning a possible protectionist effect of the tax system applicable to them.
Õllelt makstav aktsiis määratakse kindlaks, korrutades teatud kindlat summat joogi etanoolisisalduse väärtusega, nii et teatud alkoholi kogusele kohaldatav maksumäär on alati identne, olenemata joogi etanoolisisaldusest, samas kui vein on etanoolisisalduse alusel jaotatud viieks kategooriaks ja iga kategooria puhul on teatud alkoholi kogusele kohaldatav maksumäär erinev, olles kõige suurem madala etanoolisisaldusega veinide puhul ja väikseim kangete veinide puhul.
In the present case, are there sufficient indicators to raise a presumption that the tax arrangements at issue are protectionist in nature?
Kas käesolevas kohtuasjas on piisavalt tõendeid, mis võimaldavad eeldada vaidlustatud maksukorra kaitsvat olemust?
Let us start by reviewing the features of those arrangements.
Alustagem selle korra iseloomulike tunnuste analüüsist.
As the Swedish Government has itself acknowledged, the 1997 tax
Nagu Rootsi valitsus möönis, muutis 1997. aasta maksureform, millega vähendati 40% võrra õllele kohaldatava aktsiisi määra, eelnevalt kange õlle ja
It is then necessary to evaluate the difference in the taxation of the products at issue as a result of applying the system described
Teiseks tuleb hinnata kõnealuste toodete maksustamise erinevust, mis kaasneb eespool kirjeldatud korra kohaldamisega. Nagu ees-
47 — See, for example, the case concerning the taxation of denatured alcohol in Italy: Case 46/80 Vinal [1981] ECR 77.
47 — Vt nt denatureeritud piirituse maksustamisega Itaalias seonduv 14. jaanuari 1981. aasta otsus kohtuasjas 46/80: Vinal (EKL 1981, lk 77).
49 — According to the Swedish Government.
49 — Nii on märkinud kostja valitsus.
48 — I must make it clear that this does not imply a reversal of the burden of proof, since it is in any event incumbent on the Commission to provide sufficient evidence to demonstrate prima facie the existence of a protectionist effect.
48 — Pean vajalikuks täpsustada, et sel moel ei tõsteta tõendamiskoormist ümber teisele poolele, sest kaitsva mõju olemasolu prima facie tõendamiseks piisavad elemendid peab siiski esitama komisjon.
50 — The case-file does not indicate whether the method of calculation was the same for both wine and beer before the change came into force in 1997.
50 — Toimikust ei ilmne, kas enne 1997. aastal kehtestatud muudatust oli veinile ja õllele kohaldatava aktsiisi arvutamise meetod sama.
OPINION OF MR MENGOZZI — CASE C-167/05 above. As I had occasion to point out earlier, 51a comparison of the fiscal burden to which wine and beer are respectively subject shows that, whatever the criterion for comparison that is used (volume, alcoholic strength or product price), those categories of wine which are in competition with beer are subject to a significantly higher rate of excise duty than applies to beer.
KOHTUJURIST MENGOZZI ETTEPANEK — KOHTUASI C-167/05 pool oli juba juhust märkida, 51 ilmneb veinile ja õllele kohaldatava maksukoormuse võrdlemisel, olenemata arvesse võetavast võrdlusparameetrist (kogus, etanoolisisaldus või toodete hind), et nendele veini kategooriatele, mis konkureerivad õllega, kohaldatakse oluliselt suuremat aktsiisi, kui õllele.
In those circumstances, I consider that there is sufficient evidence in the present case to conclude that the tax system at issue is likely to affect the potential consumption of wine, which is mainly imported from other Member States, and place that product at a disadvantage as compared with beer, which is essentially a domestic product, inasmuch as the latter ‘constitutes the most relevant reference criterion from the point of view of competition’.
Neil asjaoludel leian, et käesolevas kohtuasjas esinevad piisavad tõendid selle kohta, et kõnealune maksukord võib mõjutada veini võimalikku tarbimist ja seada selle peaasjalikult teistest liikmesriikidest imporditud toote peamiselt kodumaist päritolu õllega võrreldes vähemsoodsamasse olukorda, kuna õlu „kujutab endast kõige lähemat [etaloni] konkurentsi vaatepunktist” 54.
54 The arguments advanced by the Kingdom of Sweden are not, in my view, sufficient to rebut that finding.
Rootsi Kuningriigi esitatud argumendid ei lükka minu arvates seda järeldust ümber.
I therefore consider that the action must be upheld.
Seetõttu leian, et hagi tuleb rahuldada.
As far as the characteristics of the market are concerned, the sensitivity of Swedish consumers to the price variations that have resulted from the changes to the tax arrangements applicable to the products at issue is largely undisputed.
Mis puudutab turule iseloomulikke tunnuseid, siis ollakse sisuliselt üksmeelel, et Rootsi tarbija on kõnealustele toodetele kohaldatava maksukorra muutustest tulenevate hinnamuutuste suhtes tundlik.
Furthermore, the comparison between the prices of the beverages in question, which has been made on the basis of the data provided by the Swedish Government, has not made it possible to rule out the possibility that the difference in the taxation of the beverages may affect competition.
Lisaks ei võimaldanud Rootsi valitsuse esitatud andmete alusel läbi viidud kõnealuste jookide hinna võrdlemine välistada nende jookide erineva maksustamise võimalikku mõju konkurentsile.
52And, of themselves, the statistics which the Swedish Government has supplied, indicating that, between 1996 and 2003, in percentage terms, sales of wine recorded a greater increase than sales of beer, do not constitute evidence that the tax system at issue has no protectionist effect. 53
52Rootsi valitsuse esitatud statistika, millest ilmneb, et 1996–2003. aastal kasvas veini läbimüük protsentuaalselt rohkem kui õlle läbimüük, ei kujuta endast samuti iseenesest tõendit asjaomase maksukorra kaitsva mõju puudumise kohta. 53
Pursuant to Article 69(2) of the Rules of Procedure, the unsuccessful party is to be ordered to pay the costs if they have been applied for by the successful party.
Kodukorra artikli 69 lõike 2 alusel on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud.
In the light of the conclusions that I have reached in relation to the unsuccessful arguments of the Kingdom of Sweden, and since the Commission applied for costs to be awarded against the Kingdom of Sweden, I consider that the Kingdom of Sweden should be ordered to pay the costs.
Kuna minu arvates kaotab Rootsi Kuningriik kohtuvaidluse ja komisjon on nõudnud temalt kohtukulude väljamõistmist, siis leian, et kohtukulud tuleb välja mõista Rootsi Kuningriigilt.
51 — See points 52 to 56 above.52 — See points 63 to 73 above.53 — See Case 168/78, cited above.
51 — Vt eespool punktid 52–56.52 — Vt eespool punktid 63–73.
54 — See, to that effect, Case 170/78, cited above, paragraph 27.
53 — Vt eespool viidatud otsus kohtuasjas 168/78: komisjon vs. Prantsusmaa.
In accordance with Article 69(4), the Republic of Latvia, which has intervened in this case, should be ordered to bear its own costs.
Käesolevasse menetlusse astunud Läti Vabariigi kohtukulud jäävad nimeta- tud artikli 69 lõike 4 kohaselt tema enda kanda.
In the light of all of the foregoing, I propose that the Court should:
Esitatud põhjendustest lähtudes teen Euroopa Kohtule ettepaneku:
— declare that the Kingdom of Sweden has failed to fulfil its obligations under the second paragraph of Article 90 EC by applying to wines in competition with beer a rate of excise duty that is comparatively higher than the duty levied on beer;
— tuvastada, et kohaldades õllega konkureerivale veinile suuremat aktsiisi kui õllele, on Rootsi Kuningriik rikkunud EÜ artikli 90 teisest lõigust tulenevaid kohustusi;
— order the Kingdom of Sweden to pay the costs;
— mõista kohtukulud välja Rootsi Kuningriigilt;
— order the Republic of Latvia to bear its own costs.
— jätta Läti Vabariigi kohtukulud tema enda kanda.
8 April 2008 *
8. aprill 2008 *
ACTION under Article 226 EC for failure to fulfil obligations, brought on 14 April 2005,
Kohtuasjas C-167/05, mille ese on EÜ artikli 226 alusel 14. aprillil 2005 esitatud liikmesriigi kohustuste rikkumise hagi,
Commission of the European Communities, represented by L. Ström van Lier, K. Gross, K. Simonsson and R. Lyal, acting as Agents, with an address for service in Luxembourg, applicant, v
Euroopa Ühenduste Komisjon, esindajad: L. Ström van Lier, K. Gross, K. Simonsson ja R. Lyal, kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis, hageja, versus
Kingdom of Sweden, represented by K. Wistrand, acting as Agent, defendant,
Rootsi Kuningriik, esindaja: K. Wistrand, kostja,
COMMISSION v SWEDEN supported by:
KOMISJON VS. ROOTSI keda toetab:
Republic of Latvia, represented by E. Balode-Buraka and E. Broks, acting as Agents, intervener,
Läti Vabariik, esindajad: E. Balode-Buraka ja E. Broks, menetlusse astuja,