natgillin/translations-raw huggingface dataset:
European Commission Directorate General Employment,Social Affairs and Equal Opportunities 1049 Brussels – Belgium
Euroopa Komisjon Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat1049 Brüssel – Belgia
Revised edition 2005ISBN 92-79-00689-4
Uuendatud trükk 2005ISBN 92-79-00698-3
What is the European Social Fund?
Mida kujutab endast Euroopa Sotsiaalfond?
The European Union is committed to moreand better jobs.
Euroopa Liit on võtnud kohustuseks luua rohkem ja paremaid töökohti.
This calls for a strengthened partnership between Member States,regional and local authorities, social partners, civil society and particularly individual citizens.
Selleks tuleb tugevdada koostööd liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna ning eelkõige kodanike vahel.
To create more and better jobsin a changing world, more needs to bedone in vital areas such as research, innovation and the knowledge society.
Et luua muutuvas maailmas rohkem ja paremaid töökohti, tuleb rohkem ära teha elutähtsates valdkondades, nagu teadusuuringud, uuendustegevus ja teadmistepõhine ühiskond.
Mostimportantly of all, the EU needs to investin its most precious resource – its people.
Tähtsaima asjana peab EL investeerima oma kõige hinnalisemasse varasse – inimestesse.
Introducing the European Social Fund (ESF)
Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) tutvustus
In order to increase living standards, Europe needs to provide morejobs for its citizens: 70% employmentrate overall, 60% for women and 50%for people aged between 55 and 64years.
Ë Elatustaseme tõstmiseks peab Euroopa oma kodanike jaoks looma rohkem töökohti: sihiks üldine tööhõivemäär 70%, naiste tööhõive määr 60% ja 55–64aastaste tööhõive määr 50%.
To remain competitive in a globalised world, the workforce in Europeneeds to have high levels of skills andadaptability.
Ë Globaliseerunud maailmas konkurentsis püsimiseks vajab Euroopa tööjõud tasemel oskusi ja head kohanemisvõimet.
The ESF is the European Union's mainfinancial instrument for investing in people.
ESF on Euroopa Liidu peamine rahastamisvahend inimestesse investeerimiseks.
The ESF supports employment.
ESF toetab tööhõivet.
It helpspeople enhance their education and skills.This improves their job prospects.
Fond aitab inimestel end harida ja uusi oskusi omandada. Tänu sellele paranevad tööväljavaated.
The ESFspends over 10 billion a year across all Member States.
ESF kulutab aastas kõigi liikmesriikide peale kokku üle 10 miljardi euro.
This represents more than10% of the total budget of the European Union.
See moodustab üle 10% Euroopa Liidu üldeelarvest.
Europe is working for better jobs inan inclusive society, based on equalopportunities for all.
Ë Euroopa töötab selle nimel, et luua kaasatusel põhinevas ühiskonnas paremaid töökohti, andes kõigile võrdsed võimalused.
The ESF was part of the original Treatyestablishing the European Economic Community in 1957.
ESF figureeris juba algses asutamislepingus, millega moodustati 1957. aastal Euroopa Majandusühendus.
The aim then was topromote employment and increase opportunities for workers.
Tollal oli eesmärgiks edendada tööhõivet ja suurendada töötajate võimalusi.
Fifty years later,employment is still a top priority.
Viiskümmend aastat hiljem on tööhõive endiselt tähtsaim prioriteet.
Europeanefforts have evolved to confront new challenges and to offer better opportunities toall its people.
Euroopa jõupingutused on aja jooksul pöördunud uute väljakutsete lahendamisele ja paremate võimaluste pakkumisele kõigile liidu kodanikele.
LD705526_EN 8/06/07 13:47 Page 4
Euroopa Sotsiaalfond.
European Social Fund – Investing in people
Investeering inimestesse
Why does Europe need a social fund?
Milleks Euroopale sotsiaalfond?
Facing new challenges
Silmitsi uute probleemidega
In Greece, the ESF funded language training for recent immigrants,60% of whom were women, toimprove their job prospects and integration in society.
Ë Kreekas rahastas ESF uute sisserännanute (kellest 60% olid naised) keeleõpet, et parandada nende tööväljavaateid ja ühiskonda lõimumist.
Today more than 200 million workers in Europe are faced with many challenges –demands for new skills, computer technologies, globalisation, difficulties for the youngto find a first job, the ageing of Europeansocieties, and so on.
Täna seisab enam kui 200 miljonit Euroopa töötajat silmitsi paljude probleemidega: vajadus uute oskuste järele, arvutitehnoloogiad, globaliseerumine, noorte raskused esimese töökoha leidmisel, Euroopa rahvastiku vananemine ja nõnda edasi.
In our fast moving world, there is no longera ‘job for life’. This means opportunities forchange and trying out different jobs.
Meie kiiresti muutuvas maailmas pole enam sellist asja nagu töökoht kogu eluks.Tänu sellele leidub ka võimalusi muutusteks ja erinevate töökohtadest proo-vimiseks.
But italso means that everyone needs to maintainand update their education and skills, andbe adaptable to new ways of working, withopportunities for career breaks and time outfor personal and family life.
Seoses sellega peab iga inimene oma haridust ja oskusi tasemel hoidma, ajaga kaasas käima ning suutma kohaneda uute tööviisidega, laskmata käest võimalusi karjääripuhkuseks ning isikliku ja pereelu tarbeks aja mahavõtmiseks.
Today, there are four people of workingage supporting pensions for each personover 65.
Täna kaetakse iga üle 65aastase isiku pension nelja tööealise inimese poolt.
By 2050 this ratio will have droppedto two workers per person over 65 due to:•falling birth rates,•rising life expectancy,•retirement of the baby-boom generation.
Aastaks 2050 on see vahekord langenud kahele töötajale ühe üle 65aastase pensionäri kohta, põhjuseks:• sündimuse langemine,• eluea pikenemine,• beebibuumi põlvkonna pensionilejäämine.
Employment for all
Töökohad kõigile
Job opportunities are needed for thosewho have still to find a job.
Neile, kes alles otsivad töökohta, on vaja töövõimalusi.
Young peoplerequire an education that will help themto get their first job.
Noored vajavad haridust, mis aitab kaasa nende esimese töökoha leidmisele.
The ESF provides support for people wishing to return to work,such as parents who have taken time outto raise their children, or people who havetaken a career break for studying.
ESF pakub toetust inimestele, kes soovivad pöörduda tagasi tööle, näiteks vanematele, kes on laste kasvatamiseks aja maha võtnud, või inimestele, kes on õpingute ajaks töötamises pausi teinud.
Specialattention is also paid to those at risk ofbeing excluded from the labour market,especially:•disabled people, •migrants,•minorities,•other disadvantaged groups.
Erilist tähelepanu pööratakse ka neile, keda ähvardab oht tööturult kõrvalejäämiseks, eriti:• puuetega inimesed,• sisserändajad,• vähemuste esindajad,• teised ebasoodsas olukorras olevad inimesed.
An ESF-funded scheme in the UKoffered long-term unemployed people the opportunity of a 12-month jobplacement.
Ë Ühendkuningriigis pakuti ESFi rahastatud programmis pikaajalistele töötutele võimalust saada 12 kuuks tööd.
Three quarters of participants moved on to employment, training or education.
Kolm neljandikku osalenutest leidis edaspidi püsiva töökoha, jätkas koolitust või haridusteed.
Rethinking how we work
Uudne lähenemine tööviisidele
Unemployment amongst Roma isusually higher than the average.Therefore, in Spain, special trainingcourses, funded by the ESF, were developed for specific jobs for Roma.
Ë Mustlaste seas on töötuse määr tavaliselt keskmisest kõrgem. Seepärast töötati Hispaanias välja teatavate erialade spetsiaalsed koolituskursused mustlastele, mida rahastas ESF.
Finding solutions to new challenges callsfor new ideas, technology and products.
Lahenduste leidmine uutele väljakutsetele nõuab uusi ideid, tehnoloogiat ja tooteid.
Itmeans rethinking how we work and howto find the right balance between work,personal and family life.
See tähendab, et tuleb muuta tööviise ning leida õige tasakaal töö, isikliku ja perekonnaelu vahel.
For this, we needto work together.
Selleks peame tegema koostööd.
Partnerships are crucial,at local and regional level, and alsobetween Member States (transnationalcooperation).
Koostöösuhted on otsustava tähtsusega nii kohalikul ja piirkondlikul tasandil kui ka liikmesriikide vahel (riikidevaheline koostöö).
The ESF supports this cooperation where good ideas are exchangedand successful methods built upon.
ESF toetab koostööd, mis põhineb heade ideede vahetamisel ja edukatel meetoditel.
LD705526_EN 8/06/07 13:47 Page 6
Euroopa Sotsiaalfond.
What does the ESF support?
Mida ESF toetab?
In France, the ESF funded a special'coaching' service for people withhearing impairments to advance theircareers.
Ë Prantsusmaal rahastas ESF spetsiaalset juhendamisteenust kuulmispuudega inimeste karjääri edendamiseks.
The ESF supports peopleby:•providing training and re-training,•enhancing skills, •developing careers, and •promoting entrepreneurship.
ESF toetab inimesi järgmisel viisil:• koolituse ja ümberõppe võimaldamine,• oskuste täiendamine,• karjääriedendus ja• ettevõtluse edendamine.
In Portugal, adults who had notcompleted secondary school benefitedfrom a new system, supported by the ESF, to certify nonformal learning.Thanks to this certification, the participants were able to improve their jobsituation or return to formal education, such as higher education.
Ë Portugalis oli lõpetamata keskkooliharidusega inimestel võimalik osaleda ESFi toetatud uues süsteemis, kus anti tõend mitteformaalsete õpingute kohta. Tänu tunnistustele said osalejad võimaluse parandada oma seisundit tööturul või jätkata formaalset haridusteed, näiteks astuda ülikooli.
The ESF helps people – young and old –both in work and looking for a job.
ESF on nii noortele kui vanadele abiks töötamisel ja töökoha otsimisel.
The ESF stresses equality between women andmen and the avoidance of all types of discrimination.
ESF rõhutab naiste ja meeste võrdõiguslikkust ning igat laadi diskrimineerimise vältimist.
In the Czech Republic, the ESFfunds the so-called 'VIP Career' project, which helps school leavers gettheir first job.
Ë Tšehhi Vabariigis rahastab ESF niinimetatud „VIP-karjääri” projekti, mis aitab koolilõpetajatel leida esimese töökoha.
Making a difference
Muutuste tekitamine
Activities supported by the ESF have madea difference to many people's lives.
ESFi toetatud tegevus on aidanud muuta paljude inimeste elu.
ESFactions have developed skills and jobprospects.
ESFi meetmed on lihvinud oskusi ja parandanud tööväljavaateid.
They have also helped find abetter balance between work and familycommitments.
Samuti on need aidanud leida parema tasakaalu töö- ja perekohustuste vahel.
ESF actions have supportedwomen to enter new professions, advancein their careers, and return to work.
ESFi meetmed on toetanud naiste asumist uutesse ametitesse, tööalast arengut ja töölenaasmist.
Theyhave assisted older workers – for exampleto finish studies or validate previous nonformal learning.
Need on aidanud vanematel töötajatel näiteks lõpetada õpinguid või saada ametlik tõend varasemate mitteformaalsete õpingute kinnituseks.
ESF actions have alsogiven a helping hand to young people justentering the job market.
ESFi meetmed on ulatanud abistava käe ka tööturul alles esimesi samme tegevatele noortele.
ESF actions have improved access to training for all.
ESFi meetmed on muutnud koolituse kõigile paremini kättesaadavaks.
One example is ensuring thatthe communication needs of deaf peopleare met so that they are not excluded fromjob opportunities.
Näitena võib tuua kurtidele suhtlemisvõimaluste loomise, mis aitab neil vältida potentsiaalsetest töökohtadest kõrvalejäämist.
These are just some ofthe areas where the ESF makes a real difference to people's lives.
Need on vaid mõned valdkonnad, milles ESF inimeste elu paremaks muudab.
Modernising services
Teenuste kaasajastamine
The ESF supports the modernisation of publicservices in order to ensure efficient delivery.This is important for education and publicemployment services.
Ühtlasi toetab ESF avalike teenuste kaasajastamist, mis aitab tagada nende tõhusa toimimise. See on oluline nii haridussüsteemi kui riiklike tööturuasutuste seisukohast.
It can also make a bigdifference for:•business start ups,•environmental services,•reducing bureaucracy and cutting redtape, •health and consumer protection, and•food and labour standards.
Suurt kasu võib fondist olla ka järgmistes valdkondades:• alustavad ettevõtted,• keskkonnateenused,• bürokraatia ja paberimajanduse vähendamine,• tervise- ja tarbijakaitse ning• toidu- ja tööjõustandardid.
Businesses in change
Ettevõtted muutuste teel
In Poland, women received supportto start up their own business, whichranged from computer literacy training to guidance on running a smallbusiness.
Ë Poolas jagati naistele toetust oma firma loomiseks: alates arvutikoolitusest ja lõpetades väikeettevõtte juhtimiskoolitusega.
Training supported by the ESF has helpedmany small businesses keep up with technological change.
ESFi toel korraldatud koolitused on aidanud paljudel väikeettevõtetel tehnoloogiliste muutustega sammu pidada.
ESF has also helped tointroduce new ways to organise work incompanies and to adapt to market trends,through new design and technology.
Samuti on ESF aidanud uue disaini ja tehnoloogia kaudu juurutada ettevõtetes uusi töökorraldusviise ning kohaneda turul valitsevate suundumustega.
LD705526_EN 8/06/07 13:47 Page 8
Euroopa Sotsiaalfond.
What does the ESF pay for?
Mille eest ESF maksab?
Through the ESF, Europe invests more than10 billion a year in its citizens.
ESFi kaudu investeerib Euroopa igal aastal oma kodanikesse üle 10 miljardi euro.
This moneyis added to what Member States themselves invest in their people.
See raha lisandub summale, mida liikmesriigid ise oma kodanikesse investeerivad.
The annualamount of European money available isdecided for seven years.
Aastas kasutada oleva Euroopa raha hulk määratakse seitsmeks aastaks.
This allows formedium to long-term planning, and sustained support for including people in thelabour market.
See võimaldab plaanide tegemist keskmises ja pikemas perspektiivis ning jätkuvat toetust inimeste kaasamiseks tööturule.
Focusing on Member States
Keskendumine liikmesriikidele
People in all areas of the European Unionbenefit from the ESF.
ESFist saavad kasu inimesed kõigis Euroopa Liidu piirkondades.
Naturally, the moneyis concentrated in the most needy regionsand Member States, which receive threequarters of all funds.
Loomulikult kontsentreerub raha kõige suuremate vajadustega piirkondadesse ja liikmesriikidesse, kes saavad kolmveerandi kõigist vahenditest.
However, it is not just workers in poorerregions who need support.
Siiski ei vaja toetust vaid vaesemate piirkondade töötajad.
Throughoutthe European Union people need to prepare for the labour market: how to enterand how to advance.
Üle kogu Euroopa Liidu on inimestel tarvis valmistuda tööturule sisenemiseks ja seal edasi liikumiseks.
The ESF, therefore, supports people in allparts of the European Union.
Seepärast toetab ESF inimesi kõigis Euroopa Liidu piirkondades.
LD705526_EN 8/06/07 13:47 Page 9
ESFi abi erinev tase
Different levels of ESF assistance
Euroopa Sotsiaalfond (ESF) 2007–2013
European Social Fund – Investing in people
Euroopa Sotsiaalfond. Investeering inimestesse
Find out more about the ESF
Lisateave ESFi kohta
Member State authorities are responsible for the ESFin each country.
ESFi tegevuse eest riikides vastutavad liikmesriikide ametiasutused.
Get in touch with your nationalcontact to find out more about funding opportunitiesand what the ESF is doing in your area.
Võtke ühendust oma riigi kontaktpunktiga, et uurida lähemalt rahastamisvõimaluste ja ESFi tegevuse kohta teie piirkonnas.
You can findthe national contacts at: http://ec.europa.eu/employment_social/emplweb/esf
Riiklike kontaktpunktide andmed võite leida aadressilt: http://ec.europa.eu/employment_social/emplweb/esf.
The European Union's Europa website has furtherinformation on:•the history of the ESF,•ESF priorities and objectives,•ESF supported projects and activities.
Euroopa Liidu Europa koduleheküljelt võib leida lisateavet järgmistel teemadel:• ESFi ajalugu,• ESFi prioriteedid ja eesmärgid,• ESFi toetatavad projektid ja tegevused.
This publication has been commissioned by the European Commission under the framework of the European Com-munity action programme to combat discrimination (2001›06).
Kêesoleva vêljaande on tellinud Euroopa Komisjon Euroopa âhenduse diskrimineerimisvastase výitluse tegevus-programmi (2001-2006) raames.
The contents of this publication do not necessarily reflect the opinion or position of the European Commission, Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities.
Kêesoleva vêljaande sisu ei peegelda tingimata Euroopa Komisjoni, tûûhýive, sotsiaalpoliitika ja výrdsete výimalus-te peadirektoraadi arvamust ega seisukohta.
Views expressed herein are those of the contractor producing this report, and do not necessarily represent any official view of the Commission and in particular the Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities, which commissioned the work.
Siin esitatud vaated kuuluvad aruande koostanud lepinguosalisele ning ei pruugi esindada tûû tellinud komisjoni ja konkreetselt tûûhýive, sotsiaalpoliitika ja výrdsete výimaluste peadirektoraadi ametlikku seisukohta.
This training manual was produced by human European consultancy in partnership with the Migration Policy Group.
Kêesoleva ýppematerjali koostas nýustamisfirma human european consultancy koostûûs migratsioonipoliitika gru-piga Migration Policy Group.
human european consultancy, based in the Netherlands, provides consultancy services to non-governmental orga-nisations (NGOs), governments, intergovernmental organisations (IGOs) and development agencies in the areas of healthcare, social protection, labour relations and human rights.
Hollandis paiknev human european consultancy pakub nýustamisteenuseid valitsusvêlistele organisatsioonidele (NGO-dele), valitsustele, valitsustevahelistele organisatsioonidele (IGO-dele) ja arendusagentuuridele tervishoiu, sotsiaalabi, tûûsuhete ja inimýiguste vallas.
The Migration Policy Group is an independent organisation committed to policy development on mobility, migra-tion, diversity, equality and anti-discrimination by facilitating the exchange between stakeholders from all sectors of society and generating effective responses to these challenges and opportunities.
Migration Policy Group on sýltumatu organisatsioon tûûtamaks vêlja poliitikat liikuvuse, migratsiooni, mitmekesisu-se, výrdsuse ja mittediskrimineerimise alal, aidates kaasa mýttevahetusele Ÿhiskonna kýigi sektorite h u v i r Ÿ h m a d e vahel ning leides týhusaid vastuseid neile vêljakutsetele ja výimalustele.
Europe Direct is a service to help you find answers to your questions about the European Union
1 1 ƒ E u r o p e Direct• on teenistus, mis aitab leida vastused Euroopa Liitu puudutavatele k Ÿ s i m u s tffe l e
Freephone number (*):
Tasuta infotelefon:
It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu).
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saate Internetist Europa serverist (http:/europa.eu).
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2006
Luxembourg: Euroopa âhenduste Ametlike Vêljaannete Talitus, 2006
Ç European Communities, 2006 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
Ç Euroopa Ÿhendused, 2006 Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Introduction . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Sissejuhatus. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Key concepts in the training . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Koolituse peamised kontseptsioonid. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Shift of the burden of proof . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Euroopa Liidu tutvustus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Non-implementation of EU law . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Týendamiskoormus / týendamiskohustus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Why are NGOs better placed than other organisations to work towards combating discrimination? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Mis on k o d a n i k e Ÿ h e n d u s ? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Milline on k o d a n i k e Ÿ h e n d u s tffe roll výitluses diskrimineerimise vastu? . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Discrimination in the national context . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Diskrimineerimisvastase výitluse probleemid Eestis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
The transposition of the directives into national law . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Direktiivid ja Eesti seadusandlus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
4 2 4 8 for challenging violations of anti-discrimination legislation . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Teisi výimalusi diskrimineerimisprobleemi lahendamiseks. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Thematic subjects. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Sallivus ja pluralism Eestis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Awareness raising . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Teadlikkuse týstmine. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .