natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The ratio between retail and wholesale price also varies considerably, from 1.6:1 in the Czech Republic to 2.8:1 in the United Kingdom.
Hulgi- ja jaehinna suhe varieerub samuti tunduvalt, Tšehhi Vabariigis on see 1,6:1 ja Ühendkuningriigis 2,8:1.
Possible differences in drug purity, either between countries, market levels or over time, necessitate caution when making comparisons.
Võrdluste tegemisel tuleb arvesse võtta ka uimasti erinevat puhtust erinevates riikides, erinevatel turutasanditel või erinevatel aegadel.
Nonetheless, analysis in this area can be informative, especially in respect to trends over time as it can point to important changes taking place in the market.
Sellele vaatamata pakub selle valdkonna analüüs uut teavet, eriti ajaliste suundumuste kohta, näidates turul toimuvaid olulisi muutusi.
In Europe, an estimated 58 000 seizures resulted in the interception of 22 tonnes of heroin in 2007.
Euroopas toimus 2007. aastal hinnanguliselt 58 000 konfiskeerimist, mille käigus saadi kätte 22 tonni heroiini.
The United Kingdom continued to report the highest number of seizures, while Turkey again reported the greatest quantity seized, with 13.2 tonnes recovered in 2007 (106).
Ühendkuningriik teatas jätkuvalt kõige suuremast konfiskeerimiste arvust, kuid konfiskeeritud kogused olid taas kõige suuremad Türgis, kus 2007. aastal saadi kätte 13,2 tonni heroiini (106).
Data for the years 2002–07 from 25 reporting countries indicate that after a fall in the first year, the number of seizures has increased steadily since 2003.
25 riigi andmed aastate 2002–2007 kohta näitavad, et pärast langust esimesel aastal on konfiskeerimiste arv alates 2003. aastast pidevalt kasvanud.
The overall trend in the quantity of heroin intercepted in Turkey differs from that observed in the European Union.
Türgis kätte saadud heroiinikoguste üldine suundumus erineb Euroopa Liidu omast.
While Turkey reported a five-fold increase in the quantity of heroin seized between 2002 and 2007, the amount seized in the European Union has shown an overall decline during this period, albeit with an increase from 2006 to 2007.
Samal ajal kui Türgi teatas konfiskeeritud heroiinikoguste viiekordsest suurenemisest aastatel 2002–2007, on Euroopa Liidus konfiskeeritud heroiinikogused sel ajavahemikul üldiselt vähenenud, vaatamata tõusule aastatel 2006-2007.
The retail price of brown heroin continued to be higher in the Nordic countries than in the rest of Europe, with Sweden reporting a mean price of EUR 119 per gram and Denmark EUR 96.
Pruuni heroiini jaehind oli Põhjamaades endiselt muust Euroopast kõrgem, kusjuures Rootsi teatas keskmisest hinnast 119 eurot ja Taani 96 eurot üks gramm.
In 10 other countries, the retail price of brown heroin ranged between EUR 30 and EUR 80 per gram, while in Turkey the mean price for a gram of the substance was EUR 15.
10 riigis jäi pruuni heroiini jaehind vahemikku 30–80 eurot gramm ja Türgis oli ühe grammi aine hind 15 eurot.
Over the period 2002–07, the retail price of brown heroin fell in seven of the 12 European countries reporting time trends, and increased in five.
Aastatel 2002–2007 langes pruuni heroiini hind ajaliste suundumuste kohta andmeid esitanud 12 Euroopa riigis ja suurenes viies riigis.
The retail price of white heroin is reported only by a few European countries, where it ranged between EUR 31 and EUR 151 per gram.
Valge heroiini hinna on teatanud vaid mõned Euroopa riigid ning see kõigub vahemikus 31–151 eurot gramm.
Global seizures of acetic anhydride (used to manufacture heroin) increased to 56 300 litres in 2007, with almost half of it recovered in Russia (25 000 litres), followed by Turkey (13 300 litres) and Slovenia (6 500 litres) (INCB, 2009b).
Kogu maailmas konfiskeeritud (heroiini tootmiseks kasutatava) äädikhappeanhüdriidi kogus kasvas 2007. aastal 56 300 liitrini, peaaegu pool sellest tabati Venemaal (25 000 liitrit), millele järgnesid Türgi (13 000 liitrit) ja Sloveenia (6500 liitrit) (INCB, 2009b).
The INCB estimates that ‘almost 80 %’ of the acetic anhydride used in Afghan heroin laboratories is smuggled through eastern and south-eastern Europe, and encourages the EU Commission and EU Member States to prevent the diversion of acetic anhydride from the internal market (INCB, 2009a).
Rahvusvahelise Narkootikumide Kontrollinõukogu (INCB) hinnangul on peaaegu 80% Afganistani heroiinilaborites kasutatavast äädikhappeanhüdriidist salakaubana sisse veetud Ida- ja Kagu-Euroopast ning seetõttu kutsub ta Euroopa Liidu Komisjoni ja ELi liikmesriike astuma samme, mis takistaksid äädikhappeanhüdriidi kõrvalesuunamist siseturult (INCB, 2009a).
Prevalence estimates of problem opioid use
Probleemse opioiditarbimise hinnanguline levimus
Data in this section are derived from the EMCDDA problem drug use (PDU) indicator, which includes mainly injecting drug use and the use of opioids, although in a few countries users of amphetamines or cocaine constitute an important component.
2007. aastal varieerus pruuni heroiini keskmine puhtus enamikus andmeid esitanud riikides vahemikus 15–30%, kuigi puhtust alla 15% esines Prantsusmaal (12%) ja
In 2007, for most reporting countries the mean purity of brown heroin tested ranged between 15 % and 30 %, although values under 15 % were reported in France (12 %) and Austria (9 %), and higher ones in the United Kingdom (50 %) and Norway (35 %).
Käesoleva jaotise andmed pärinevad EMCDDA probleemse uimastitarbimise indikaatorilt, milles on arvestatud peamiselt narkootikumide süstimist ja opioidide tarbimist, kuigi mõnes riigis moodustavad olulise osa ka amfetamiini või kokaiini tarbijad.
) See Tables SZR-7 and SZR-8 in the 2009 statistical bulletin.
) Vt tabelid SZR-7 ja SZR-8 2009. aasta statistikabülletäänis.
Note that where data for 2007 is absent, the corresponding data for 2006 are used to estimate European totals.
Hinnagulise tulemuse saamiseks kasutati puuduvate 2007. aasta andmete asemel 2006. aasta andmeid.
This analysis is preliminary as data for the United Kingdom are not yet available for 2007.)
See analüüs on esialgne, sest veel ei ole laekunud 2007. aasta andmeid Ühendkuningriigi kohta.)
See Tables PPP-2 and PPP-6 in the 2009 statistical bulletin for purity and price data.
Puhtuse ja hinna andmeid vt 2009. aasta statistikabülletääni tabelitest PPP-2 ja PPP-6 .
Figure 10: Estimates of the annual prevalence of problem opioid use (cases per 1 000 population aged 15–64) type of drug use, statistical extrapolations are required to obtain prevalence estimates from the available data sources.
Joonis 10: hinnanguline probleemse opioiditarbimise aastane levimus (juhtumeid vanuserühma 15–64 kuuluva 1000 elaniku kohta)
Problem opioid users who are in prisons, especially those with longer sentences, may be underrepresented in this estimate.
Uuring viidi läbi kuues ELi liikmesriigis (Hispaania, Itaalia, Malta, Madalmaad, Slovakkia, Ühendkuningriik) ja see kinnitas, et üldise kaasamisfunktsiooni meetod võimaldab hinnata probleemsete heroiinitarbijate haigestumust ka siis, kui asendusravi andmekogum on ebatäielik.
NB: The symbol indicates a point estimate; a bar indicates an estimation uncertainty interval: a 95 % confidence interval, or one based on sensitivity analysis.
Sümbol näitab punkthinnangut ja kriips hinnangu määramatusvahemikku, mis võib olla kas 95% usaldusvahemik või vahemik, mis põhineb tundlikkusanalüüsil.
Target groups may vary slightly, owing to different estimation methods and data sources; therefore, comparisons should be made with caution.
Eri meetoditest ja andmeallikatest tulenevalt võivad sihtrühmad mõnevõrra erineda, seetõttu tuleks võrdlemisega olla ettevaatlik.
Nonstandard age ranges were used in the studies from Finland (15–54), Malta (12–64) and Poland (all ages).
Ebastandardseid vanuserühmi kasutati Soome (15–54), Malta (12–64) ja Poola (kõik vanuserühmad) uuringutes.
All three rates were adjusted to the population aged 15–64, assuming that drug use in other age groups will be negligible.
Kõiki kolme määra kohandati vastavalt elanikkonna 15–64aastaste vanuserühmale, eeldades, et uimastitarbimine muudes vanuserühmades on ebaoluline.
For Germany and Cyprus, the interval represents the highest and lowest bounds of all existing estimates, and the point estimate a simple average of the midpoints.
Saksamaa ja Küprose puhul tähistab esitatud rida vahemikku madalaima alampiiri ja kõrgeima ülempiiri vahel ning punkthinnang keskmist keskpunkti.
Methods of estimation are abbreviated: CR = capture–recapture; TM = treatment multiplier; MI = multivariate indicator; MM = mortality multiplier; CM = combined methods; OT = other methods.
Hinnangumeetodite lühendid: CR = püüdmine-tabamine; TM = ravikordisti; MI = mitmemõõtmeline indikaator; TP = Poissoni jaotuse järgi kärbitud; MM = suremuse kordisti; CM = kombineeritud meetodid; OT = muud meetodid.
See Figure PDU-1 (part ii) in the 2009 statistical bulletin for further details.Sources: Reitox national focal points.
Täiendava teabe saamiseks vt joonist PDU-1 (ii osa) 2009. aasta statistikabülletäänis. Reitoxi riiklikud teabekeskused.
accounted for 61 % of all drug clients in treatment, but only for 38 % of clients entering treatment for the first
Allikad: opioiditarbimise hinnangute põhjal on hästidokumenteeritud madalaimad määrad Tšehhi Vabariigis, Lätis, Poolas ja Soomes (kuigi nii Tšehhi Vabariigis kui ka Soomes on palju probleemseid amfetamiinitarbijaid) ning kõrgeimad Maltal, Itaalias, Austrias ja Hispaanias (joonis 10).
Opioids, mainly heroin, continue to be cited as the principal drug by the majority of those seeking treatment in Europe.
paljud riigid on teatanud, et enamikku probleemsetest opioidide tarbijatest võiks kirjeldada mitme uimasti tarbijatena, kes kasutavad ka opioide.
However, considerable differences exist across Europe in the proportion of drug users entering treatment for problems related to these drugs; with opioid clients accounting for more than 90 % of those entering treatment in Bulgaria and Slovenia, between 50 % and 90 % in 15 countries, and between 10 % and 49 % in a further nine (109).
Probleemsete opioiditarbijate arvu on raske hinnata, kuna seda tüüpi uimastitarbimine on suhteliselt vähe levinud, toimub varjatult ning levimusnäitajate väljaselgitamine olemasolevatest andmebaasidest nõuab seetõttu statistilist ekstrapoleerimist.
1 11 those clients who were in treatment for more than 1 year was reported to be over 50 % in all countries participating in the study.
Probleemse opioiditarbimise levimus Euroopa riikides ajavahemikus 2002–2007 ulatub hinnanguliselt ühest kuni kuue juhtumini 1000 elaniku kohta 15–64aastaste vanuserühmas; üldine probleemse uimastitarbimise levimus ulatub hinnanguliselt vähem kui kolmest juhtumist kuni kümne juhtumini 1000 elaniku kohta.
in recent years (
Probleemse
Clients entering treatment for primary opioid use often report the use of other drugs.
Keskmine probleemse opioiditarbimise levimus andmeid esitanud riikides on 3,6–4,6 juhtumit 1000 elaniku kohta 15–64aastaste vanuserühmas.
In 2006, an analysis of data from 14 countries found that 59 % of heroin clients use a secondary drug, mainly cocaine (28 %), cannabis (14 %)
Eeldades, et see arv kajastab olukorda kogu Euroopa Liidus, oli 2007. aastal ELis ja Norras ligikaudu 1,4 miljonit (1,2–1,5 miljonit) probleemset opioiditarbijat (108).
A recent analysis of data on clients in drug treatment in 14 countries found that primary opioid users and alcohol (7 %) (113).
Vanglate probleemsed opioiditarbijad, eriti kui nad kannavad pikemaajalist karistust, võivad olla selles uuringus alaesindatud.
) This estimate has been adjusted from 1.5 to 1.4 million on the basis of new data.
) Uute andmete põhjal on seda hinnangut muudetud 1,5 miljonilt 1,4 miljonile.
Because of large confidence intervals and the fact that the estimate is based on data from different years, it is not possible to conclude that the new estimate indicates a decrease in the prevalence of problem opioid use in Europe.
Suurte usaldusvahemike tõttu ja kuna hinnangu aluseks on erinevate aastate andmed, ei ole võimalik järeldada, et uus hinnang osutab probleemsete opioiditarvitajate levimuse langusele Euroopas.
French ‘TREND’ system, which relies both on qualitative and quantitative data, points to the diffusion of heroin to new groups of users, which worryingly includes socially integrated individuals and visitors to ‘techno’ parties.
Siiski kõigub selle uimastiga seotud probleemide tõttu uimastiravi alustajate osakaal Euroopa piires tugevasti; Bulgaarias ja Sloveenias oli üle 90% ravinõudlusest seotud opioidide tarbimisega, 15 riigis oli see 50–90% ja ülejäänud 9 riigis kõikus 10–49% vahel (109).
Where adequate and up to date estimates of the incidence and prevalence of problem opioid use are not available, it may still be possible to analyse trends over time using other, mainly indirect, indicators such as treatment demand data.
Kuigi sobivaid ajakohastatud hinnanguid probleemse opioiditarbimise esinemissageduse ja levimuse kohta ei ole saadaval, on siiski võimalik analüüsida suundumusi ajalises plaanis muude, peamiselt kaudsete näitajate, näiteks ravinõudluse andmete põhjal.
Based on a sample of 19 countries, the overall number of primary heroin users entering treatment increased between 2002 and 2007.
19 riigi valimi põhjal suurenes aastatel 2002–2007 esmase uimastina heroiini nimetanud ravialustajate üldarv.
Focusing on a more recent time frame, users entering treatment for primary heroin use increased both in number and as a proportion of all drug clients in eight countries between 2006 and 2007.
Hilisema aja kohta võib öelda, et aastatel 20062007 suurenes peamiselt heroiinitarbimise pärast ravile tulnud patsientide arv ja osakaal kaheksa riigi kõikide uimastipatsientide hulgas.
These increases often followed marked decreases in previous years.
Varasematel aastatel on sellisele tõusule sageli järgnenud märgatav langus.
Furthermore, since as early as 2004, 10 countries report increases in both the number and proportion of new clients entering treatment with heroin as the primary drug (115).
Lisaks on 10 riiki alates 2004. aastast teatanud heroiini kui esmase uimastiga seotud uute ravitaotluste arvu ja osakaalu kasvust (115).
The EMCDDA has been stimulating research into estimating the incidence of problem drug use and has recently published guidelines on this topic (Scalia Tomba et al., 2008).
Paljud opioiditarvitajad osalevad pikaajalise ravi programmides.
Estimates can be derived from treatment data for a single day, whereas the established methods need long time series covering at least 8 to 10 years.
Seda kajastab opioidipatsientide suurem osakaal ravi saavate uimastitarbijate hulgas.
The study was conducted in six EU Member States (Spain, Italy, Malta, Netherlands, Slovakia, United Kingdom) and suggested that the GIF method allows the estimation of incidence of problem heroin use, even with incomplete substitution treatment data sets.
Hiljutine 14 riigi uimastipatsientide andmete analüüs näitas, et uimastitarbijad, kelle esmaseks uimastiks olid opioidid, moodustasid 61% kõikidest uimastipatsientidest, kuid üksnes 38% esimest korda ravi alustavatest patsientidest (112).
In at least five regions, the incidence estimates allowed the derivation of prevalence estimates that were in a good accordance with other existing estimates (e.g. by the capture–recapture method).
Kõikides uuringus osalenud riikides oli peamiselt opioide tarvitavate patsientide osakaal kauem kui aasta ravi saanud uimastitarbijate seas üle 50%.
Other indicators support this analysis.
Muud näitajad toetavad seda analüüsi.
Data on druginduced deaths in 2007, which are mostly associated with opioid use, provide no indication of a return to the decreasing trend observed until 2003 (see Chapter 7).
Andmed uimastitest põhjustatud surmade kohta 2007. aastal, millest enamik on seotud opioidide tarbimisega, ei viita kuni 2003. aastani täheldatud langustendentsi taastumisele (vt 7. peatükk).
More than half of the reporting countries recorded increasing numbers of druginduced deaths between 2006 and 2007 (116).
Enam kui pooled andmeid esitanud riikidest teatasid uimastitest põhjustatud surmade arvu suurenemisest aastatel 20062007 (116).
Similarly, a decline noted in the number of heroin seizures in the European Union until 2003 has now been replaced by a steady increase.
Samuti on kuni 2003. aastani täheldatud heroiini konfiskeerimiste arvu vähenemine Euroopa Liidus asendunud nüüd pideva kasvuga.
In the most recent data on drug law offences, an increase in the number of heroin-related cases may also be observed.
Viimased andmed narkoseaduste rikkumiste kohta näitavad heroiiniga seotud juhtumite arvu kasvu.
The GIF method seems to be robust and might, in addition to incidence estimates, also provide cost-effective estimates of problem opioid use prevalence as well as of substitution treatment coverage, and their change over time.
Patsiendid, kes alustavad uimastiravi opioidide tarbimise tõttu, tarbivad sageli ka muid uimasteid.
Future work might include studies in other EU countries, analyses of spatial differences and by gender and routes of administration.
2006. aastal leiti 14 riigi andmete analüüsimisel, et 59% heroiinipatsientidest kasutab ka teist uimastit, peamiselt kokaiini (28%), kanepit (14%) ja alkoholi (7%) (113).
Trends in problem opioid use
Probleemse opioiditarbimise suundumused
The available data suggest that the downward trend in opioid indicators observed until 2003 has levelled off.
Kättesaadavad andmed viitavad sellele, et kuni 2003. aastani täheldatud opioidinäitajate langustendents on peatunud.
This is perhaps most clearly visible since 2003 among seizures and druginduced deaths, and after 2004 in new treatment demands related to heroin use.
Seda näitavad ehk kõige paremini alates 2003. aastast tehtud konfiskeerimised ja uimastitest põhjustatud surmad ning uus heroiiniga seotud ravinõudlus pärast 2004. aastat.
These changes have occurred alongside increased opium production in Afghanistan, raising concerns that these events might be linked through increased availability of heroin on the European market.
Nimetatud hiljutiste suundumustega kõrvuti on Afganistanis suurenenud oopiumitootmine, mis paneb arvama, et neid kahte fakti seob heroiini suurem kättesaadavus Euroopa turul.
Injecting drug use
Narkootikumide süstimine
Prevalence of injecting drug use
Uimastisüstimise levimus
Injecting drug users are among those at highest risk of experiencing health problems from their drug use, such as blood-borne infections (e.g. HIV/AIDS, hepatitis) or druginduced deaths. Only 12 countries were able to provide recent estimates of the levels of injecting drug
Süstivatel narkomaanidel on uimastite tarbimise tõttu terviseprobleemide, näiteks vere kaudu levivate nakkushaiguste (nagu HIV/AIDS, hepatiit) tekke või narkootikumidega seotud surmajuhtude oht väga suur.
The limited number of repeated estimates of the incidence and prevalence of problem opioid use, together with the statistical uncertainty around individual estimates, contributes to the difficulty of monitoring time trends.
Suundumuste hindamist ajalises plaanis raskendab probleemse opioidide tarbimise esinemissageduse ja levimuse korduvhinnangute piiratud arv ning üksikhinnangute puudulik täpsus.
Data from nine countries with repeated prevalence estimates during the period 2002–07 suggest a relatively stable situation.
Üheksa riigi aastatel 2002–2007 esitatud andmed ja korduvhinnangud viitavad suhteliselt stabiilsele olukorrale.
An apparent increase observed in Austria until the year 2005 has not been confirmed in recent data.
Viimased andmed ei kinnita Austrias kuni 2005. aastani täheldatud märkimisväärset kasvu.
Elsewhere, information exists that may point to recent changes.
Mujalt saadud teave võib osutada hiljuti toimunud muutustele.
In Cyprus, an estimate made in 2007 indicates that there has been a significant increase in problem opioid use, which has been linked with an increase in foreign nationals in treatment (114).
2007. aasta hinnangu kohaselt on Küprosel probleemne opioiditarbimine oluliselt kasvanud, mida seostatakse ravi saavate välisriikide kodanike arvu kasvuga (114).
) See Tables PDU-6 (part ii) and PDU-102 in the 2009 statistical bulletin for full information, including confidence intervals.)
Vt tabelid PDU-6 (ii osa) ja PDU-102 2009. aasta statistikabülletäänis kogu asjaomase teabe, sealhulgas usaldusvahemike kohta.)
See Table TDI-3 in the 2009 statistical bulletin.)
Vt tabel TDI-3 2009. aasta statistikabülletäänis.)
See Table DRD-2 (part i) in the 2009 statistical bulletin.
Vt tabel DRD-2 (i osa) 2009. aasta statistikabülletäänis.
EMCDDA ‘Selected issue’ on injecting drug use
EMCDDA valikteema uimastite süstimise kohta
10 other countries, this proportion was under 10 % (119).
10 riigis oli nende osakaal alla 10% (119).
Another indicator of more recent initiation into injecting is the proportion of young injectors (under age 25) found in samples.
Teine näitaja, mis iseloomustab süstimise alustamist viimasel ajal, on valimisse kuuluvate noorte süstijate (alla 25aastaste) osakaal.
These accounted for more than 40 % of injectors sampled in the Czech Republic, Estonia, Latvia, Lithuania, Austria, Romania and Slovakia, whereas less than 20 % of injectors sampled were under 25 years of age in 11 other countries.
Nende osakaal süstivate narkomaanide valimis oli 40% Tšehhi Vabariigis, Eestis, Leedus, Austrias ja Rumeenias, samas kui 11 muus riigis olid vähem kui 20% süstivatest narkomaanidest alla 25aastased.
Injecting among opioid users
Süstimine opioiditarbijate seas
The ‘Selected issue’ focuses on the situation and trends of injecting drug use and on specific interventions that target injecting drug users in Europe.
Valikteemas keskendutakse uimastite süstimise olukorrale ja suundumustele ning spetsiaalsetele sekkumistele, mille sihtrühmaks on Euroopa süstivad narkomaanid.
The publication also discusses the possible mechanisms behind decreases of drug injecting observed in some countries or regions, and why levels may still be high (or increasing) in other regions.
Väljaandes käsitletakse mõnedes riikides ja piirkondades täheldatud uimastisüstimise vähenemise võimalikke mehhanisme ja arutletakse selle üle, miks on tase teistes riikides jäänud kõrgeks (või tõuseb).
It also discusses interventions and policies that aim to reduce injecting and those that may promote users to adopt less harmful routes of administration.
Ühtlasi käsitletakse süstimise vähendamiseks kavandatud sekkumisi ja poliitikaid ning ergutatakse uimastitarbijaid kasutama vähemkahjulikke manustamisviise.
This ‘Selected issue’ is available in print and on the Internet in English only (http://www.emcdda.europa.eu/publications/selected-issues/injecting-drug-use) from December 2009.
Valikteema on kättesaadav trükitult ja Interneti-versioonina üksnes inglise keeles (http://www.emcdda.europa.eu/publications/selected-issues/injecting-drug-use) alates 2009. aasta detsembrist.
Injecting is frequently reported as the usual mode of administration by opioid users entering treatment, accounting for over half of opioid clients in most countries, between 25 % and 50 % in seven countries and less than 25 % in five countries.
Süstimine on tavaline uimasti manustamise viis, enamikus riikides teatasid ravi alustanud opioiditarbijatest uimasti süstimisest rohkem kui pooled, seitsme riigi andmetel on neil süstijaid 25–50% ja viies riigis vähem kui 25%.
The lowest proportions of injectors among opioid users entering treatment are reported by Denmark and the Netherlands, and the highest by Lithuania, Latvia and Romania (120).
Ravi alustavate opioiditarbijate seas on süstijate osakaal kõige madalam Taanis ja Madalmaades ning kõige kõrgem Leedus, Lätis ja Rumeenias (120).
Treatment reports also suggest that among opioid users, the popularity of injecting may vary considerably within countries.
Raviaruanded tõestavad, et opioiditarbijate seas võib süstimise populaarsus riigiti tugevasti varieeruda.
For example, in the autonomous communities of Spain the proportion of injectors among new opioid clients ranges from 0.9 % to 47.2 %.
Näiteks on Hispaania autonoomsetes piirkondades süstijate osakaal uute opioidipatsientide seas 0,9–47,2%.