natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Targets:10 % of school pupils andteachers in mobility and Europeancooperation activities, 2007–13; 3million university student placementsby 2010; 150000 vocational trainingplacements and 50000 adults inlearning and teaching abroad perannum by 2013
Sihid:10% kooliõpilastest ja õpetajatest liikuvuses ja Euroopa koostöötegevused 2007–2013; 3 miljonit vahetusüliõpilast aastaks 2010; 150 000kutseõppevahetust ja 50 000 õppivatja õpetavat täiskasvanut välismaalaastas aastaks 2013.
Opening up EU educationand training systems to thewider world
ELi õigusaktid: direktiiv üliõpilaste/teadustöötajate juurdepääsu kohtakolmandatest riikidest.
EU legislation: Directive on accessfor students/researchers from thirdcountries
ELi haridus- ja koolitussüsteemide avamine laiemalemaailmale
Numbers of third country students,training and scholars coming to Europe
Euroopasse tulevate kolmandate riikide üliõpilaste, koolitujate ja õppejõudude arv.
EU expenditure:Erasmus Mundus;successor to Tempus programme
ELi kulutused:Erasmus Mundus;Tempuse programmi järglane.
Targets:Over 11000 grants formobility of students and scholars fromand to third countries 2004–08
Sihid: üle 11 000 stipendiumi kolmandatest riikidest pärit ja sinna suunduvatele üliõpilastele ja õppejõududele2004–2008.
Building our common future — Policy challenges and budgetary means of the enlarged European Union, 2007–13
Laienenud liidu poliitikaväljakutsed ja eelarvevahendid2007–2013
The route to the Constitution
Tee põhiseaduseni
Treaty of Rome
Rooma leping
Single European Act
Ühtne Euroopa akt
Treaty of Maastricht
Maastrichti leping
Treaty of Amsterdam
Amsterdami leping
Treaty of Nice
Nice’i leping
15/12/2001 Laeken Declaration
15/12/2001 Laekeni deklaratsioon
European Convention
Euroopa konvent
Intergovernmental Conference
Valitsustevaheline konverents
29/10/2004 Rome: Signing of the Constitution
29/10/2004 Roomas: Põhiseaduse allakirjutamine
2004-2006 Ratification / Referendums
2004-2006 Ratifitseerimine / Referendumid
On 25 March 1957in Rome, 6 countries (Belgium, France, Germany, Italy, Luxembourg and the Netherlands), signed the Treaty establishing the European Economic Community (EEC Treaty).
25. märtsil 1957kirjutasid 6 riiki (Belgia, Holland, Itaalia, Luxemburg,Prantsusmaa, Saksamaa) Roomasalla Euroopa Majandusühenduse asutamislepingule (EMÜ asutamisleping).
This has since beenfollowed upby other European treaties (the Maastricht Treaty, the Amsterdam Treaty, etc.).
Nimetatud lepingut on hiljemtäiendatudteiste lepingutega(Maastrichti leping, Amsterdami leping jne).
It was in 2001at Laeken, in Belgium, that the Heads of State or Government ofthe then 15 Member States of the European Union decided to convene a“European Convention” with the task of drawing up a text amending the existing European Treaties.
2001. aastal Belgias Laekenisotsustasid Euroopa Liidu liikmesriikide (sel ajaloli neid 15) riigipead ja valitsusjuhid kutsuda kokku „Euroopa konvendi“, kespidi ette valmistama olemasolevate Euroopa lepingute muudatuste teksti.
The European Convention, chaired by Mr Valéry Giscard d’Estaing, beganwork on 28 February 2002. It was composed of 105 members.
Euroopa konvent Valéry Giscard d’Estaing’i eesistumisel alustas tööd 28. veebruaril 2002.Sinna kuulus 105 liiget.
These membersrepresented the governments of the Member States and of the candidate States, the national parliaments of these states, the European Parliament andthe Commission.
Liikmed esindasid liikmes- jakandidaatriikide valitsusi ja riikide parlamente, Euroopa Parlamenti jakomisjoni.
The proceedings of the Convention were also overseen by 13 observers, representing the Committee of the Regions, the Economic and Social Committee, the European social partners and the European Ombudsman. All the Convention’ssessions were open to the public and all the official documents were published,notably on the Internet.
Töös osales 13 vaatlejat, kes esindasid regioonide komiteed, majandus-jasotsiaalkomiteed, Euroopa sotsiaalpartnereid ja Euroopa ombudsmani.Euroopa konvendi kõik istungid olid lahtised ja kõik ametlikud dokumendidavaldati (ka internetis).
Numerous working groups were created and the Convention organised extensive consultations of organisations representing civilsociety (trade unions, employers’ organisations, NGOs, academic circles, etc).
Loodi arvukalt töögruppe ning Euroopa konventkorraldas ulatuslikke arutelusid kodanikuühiskonda esindavate organisatsioonidega (ametiühingud, tööandjad, valitsusvälised organisatsioonid, akadeemilised ringkonnad jne).
After 16 months’ intensive work the European Convention in June-July 2003approved byconsensus a draft treaty establishing a Constitution for Europe.
Pärast 16 kuud intensiivset tööd jõudis Euroopa konvent juunis-juulis 2003konsensusele Euroopa põhiseaduse eelnõuosas.
This draft was then submitted to an Intergovernmental Conferencecomposed of representatives of the governments of the present and future Member States.
Eelnõu esitati seejärel valitsustevahelisele konverentsile, mis koosnebpraeguste ja tulevaste liikmesriikide valitsuste esindajatest.
The Heads of State or Government reached an agreement on18 June 2004.
Riikide javalitsuste juhid jõudsid kokkuleppele 18. juunil 2004.
The European Constututionwas signed by the Heads of State or Governmentof the 25 Member States in Rome on 29 October 2004.
Euroopa põhiseaduselekirjutasid 25 liikmesriigi riigipead ja valitsusjuhid alla Roomas29. oktoobril 2004.
A Constitution for Europe
Euroopa põhiseadus
What is a Constitution?
Mis on põhiseadus?
A Constitution is a text which contains the fundamental rules of a State or a group of States. These rules answer several questions.
Põhiseadus on tekst, mis sisaldab riigi või riikide rühma seaduste sätteid.Need sätted annavad vastuse paljudele küsimustele.
How do the institutions work?
Kuidas institutsioonidtöötavad?
How is the division of powers arranged?
Kuidas on võim jagatud?
What means can beused to implement policies?
Milliseid vahendeid on võimalik kasutadapoliitika elluviimiseks?
What values are upheld?
Milliseid väärtusi kaitstakse?
What are the citizens’fundamental rights?
Millised on kodanikepõhiõigused?
In actual fact, the European Constitution is both a treaty subject to the rulesof international law and a Constitution in that it contains elements of aconstitutional nature.
Tegelikult on Euroopa põhiseadus nii rahvusvahelise õiguse reeglitele vastavleping kui ka põhiseadus, sest ta sisaldab põhiseaduslikke elemente.
The European Constitution was prepared in a transparent anddemocratic way, by a European Convention which included 72 directlyelected representatives among its 105 members.
Euroopa põhiseaduse valmistas ette 72 valitud esindajast koosnev Euroopa konvent (kokku 105 liiget) selge ja demokraatliku protsessikäigus.
It has also beensubject to a process of ratification by the national parliaments of the 25 Member States of the Union (bodies which have likewise beenelected by direct universal suffrage), or to a referendum.
Põhiseadus tuleb 25 liikmesriigis ratifitseerida kas otsestelja üldistel valimistel valitud parlamendis või rahvahääletusel.
Why a European Constitution?
Milleks on vaja Euroopa põhiseadust?
The European Constitution is an important step in the construction of Europe.
Euroopa põhiseadus on tähtis etapp Euroopa „ülesehituse“ protsessis.
It is designed to meet the challenges of an enlarged Europe: a Europe of 25 Member States and 450 million inhabitants (and even more later on); a democratic, transparent, efficient Europe working to serve all Europeans.
Ta onkoostatud pidades silmas väljakutseid laienenud Euroopale: Euroopale, kuson 25 liikmesriiki ja 450 miljonit elanikku (peagi veel rohkem); Euroopale, mison demokraatlik, läbipaistev, efektiivne ja arvestab oma kodanike huvisid.
The European Constitution replaces the main existing Treaties with a single text.
Euroopa põhiseadus asendab senised põhilepingud ühtse tekstiga.
Why a European Constitutionwhen my country already has a Constitution?
Milleks on vaja Euroopa põhiseadust, kui minu riigil juba on põhiseadus?
The European Constitution does not replace the national Constitutions of thecountries of Europe.
Euroopa põhiseadus ei asenda Euroopa riikide põhiseadusi.
It coexists with these Constitutions and has its ownjustification and its own autonomy.
Ta toimibnendega koos ja tal on oma põhjendus ning ulatus.
The European Constitution defines thecontexts within which the European Union is competent to act.
Euroopa põhiseadusmäärab Euroopa Liidu toimimispädevuse piirid.
Europe also hasa distinct institutional system (European Parliament, Council of Ministers,European Commission, Court of Justice of the European Union, etc.).
Euroopal on kindelinstitutsiooniline süsteem (Euroopa Parlament, ministrite nõukogu, Euroopa Komisjon, Euroopa Kohus).
Finally, the European Constitution applies throughout the whole of the European Union.
Euroopa põhiseadus kehtib kogu Euroopa Liiduterritooriumil.
What is in the Constitution?
Mida põhiseadussisaldab?
The European Constitution is divided into 4 parts.
Euroopa põhiseadus koosneb neljast osast.
Part I defines the values,objectives, powers, decision-making procedures and institutions of the European Union.
Esimene osa määratleb Euroopa Liidu väärtused, eesmärgid, pädevuse, otsustusmenetluse jainstitutsioonid.
It also describes the symbols, citizenship, democratic life andfinances of the Union.
See osa puudutab ka Euroopa Liidu sümboleid, kodakondsust, demokraatiat ja rahandust.
Part II contains the “Charter of Fundamental Rights”.Part III describes the policies, the internal and external action, and the functioning of the European Union.
Teine osa sisaldab „Põhiõigustehartat“.
Part IV contains general and final provisions,including the procedures for adopting and revising the Constitution.
Kolmas osa kirjeldab poliitikat, sise- ja välistegevust ning Euroopa Liidu toimimist.
NEW!From now on, any country that wishes to do so can leave the European Union.
UUS!Nüüdsest võib iga riik, kes seda soovib, Euroopa Liidust lahkuda.
What does the Constitutionoffer me?
Mida põhiseadusmulle annab?
The guarantee of respect for certain common values and a European model of society
Garantii, et austatakse kindlaid ühiseid väärtusi ja järgitakseeuroopalikku ühiskonnamudelit
Respect for human dignity, liberty, democracy, equality, the rule of law,and human rights.
Austatakse inimväärikust, vabadust, demokraatiat, võrdsust, õigusriikija inimõigusi.
A society founded on pluralism, non-discrimination, tolerance, justice,solidarity and equal rights for women and men.
Ühiskonna aluseks on pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus,õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste vaheline võrdõiguslikkus.
Only Member States which respect these values may becomemembers of the European Union.
Euroopa Liitu võivad kuuluda vaid sellised riigid, kus neid väärtusiaustatakse.
Moreover, measures can be takenagainst any Member State which fails to respect them.
Kui liikmesriik nimetatud väärtusi ei austa, saab temasuhtes meetmeid rakendada.
Fundamental freedoms
Põhivabadused
Free movement of persons, goods, services and capital, and freedomof establishment.
Isikute, kaupade, teenuste ja kapitali vaba liikumine ning asutamisõigus.
No discrimination on grounds of nationality.
Puudub diskrimineerimine rahvuse põhjal.
European citizenship
Euroopa kodakondsus
“Every national of a Member State shall be a citizen of the Union.”
„Iga liikmesriigi kodanik on Euroopa Liidu kodanik.“
This citizenship is additional to national citizenship and does not replace it.
Euroopa Liidu kodakondsus lisandub liikmesriigi kodakondsusele ning eiasenda seda.
It confers additional rights: the right to move and reside freely within theterritory of the Union, the right to vote and to stand as a candidate in electionsto the European Parliament and in municipal elections in the country ofresidence, diplomatic and consular protection in third countries, the right topetition the European Parliament, to apply to the European Ombudsman, and to address the Institutions and advisory bodies of the Union in any of the Constitution's languages and to obtain a reply in the same language.
Euroopa Liidu kodakondsusega kaasnevad lisaõigused: õigusvabalt liikuda ja elama asuda Euroopa Liidu territooriumil, õigus valida ja ollavalitud Euroopa Parlamenti ning elukohariigi kohalikel valimistel,diplomaatiline ja konsulaarkaitse kolmandates riikides, õigus esitadapetitsioone Euroopa Parlamendile, õigus pöörduda Euroopa ombudsmanipoole, õigus kasutada Euroopa Liidu institutsioonide ja nõuandvateorganitega suheldes oma emakeelt.
The Charter guarantees respect for human dignity; the right to life; the prohibition of torture and inhuman or degrading treatment; the rightto liberty and security; respect for private and family life; freedom of thought, conscience and religion; freedom of expression and information; the right to education; freedom to conduct a business; theright to property; equality before the law; respect for cultural, religiousand linguistic diversity; equality between men and women; the integration of persons with disabilities; the right to access to justice and toa fair trial; the presumption of innocence and right of defence; etc.
Harta garanteerib inimväärikuse austamise, õiguse elule, piinamise ningebainimliku või alandava kohtlemise keelamise, õiguse vabadusele ja turvalisusele, era- ja perekonnaelu austamise, mõtte-, südame-tunnistuse- ja usuvabaduse, sõna- ja teabevabaduse, õiguseharidusele, ettevõtlusvabaduse, õiguse omandile, võrdsuse seaduseees, kultuurilise, usulise ja keelelise mitmekesisuse austamise, meesteja naiste võrdõiguslikkuse, puuetega inimeste integreerimise, õiguseõiglasele kohtumõismisele, süütuse presumptsiooni austamise jaõiguse kaitsele jne.
The Charter forms an integral part of the Constitution.
Harta on põhiseaduse lahutamatu osa.
It applies to the European Institutions and to the Member States when they are implementing European Union law.
Seda kohaldatakse Euroopa Liiduinstitutsioonide ja liikmesriikide suhtes, kui nad rakendavad Euroopa Liiduõigust.
It covers not only the civil and political rights enshrinedin the 1950 European Convention on Human Rights but also additional areas,e.g. workers’ social rights, protection of the environment, the right to goodadministration.
Lisaks 1950. aasta Euroopa inimõiguste konventsioonis sisalduvatelekodaniku- ja poliitilistele õigustele käsitletakse hartas ka muid valdkondi nagutöötajate sotsiaalsed õigused, keskkonnakaitse, õigus heale haldusele.
“We are not making a coalition of States, but are unitingpeople.”
„Me ei liida riike, me ühendame inimesi.“
More solidarity
Rohkem solidaarsust
If a Member State is the victim of terrorist attack or natural or manmade disaster, the Union and its Member States shall act jointly in a spirit of solidarity – if necessary by military means – to assist that State.
Kui liikmesriiki tabab terrorirünnak, loodusõnnetus või inimtegevusesttingitud õnnetus, tegutsevad Euroopa Liit ja liikmesriigid selle riigiabistamiseks solidaarselt üheskoos, kasutades vajadusel ka sõjalisivahendeid.
Improving the democratic life of the Union
Liidu demokraatliku korralduse parandamine
New obligations are imposed on the European Institutions regarding the consultation of civil society, transparency and openness of thedecision-making process, and access to documents.
Euroopa institutsioonidele seatakse uued kohustused seoses kodanikeühendustega konsulteerimise, läbipaistvuse, otsustusprotsessiavatuse ja dokumentidele ligipääsuga.
NEW!A right of citizens’ initiative is introduced (if at least one millioncitizens from a certain number of Member States so request, the Commission may be persuaded to submit a proposal alongthe lines desired by these citizens).
UUS!Sätestatakse kodanikualgatuse õigus: kui vähemalt 1 000 000 eurooplast erinevatest liikmesriikidest esitavad oma nõudmise,võib komisjon teha vastavasisulise ettepaneku.
Shared objectives
Ühised eesmärgid
Peace and well-being.
Rahu ja heaolu.
Freedom, security and justice.
Vabadus, turvalisus ja õiglus.
A vast single marketand freedom of competition.
Suur siseturg ja vabakonkurents.
Sustainable development, blending economic considerations with social and environmental considerations.Scientific and technical progress.
Säästev areng majanduses, sotsiaal- ja keskkonnavaldkonnas. Teaduslik-tehniline progress.
Justice and social protection.
Sotsiaalne õiglus ja kaitse.
Protectionof children’s rights.
Lasteõiguste kaitse.
Economic, social and territorial cohesion, and solidarityamong Member States.
Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvusning liikmesriikidevaheline solidaarsus.
Cultural and linguistic diversity.
Kultuuriline ja keelelinemitmekesisus.
Safeguarding andenhancing of Europe’s cultural heritage.
Euroopa kultuuripärandi kaitse ja arendamine.
The European Institutions Who does what?
Euroopa institutsioonid Kes mida teeb?
Heads of State or of Government
Riigipead ja valitsusjuhid
EUROPEAN COUNCIL
EUROOPA ÜLEMKOGU PRESIDENT
COUNCIL OF MINISTERS* ROTATING
NÕUKOGU*
Minister for Foreign Affairs**
Välisminister **
EUROPEAN COMMISSION
EESISTUMINE
PRESIDENT
EUROOPA KOMISJON PRESIDENT
Jointly adopt European legislation and budget
Euroopa seadusandluse ja eelarve ühine vastuvõtmine
Monitoring compliancewith the principle of subsidiarity
Lähimuse põhimõttejärgimise kontroll
Proposes European legislation and monitors its implementation
Teeb seadusettepanekuid ja kontrollib seaduste täitmist
NATIONAL
RIIKIDE
PARLIAMENTS
PARLAMENDID
Consultation
Arvelduskontroll
Consultation
Konsultatsioon
Monitoring the accounts
Konsultatsioon
EUROPEAN ECONOMIC AND
REGIOONIDE
COMMITTEE OF THE REGIONS
MAJANDUS- JA
EUROPEAN COURT OF AUDITORS
EUROOPA KESKPANK
SOCIAL COMMITTEE
SOTSIAALKOMITEE
* Except in areas where unanimity is required, the decisions of the Council of ministers must obtain the supportof 55% of the Member States representing 65% of the population.
* Valdkondade puhul, kus ei kehti ühehäälsusnõue, peab ministrite nõukogu esindama 55% liikmesriikidest ja 65% Euroopa Liidu rahvastikust.
** Vice-President of the European Commission and responsible, within the Council of ministers, for foreign and security policy.
** Euroopa Komisjoni asepresident vastutab ministrite nõukogus välispoliitika ja ühtse julgeolekupoliitika eest.
And in what areas?
Millistes valdkondades?
The Constitution clarifies the competences of the European Union,categorising and listing them.
Põhiseadus määratleb Euroopa liidu volitused, need klassifitseeritakse ja loetletakse.
It indicates the areas in which the European Union may act alone (exclusive competence), the areas in which the European Union may act along with the Member States (shared competence) and the areas in which the European Union may act only in an ancillarycapacity and without any possibility of harmonisation (supporting,coordinating or complementary action).
Määratletakse valdkonnad, kus Euroopa Liit võib toimidaüksi (ainupädevus), koos liikmesriikidega (jagatud pädevus)ja toimidavaid abistajana (toetus-, koordineerimis- või täiendavad meetmed).
Exclusive competence Customs Union Competition (in relation to the single market)Monetary policy with regard to the countries which have adopted the euro Conservation of marine biological resources Common commercial policy
Ainupädevus Tolliliit Konkurents (siseturu kontekstis)Euro kasutuselevõtnud riikide rahapoliitika Mere bioloogiliste resursside kaitse Ühine kaubanduspoliitika
Shared competence Certain aspects of social policy Economic, social and territorial cohesion Agriculture and fisheries Environmental protection Consumer protection Transport Trans-European networks Energy Area of freedom, security and justice Certain aspects of public health Certain aspects of research, technological development and space Certain aspects of development cooperationand humanitarian aid
Jagatud pädevus Siseturg Teatavad sotsiaalpoliitika valdkonnad Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus Põllumajandus ja kalandus Keskkonnakaitse Tarbijakaitse Transport Üleeuroopalised võrgud Energeetika Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Teatavad rahvatervise valdkonnad Teatavad teaduse, tehnoloogiaja kosmoseuuringute valdkonnad Teatavad arengukoostööja humanitaarabi valdkonnad
Supporting, coordinating or complementary action Protection of human health Industry Culture Tourism Education, youth, sport and vocational training Civil protection Administrative cooperation
Toetus-, koordineerimis- või täiendavad meetmed Tervishoid Tööstus Kultuur Turism Haridus, noorsooküsimused, sport ja kutseharidus Tsiviilkaitse Halduskoostöö
The Union also has competence to coordinate the economic and employmentpolicies of the Member States, and to define and implement a commonforeign and security policy, which includes a common defence policy.
Liidu pädevuses on ka liikmesriikide majandus- ja tööhõivepoliitika kooskõlastamine ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika määratlemine, mis hõlmabka ühist kaitsepoliitikat.
Can the Union do anything it wants?
Kas Euroopa Liit võib teha, mida tahab?
Principle of conferral of competences
Pädevuse andmise põhimõte
“The Union shall act within the limits of the competences conferred upon itby the Member States in the Constitution to attain the objectives it sets out.”
„Liit tegutseb seatud eesmärkide saavutamiseks ainult talle liikmesriikidepoolt põhiseadusega antud pädevuse piires.“
Principle of subsidiarity
Lähimuse põhimõte
“In areas which do not fall within its exclusive competence the Union shall act only if and insofar as the objectives of the intended action cannot besufficiently achieved by the Member States, either at central level or atregional and local level, but can rather, by reason of the scale or effects of the proposed action, be better achieved at Union level.”
„Valdkondades, mis ei kuulu liidu ainupädevusse, võtab liit lähimuse põhimõtte kohaselt meetmeid ainult niisuguses ulatuses ja siis, kui liikmesriigid eisuuda riigi, piirkonna või kohalikul tasandil täielikult saavutada kavandatavameetme eesmärke, kuid kavandatud meetme ulatuse või toime tõttu saabneid paremini saavutada liidu tasandil.“
“The content and form of Union action shall not exceed what is necessary toachieve the objectives of the Constitution.”
„Liidu poolt võetavad meetmed peavad jääma põhiseadusega seatud eesmärkide saavutamiseks vajalikesse raamidesse.“
Review by the Court of Justice
Euroopa kohtu kontroll
The three principles are subject to judicial review by the Court of Justice andmay be the subject of proceedings brought before the Court.
Kõik kolm põhimõtet alluvad Euroopa kohtu kontrollile ning võivad ollamenetluse objektiks.
Who does what, and in what areas, is not the only important question.
Kes mida ja millises valdkonnas teeb ei ole ainsad tähtsad küsimused.
It is just as important to know how the Union acts and what instruments ituses.
Samaoluline on teada, kuidas liit toimib ja milliseid vahendeid ta kasutab. Varem olikümneid eri liiki akte.
The Constitution limits the number of instruments that the Union mayuse to 6.
Põhiseadus piirab liidu õigusaktide arvu kuuega.
EUROPEAN LAW
EUROOPA SEADUS
3 LEGISLATIVE ACTS
3 SEADUSANDLIKUD AKTID
Commission proposal, adoption by Parliament and Council of Ministers
Komisjoni ettepanek, millevõtavad vastu parlament ja ministrite nõukogu
EUROPEAN FRAMEWORK LAW
EUROOPA RAAMSEADUS
EUROPEAN REGULATION
EUROOPA MÄÄRUS
3 NON LEGISLATIVE ACTS
3 MITTESEADUSANDLIKUD AKTID
Commission or Council of Ministers (delegated regulations or implementing acts)
Komisjon või ministrite nõukogu (delegeeritud määrused ja rakendusaktid)
EUROPEAN DECISION
EUROOPA OTSUS
3 POINTS OF VIEW
3 SEISUKOHAD
Commission, Council of Ministers, Central Bank, etc.
Komisjon, ministrite nõukogu, keskpank jne.
NEW!Henceforth, both the European Parliamentand the Council of Ministersare obliged to meet in publicwhen examining and adopting a legislativeproposal (transparency of proceedings).
UUS!Nüüd peavad lisaks Euroopa Parlamendileolema avalikudka ministritenõukogu istungid, kui arutlusel on seadusandliku akti vastuvõtmine(menetluse läbipaistvus).
The symbols of the European Union
Euroopa Liidu sümbolid
The Constitution establishes a number of symbols of the European Union.
Põhiseadusega kehtestatakse mitmed Euroopa Liidu sümbolid.