natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sixth indent An external evaluation maderecommenda-tions ontheriskassessment models used by the FVO whichhavebeenfollowedby the FVO.
Kuues taane Välishindamise tulemusel anti soovitusi Toiduja Veterinaarametiriskihindamismu-delite kohta, midata onjärginud.
However, quantitative models haveveryimportantlimitationsdueto thecomplexity oftheriskfactorsimpact-ingonimportsandcouldindeedleadto seriously misleadingsignals on priorities.
Nn kvantitatiivsed mudelid onsiiski väga piiratud importi mõjutavate ohutegurite keerukuse tõttu ning võivadtõepoolest prioriteetide suhtes kergesti eksiarvamusele viia.
Accordingly,themissionprioritisation processcontinuestorelyextensivelyon experience,judgementandconsultation ofrelevant stakeholders and especiallythe Member States’ control authorities.In addi-tion,quantitativefactorssuchasimport quantities andtypes of productsimported are dataintegratedintheanalyses made priorto mission planning.
Esma-tähtsateülesannetekindlaksmääramisel tuginetakseseegajätkuvaltasjaomaste sidusrühmade, eritiliikmesriikide kontrol-liasutustekogemustele, otsusteleja nõu-annetele.Lisaks on ennetegevusekavan-damisttehtud analüüsidesseintegreeritud sellisedkvantitatiivsednäitajadnagu andmedimpordikogustejaimporditud toodeteliikide kohta.
The scope ofthe recommendation goes beyondthesector audited.
Soovituste kohalda-misalaulatubkontrollitudsektoristkau-gemale.
Onlyoneriskassessment model has beenlooked at bythe Court.
Kontrollikoda on vaadanud ainult ühteriskihindamismudelit.
A process to formalise further selection of the BIPs to be visited has commenced.
Algatatudon kontrollitavate piiripunktide ametliku valimise protsess.
Thisreport will be presentedtothe Council and Parliament beforethe end of 2010, asrequested,and willfocus onthe effec-tivenessandconsistency ofthe measures in placetocontrolimports offood,feed, animals and plants.
Aruanneesitataksenõukogulejaparla-mendilesoovikohaseltenne2010.aasta lõppuningselleskeskendutaksetoidu, sööda,loomadejataimedeimpordikont-rollimiseks kehtestatud meetmetetõhusu-selejajärjepidevusele.
The results of the European Parliament study will bescrutinised, whererelevant, bytherelevant Commission departments.
Vajadusekorralkontrollivadkomisjoni talitusedpõhjalikultparlamendiuuringu tulemusi.
Seventh indent In additionto carrying outspecificfollow-upinspectionsinspecificsectors,the FVO introduced ‘generalfollow-up missions’ in 2005in ordertoreview progress onimple-mentation oftherecommendations made acrossallsectors.
Seitsmes taane Peale konkreetsetes sektorites konkreetsete järelkontrollide tegemise kehtest as Toiduja Veterinaaramet2005.aastal üldisejärelkontrolli,etvaadataläbisek-toritekaupa esitatudsoovitusterakenda-mise edenemine.
This process highlights issues where Member States havefailedto takecorrective measures.
Selles protsessistuuakse esile probleeme, mille puhulliikmesriigid ei võtnud parandusmeetmeid.
Thesecases are followed upcontinuously and, depending onthegravityofeachspecificcase,the needforspecificenforcementactionis routinelyassessed.
Neidjuhtu-meidjälgitaksejärjepidevalt ning sõltuvalt konkreetsejuhtumiraskusesthinnatakse korrapäraseltjõustamismeetmete vajadust.
Aninternalfollow-up procedurealreadyexistsinordertopro-ducefurtherimprovementsfollowing negative FVO findings and is usedinthesame way and withthesame degree ofseverity withregardtoimportcontrolissuesas Member States’ production controls.
Sisenejärelmeetmeterakendamise menet-lusonjubakasutuselevõetud,etteha pärast Toiduja Veterinaarameti negatiiv-seidjäreldusitäiendavaid parandusi, ning sedakasutatakseseosesimpordikontrolli küsimustega samal viisilja samaraskusast-mega kuiliikmesriikidetoodangu kontrolli puhul.
Special Report No 14/2010The Commission's management of the system of veterinary checks for meat imports following the 2004 hygiene legislation reforms
Eriaruanne nr 14/2010Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme
LEGISLATIVE FRAMEWORK KNOWN AS THE ‘HYGIENE PACKAGE’ WAS
ÕIGUSLIKRAAMISTIK, MIDA NIMETATAKSE „HÜGIEENIPAKETIKS”.
COMMISSION'S MANAGEMENT OF THE EU SYSTEM OF VETERINARY
VETERINAARKONTROLLISÜSTEEMI
CHECKS FOR MEAT AND MEAT PRODUCTS IMPORTS.
HALDAMIST.
IT CONCLUDED
SELLES
THAT THE IMPLEMENTATION OF THE ‘HYGIENE PACKAGE’ HAS YET TO
JÄRELDATI,
BE COMPLETED AND THAT THERE IS STILL ROOM FOR IMPROVEMENT
HÜGIEENIPAKETIRAKENDAMINEONVEELPOOLELINING
BORDERINSPECTION POSTS AND THE CONTROLS THEY ASSURE.
KONTROLLE TULEKS PARANDADA.
EU DEVELOPMENT ASSISTANCE FOR BASIC EDUCATION IN SUBSAHARAN AFRICA AND SOUTH ASIA
ELi ARENGUABI PÕHIHARIDUSELESAHARATAGUSES AAFRIKAS JA LÕUNAAASIAS
EU DEVELOPMENT ASSISTANCE FOR BASIC EDUCATIONIN SUBSAHARAN AFRICA AND SOUTH ASIA
ELi ARENGUABI PÕHIHARIDUSELE SAHARATAGUSES AAFRIKAS JA LÕUNAAASIAS
Cataloguing data can be found at the end of this publication Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2011
Kataloogimisandmed on väljaande lõpus.Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2011
GLOBAL DONOR COMMITMENTS
RAHASTAJATE VÕETUD KOHUSTUSED
EU POLICY COMMITMENTS
ELi ARENGUPOLIITIKAALASED KOHUSTUSED
HAVE THE EU’S INTERVENTIONS EFFECTIVELY CONTRIBUTED TO ACHIEVING THE INTENDED IMPROVEMENTS IN BASIC EDUCATION?
KAS ELi TEGEVUS ON AIDANUD MÕJUSALT KAASA KAVANDATUD ARENGULE PÕHIHARIDUSE VALLAS?
DOES THE COMMISSION MANAGE ITS INTERVENTIONS IN EDUCATION WELL?
KAS KOMISJON JUHIB OMA HARIDUSALASEID MEETMEID HÄSTI?
THE EU INTERVENTIONS ACHIEVED SOME OF THE EXPECTED IMPROVEMENTS IN BASIC EDUCATION IN SUBSAHARAN AFRICA AND SOUTH ASIA, BUT LESS THAN INTENDED
ELi TEGEVUSE ABIL SAAVUTATI SAHARATAGUSES AAFRIKAS JA LÕUNAAASIAS MÕNED EELDATAVAD TULEMUSED PÕHIHARIDUSE VALLAS, KUID SIISKI KAVANDATUST VÄHEM
THE COMMISSION’S MANAGEMENT DID NOT CONSISTENTLY ENSURE APPROPRIATE PROGRAMMING AND IMPLEMENTATION OF EU INTERVENTIONS
KOMISJONI JUHTKOND EI TAGANUD JÄRJEPIDEVALT ELi MEETMETE ASJAKOHAST KAVANDAMIST JA ELLUVIIMIST
ALLOCATIONS TO EDUCATION AND GENERAL BUDGET SUPPORT IN SOUTH ASIA AND SUBSAHARAN AFRICA LIST OF INTERVENTIONS AUDITED THE ATTRIBUTION ISSUE IN BUDGET SUPPORT PROGRAMMES AUDITED PROGRAMMES AND PROJECTS WITH SUMMARY RESULTS OVERVIEW OF SUMMARY RESULTS ACHIEVED PER COUNTRY AND PROGRAMME AUDITED/REVIEWED PROGRESS TOWARDS ENSURING PRIMARY EDUCATION IN THE COUNTRIES EXAMINED PROGRESS TOWARDS GENDER PARITY IN THE COUNTRIES EXAMINED
ERALDISED HARIDUSELE JA ÜLDINE EELARVETOETUS LÕUNAAASIAS JA SAHARATAGUSES AAFRIKAS STA AUDITEERITUD MEETMETE NIMEKIRI PÕHJUSLIKKUSE KÜSIMUS EELARVETOETUSPROGRAMMIDE PUHUL AUDITEERITUD PROGRAMMID JA PROJEKTID KOKKUVÕTVATE TULEMUSTEGA ÜLEVAADE SAAVUTATUD KOONDTULEMUSTEST AUDITEERITUD/LÄBIVAADATUD RIIKIDE JA PROGRAMMIDE KAUPA ALGHARIDUSE TAGAMISEL TEHTUD EDUSAMMUD KONTROLLITUD RIIKIDESEDUSAMMUD SOOLISE TASAKAALU SUUNAS KONTROLLITUD RIIKIDE KAUPA
Special Report No 12/2010 – EU development assistance for basic education in subSaharan Africa and south Asia
Eriaruanne nr 12/2010 – ELi arenguabi põhiharidusele Sahara-taguses Aafrikas ja Lõuna-Aasias
ACP: African, Caribbean and Pacific States party to the Lomé Convention
AKV: Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid (Lomé konventsioon)
ECSEL: European Community support to education in Liberia
ECSEL: Euroopa ühenduse toetus Libeeria haridussüsteemile
EFA: Education for All
EFA: Programm „Haridus kõigile”
ESP: education sector programme (Namibia)
EAF: Euroopa arengufond
EuropeAid: EuropeAid Cooperation Office (European Commission)
ELT: Euroopa Liidu Teataja
NER: net enrolment rate (see Glossary)
ESP: Haridussektori programm (Namiibia)
NGO: non-governmental organisation
EuropeAid: Koostöötalitus EuropeAid
PEFA: public expenditure and financial accountability
PASEC: Confemeni haridussüsteemide analüüsiprogramm
PFM: public financial management
PEFA: Riiklike kulutuste ja finantsaruandluse programm
SMART: specific, measurable, attainable, relevant, time-bound
SMART: Täpne, mõõdetav, saavutatav, asjakohane ja ajaliselt piiritletud (Specific, Measurable, Attainable, Relevant, Time-bound)
SPSP: sector policy support programme
SPSP: Valdkondliku poliitika toetusprogramm
TVET: technical and vocational education and training
VVO: Valitsusväline organisatsioon
Basic education:in Unesco’s International Standard Classification of Education, primary education together with the first three years of secondary education.
Algkooli viimase klassini koolispüsimise määr: Protsent esimesse klassi astunud õpilastest, kes eeldatavalt viimase klassini jõuavad.
Gross enrolment rate (GER): number of pupils enrolled in a given level of education, regardless of age, expressed as a percentage of the population in the relevant official age group.
Algkooli viimasesse klassi vastuvõetute kogumäär: Uute õpilaste arv algkooli viimases klassis (vanusest sõltumata), väljendatuna protsendina kogu vastavas vanuseklassis olevast elanikkonnast.
GER can be higher than 100 % as a result of grade repetition and enrolment of children younger and older than the normal age for the grade concerned (early or late entry).
See on kõige laialdasemalt kasutatav esinduslik näitaja hariduse omandamise määra mõõtmiseks.
Grossintake rate tolast grade of primary education: number of new entrants to thelast grade of primary, regardless of age, expressed as a percentage of the total population of the theoretical entrance age to the last grade of primary.
Jätkusuutlikkus: Arenguprojektidega seoses on tegemist kindluse määraga selle kohta, et projektid või nende tulemused kestavad nii kaua kui ette nähtud (st on selleks piisavalt hästitoimivad, isemajandavad ja /või rahastatud).
Impact indicators: they relate to the overall goal of the programme.
Mõjunäitajad: On seotud programmi üldise eesmärgiga ja mõõdavad muudatuste pikaajalisi ja koondtulemusi abisaajate tasandil (näiteks üldine kirjaoskuse määr, koolilõpetanute töötuse määr, haridustaseme ja sissetulekute suhe, vaesusmäär jne).
They measure longterm and aggregated results or changes at the level of beneficiaries (e.g. overall literacy rate, graduate unemployment, relation between education level and income, poverty rate, etc.).
Põhiharidus: Unesco rahvusvaheliste haridusstandarditeliigituse kohaselt hõlmab põhiharidus algharidust ja esimest kolme aastat keskastme haridusest.
Input indicators: they relate to resources. They measure the human, financial, physical and other (administrative and regulatory) resources provided for implementing the programme (e.g. budget devoted to education, cost per student, decree on school boards, etc.).
Sisendinäitajad: On seotud ressurssidega ja mõõdavad inim-, finants-, füüsilist ja muid (haldus- ja regulatiivseid) ressursse, mis on programmi elluviimiseks eraldatud (näiteks haridusele eraldatud eelarve, maksumus õpilase kohta, koolide juhtorganite moodustamise eeskiri jne).
Net enrolment rate(NER): pupil enrolment ofthe official age groupfor a givenlevel of education, expressed as a percentage of the population of that age group.
Soolise tasakaalu indeks: Teatud näitaja naiste ja meeste suhtarv: indeks 1 tähendab, et sugude vahel valitseb tasakaal, kui indeks on alla ühe, näitab see, et valitseb sooline ebavõrdsus naiste kahjuks.
Outcome indicators: they relate to the purpose of the programme.
Tulemus: Valdkondlike programmide puhul kasutatakse käesolevas aruandes sõna „tulemus” seoses komisjoni „sisend-väljund-tulemus-mõju” terminoloogiaga.
They measure the results or consequences of outputs at the level of beneficiaries (e.g. net or gross enrolment rate, school retention rate, completion rate, learner achievement, etc.).
Tulemus on seotud tagajärjega nagu algkooli astumine,jatulemusnäitajate abil mõõdetaksetulemusi abisaajatetasandil(näiteks õppurite netomäära).
Output indicators (also called process indicators): they relate to the direct results of activities. They measure theimmediate and concrete results of the different activities(processes)implemented and inputs used (e.g. number of schools built, number of teachers trained, learner/textbook ratio, etc.).
Tulemusnäitajad: On seotud programmi eesmärgiga ja mõõdavad väljundite tulemusi või tagajärgi abisaajate tasandil (näiteks õppurite neto- või kogumäär, koolispüsimise määr, hariduse omandamise määr, õpitulemused jne).
Result: for sector programmes, this report uses ‘result’ in relation to the Commission’s ‘input–output–outcome–impact’ terminology. A ‘result’ corresponds to an ‘outcome’ such as primary school enrolment, and outcome/results indicators measure the results at the level of the beneficiaries (e.g. NER).
Väljundinäitajad (ka protsessinäitajad): On seotud tegevuste otseste tulemustegaja mõõdavad eri elluviidud meetmete(protsesside)ja kasutatud sisendite koheseidja konkreetseid tulemusi(näiteks ehitatud koolide arv, koolitatud õpetajate arv, õpilaste/õpikute suhe jne).
Survival rate to last grade of primary education: percentage of the number of pupils enrolled in the first grade that is expected to reach the last grade.
Õppurite kogumäär: Teatud haridustasemel õppivate õpilaste arv, sõltumata vanusest ja väljendatuna protsendina asjaomasesse vanuseklassi ametlikult kuuluvate inimeste arvust.
The ideal value should be 100 %.
Õppurite kogumäär võib olla suurem kui 100 %, põhjuseks klassi kordamine ja konkreetse klassi tavavanusest nooremate või vanemate laste koolitulek (varane või hiline kooliminek).
Sustainability:inrelationto development projects,the degree of assurancethatthe project orits results will continue as long as required (i.e. will be sufficiently well established, self-sufficient and/or funded to do so).
Õppurite netomäär: Vastavasse vanuserühma kuuluvate ametlikult teatud haridustasemel õppijate arv, väljendatuna protsendina kogu vastava vanuseklassi elanikkonnast.
Improvingtheavailabilityandquality ofeducationisa majorfactorintheglo-balfightagainst poverty,reflectedinthe United Nations millenniumdevelopment goals(MDGs) and bythe Educationfor All movement(EFA). The European Consensus on Development presents the EU’s priori-tiesinthisfield as quality primary educa-tion,vocationaltrainingandaddressing inequalities.
Haridusekättesaadavusejakvaliteedi parandamineonolulinetegurglobaalses võitlusesvaesusega, miskajastubka ÜRO aastatuhande arengueesmärkidesjaliiku-mises „Hariduskõigile”.Euroopaarengu-konsensuse kohaselt on ELi peamised ees-märgidselles vallas kvaliteetne algharidus jakutseharidusningvõitlusebavõrdsuse vastu.
Thisauditassesses whether EU development assistance in sub-SaharanAfrica and South Asia has helped effectively toimprovetheaccessibilityandquality ofbasiceducationprovision.Foreight selectedcountriesitcomparesoutcomes withthetargets set outinfinancing agree-ments,andexaminesindetailhowthe Commissionprogrammedand monitored itsspending.
Auditi käigus hinnatakse, kas ELi arenguabi Sahara-taguses Aafrikasja Lõuna-Aasias on aidanud mõjusalt kaasa põhihariduse kät-tesaadavusejakvaliteediparandamisele. Kaheksa valitudriigitulemusi võrreldakse rahastamislepingutesseatudeesmärki-dega ning uuritakse põhjalikultseda, kui-daskomisjonomakulutusikavandasja kontrollis.
Generallytheindicators used bythe Commission haveanappropriatefocus onthe MDGs,althoughinsufficientattentionis paidtoindicatorsforeducationquality. However,thenationaleducationman-agementinformationsystemsthatthe Commissionrelies on do notconsistently providesufficient,reliableandtimely information.
Üldiseltonkomisjonikasutatudnäitajad asjakohaselt keskendunud ÜRO aastatuhande arengueesmärkidele, kuigi hariduse kvaliteedinäitajatelepööratakseebapii-savalttähelepanu.Siiskieiannariiklikud haridusalasedjuhtimisinfosüsteemid, mil-lelekomisjontoetub,alati piisavat,usal-dusväärsetja õigeaegsetteavet.
Overall,significantprogresshasbeen made,althoughonly45 %ofthetargets inthe auditedfinancing agreements were fullyachieved.Forthegoalofensuring primary educationfor all children(MDG 2) onlysome oftheintendedimprovements wereachievedandprogresshasingen-eral beentooslowtoensurethattargets for 2015 will be met.
Kooskõlastamineteisterahastajategaon oluliseltparanenud,kuigisellegakäivad kaasas kompromissid, mis mõnikord mõju-tasidkomisjoniendajuhtimistvõi prioriteete.
Asregards eliminating gender disparityin education(part of MDG 3)there was moresuccess, although the overallfigures mask significant persist-inginequalitiesin particularregional and social groups.Forthethird priority goal, improvingeducationquality,fewofthe intendedimprovements were achieved.
Delegatsioonidesse ei ole palgatud haridusalaasjatundjaidningteadmisiei oleasjakohaseltkogutud, misvähendab komisjonisuutlikkustharidusalasevald-kondlikudialoogijätkamisel.ELtoetas suutlikkuse arendamist, kuid enamikuljuh-tudest eitoiminudsee kavandatud moel.
Onthebasisoftheaboveobservations, the Court makes a set of recommendations withtheaim ofimprovingthe Commission’s management of EU development assistanceto education.
Ülaltoodudtähelepanekutealuselesitab kontrollikodasoovitused, milleeesmärk on parandada komisjonipoolset ELi haridusalase arenguabijuhtimist.
The choice of aid delivery methodis signifi-cant,sinceit determinesthe mechanisms for monitoringresults.
Abistamise meetodonvägaoluline,sest see määrabäratulemustekontrollimise mehhanismi.
Where sector budget support wastheaid delivery methodthis choice generally conformed withthe Com-missionguidelines.Insub-Saharan Africa theincreasing use of general budgetsup-port has muchreducedthe extentto which detailedtargetsandindicatorsaresetfor basic education, and sector dialogueisless intensive. The Commission did not fully considertheadvantagesofthe measures for mitigatingfiduciaryriskssuch asthose usedin pooledfunding.
Kui abi anti valdkondliku eelarvetoetusena, olisee valik üldiseltkoos-kõlaskomisjonisuunistega.Sahara-tagu-ses Aafrikas on üldise eelarvetoetuse üha sagedasem kasutamine oluliselt vähendanud üksikasjalikeeesmärkideja näitajate seadmist põhiharidusele ning valdkondlik dialoogonvähemintensiivne.Komisjon ei võtnudtäielikult arvesse usaldusriskide maandamiseks kasutatud meetmete(nagu näiteks need, mida kasutati ühisrahastamisel) eeliseid.
The European Union(EU) has recognised education as a major factorinthe globalfightagainst poverty1. Through the Edu-
Euroopa Liit peab haridust oluliseks teguriks ülemaailmses
Document 12929/00).
1 Komisjoni ja nõukogu ühisavaldus, 10. november 2000 (nõukogu dokument 12929/00).
2 EFA is a global movement led by Unesco, aiming to meet the tional donor community atlarge have committedthemselves tosupportdevelopingcountriestoachievea multitudeof objectives,including ensuring primary educationfor all children, eliminating gender inequalities and improving education quality.
võitlusesvaesusevastu1.Liikumise „Hariduskõigile”2ja ÜRO aastatuhandearengueesmärkide3abil on EL ja rahvusvaheli- sedrahastajad pühendanudendarengumaadetoetamisele, etaidata neid mitmeteeesmärkidesaavutamisel,sealhulgas algharidusetagamiselkõikidelelastele,soolise ebavõrdsuse kaotamisel ning hariduse kvaliteedi parandamisel.
Althoughconsiderableprogresshasbeen madesince2000 the Unesco Education for All(EFA)EFA global monitoringre-port 2010 estimatesthat 72 millionchildrenstill do not have accessto basic education(see Glossary). Followingasignifi-cantincreasein external aidfor basic educationfrom 1999 to 2004,the globaltrend hasreversed.
Vaatamatasellele, et pärast 2000. aastat ontehtud märgata-vaidedusamme,selgub 2010. aasta UNESCO programmi „Ha-riduskõigile” ülemaailmsestseirearuandest,et72 miljonil lapsel puudubjuurdepääs põhiharidusele(vt mõisted).
Global aid commitments for basiceducation were25 %lowerin2007compared with 2004. The EFA global monitoring report 2010 estimates that the global gap between aid commitments made by donors and the actual spendingis some 20 billion US dollars.It also estimates thatthe globalannualfunding gapforenabling developing countriestoreachthe EFA goalsis some 16 billion US dollars withsub-Saharan Africaaccountingforaroundtwothirds of theshortfall.
Pärast põhihariduseleantavavälisabi märkimisväärsetsuurenemist perioodil1999–2004onüldinesuundumus muutunud.Ül-disedpõhiharidusetoetamiseksvõetudabikohustusedolid 2007.aastal25 % madalamadkui2004.aastal.2010.aasta ülemaailmseseirearuande hinnangul ontegelikudkulutused rahastajate võetud abikohustustestligikaudu 20 miljardi USA dollari võrra väiksemad.
3 MDG 2,‘Achieve universal primary education’, has as a
3 Aastatuhande arengueesmärgi nr 2
Withthe Paris Declaration of 2005andthe Accra Agendafor Action of 2008, the EU and the global donor community in general has agreed to a set of principles for more effective aid (includingin particularfor the MDGs), byimproving harmonisation and alignment of aid delivery methods and procedures through enhanced cooperation and greater reliance on coun-trysystems.
2005. aasta Pariisi deklaratsioonija 2008. aasta Accra tegevuskavaga nõustusid EL ja rahvusvahelised rahastajad rea põhi-mõtetegaabi mõjusamaks muutmiseks(sealhulgaseelkõige aastatuhandearengueesmärkidetäitmiseks)abiosutamise meetoditeja menetluste parema ühtlustamisegaläbi parema koostööjasuurematoetumiseriigisüsteemidele.
target to ensure that, by 2015, children everywhere, boys and girls alike, will be able to complete a full course of primary schooling.
(võimaldada kõigile algharidus) abil püütakse tagada, et 2015. aastaks saavad lapsed, nii poisid kui tüdrukud, igal pool täieliku alghariduse.
MDG 3,‘Promote gender equality and empower women’, includes the target of eliminating gender disparity in primary and secondary education, preferably by 2005, and at all levels no later than 2015.
Aastatuhande arengueesmärgi nr 3 (edendada soolist võrdõiguslikkust ja suurendada naiste iseseisvust) abil püütakse kaotada sugudevaheline ebavõrdsus alg- ja keskhariduses eelistatavalt aastaks 2005 ning kõigil haridustasemetel hiljemalt aastaks 2015.
EU POLICY COMMITMENTS
ELi ARENGUPOLIITIKA ALASED KOHUSTUSED
A Commission communication of 20024 noted that the strategy to be pursued wouldinvolvesupportfor basiceducationas thefirst priority.
Komisjoni 2002. aastateatises4 märgiti, et kohaldatavasstra-teegias on esikohal põhiharidusetoetamine.
poverty reduction in developing countries.
vähendamisel arengumaades.
5 European Consensus on Development (OJ C 46,
5 Euroopa arengukonsensus (ELT C 46, 24.2.2006, lk 1).
6 Regulation (EC) No 1905/2006 of the European Parliament and
6 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr
of the Council of 18 December 2006 establishing a financing instrument for development cooperation (OJ L 378, 27.12.2006, p. 41).
2005. aasta arengupoliitikas5 asetati rõhk aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele kaasa aitamisele ning määratleti inimareng,sealhulgaska haridus, ühenakomisjoni üheksast peamisesttegevusvaldkonnast.
The EU’s development assistance to education is mainly funded bythe Development Cooperation Instrument6 (DCI) and the
ELi arenguabi haridusele rahastatakse peamiselt arengukoos- töö rahastamisvahendist6 ja Euroopa Arengufondist7
7 Commission Decision C(2007) 5223 concerning the indicative allocations for national indicative programmes under the multiannual financial framework for the period 2008–13 of the ACP–EC Partnership Agreement.
7 Komisjoni otsus K(2007) 5223 suunavate eraldiste kohta riiklikele näidisprogrammidele AKV-EÜ koostöölepingu mitmeaastasest ´nantsraamistikust aastateks 2008–2013.
A total of 13 201,7 million euro is allocated to the African, Caribbean and Pacific states.
Kokku eraldatakse Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikidele 13 201,7 miljonit eurot.
8 The Education for All Fast Track Initiative is a global
8 Kiiralgatus „Haridus kõigile” on ülemaailmne partnerlus
Theallocationsto directsupporttoeducation insouth Asiainthecurrent programming period(2007–13) totalled452,0 millioneuroor17,7 %ofthetotaldevelop-ment assistance programmed.In subSaharan Africathetotal of the allocations to directly support education was 344,6 mil-lionor2,8 % of total programming.
Eraldised hariduse otsetoetuseks Lõuna-Aasias moodustasidkäesolevalprogrammiperioodil (2007–2013)452 miljoniteurotehk17,7 %koguharidusele kavandatudarenguabist.Sahara-taguses Aafrikas oli haridust -se otsetoetustekseraldatudsumma 344,6 miljoniteurotehk 2,8 % kavandatud kogusummast.