natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A four-year build-up to 2008 brought in €11.89 million of investment in community and public art.
Neli aastat kestnud arendus kuni aastani 2008 tõi endaga kaasa 11,89 miljoni euro ulatuses investeeringuid kogukondlikku ja avalikku kunsti.
The Creative Communities Programme set themes for each year between 2004 and 2007 to build the city’s vision for what 2008 could achieve.
Loominguliste kogukondade programm määras iga aasta jaoks alates 2004. kuni 2007. aastani teema, et luua nägemus sellest, mida võiks 2008. aastaga saavutada.
During the year, 15 million people attended a cultural event; most of these were directly related to the Capital of Culture.
Selle aasta jooksul külastas kultuuriüritusi 15 miljonit inimest; enamik neist oli otseselt seotud Kultuuripealinna projektiga.
70% of people in Liverpool visited a museum or gallery.
70% Liverpooli elanikest külastas mõnda muuseumit või galeriid.
3.5 million visitors came to the city, spending €864 million while they were there and booking 1 million hotel beds.
Linna külastas 3,5 miljonit inimest, kulutades seal 864 miljonit eurot ning broneerides hotellides 1 miljon voodikohta.
Hotel occupancy hit record levels, as high as 81% in one month.
Hotellide täituvus tõusis rekordtasemele, olles ühes kuus kuni 81%.
Many of them visited the Tourist Information Centre, The 08 Place, which itself won an award for its brilliant service.
Paljud neist külastasid turismiinfo keskust, 08 Place'i, mis oma hea teeninduse eest ka auhinna võitis.
Visits to Tourist Information Centres generally were up 150%.
Turismiinfo keskuste külastatavus oli üldiselt kuni 150%.
The Welcome Programme took on over 5 000 local people to work with the tourism sector and improve customer service.
Tervitusprogrammi raames võeti turismisektorisse tööle üle 5000 kohaliku inimese ning parandati klienditeenindust.
12 000 articles were written about Liverpool worldwide, boosting its profile and making it more attractive to visitors.
Liverpoolist kirjutati üle maailma 12 000 artiklit, tõstes linna mainet ning muutes selle külastajatele atraktiivsemaks.
The Volunteer Programme inspired 1 000 people to help staff events and spread the word about what you could see, do and create.
Vabatahtlike programm inspireeris 1000 inimest üritusi korraldama ning levitama teavet selle kohta, kus mida võimalik näha on, mida võimalik teha või luua.
Taxi drivers boned up on Klimt at the Tate and some even went on to take modern art courses.
Taksojuhid õppisid hoolega Tate’is Klimti ning mõned võtsid isegi moodsa kunsti kursusi.
People challenged themselves to see new types of art across the range of media.
Inimesed esitasid endale väljakutse uute kunstiliikide nägemiseks kõikide teabevahendite ulatuses.
All parts of the community were caught up in the atmosphere and took part.
Kõik kogukonna osapooled olid sellesse atmosfääri kaasatud ning võtsid üritusest osa.
Commissioned works and events were used to engage with the locals, even daring to start dialogues on tricky subjects like crime and social exclusion.
Kohalike kaasamiseks kasutati tellimustöid ja üritusi ning dialoogi peeti isegi raskeimate teemade üle, nagu näiteks kuritegevus ja sotsiaalne tõrjutus.
EMPLOY THE WHOLE PERSON ART AS PATH TO A CREATIVE WORKSPACE do something that feels alien or seeing something from another do something that feels alien or seeing something from another angle.
VÕTA TÖÖLE KOGU INIMENE KUNST KUI TEE LOOMINGULISE TÖÖKOHANI lähenedes.
So that angle. So that is an is an important tool for me as a manager.
„Me saame neile meelde tuletada, kui üllatavalt meeldiv võib olla proovida midagi esmapilgul võõrast või vaadata asju teise nurga alt.
My important tool for me as a manager.
See on minule kui juhile oluline vahend.
My co-workers are more open, more receptive.” co-workers are more open, more receptive.”
Minu töökaaslased on rohkem avatud, rohkem vastuvõtvamad.”
Panorama visits Sweden where one project is building creative alliances between artists and the workplace.
Panorama külastas Rootsit, kus üks projekt rajab loomingulist liitu kunstniku ja töökoha vahel.
TILLT places artists in organisations to help employees develop creative solutions to today’s challenges.
TILLT asetab kunstniku organisatsiooni, et aidata töötajatel arendada loomingulisi lahendusi tänapäeva väljakutsetele.
“You cannot imagine what a joy it is to be managing interviewed.
Neid muudatusi on täheldanud kõik küsitletud juhid.
“You cannot imagine what a joy it is to be managing people who are motivated and not afraid to show initiative,” people who are motivated and not afraid to show initiative,” says Berit Hallersbo, head of human says Berit Hallersbo, head of human resources at resources at the Vara the Vara
„Te ei kujuta ette, kui meeldiv on juhtida inimesi, kes on motiveeritud
As you walk down the corridors of a hospital just outside Göteborg, Sweden, all seems as you would expect.
Kui te jalutate Rootsi linna Göteborgi lähistel asuva haigla koridorides, siis paistab kõik selline, nagu olete oodanud.
The floors reflect the strip lighting overhead, people in white coats walk past in a preoccupied manner.
Põrandad peegeldavad laealust ribavalgustust, inimesed valgetes kitlites mööduvad teist mõttessevajunult.
But had you been in these same corridors a few months ago, you would have joined the patients and staff as they looked on, entranced by dancer/choreographer Mattias Olaison’s performances around the wards.
Kui te oleksite olnud nendes koridorides paar kuud tagasi, siis oleksite te ühinenud patsientide ja töötajatega, kes jäid vaatama tantsija ja koreograafi Mattias Olaisoni etendusi palatites.
About AIRIS AIRIS – a year long programme run by TILLT, in which the artist spends the first two months doing research, working alongside employees, observing the workspace, asking questions and, later, devising tasks designed to achieve the organisation's objectives.
Programmist AIRISAIRIS – TILLTi juhitud aastapikkune programm, mille raames veedavad kunstnikud esimesed kaks kuud personaliga koos töötades ja uuringut läbi viies, jälgides töökohta, esitades küsimusi, ning hiljem mõtlevad organisatsiooni eesmärkide saavutamiseks välja ülesandeid.
Artist and organisation are paired by Roger Sarjanen, project manager at TILLT, who sees himself as an early warning system available at any time, to both artist and client, should they feel alarm bells ringing.
Kunstnikud määrab organisatsioonidesse TILLTi projektijuht Roger Sarjanen, kes näeb eneses alati kättesaadavat varajast hoiatussüsteemi nii kunstnikele kui ka klientidele, kui nad peaksid tundma, et midagi on valesti.
“By seeing ourselves through his eyes we got to see some things that validated us and some things we had lost sight of,” said Marianne Olsson, Project Director at Angereds Närsjukhus hospital.
„Nähes ennast läbi tema silmade, nägime me midagi, mis tunnustas meid, ning asju, mille me olime unustanud,” ütles Marianne Olsson, projektijuht Angereds Närsjukhusi haiglas.
“He caught what we were about and made us see it more clearly”.
„Ta tabas seda, kes me oleme ning pani meid asju selgemalt nägema.”
This project, the result of two months’ research by the artist around the hospital, is an example of TILLT in action.
See projekt, mis on kunstniku poolt haiglas läbi viidud kahekuulise uurimistöö tulemus, on näide TILLTi tegevusest.
As time passes, he and the artist both take steps back, ensuring that the concepts and motivation come from the employees.
Aja möödudes astub nii tema kui kunstnik protsessist välja, et arusaam ja motivatsioon tuleksid ikkagi töötajate poolt.
So when TILLT walks away at the end of the year, following a final meeting with the organisation to wind the programme up, they leave lasting change behind them.
Aasta lõpus TILLT lahkub, millele järgneb projekti lõpetav viimane kohtumine, jättes endast maha püsivad muutused.
TILLT, a Swedish company based in Göteborg, runs a variety of programmes which place artists in people’s workspace.
TILLT, Göteborgis asuv Rootsi ettevõte, on käivitanud mitmeid programme, mis asetavad kunstniku inimeste töökohta.
The programmes, long-, medium- or shortterm, all have one thing in common; they harness a way of thinking specific to a given artist and unleash that in a workplace, providing a catalyst for change.
Kõigil pika-, keskmise- ja lühemaperioodilised programmidel on midagi ühist: need rakendavad spetsiifilise mõtlemise viisi antud kunstnikule ning vallandavad selle töökohas ja see peaks muutustele kaasa aitama.
Artist, employer’s needs, goals, problems, length of programme – all elements are matched assiduously, leading to an experience which is as unique as the people involved in it.
Kunstnik, töötajate vajadused, eesmärgid, probleemid, programmi pikkus – kõik elemendid on hoolikalt kooskõlla viidud ning selle tulemus on sama unikaalne kui kõnealused inimesed.
Commune public authority.
Ning muutus toimub.
Half their 1 300 strong staff have been involved in a TILLT project, and they intend to run 21 more.
Muutuseks on ühtne arusaamine, suhtlemine ja lähenemine tundmatusele.
“We want to stimulate ways that will contribute to how our staff develop that will contribute to how our staff develop their working methods,” adds Hallersbo, clear that their working methods,” adds Hallersbo, clear that by bringing in the TILLT artists she has done just that.
Muutub ka tootlikkuse tase – Göteborgi juhtimisinnovatsiooni- ja tehnoloogiainstituudi (IMIT) läbiviidud uuringud näitavad, et tootlikkus kasvab ning haiguspuhkuste arv väheneb.
by bringing in the TILLT artists she has done just that.
ja ei karda näidata üles initsiatiivi,” ütles Berit Hallersbo, inimressursside juht Vara kommuunis.
Change in mutual recognition, communication and approach to the unknown.
Pool nende 1300-liikmelisest tugevast töötajaskonnast on kaasatud TILLTi projekti ning kavas on läbi viia veel 21.
Change also to levels of productivity – research carried out by the Institute of Management Innovation and Technology (IMIT) in Göteborg shows it goes up, while levels of sick leave go down.
„Me tahame stimuleerida mooduseid, mis aitaksid meie töötajatel oma töömeetodeid arendada,” lisas Hallersbo, ning on selge, et TILLTi kunstnikke kaasates on see ka õnnestunud.
How did it all start?
Kuidas see kõik algas?
Early 20 century Swedish society embraced the notion that century Swedish society embraced the notion that art and the need for culture were fundamental to the lives of art and the need for culture were fundamental to the lives of its citizens.
20. sajandi alguse Rootsi ühiskonnas tekkis arusaam, et kunst ning kultuurivajadus on kodanike jaoks fundamentaalse tähendusega.
From a desire to recognise everybody’s right to explore art and culture came the notion of integrating art into explore art and culture came the notion of integrating art into daily working life.
Soovist tunnustada kõikide õigusi kunsti ja kultuuri avastamiseks, tekkis kavatsus integreerida kunst igapäevase tööeluga.
By 1970 the impulse had taken the form of a daily working life. By 1970 the impulse had taken the form of a national chain of organisations selling theatre, exhibition and national chain of organisations selling theatre, exhibition and opera house tickets to private and public sector employees, at opera house tickets to private and public sector employees, at a discount.
1970-ndatel saadi selleks impulss, kui teatri-, näituse-, ja ooperisaali piletite müügiga tegelev organisatsioonide kett
Back at the hospital, Olsson is in no doubt, “There is far less resistance to uncertainty than before,” she says of her staff.
Tagasi haiglasse. Olssonil ei ole mingit kahtlust: „Siin on palju vähem ebamääraseid takistusi kui varem,” ütles ta oma töötajate kohta.
Uneasy and guarded when Mattias first arrived, they didn’t know what to expect and many found that perturbing.
Enne Mattiase saabumist olid nad rahutud ja valvsad, ei teadnud, mida oodata ning paljud olid sellest erutatud.
“We are in the middle of constructing the hospital, so the unspoken question was: ‘Why are you doing this to us?’”
„Meil on hetkel käsil haigla ehitamine ja paljudel mõlkus meeles küsimus: Miks te meiega seda teete?” naeris Olsson.
Olsson laughs. But when it was done, people were very positive – something managers are now able to use when approaching new ideas.
Kuid kui see oli tehtud, olid inimesed väga positiivselt meelestatud – miski, mida juhatus saab nüüd kasutada uutele ideedele
“All you you need need are are artists artists of of professional professional quality, quality, public public authorities and a private sector, and authorities and a private sector, and you can follow this model anywhere”, you can follow this model anywhere”, she adds.
„Kõik, mida te vajate, on professionaalsel tasemel kunstnikud, võimuorganid ja erasektor ning seda mudelit on võimalik kasutada kõikjal,” lisas ta.
You do also need the person with the vision and the will to bring them all together.
Samuti vajate te inimest, kellel on visioon ja tahtmine need kõik kokku tuua.
When Pia Areblad became involved at the Göteborg branch, it was 2001: the internet was established and the world felt closer – ticket selling didn’t feel like the solution.
Pia Areblad asus asjaga tegelema Göteborgi harukontoris aastal 2001: meil oli olemas Internet ja maailm oli justkui kättesaadavam – piletimüük ei tundunud enam parima lahendusena.
“We had a remit from the culture and art sector, the Business and Cultural Affairs Committee and the Regional Affairs Committee – both at the regional level – to examine ways in which art and culture can develop working life and vice versa” explains Areblad, CEO of TILLT.
„Meile eraldati raha kultuuri ja kunsti sektorist, Ettevõtluse ja kultuuriasjade komitee ja Regionaalasjade komitee poolt – mõlemad regionaalsel tasandil –, et uurida mooduseid, mil viisil saavad kunst ja kultuur arendada tööelu ning vastupidi,” selgitas TILLTi tegevdirektor Areblad.
Although they were commissioned to work throughout the region, there was no extra money to cover the 48 communes, besides Göteborg.
Kuigi nad pidid tegutsema kogu regiooni ulatuses, ei eraldatud peale Göteborgi ülejäänud 48 kommuuni jaoks täiendavat summat.
“That was a challenge and I like challenges because you have to think in a different kind of way and you have to shift your mind.”
„See oli väljakutse ja mulle meeldivad väljakutsed, sest siis peab mõtlema teistmoodi ning muutma oma arusaamu.”
Bertil Törsäter is the CEO for Regional Development, West Götaland.
Bertil Törsäter on West Götalandi regionaalarengu osakonna peadirektor.
He is certain that organisations exploring new ways of thinking now will be in a stronger position to exploit the opportunities that will arise with the eventual economic upturn.
Ta on kindel, et organisatsioonid, kes arendavad praegu uutmoodi mõtlemist, oskavad tulevasest majanduskasvust tekkivaid võimalusi paremini ära kasutada.
“A creative mind is open to change, and change is what we are living,” he says.
„Loov mõtlemine avab võimalused muutusteks ning muutustes me praegu elame,” ütles ta.
Proportionally, West Götaland is one of the world’s highest investors in research and development, to which Törsäter believes creativity is intrinsically linked.
West Götaland on proportsionaalselt üks suurimaid investeerijaid teadusesse ja arendamisse, millega loovus on Törsäteri arvates oma olemuselt seotud.
The shift worked – she started with only one other colleague offering cut price tickets to events and relied totally on grant funding.
Muutus toimis – me käivitasime vaid ühe piletisoodustust pakkuva kolleegiga kahekesi sündmustiku ning tuginesime vaid toetusrahadele.
Now TILLT – even the name is new – is 10 people strong and 65% of their income is self-funding.
Tänaseks on TILLT – isegi nimi on uus – kasvanud 10 töötajaga organisatsiooniks, mis finantseerib ennast 65% ulatuses ise.
They have just been awarded two EU grants and have the Confederation of Swedish Enterprises, the Trade Unions and the cultural sector on their board.
Neile on just määratud kaks ELi toetusraha ning neil on Rootsi ettevõtete konföderatsiooni, ametiühingute ja kultuurisektori tugi.
AstraZeneca, a multinational pharmaceutical company employing 60 000 people globally, has 2 000 employees – mostly researchers – working at their Göteborg site.
AstraZeneca, rahvusvaheline ravimifirma, kus töötab üle maailma 60 000 inimest, annab nende Göteborgi esinduses tööd 2000 inimesele, enamik neist on teadlased. Töödejuhataja Peter Nyström on kindel, et Törsäter ei eksi.
“Culture, health, innovation and competitivity, there’s something there.”
„Kultuur, tervis, innovatsioon ja konkurentsivõime – selles on midagi.”
There is a growing realisation at the company that it is the interface between chaos and order which, as Nyström puts it, creates the magic.
Ettevõttes kasvab arusaam, et üleminek korra ja kaose vahel, nagu Nyström seda nimetab, teeb imesid.
Areblad started by bringing together the cultural organisations in the target area, asking them how professional cultural activities could reach out to working life in their commune.
Areblad alustas sihtpiirkonna kultuuriorganisatsioonide kokkutoomisega ning uuris neilt, kuidas võiks professionaalne kultuuriline tegevus nende kommuunis tööeluni jõuda.
She then invited them to become member organisations of TILLT.
Seejärel kutsus ta need organisatsioonid TILLTi liikmeteks.
The next step was to find clients – first stop: local authorities and getting the director of the commune on board.
Järgmiseks sammuks oli klientide leidmine – esimeseks väljakutseks kohalik omavalitsus ning kommuuni direktori nõussesaamine.
“The decision to work with art and culture as a way of developing working life within a commune needs to come from the director,” explains Areblad.
„Otsus kommuuni tööelu arendamiseks kunsti ja kultuuri abil peab tulema direktorilt,” seletas Areblad.
Like all businesses, AstraZeneca’s success as a company depends on its ability to think up new ideas; something Nyström believes is triggered by blending different perspectives.
Nagu kõigil ettevõtetel, sõltub AstraZeneca edu ettevõttena võimest uute ideedega välja tulla. See on midagi, mis saavutatakse Nyströmi arvates erinevate perspektiivide sidumisega.
The creative perspective they were seeking was generated by participation in two AIRIS programmes.
Nende poolt otsitud loominguline perspektiiv loodi kahes AIRISe programmis osaledes.
Mikael Werner, a manager at the site explains, “It takes courage to involve your company in a TILLT project because there is no knowing what you will end up with.”
Töödejuhataja Mikael Werner seletab: „Oma ettevõtte TILLTi projekti kaasamiseks on vaja julgust, sest pole teada, millega see lõpeb.”
What they did end up with was an organisation more prepared for change, “We see changes every month and there is no doubt that, post-project, people were more open to that, less stressed by it.”
Nemad lõpetasid sellega, et organisatsioon oli muutusteks paremini valmis. „Me näeme muutusi iga kuu ning pole mingit kahtlust, et pärast projektis osalemist on inimesed muutustele rohkem avatud ja need on vähem kurnavad.”
Once she had the agreement of the head of the commune, she then approached the civil servants responsible for business development and human resources inside the commune – public authorities are big employers in Sweden, the city of Göteborg alone employs 50 000.
Kui ta oli kommuuni juhi nõusse saanud, lähenes ta ametnikele, kes tegelevad kommuunis ettevõtluse arendamise ja inimressurssidega – kohalikud võimuorganid on Rootsis suured tööandjad, ainuüksi Göteborgi linnas töötab 50 000 inimest.
A creative plan was then drafted explaining how the local authority would work with art within its organisation.
Visandati loominguline plaan, mis selgitas, kuidas võimuorganid töötavad, kui nende organisatsioon on täidetud kultuuriga.
Keeping people stimulated is the main challenge identified by Nyström, “The stuff we do is not far off Nobel Prize level – and it is difficult to exceed your own expectations when you are operating at 80% of your capacity.
Nyströmi sõnul on suurimaks väljakutseks inimeste innustamine. „Meie töötajad ei ole kaugel Nobeli preemia tasemest ning raske on enda ootusi ületada, kui töötatakse vaid 80% võimsusel.
You need to be at 120%.
Sa pead endast andma 120%.
Ways of thinking we can use as a result of the AIRIS project have helped us in that respect.”
Peab olema õige suhtumine ning AIRISe projekt on meid selles suhtes aidanud.”
That having been established, it was a logical step for the business development department to think about involving the private sector by approaching businesses located in the commune.
Törsäter väidab, et kunsti ja kultuuri toetusel regionaalsel tasandil on veel üks hea omadus: see teeb piirkonna välisfirmade jaoks atraktiivsemaks.
Törsäter maintains that support for art and culture at regional level has another key benefit, it makes the region attractive to foreign companies, “We really have to create a place in which people want to work,” he says.
Kui see oli saavutatud, siis oli järgmiseks loogiliseks sammuks ettevõtluse arendamise osakonnal mõelda sellele, kuidas kaasata erasektor ning läheneda kommuunis asuvatele ettevõtetele. „Kui nad mõistavad, kuidas kunstnikuvõimed võivad tõepoolest nende valdkonda arendada, siis nad teatavad seda,” ütles Areblad.
You have to be very specific issue, this is a company project.
MOTIIV neile selgeks tegema, miks nad peaksid siia tulema,” selgitas Törsäter.
Organising the project and management group, not too big.” Organising the project and management group, not too big.”
Lahenduseks on uute süsteemide ja tegevusväljade loomine, mis soodustaks koostööd ettevõtluse ja loomingulise sektori vahel.
“TILLT is one example of a new way to merge two strengths and get something stronger because of the synergy.” getting other managers on board is just part of the challenge.
„TILLT on üks näide sellest, kuidas liita kaks jõudu ning saada selle sünergia tõttu midagi veel tugevamat.”
getting other managers on board is just part of the challenge.
AIRISe projekti juhtimine vajab eriti palju pühendumist, selgitab Degerman, „on oluline, et seda ei nähtaks kui inimressursside teemat, see on kogu ettevõtte projekt.
getting other managers on board is just part of the challenge.
Te peate olema väga täpne selles, mida te soovite saavutada ning moodustama projektijuhtimise meeskonna, kuid mitte liiga suurt.”
There are the employees to encourage.
Projekti korraldamine ning teiste juhtide kaasamine on vaid osa väljakutsest.
There was a lot of initial anxiety.
Innustama peab ka töötajaid.
There was a lot of initial anxiety.
Alguses oli väga palju ärevust.
They were asked to produce was so fantastic,” says Degerman.
Töötajad ei tahtnud sellega üldse tegeleda.
They were asked to produce was so fantastic,” says Degerman.
„Kui aga asi käima läks, siis olid nad 200% kaasatud ning see oli fantastiline,” ütles Degerman.
They were asked to produce some art work and an exhibition was held.
Neil paluti teha mõned joonistused ning nendest korraldati näitus.
“Pieces kept coming in even after the event had ended.
„Teoseid laekus isegi pärast sündmuse lõppu.
people just didn’t want to stop,” Ålander recalled.
Kui nad olid asjaga algust teinud, ei tahtnud nad enam lõpetada,” meenutas Ålander.
Who picks up the bill?Cultural organisations pay a small fee to become members and get promoted.
Kes maksab?Kultuuriorganisatsioonid maksavad liikmekssaamise ja reklaami eest väikest tasu.
Public authorities contribute, as does the private sector, to take part in a TILLT–run programme, be that a year-long AIRIS project, a tailor-made ‘Creative Kick’ or having members of their staff trained and supported by TILLT to perform the role of ‘Cultural Ambassador’ in the organisation.
Kohalikud võimuorganid ja erasektor peavad TILLTi programmides osalemise eest tasuma, olgu see siis aastapikkune AIRISe projekt, tellitud „loominguline tõuge” või oma töötajate koolitamine TILLTi toetusel oma organisatsiooni „kultuurisaadikuks”.
“This way we don’t have to go to the politicians and ask for vast amounts of money.
„Nii ei pea me suure summa raha saamiseks pöörduma poliitikute poole.
The cost is spread out: everyone contributes, everyone benefits,” explains Areblad.
Kulud on jaotatud: kõik maksavad, kõik saavad kasu,” selgitab Areblad.