natgillin/translations-raw huggingface dataset:
S tier organisations, most of the beneficiariesof their activities are individuals,households or families, whether asconsumers or as individual entrepreneurs orproducers.Many of these organisationsonly accept individuals for membership.Onoccasion they may also allow legal personsof any type to become members, but inevery case the SE's concerns centre onhuman beings, who are its reason for beingand the goal of its activities.
sotsiaalettevõtteid ja teisi mittetulunduslikke organisatsioone, kes vastavad MTOmittetulunduskriteeriumile ja kõigile sotsiaalmajandusorganisatsioonide kriteeriumidele, mis on kehtestatud käesolevasaruandes. Kuid ühistud ja vastastikusedühingud, mis moodustavad sotsiaalmajanduse olulise tuumiku, on MTO lähenemisviisi puhul kolmandast sektorist väljaarvatud, sest enamik neist jaotab osa ülejäägist liikmete vahel.
State and reciprocity. e latter refers to anon-monetary exchange in the sphere ofprimary sociability, identified above all withmembership of associations. e solidarityeconomy approach is an attempt to hook upthe three poles of the system, so the specificexperiences organised within it formhybrids between the market, non-marketand nonmonetary economies and theirresources are also plural in origin: market(sales of goods and services), non-market(government subsidies and donations) andnon-monetary (volunteers).
Kuid kolme kriteeriumi puhul, mis on kolmanda sektori määratlemiseks vajalikud,esinevad MTO ja sotsiaalmajandusliku lähenemise vahel selged erinevused: a) Mittetulunduslikkuse kriteerium
In the NPO approach, all the organisationsthat in any way distribute profitsto thepersons or organisations that founded themor that control or fund them are excludedfrom the TS.
Solidaarmajanduse mõiste tuginebkolmele poolusele: turg, riik ja vastastikkus.Viimane tähendab mitterahalist vahetustesmaste kontaktide valdkonnas, mis tähendab eelkõige liitudesse kuulumist.
In other words, TSorganisations must apply the nondistribution constraint strictly.As well asnot distributing profits, the NPO approachdemands that TS organisations be not-for-profit, in other words, they may not becreated primarily to generate profits orobtain financial returns.
Solidaarmajanduslikus lähenemisviisis püütaksesüsteemi kolm poolust omavahel ühendada,nii et konkreetsed kogemused moodustavad turu-, turuvälise ja mitterahalise majanduse kombinatsiooni. Samuti onmitmekesise päritoluga nende ressursid:turul põhinevad (kaupade ja teenustemüük), turuvälised (riigitoetused ja annetused) ning mitterahalised (vabatahtliktöö).
the TS do not include such a characteristicelement of the SE concept as democraticorganisation.
Teisisõnu peavad kolmanda sektoriorganisatsioonid kohaldama rangelt kasumimittejaotamise põhimõtet.
Consequently, in the NPOapproach the TS includes many, and veryimportant, nonprofit organisations that donot meet the democracy criterion and areconsequently excluded from the TS by theSE approach.Indeed, many non-profitinstitutions in the non-financialcorporations and financial corporationssectors that sell their services at marketprices do not meet the democraticorganisation principle.ese non-profitorganisations which are considered part ofthe TS by the NPO approach and not bythe SE approach include certain hospitals,universities, schools, cultural and art bodiesand other institutions which do not meetthe democracy criterion and sell theirservices on the market, while meeting all therequirements set by the NPO approach.
Lisaks kasumimittejaotamisele nõuab MTO lähenemine,et kolmanda sektori organisatsioonid oleksid mittetulundusorganisatsioonid, st et nadei oleks loodud eelkõige kasumi tootmisevõi rahalise tulu saamise eesmärgil.
e solidarity economy approach presentsimportant elements of convergence with theSE approach, so much so that theexpression Social and Solidarity Economyisalso employed.Also, from the practicalpoint of view, all the organisations that areconsidered part of the solidarity economyare also unquestionably part of the SE.
Lõpetuseks seisneb kolmas erinevus kolmanda sektori organisatsioonide osutatavate teenuste sihtrühmas, sest selle ulatus japrioriteedid on MTO ja sotsiaalmajandusliku lähenemisviisi puhul erinevad. Sotsiaalmajandusliku lähenemisviisi puhul onkõigi organisatsioonide peamine eesmärkinimeste või teiste sotsiaalmajandusorganisatsioonide teenindamine.
e NPO approach, on the other hand, hasno criterion that considers service to peoplea priority objective.Non-profitorganisations can be set up both to provideservices to persons and to provide them tocorporations that control or fund theseorganisations. ere may even be first-tiernon-profit organisations composedexclusively of capital-based companies,whether financial or non-financial.As aresult, the field analysed by the NPOapproach is very heterogeneously defined.
Esimese astmeorganisatsioonide puhul on enamik nendetegevusest kasu saajaid üksikisikud, leibkonnad või perekonnad, seda kas tarbijatena või üksikettevõtjate või -tootjatena.Paljud neist organisatsioonidest võtavadliikmeteks vastu vaid füüsilisi isikuid. Mõnikord võivad nad lubada liikmeks astudaka mis tahes liiki juriidilisel isikul, kuid igaljuhul keskendutakse sotsiaalmajandusesinimestele, kelle pärast sotsiaalmajandusüldse eksisteeribki ja kes on tema tegevuseeesmärk .
Because of their importance, the mainresemblances and differences between theSE approach and the NPO approach areexamined here below.
Samuti on praktilisestküljest vaadates kõik solidaarmajanduseosaks peetavad organisatsioonid ka kahtlemata osa sotsiaalmajandusest.
In the SE approach any nonprofit entitiesthat do not operate democratically aregenerally excludedfrom the TS,although itis accepted that voluntary non-profitorganisations which provide non-marketservices to persons or families free of chargeor at prices which are not economicallysignificant can be included in the SE.esenon-profit institutions justify their socialutilityby providing merit goods or servicesfree to individuals or families.
MTOlähenemisviisi nõuded, mis peavad olematäidetud, et organisatsiooni peetaks kuuluvaks kolmandasse sektorisse, ei sisalda sellistsotsiaalmajandusele iseloomulikku elementinagu demokraatlik korraldus.
Resemblances and differencesbetween the Social Economy conceptand the Non-Profit Organizationapproach c) The criterion of serving people
Seega sisaldab kolmas sektor MTO lähenemisviisipuhul paljusid ja väga olulisi mittetulundusorganisatsioone, mis ei vasta demokraatiakriteeriumile ning mis on seepärastsotsiaalmajandusliku lähenemisviisi puhulkolmandast sektorist välja arvatud.
In conclusion, the above resemblances anddifferences between the NPO and SEapproaches, together with the existence ofa shared space composed of organisationsincluded by both, make it possible toappreciate important conceptual andmethodological divergences which do notallow the TS to be configured by simplyadding together the groups of organisationsconsidered by the two approaches.
Tõepoolest, paljud finants- või mittefinantsettevõtete sektori mittetulundusasutused, kesmüüvad oma teenuseid turuhindadega, eivasta demokraatliku korralduse põhimõtetele.
In the SE approach, the nonprofit criterionin this sense is not an essential requirementfor TS organisations.Naturally, the SEapproach considers that many organisationswhich apply the nonprofit criterion strictlybelong in the TS:a broad sector ofassociations, foundations, social enterprisesand other nonprofit organisations servingpersons and families that meet the NPOnon-profit criterion and all the SEorganisation criteria established in thisreport.However, whereas cooperatives andmutual societies form a decisive nucleus ofthe SE, they are excluded from the TS by the NPO approach because most of themdistribute part of their surpluses among theirmembers.
Nimetatud mittetulundusorganisatsioonide hulka, keda peetakse kolmandasektori osaks MTO lähenemisviisi puhul,aga sotsiaalmajandusliku lähenemisviisipuhul mitte, kuuluvad teatud haiglad, ülikoolid, koolid, kultuuri- ja kunstiasutusedning muud asutused, kes ei vasta demokraatiakriteeriumile ja kes müüvad oma teenuseid turul, vastates samas kõigile MTOlähenemisviisi puhul kehtestatud nõuetele.
Finally,a third difference lies in the intendedrecipients of the services provided by the TS organisations, as their scope andpriorities differ between the NPO and theSE approaches.In the SE approach, themain aim of all the organisations is to servepeople or other SE organisations.In first
Loomulikultpeetakse sotsiaalmajandusliku lähenemisepuhul kolmandasse sektorisse kuuluvakspaljusid organisatsioone, kes mittetulunduskriteeriumi rangelt kohaldavad: siiakuulub suur hulk üksikisikuid ja perekonditeenindavaid erinevaid liitusid, sihtasutusi,
Concerning the differences between the twoapproaches as regards the functions that the TS can perform in developed economies, sofar as the NPO approach is concerned the TS lies between the State and the marketandthe mission of its most characteristic nucleus
Sotsiaalmajandusliku lähenemise puhul arvatakse kolmandast sektorist reeglina välja
As regards the resemblances between the SEand the NPO approaches, four of the fivecriteria that the NPO approach establishesto distinguish the TS sphere are alsorequired by the SE approach:private, formallyorganisedorganisations with autonomy ofdecision(self-governing) and freedom ofmembership(voluntary participation).
MTO lähenemisviisi puhul aga ei ole olemas kriteeriumi, mis seaks inimeste teenindamise esmatähtsaks eesmärgiks.Mittetulundusorganisatsioone võib moodustada teenuste osutamiseks nii inimestelekui ka ettevõtetele, kes mittetulundusorganisatsioone juhivad või rahastavad. Võibisegi olla esimese astme mittetulundusorganisatsioone, mis koosnevad ainuüksi
A second difference between the NPOapproach and the SE approach is theapplication of the democracy criterion. e NPO approach's requirements forconsidering that an organisation belongs to
Järgnevalt vaadeldakse lähemalt sotsiaalmajandusliku ja mittetulundusorganisatsioonide lähenemise peamisi sarnasusi jaerinevusi, sest need on olulised.
e social and economic reality which inthis work we refer to as the ‘Social Economy’ is widespread and in evidentexpansion throughout the European Union.However, this term as well as its scientificconcept,is not unambiguous across all thedifferent countries of the Union, and insome cases not even within a single country,but usually coexists with other terms andsimilar concepts.
Sotsiaalmajandusliku lähenemisviisi puhulei asu kolmas sektor turu ja riigi vahel, vaidkapitalistliku sektori ja avaliku sektori vahel.Sellest vaatepunktist lähtudes on kolmassektor arenenud ühiskondades ühiskondlikukasu kese, mis koosneb suurest hulgast erinevatest eraorganisatsioonidest, mis on loodud sotsiaalsete vajaduste rahuldamiseks,mitte tulu teenimiseks kapitaliinvestoritele.
In accordance with the methodology usedin the study of The enterprises andorganizations of the third system.
Seepärast ongi vaja pöördudakolmandat laadi vahendite ja motivatsioonipoole.
A strategicchallenge for employment(CIRIEC 2000),this research1aimed, firstly, to assess thelevel of recognition of the Social Economyin three important spheres, namely publicadministration, the academic andscientific world and the Social Economysector itself in each country, and, secondly,to identify and assess other similarconcepts.
A strategic challenge foremployment” (CIRIEC 2000),oli käesolevauurimuse1eesmärk hinnata kõigepealt sotsiaalmajanduse tunnustamise taset iga riigikolmes olulises valdkonnas, nimelt riiklikeshaldusorganites, akadeemilises ja teadusmaailmas ning sotsiaalmajanduse sektorisendas, ning seejärel tuvastada ja hinnatateisi sarnaseid kontseptsioone.
Concerning the institutional forms thatmake up the SE or the related term whicheach country deems most recognized, it hasbeen found that these vary significantlyfrom one country to another but that all ofthem share a nucleus of genuine nationalforms, comprising Cooperatives, Mutual Societies, Associations and Foundations,which the experts consider belong to the SEin their country.
Mitmetes riikides ei loe sotsiaalmajanduse(laias mõistes) teatud osapooled ennast sellesotsiaalsektori lahutamatuks osaks, vaidvastupidi, nad tahavad olla isikupärased jaeraldiasuvad. Nii on ühistute puhul näiteks Saksamaal , Ühendkuningriigis ja Lätis ningosalt Portugalis.
In several countries certain components ofthe SE in the broad sense do not recognisethemselves as being integral parts of thissocial sector; on the contrary, they asserttheir idiosyncrasy and isolation.is is thecase of cooperatives in countries such as Germany, the United Kingdom or Latviaand, partially, in Portugal.
Sotsiaalmajandus või muu kontseptsioon,mida riigis kõige enam tunnustatakse,koosneb teatud institutsionaalsetest vormidestja on leitud, et need vormid on eri riikidesmärkimisväärselt erinevad. Küll aga on igariigi kontseptsiooni keskmes tõelised riiklikud vormid, mis hõlmavad ühistuid, vastastikuseid ühinguid,liite ja sihtasutusi, misekspertide arvates kuuluvad riigi sotsiaalmajanduse alla.
Alongside these four structural components,other specific forms are also mentioned, suchassocial firms, misericordias(Portuguesecharitable associations), instituiçõesparticulares de solidariedade social(Portugueseprivate social solidarity institutions),development agencies, communityfoundations, istituzioni di pubblica assistenza ebeneficenza(Italian charitable institutions),sociedades laborales(Spanish labourcompanies), integration enterprises, special
Mõnes Euroopa Liidu uues liikmesriigis arvatakse vähemal määral, et vastastikusedühingud kuuluvad sotsiaalmajanduse alla.Seda võib selgitada sotsiaalmajanduse kontseptsiooni enda vähese leviku ning vastavateinstitutsionaalsete vormide seadusliku staatuse puudumisega neis riikides.
Less recognition that mutual societies(friendly societies) are part of the SE isfound in some of the new Member Statesof the European Union. Explanations forthis situation may be found in the low levelof recognition of the very concept of the SE,together with the absence of a legal statusfor these institutional forms in thesecountries.
Nende nelja struktuurilise elemendi kõrvalmainitakse ka teisi eriomaseid vorme, näiteks sotsiaalsed ettevõtted, misericórdias(Portugali heategevusühendused), instituições particulares de solidariedade social(Portugali erasektori sotsiaal-solidaarasu-tused), arenguasutused, kogukonna sihtasutused, istituzioni di pubblica assistenza ebeneficenza(Itaalia heategevusasutused), sociedades laborales(Hispaania töötajate ettevõtted), integratsiooniettevõtted, tööhõiveerikeskused, töötajate osalusega ühisorganisatsioonid, vabatahtlikud organisatsioonid ja sotsiaalse arengu edendamise liidud.
THE PLATFORMS AND NETWORKSOF THE SOCIAL ECONOMYIN EUROPE
EUROOPA SOTSIAALMAJANDUSEPLATVORMID JA VÕRGUSTIKUD
CEDAG (voluntary asso ciations),EFC (foundations), European Platformof Social NGOs, CEFEC (social firms,employment initiatives and socialco-operatives).
Enamik neist Euroopa tasandit esindavatestorganisatsioonidest on omakorda Ühistute,Vastastikuste Ühingute, Liitude ja Sihtasutuste Euroopa Alalise Konverentsi (CEPCMAF) liikmed.
Self-recognition as a differentiated socioeconomic sphere can be seen when there aresolid organisations representing the sector.rough these organisations, not only doesthe ES acquire visibility,it can also take partand defend its own specific interests in theprocess of drawing up and applying nationaland EU public policies.
Enda liigitamist eraldi sotsiaalmajanduslikuks sektoriks võib leida seal, kus kõnealustsektorit esindavad tugevad organisatsioonid. Nende organisatsioonide kaudu ei suurene mitte ainult sotsiaalmajandusenähtavus, vaid see sektor saab ka osaleda jakaitsta oma erihuve riikliku ja ELi avalikusektori poliitika kujundamisel ja kohaldamisel.
In the different European countries, theassociations that represent SE companiesand organisations have mainly arisen from asector perspective, giving rise to 'family'groups of representative organisations:
Euroopa eri riikides on sotsiaalmajandusettevõtteid ja -organisatsioone esindavad liidud peamiselt tekkinud sektoripõhiselt,mille tulemusel on moodustunud esindusorganisatsioonide nn perekonnad.
Most of these European-level repre -sentation organisations are in turnmembers of CEP-CMAF, the European Standing Conference of Co-operatives,Mutual societies, Associations and Foundations, which is currently the top European SE interlocutor for the Europeaninstitutions.
− Ühistute perekond: EUROCOOP (jaemüük), ACME (kindlustus), CECOD-HAS (elamumajandus), CECOP(tootmine/töötajad), COGECA (põllumajandus), GEBC (pangandus), UEPS(farmaatsia).
– Cooperative family:EUROCOOP (retail), ACME(insurance), CECODHAS (housing),CECOP (production/workers),COGECA (farming), GEBC (banking),UEPS (pharmacies).
Mõnes riigis on esindusliidud ületanud sektoraalse tasandi ning loonud sektoritevahelisi organisatsioone, mis viitavadkonkreetselt sotsiaalmajandusele.
ese, in turn, are members of a recentlyfounded umbrella organisation:Cooperatives Europe.
− Need omakorda on hiljuti loodud katusorganisatsiooni Cooperatives Europe liikmed.
– Mutual society family:AIM (mutual societies), ACME(insurance), AISAM (mutualinsurance).
− Vastastikuste ühingute perekond: AIM(vastastikused ühingud), ACME (kindlustus), AISAM (vastastikune kindlustus).
In some countries the representativeassociations have surpassed the sector leveland created intersectorial organisations thatexplicitly refer to the SE.Examples of theseare CEPES, the Spanish Business Confederation of the Social Economy; itscounterpart in France, CEGES, the Councilof Social Economy Enterprises, Employersand Organisations in Belgium the Flemish VOSEC and the Walloon CONCERTESorganisations; the Social and Solidarity Economy Platform in Luxembourg and the Social Economy Standing Conference in Poland.
− Liitude ja sotsiaaltegevuse organisatsioonide perekond: CEDAG (vabatahtlikudliidud), EFC (sihtasutused), Sotsiaalsete VVOde Euroopa Platvorm, CEFEC(sotsiaalsed ettevõtted, tööhõivealgatusedja sotsiaalsed ühistud).
THE SOCIAL ECONOMY IN THE
SOTSIAALMAJANDUSE STATISTIKA2
EUROPEAN UNION IN FIGURES2 member states (7.0%) and in countries suchas the Netherlands (10.7%), Ireland(10.6%) or France (8.7%).
(7,0 %) ja selliste riikide nagu Madalmaade(10,7 %), Iirimaa (10,6 %) või Prantsusmaa(8,7 %) näitajad.
e family of associations, foundations andsimilar organisations (3rdcolumn of
Makromajanduse vaatenurgast on sotsiaalmajandus Euroopas väga oluline nii inimlikus kui ka majanduslikus mõistes.Sotsiaalmajandus annab tööd rohkem kui11 miljonile inimesele, st 6,7 %-le ELi töötavast elanikkonnast.
From a macroeconomic perspective, thesocial economy in Europe is very importantin both human and economic terms.Itemploys over 11 million people, equivalentto 6.7% of the wage-earning population ofthe EU.
ELi kümnes uues liikmesriigis on sotsiaalmajanduses hõivatud 4,2 % töötavast elanikkonnast. See protsent on madalam kui15 vana liikmesriigi keskmine näitaja
In the ten new EU member countries, thoseemployed in the SE account for 4.2% of thewage-earning population. is is a lowerpercentage than the average in the 'old' 15 figures), taken as a whole,is the majoritycomponent of the European SE.However,in the new member countries and in Italy,Spain, Finland and Sweden, the majorityfamily is that of cooperatives and similar.
Liitude, sihtasutuste ja sarnaste organisatsioonide perekond (kolmas arvudega veerg)on kokkuvõttes Euroopa sotsiaalmajandusesuurim element. Samas on uutes liikmesriikides ning Itaalias, Hispaanias, Soomes ja Rootsis suurim ühistute ja sarnaste organisatsioonide perekond.
2 e statistical information on the SE in Europe is based on secondary data and mainly refers to 2002-2003.For some countries, essentially the new EU member states, no quantitative data existed prior tothis study and this information should be treated with caution.
2Statistika sotsiaalmajanduse kohta Euroopas põhineb teisestel andmetel ning katab peamiselt aastaid 2002–2003. Mõnesriigis, eriti ELi uutes liikmesriikides, puudusid enne käesolevat uurimust kvantitatiivsed andmed ning vastavasse teabessetuleks suhtuda ettevaatusega.
Table 2.Paid employment in cooperatives, mutual societies, associations and similar organisationsin the European Union (2002-2003)
Lisaks makromajanduse andmetele avaldub Euroopa sotsiaalmajanduse dünaamilisus jasotsiaalmajanduslik rikkalikkus ka konkreetsete juhtude kaudu.
– Association of Lithuanian Credit Co-operatives,an organisation for financialinclusion(www.lku.lt)
Need tõestavad, etsotsiaalmajandus pakub Euroopa ühiskonna paljudele vajadustele ja püüdlustelemitmeid erinevaid lahendusi.
To complement the macroeconomic data,the dynamism and socioeconomic richnessof the SE in Europe is also apprehendedthrough specific cases that testify to theplurality of responses which the SE offersto the multiple needs and aspirations of European society, reveal the wealth of formsthat these organisations adopt and make itclear that despite the diversity of specificdynamics it is possible to identify a sharedthread: that of their membership of a socioeconomic sector located between thetraditional capitalist private economy andthe public economy.
Samuti näitavad need kõnealuste organisatsioonide vormide mitmekesisust ning teevad selgeks, ethoolimata konkreetsete dünaamikate mitmekülgsusest on võimalik leida ühine kokkupuutepunkt: nad kõik kuuluvadsotsiaalmajanduslikku sektorisse, mis asubtraditsioonilise kapitalistliku erasektori majanduse ja avaliku sektori majanduse vahel.
– MACIF, the biggest mutual society in France (www.macif.fr)
Sotsiaalne ühtekuuluvus, tööhõive, sotsiaal-ja majandusstruktuuri loomine ja säilitamine, demokraatia areng, sotsiaalne uuendustegevus ja kohalik areng on valdkonnad,mille suhtes esineb suurim teaduslik, sotsiaalne ja poliitiline konsensus, et neis valdkondades loob sotsiaalmajandus sotsiaalsetlisandväärtust.
– Fondazione Cariplo: resources to help civicand social institutions provide a betterservice to the community(www.fondazionecariplo.it)
Ent sotsiaalmajandus annabmärkimisväärse panuse ka sissetulekute jajõukuse õiglasemale jaotamisele, heaoluteenuste loomisele ja pakkumisele (sotsiaal-,tervishoiu- ja sotsiaalkindlustusteenused),säästva arengu edendamisele, demokraatiaja elanike osaluse suurendamisele ning riikliku poliitika tõhustamisele.
– Tapiola Group, insurance, banking,savings and investments (www.tapiola.fi)
Sotsiaalmajanduse mõiste on tihedalt seotud progressi ja sotsiaalse ühtekuuluvusemõistetega.
– e Benenden Healthcare Society(www.benenden-healthcare.org.uk)
Panus, mille annavad Euroopaühiskonda ühistud, vastastikused ühingud,liidud, sihtasutused ja teised sotsiaalettevõtted, ületab kaugelt nende antava majandusliku panuse, mis kajastub SKT-s ja misei ole samuti sugugi väike.
– Trångsviksbolaget AB, a communitybusiness in the north of Sweden(www.once.es)
Sotsiaalsektorilon suur potentsiaal luua sotsiaalset lisandväärtust ning samuti on sel suur mitmemõõtmeline ja märkimisväärseltkvalitatiivne vorm, mistõttu ei ole seda alatilihtne märgata ega mõõta.
– Shelter,a great charity for the homeless(www.england.shelter.org.uk)
Jätkuvalt on kõnealune sektor väljakutse jõukuse ja heaoluhindamise meetoditele.
– ONCE, the Spanish organisation of theblind, integrates handicapped people intothe labour market and provides socialservices )
Sotsiaalmajandusrajab teed riiklikele meetmetele sotsiaalsetõrjutuse vastases võitluses ning samutitäiendab neid meetmeid.
T sector which brings a kind of developmentthat puts people first.
Esiteks on sotsiaalmajandus aidanudkaasa selgelt ebasoodsas olukorras olevateinimeste ja piirkondade sotsiaalsele ja tööhõivealasele integratsioonile.
– Association for Mutual Help Flandria,access to complementary health services(www.flandria.pl)
See on olnuderiti ilmne liitude, sihtasutuste, integratsiooni ja teiste sotsiaalettevõtete puhul, mison vähendanud vaesust ja tõrjutust.
– Artisans du Monde, the first associationfor fair trade with the third world(www.artisansdumonde.org)
Teisekson sotsiaalmajanduse kaudu ühiskonnassuurenenud demokraatlik suhtumine jaühiskonnas osalemine, samuti on ühiskond