natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(For the government sector, the data presented on public expenditure in different regions in Part 2 of this report below indicate the significant regional variations which occur in practice.)
(Mis puutub riiklikku sektorisse, siis aruande teises osas esitatud statistika riiklike kulutuste kohta erinevates piirkondades näitab olulisi piirkondlikke erinevusi, mis praktikas ette tulevad).
InMay, 2003 the European Parliament and the Council adopted a Regulation (EC) N° 1059/2003 on the establishment of a common classification of territorial units for statistics (NUTS) introducing changes in the classification of regions in Finland, Portugal, Germany, Spain and Italy, and specifying that ‘the Member States concerned shall transmit to the Commission the time series for the new regional breakdown’.
2003.a. mais võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu määruse (EÜ) nr. 1059/2003 ühtse statistiliste territoriaalüksuste nomenklatuuri (NUTS) loomiseks, muutes piirkondade klassifikatsiooni Soomes, Portugalis, Saksamaal, Hispaanias ja Itaalias, ning sätestades, et "asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile aegrea uue piirkondliku jaotuse kohta".
Data on GDP for 2001 in the regions concernedwere published byEurostat at the beginning of 2004, but other statistical indicators at regional level are still missing.
Eurostat avaldas nende piirkondade 2001.a. SKP andmed 2004. a. algul, kuid teised regionaalsed statistilised näitajad on veel puudu.
The results of the exercise, therefore, as acknowledged by Eurostat, need to be interpreted with caution, though theymight be indicative of the differences in disposable income which exist between regions across the EU.
Seepärast tuleb selle ettevõtmise tulemusi, nagu tunnistab Eurostat, tõlgendada ettevaatlikult, kuigi nad võivad viidata netosissetuleku erinevustele, mis eksisteerivad EL-i regioonide vahel.
While not a replacement for regional GDPper head, the estimates, could provide a useful complement to this, once they are more soundly based, especially as they allow for the distorting effects of commuting.
Kuigi need hinnangud ei asenda regionaalset SKP-d ühe inimese kohta, võiksid nad siiski olla sellele kasulikuks täienduseks, niipea kui nad on seatud usaldusväärsemale alusele, eriti kuna nad võimaldavad arvestada püsireisimise moonutavaid mõjusid.
ThePPSadjustment
Ostujõu standardi korrigeerimine
In the present report, data on the basis of new regional breakdown are included for GDP and population but data for the other regional indicators for which data are not yet available, such as for employment, are on the basis of the old breakdown.
Nagu ülalpool märgitud, on ostujõu standardi korrigeerimine teinud läbi muutusi, mis tähendab, et selliselt väljendatud SKP numbreid ühe elaniku kohta ei saa ajalises lõikes võrrelda.
Asnotedabove, thePPSadjustment has been subject to change whichmeans that the GDPper head figures
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
A central aim of the EU, asset out in the Treaty (Article 2) is ‘to promote economic and social progress and a high level of employment and to achieve balanced and sustainable development, in particular through the creation of an area without internal frontiers, through the strengthening of economic and social cohesion and through the establishment of economic andmonetary union...’.
EL-i peamiseks eesmärgiks — nagu see on esitatud ka asutamislepingus (artikkel 2) — on "edendada majanduslikku ja sotsiaalset progressi, tõsta tööhõivet ning saavutada tasakaalustatud ja pidev areng, luues majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamise ning majandus- ja rahaliidu asutamise teel sisepiirideta ala...".
This implies that people should not be disadvantaged by wherever they happen to live or work in the Union.
See tähendab, et inimesed ei tohiks olla teistega võrreldes ebasoodsamas olukorras sõltuvalt nende elu- või töökohast EL-is.
Territorial cohesion has therefore been included in the draft Constitution (Article 3), to complement the Union objectives on economic and social cohesion.
Seega on territoriaalne ühtekuuluvus lisatud juba konstitutsiooni (artikkel 3) esialgsesse visandisse täiendamaks liidu eesmärke majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse osas.
Its importance is also acknowledged in Article 16 (Principles) in the Treaty which recognises that citizens should have access to essential services, basic infrastructure and knowledge by highlighting the significance of services of general economic interest for promoting social and territorial cohesion.
Selle tähtsust märgitakse ka asutamislepingu artiklis 16 (põhimõtted), mis tunnistab, et kodanikel peab olema ligipääs hädavajalikele teenustele, baasinfrastruktuurile ning teadmistele, rõhutades üldist majanduslikku huvi pakkuvate teenuste tähtsust sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamise seisukohalt.
at regional level, awidening or, at least, the persistence of a number of territorial disparities beyond those measured by GDP or unemployment.
Territoriaalse ühtekuuluvuse kontseptsioon väljub majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse mõiste piirest, lisades sellele uusi aspekte ja tugevdades seda.
In particular, economic development is accompanied by growing congestion and pollution and the persistence of social exclusion in the main conurbations whereas a number of rural areas are suffering from inadequate economic links with neighbouring small andmedium-sized towns and their economies are often weakening as a result .
Poliitiliselt on eesmärgiks aidata saavutada tasakaalustatum areng, vähendades olemasolevat ebavõrdsust, vältides territoriaalset tasakaalustamatust ning muutes selgemaks nii sektoraalse poliitika, millel on ruumiline mõju, kui ka regionaalpoliitika.
The concern is also to improve territorial integration and encourage cooperation between regions.
Tuleb arendada territoriaalset integratsiooni ja soodustada regioonidevahelist koostööd.
within regions and cities, the development of pockets of poverty and social exclusion in areas with often only limited availability of essential services;
EL-i territoriaalse tasakaaluga seostub rida aspekte, mis võivad tulevikus ohustada liidu harmoonilist arengut: nu ll
There area number of aspects of territorial balance in the EU, which threaten the harmonious development of the Union economy in future years:
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
1.osa — Ühtekuuluvus,konkurentsivõime,tööhõivejakasv–olukordjasuunad kaugusest asustatud piirkondadest, isoleeritusest, topoloogilistest iseärasustest, kliimast, väikesest turust ning sõltuvusest vähesest arvust toodetest.
These territorial disparities cannot be ignored, since apart from the serious difficulties in peripheral and outermost areas or the problems of congestion in certain central areas, they affect the overall competitiveness of the EU economy.
Sellist territoriaalset ebavõrdsust ei saa ignoreerida, sest lisaks tõsistele raskustele perifeerias ning äärealadel või ülerahvastuse probleemidele mõnedes piirkondades, avaldavad need mõju EL-i majanduse üldisele konkurentsivõimele.
Covering costs of congestion or treating the social consequences of disparities implies a sub-optimal allocation of resources, aswell as a lower level of efficiency and economic competitiveness than could potentially be attained in the regions affected, whether they are attractive areas in the centre or deprived areas on the periphery.
Ülerahvastumisega seotud kulude kandmine või ebavõrdsuse sotsiaalsete tagajärgedega tegelemine, annab märku, et ressursse ei jagata optimaalselt ning et majanduse efektiivsus ja konkurentsivõime on madalamad kui kõnealustes regioonides oleks võimalik saavutada, vaatamata sellele, kas tegemist on atraktiivsete regioonidega või puudustkannatavate äärealadega.
These problems can set in motion a cumulative process in which, for example, difficulties of accessing centres of research and innovation or ICT networks further reduce the economic development potential of regions which are already lagging.
Need probleemid võivad tuua kaasa kumulatiivse protsessi, kus näiteks raskus pääseda juurde uurimis- ja innovatsioonikeskustele või info- ja kommunikatsioonitehnoloogia võrkudele vähendab veelgi majandusarengu potentsiaali regioonides, kus see on ennegi väike.
To combat territorial disparities and achieve a more spatially balanced pattern of economic development requires some coordination of development policies if they are to be coherent and consistent with each other .
Et võidelda territoriaalse ebavõrdsusega ja saavutada majandusarengu ruumiline tasakaalustamine, tuleb koordineerida arengupoliitikat, kui soovitakse, et see oleks selge ja järjepidev.
It was for this reason that the EuropeanCouncil in Potsdam in 1999 defined the European Spatial Development Perspective.
Seetõttu määratles Euroopa Nõukogu 1999 aastal Potsdamis Euroopa ruumilise arengu perspektiivi.
Promoting balanced development capital cities in Scandinavia, Stockholm and Helsinki, in particular, have become strong economically especially in new technology;
Tasakaalustatud arengu edendamine
Territorial imbalances in the distribution of towns and cities
Territoriaalse tasakaalustamatuse jaotumine linnades
Urban systems are the engines of regional development and it is in regard to their geographical distribution across the EU that an imbalance between the centre and the periphery is most evident.
Linnad on regionaalarengu mootoriteks ning nende geograafilist asendit EL-is silmas pidades on tasakaalustamatus keskuse ja perifeeria vahel eriti ilmne.
An analysisof these systems, of their potential and the extent of cooperation between them, reveals the following tendencies10:
Nende süsteemide analüüs, mis käsitles linnade potentsiaali ja nendevahelise koostöö ulatust, toob välja järgmised tendentsid10: nu ll
These appear to be capable in the future of stimulating the growth of peripheral areas and growth is still occurring in the core parts of Europe and in capital cities where company
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
0 0 (knowledge) and Porto and Krakow have only an average score on the four taken together.
1.osa– Ühtekuuluvus,konkurentsivõime,tööhõivejakasv–olukordjasuunad nu ll neljas kriteeriumis, samal ajal kui Bilbaos on tugev ainult üks (teadmised) ning Portol ja Krakovil on ainult keskmine skoor, kui kõik neli kokku võtta.
Overall, these 40 urban regions showed a growth of GDP between 1995 and 2000 of 3.3% to 4.1% per year as against 3% for the growth metropoles and 4–5% for a number of peripheral urban regions which are developing rapidly, as noted below.
Kokku oli nende 40 linna SKP kasv ajavahemikus 1995–2000 3,3% kuni 4,1% aastas, kui metropolide puhul saame rääkida 3% ning 4–5% mõnede äärealade linnade puhul, mis kasvavad kiiresti, nagu juba eelpool märgitud.
• lack of security ismoremarked in bigger cities than in mediumsized ones.
Linnadevahelise koostöövõrgu analüüs näitab:
of bringing about a better balance of economic development in the EU.
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
intermediate rural areas relatively far from urban centres but with good transport links and reasonably well developed infrastructure.
Ühendkuningriik ja Rootsi — üldiselt piisavalt linnastute ja maapiirkondade vaheliste suhete tähtsust; nu ll
And there is a need to develop links with towns even if they are relatively far away.
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
1.osa– Ühtekuuluvus,konkurentsivõime,tööhõivejakasv–olukordjasuunad diühendused mandriga ja avalikud teenused asuvad kõige suuremal saarel.
Cohesion, competitiveness, employment and growth
de põhja- ja lõunapiiri Prantsusmaal, Saksamaal ja Itaalias.
There are, however, exceptions, such as the Ardennes in Belgium and the Ore mountains in the Czech Republic and Germany.
Kuid on erandeid, nagu näiteks Ardennid Belgias ning Maagimäed Tšehhi Vabariigis ja Saksamaal.
Islands are distributed fairly evenly between theAtlan- tic, Baltic and Mediterranean, though the 119 islands in the last account for 95% of their total population, with 85% living on Sicilia, Sardegna, the Illes Balears, Kriti and Corse.
Saared on jaotunud suhteliselt võrdselt Atlandi ookeani, Balti mere ja Vahemere vahel, kuigi Vahemeres asuvatel 119 saarel elab 95% nende elanike koguarvust, millest omakorda 85 % elab Sitsiilias, Sardiinias, Baleaaridel, Kreetal ja Korsikal.
The islands elsewhere, by contrast, tend to be smaller and more sparsely populated.
Seevastu on mujal asuvad saared reeglina väiksemad ja hõredamalt asustatud.
The only ones of any size are the Swedish island of Gotland, the Scottish islands of Lewis and Harris and the main island of Orkney.
Ainsateks eranditeks on Rootsi saar Gotland, Šoti saared Lewis ja Harris ning Orkney saarestiku suurim saar.
Their averageGDPper head in 2001was 72% of the EU15 average and in most cases (the Illes Balears are the main exception) lower than in other parts of the irrespective countries.
Nende keskmine SKP ühe inimese kohta aastal 2001 oli 72 % EL15 keskmisest ning enamikel juhtudel (välja arvatud Baleaarid) madalam kui sama riigi ülejäänud osades.
They tend to be vulnerable in economic terms because of the concentration of activity in two broad sectors — agriculture and fishing and tourism.
Need piirkonnad on üldiselt majanduslikult haavatavamad, kuna nende majandusaktiivsus on koondunud kahte suurde sektorisse — põllumajandusse ja kalandusse ning turismi.
Since Finland and Sweden joined in the EU in 1994, sparsely populated areas have become an issue for cohesion policy.
Sellest ajast kui Soome ja Rootsi 1994. aastal ühinesid EL-iga, on hõreda asustusega alade probleemile pööratud EL-i ühtekuuluvuspoliitika väljatöötamisel suuremat tähelepanu.
Parts of the sub-arctic and arctic in these two countries, have an average population density of under 5 inhabitants per square km, well below the level anywhere else in the Union, except in the Highlands and Islands of Scotland11.
Elanikkonna keskmine tihedus nende riikide arktilistel ja subarktilistel aladel jääb alla 5 inimese ruutkilomeetri kohta, mida on tunduvalt vähem kui kusagil mujal liidus, välja arvatud Põhja-Šoti mägismaa ja Šoti saared11.
Mountain areas are spread across the EU15, covering 40% of the land area and having a population of some 67 million, or around 18% of the EU15 area.
Mägiseid alasid leidub kõikjal EL15-s, need katavad 40 % maismaast ning nende rahvaarv on ligikaudu 67 miljonit ehk teisiti öeldes umbes 18% EL15 rahvaarvust.
After enlargement to EU25, theywill account for much the same proportion of population but a slightly smaller proportion of the land area since in the newMemberStates population density in mountain areas is slightly higher than in other regions.
Pärast EL-i laienemist EL25-le püsib nende arvele langev rahvastiku osakaal ligilähedaselt samal tasemel, kuid maismaa osakaal väheneb, kuna uutes liikmesriikides on rahvastiku tihedus mägedes pisut kõrgem kui teistes regioonides.
Mountain areas are more dependent on agriculture than other areas particularly in the accession countries, but also in the EU15.
Mägised alad sõltuvad põllumajandusest rohkem kui teised piirkonnad, seda eriti liituvates riikides, kuid samuti EL15-s.
Although a number of mountainous areas are located close to economic centres and large markets, because of the terrain, transport costs tend to be high and many agricultural activities unsuitable.
Ehkki mitmed mägipiirkonnad asuvad majanduskeskuste ja suurte turgude läheduses, on kulutused transpordile raskest maastikust tingituna reeglina kõrged, mis muudab antud regioonid mitmete põllumajandusharude viljelemise seisukohalt ebasobivaks.
The averageGDPper head in these areas is 87% of theEUaverage, significantly lower than in other parts of the irrespective countries.
Keskmine SKP inimese kohta nendes piirkondades moodustab 87% EL-i keskmisest, mis on oluliselt madalam kui nende riikide keskmine.
Unemployment also tends to be above the national average.
Samuti on tööpuuduse tase nimetatud riikide keskmisest kõrgem.
In general, a large proportion of employment is in services, especially public services, in Sweden, while in Finland, more people work in agriculture and industry, especially wood, pulp and paper.
Üldiselt on Rootsis suur teenindussektori töökohtade osakaal, seda eriti avalike teenuste osas, samal ajal kui Soomes töötab rohkem inimesi põllumajanduses ja tööstuses, eriti puidu-, tsellu-loosi- ja paberitööstuses.
Unemployment tends to be higher in mountain areas which are the most peripheral, such as the northern parts of the Nordic countries, Scotland, Northern Ireland and the UK, the southern mountain ranges of Spain, Corse, southern Italy and Sicilia. Conversely
Tööpuudus on üldiselt kõrgem ääremaade mägistes piirkondades, näiteks Põhjamaade põhjapoolseimatel aladel, Šotimaal, Põhja-Iirimaal ja Ühendkuningriigis, lõunapoolsetes mäeahelikes Hispaanias, Korsikal, Lõuna-Itaalias ja Sitsiilias.
In the Swedish regions, in particular, GDP growth has been depressed since the mid1990s (the growth rate being only aroundhalf the EU average) and employment has not recovered from the substantial job losses suffered during the recession years of the early
Seevastu on töötuse tase enamasti suhteliselt madal mägipiirkondades, mis asetsevad suuremate tööstuskeskuste läheduses või kus taolised keskused on oma regioonis olemas, nagu näiteks piirkonnad Walesis, Itaalias Põhja-Apenniinides ning piki Alpi-
1.6 Change in population, 1996-1999: main components
1.6 Muutused rahvastikus, 1996-1999: põhikomponendid
Population increase with
Rahvaarvu juurdekasv
AT, CH, DE, FI, EL, MT, NL, PT, SE, UK: NUTS2 positive migratory balance and positive natural balance positive migratory balance and negative natural balance negative migratory balance and positive natural balance
AT, CH, DE, FI, EL, MT, NL, PT, SE, UK: NUTS2 positiivne migratsioonibilanss ja positiivne loomulik iive positiivne migratsioonibilanss ja negatiivne loomulik iive negatiivne migratsioonibilanss ja positiivne loomulik iive
Source: ESPON DataBase Origin of data: EU15 and N12: Eurostat; Norway and Switzerland: National Statistical Offices
Allikas: ESPON-i andmebaas Andmete päritolu: EL15 ja N12: Eurostat; Norra ja Šveits: Riikide statistikaametid
This map does not necessarily reflect the opinion of the ESPON Monitoring Committee
See kaart ei peegelda vältimatult ESPON-i monitooringukomitee arvamust
Population decrease with negative migratory balance and positive natural balance positive migratory balance and negative natural balance negative migratory balance and negative natural balance
Rahvaarvu langus negatiivne migratsioonibilanss ja positiivne loomulik iive positiivne migratsioonibilanss ja negatiivne loomulik iive negatiivne migratsioonibilanss ja negatiivne loomulik iive
Accessibility of mountain areas
Mägipiirkondade ligipääsetavus mide puhul.
During the 1990s, Kainnu and Lappland in Finland lost an average of 1% of their population annually while in Norrbotten in Sweden, population fell by 0.6% a year12 (Table A1.8).
Seejuures võeti arvesse kaugus linnulennult riigi pealinnast, teistest linnadest ning ülikoolidest ja tervishoiuasutustest, samuti ka transpordivõrgu tihedus (maanteed, raudteed, lennujaamad).
Areas with a ‘fair’ accessibility encircle the first two groups.
Sudeedid, Ardennid, ja kaks ligipääsetavusega alad ümbritsevad eelmist kahte gruppi.
These include areas in Greece, Spain, Wales and Finland and the ‘Massif Central’ in France.
Nende hulka kuuluvad piirkonnad Kreekas, Walesis, Hispaanias ja Soomes ning Keskmassiiv Prantsusmaal.
Areas with ‘poor’ accessibility are found north of the third group, in particular, Highlands and Islands in Scotland and most Swedish and Finnish mountain areas.
Halva juurdepääsuga piirkonnad asetsevad kolmandast grupist põhjas, eriti Šoti mägismaal ja Šoti saartel ning enamikus Soome ja Rootsi mägipiirkondades.
All of these regions, in whichever part of the EU they are located, have common problems of accessibility and of remoteness from major markets which tend to add to both travel and transportation costs and constrain their economic development.
Vaatamata sellele, millises EL-i osas need piirkonnad asuvad, on neil kõigil ühiseid probleeme juurdepääsuga suurtele turgudele ning kaugusega turgudest. See omakorda lisab transpordikulutusi ning pidurdab majandusarengut.
At the same time, the construction of infrastructure of all kinds and the provision of health care, education and other basic services is usually also more costly, because of the nature of the terrain and the remoteness of the location, and more difficult to justify because of the small numbers of people being served.
Samal ajal on infrastruktuuri ülesehitamine ning kulutused tervishoiu ja haridussüsteemile ning muudele põhiteenustele tavaliselt samuti suuremad seoses maastiku iseärasuste ning asukoha eraldatusega; samuti on nende kulutuste vajalikkust raskem põhjendada, kuna teenindatavate inimeste arv on väike.
In many cases, the population, or size of the market, is below the ‘critical mass’ required to warrant investment in economic terms.
Paljudel juhtudel on elanike arv või turu suurus allpool kriitilist piiri, et investeeringuid majanduslikus mõttes põhjendada.
This problem is compounded by an ageing and declining population as youngpeople leave (Map1.6).
Sellele probleemile lisandub elanikkonna vananemine ja vähenemine, kui noored lahkuvad (kaart 1.6).
More equal access to Services of General Economic Interest
Võrdsem juurdepääs üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele
Despite the difficulties of some regions, equality of access to basic facilities, essential services and knowledge — to what are termed ‘Services of General Economic Interest’ — for everyone, wherever they happen to live, is a key condition for territorial cohesion.
Saarte puhul tundub elanikkonna kriitiliseks hulgaks olevat umbes 4000–5000, millest suurema arvu korral on elanike hulgas tavaliselt suhteliselt palju noori inimesi ning tervishoiu- ja haridusasutused toimivad hästi. Allapoole seda arvu ületab väljaränne sisserände, elanikkond vananeb ning halvasti toimivad teenused on tavalised.
Below this level, net emigration, population ageing and inadequate facilities are the norm.
EL15 mägipiirkondades on elanikkonna tihedus
Access to an efficient transport system with adequate links to the core area of the Union is the first determinant of a region’s peripherality.
(51 inimest km) vähem kui pool EL-i keskmisest, kuigi vahetult ümbritsevatel aladel on see tavaliselt palju kõrgem, peegeldades nende suhtelist atraktiivsust elu- ja töökohana.
Regions with better access tomarkets are likely to be more productive and more competitive than others.
Vaatamata sellele, et keskmiselt toimub pidev elanikkonna vähenemine, on tekkinud piirkondi, mis tõmbavad ligi inimesi ja uusi ettevõtteid.
At present, the road network tends to be muchmore developed in the central parts of the EU than in peripheral regions and while construction of motorways in recent years has increased, the accessibility by road for the latter to central areas where markets are concentrated remains verymuch less than elsewhere.
Liituvates riikides on pilt sarnane, ehkki rahvastikutihedus nendes piirkondades on peaaegu kaks korda suurem kui EL15-s ning ainult pisut allpool muude piirkondade keskmisest.
In mountain areas in the EU15, population density (51 inhabitants per square km) is less than half theEUav-erage, though in immediately surrounding areas it tends to be much higher, reflecting their relative attractiveness as places to live and work.
Ligipääs efektiivsele transpordisüsteemile ja piisav ühendus EL-i tuumikalaga on regiooni perifeersuse määratlemise esmaseks mõõdupuuks.
On average, there is an ongoing decline in population, but a number of areas have begun to attract people and new businesses.
Piirkonnad, kus on parem juurdepääs turgudele, on reeglina teistest kõrgema tootlikkusega ning konkurentsivõimelisemad.