natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cohesion Policy is one of the few EU policies which impose a publicity and information obligation on Member States.
Ühtekuuluvuspoliitika on üks vähestest Euroopa Liidu poliitikavaldkondadest, mis kohustavad liikmesriike tegema teavitustööd.
At the same time, the Commission brings together the officials who do the information job in the Member States so they can exchange ideas on the kind of publicity which really works.
Samal ajal viib komisjon kokku ametnikud, kes liikmesriikides teavitamisega tegelevad, et nad saaksid vahetada mõtteid tõeliselt tõhusate tevitusmeetodite kohta.
This working group, the‘Structural Funds Information Team’is one of the most dynamic and productive that we work with.
Struktuurifondide tegevust käsitleva teavitustööga tegelev töörühm (Structural Funds Information Team) on üks aktiivsemaid ja tulemuslikumaid komisjoni koostööpartnereid.
Cohesion Policy and cities
Ühtekuuluvuspoliitika ja linnad
The urban contribution to growth and jobs in the regions
Linnade ja linnastute panus piirkondade majanduskasvu ja tööhõivesse
Communication from the Commissionto the Council and Parliament
Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile
SUSTAINABLE URBAN DEVELOPMENT IN EUROPEAN REGIONAL POLICY 2007 2013
SÄÄSTEV LINNAARENG EUROOPA REGIONAALPOLIITIKAS AASTATEL 20072013
URBAN REALITIES: WHY CITIES MATTER
LINNADE TÄHTSUSEST
ATTRACTIVE CITIES 3.1.
LIGITÕMBAVAD LINNAD 3.1.
Accessibility and mobility
Ligipääsetavus ja mobiilsus
Access to service facilities 3.3.
Juurdepääs teenuste osutamiseks vajalikele vahenditele 3.3.
Natural and physical environment 3.4.
Looduslik ja füüsiline keskkond 3.4.
SUPPORTING INNOVATION, ENTREPRENEURSHIP AND THE KNOWLEDGE ECONOMY
UUENDUSTE, ETTEVÕTLUSE JA TEADMISPÕHISE MAJANDUSE TOETAMINE
Actions for SMEs and micro-enterprises 4.2.
Väikese ja keskmise suurusega ettevõtete ja mikroettevõtete kasuks võetavad meetmed
DISPARITIES WITHIN CITIES
ROHKEM JA PAREMA KVALITEEDIGA TÖÖKOHTI 5.1.
Promoting social inclusion and equal opportunities 6.2. Increased security for citizens
Tööhõive suurendamine läbi haridus- ja oskustaseme tõstmise
Cohesion Policy and cities The urban contribution to growth and jobs in the regions
Ühtekuuluvuspoliitika ja linnad Linnade ja linnastute panus piirkondade majanduskasvu ja tööhõivesse
GOVERNANCE 7.1.
JUHTIMINE 7.1.
Cities and regions
Linnad ja piirkonnad
The integrated approach to sustainable urban development 7.3.
Säästva linnaarengu integreeritud lähenemine 7.3.
Citizen participation 7.4.
Elanike osalus 7.4.
Networks and exchange of experience
Kogemuste vahetamise võrgustikud
SUSTAINABLE URBAN DEVELOPMENT IN EUROPEAN REGIONAL POLICY 2007 2013
Vastavalt Euroopa Ülemkogu 2005. aasta märtsis paika pandud eesmärgile tegi Euroopa Komisjon ettepaneku suurendada ühtekuuluvuspoliitika panust majanduskasvu ja tööhõivesse ajavahemikus 2007–2013.
In line with the objective fixed by the European Council in March 2005, the European Commission has proposed to strengthen the contribution of cohesion policy to growth and jobs in the course of the period 2007-2013.
Ühenduse strateegilised suunised aastateks 2007–2013 pööravad erilist tähelepanu teatavate territooriumide, nagu seda on linna- ja maapiirkonnad, erivajadustele.
The Community Strategic Guidelines 2007-2013 pay particular attention to specific needs of certain zones, such as urban and rural areas.
Nad toetavad ühtekuuluvuspoliitika integreeritud lähenemist.
The guidelines encourage an “integrated approach” to Cohesion Policy so that it encourages not only growth and jobs, but also pursues social and environmental objectives.
See peaks mitte ainult soodustama majanduskasvu ja tööhõivet, vaid järgima ka sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid eesmärke.
The importance of urban questions has been recognised under successive presidencies of the Union particularly at the informal Council in Rotterdam in November 2004 and in Bristol in December 2005 where this Communication was presented as a working paper.
Linnaga seotud küsimuste olulisust on tunnistatud Euroopa Liidu järjestikustel eesistumisperioodidel, eelkõige mitteametlikel kohtumistel Rotterdamis 2004. aasta novembris ja Bristolis 2005. aasta detsembris, kus käesolevat teatist esitleti töödokumendina.
In addition, in its report on the urban dimension in the context of enlargement1, the European Parliament welcomed the incorporation of sustainable urban development in Cohesion Policy.
Lisaks sellele avaldas Euroopa Parlament oma raportis linnamõõtme kohta laienemise kontekstis1heameelt linnade kestva arengu integreerimise üle ühtekuuluvuspoliitikasse.
Parliament also requested that Council ensure the follow up of this measure in the framework of the annual report on the implementation of the strategy, in line with Articles 29 and 30 laying doing general provisions on the Structural Funds.
Ta palus nõukogul pöörata tähelepanu selle meetme järgimisele strateegia rakendamist puudutavate aastaaruannete raames vastavalt struktuurifondide üldsätteid käsitleva nõukogu määruse eelnõu artiklitele 29 ja 30.
With the present Communication, the Commission seeks to meet these requests.
Kõnealuste nõuete täitmiseks esitab komisjon käesoleva teatise.
The Community Strategic Guidelines define the areas of intervention where it would be appropriate to give a priority to the preparation of Operational programmes for Cohesion Policy for 2007-2013.
Ühenduse strateegilistes suunistes on määratletud sekkumisvaldkonnad, mida tuleks ühtekuuluvuspoliitika 2007–2013 töökavade koostamisel esmatähtsaks pidada.
This Communication stresses certain specific aspects of the urban dimension which may be relevant in this context.
Käesolevas teatises rõhutatakse linnamõõtme teatavaid eriaspekte, mis võivad sellega seoses tähtsad olla.
It is complemented by a Commission staff working paper which develops the analyses and provides background to the suggestions for actions made in the present Communication.
Teatist täiendab komisjoni talituste töödokument, milles analüüsitakse ja põhjendatakse käesolevas teatises kavandatud tegevussuundi.
These proposals for action are backed up by statistical data (especially the Urban Audit2) as well as the results registered in the implementation of urban actions in the framework of the Structural
Esitatud tegevussoovitusi toetavad statistilised andmed (pärinevad eelkõige linnaauditist2), aga samuti tulemused, mida andis tõukefondide ja muude Euroopa Liidu rahastatud meetmete elluviimine linnades.
The policies and actions proposed in this Communication should always be seen in the framework of the institutional organisation of each Member State and in conformity with Community rules on State Aid3.
Asjaomaseid siseriiklikke ametiasutusi kutsutakse üles kasutama käesolevat teatist koostöös asjaomastepartnerite,eelkõigekohalikejapiirkondlikeametiasutustega.Osutatud tegevusettepanekud hõlmavad suurt arvu valdkondi ning väljendavad struktuurifondide
) Report on the urban dimension in the context of enlargement, rapporteur : Jean Marie Beaupuy, A6(2005) 0272 of 21.9.2005.)
) Euroopa Parlamendi raport linnamõõtme kohta laienemise kontekstis. Jean Marie Beaupuy, A6(2005) 0272, 21.09.2005.)
The Urban Audit is the European Commission’s periodic collection of data on the quality of life in large and medium-sized cities across Europe.
Siinkohal mõeldakse Euroopa Komisjoni regulaarset teabekogumist elukvaliteedi kohta Euroopa keskmise suurusega ja suurtes linnades.
It currently covers 258 cities in the EU27 and it will cover almost 300 cities in 2006.)
Praegu hõlmab see audit 258 linna Euroopa 27 riigist, ning 2006. aastal teostatakse seda umbes 300 linnas.) Vt eelkõige komisjoni töödokumenti„State aid control and regeneration of deprived areas”, 1.03.2006: http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/others/vademecum.pdf.
The national authorities concerned are invited to make use of the present Communication in their discussions with relevant partners, in particular local authorities and the regions.
sekkumisvõimalusi, mis on väga erinevad, lähtuvalt sellest, kas linn kuulub lähenemiseesmärgi või piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi piirkonda.
This text uses the concept of “cities” and “urban areas” in a generic sense.
Tuleb täpsustada, et mõisteid „linnad” ja „linnapiirkonnad” kasutatakse üldises tähenduses.
URBAN REALITIES: WHY CITIES MATTER
URBANISTLIK TEGELIKKUS: LINNADE TÄHTSUSEST
The European Union will pursue its objectives of growth and jobs more successfully if all regions are able to play their part.
Euroopa Liit saavutab oma majanduskasvu ja tööhõive eesmärgi täitmisel paremaid tulemusi, kui kõik piirkonnad on võimelised täitma oma rolli.
Cities are particularly important in this context.
Linnade osa on sealjuures väga tähtis.
Cities are home to most jobs, firms and institutes of higher education and their action is decisive in bringing about social cohesion.
Seal asub enamik töökohtadest, ettevõtetest ja kõrgharidusasutustest ning nende tegevus on sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamisel määrava tähtsusega.
Cities are home to change based on innovation, spirit of enterprise and economic growth.
Linnad on uuendustel, ettevõtlusel ning majanduskasvul põhinevate muutuste keskused.
Economic growth is sustainable when it is accompanied by measures designed to reduce poverty, social exclusion and environmental problems.
Majanduskasv on jätkusuutlik, kui sellega kaasnevad meetmed, mille eesmärgiks on vähendada vaesust, sotsiaalset tõrjutust ja keskkonnaprobleeme.
The question of the sustainable character of growth is particularly important in cities most exposed to problems of social exclusion, deterioration of the environment, wastelands and urban sprawl.
Majanduskasvu jätkusuutlikkuse küsimus on väga terav linnades, kus sotsiaalne tõrjutus, keskkonna olukorra halvenemine, endiste tööstuspiirkondade olemasolu ning valglinnastumine on eriti tunnetatavad.
Cities can register significant differences in economic and social perspectives.
Linnade erinevused on majanduslike ja sotsiaalsete väljavaadete seisukohalt märkimisväärsed.
There may be spatial inequalities (between neighbourhoods) or social inequalities (between different groups). Frequently, disparities include both dimensions.
Tegemist võib olla ruumilise (linnajagude) või sotsiaalse (eri gruppide) ebavõrdsusega, ning sageli erinevustega, milles need kaks mõõdet on ühendatud.
The quality of the urban environment may also constitute a factor of attractiveness.
Linnakeskkonna kvaliteet on üks ligitõmbavuse võtmetegureid.
Europe is characterised by a polycentric structure of small, medium-size and large towns.
Euroopat iseloomustab väikeste, keskmise suurusega ja suurte linnade polütsentriline ülesehitus.
Many of them form metropolitan areas while many others constitute the only urban centre in the region.
Osa linnadest koondub suurlinnade ümber, samal ajal kui paljud teised on piirkonna ainsaks linnakeskuseks.
3ATTRACTIVE CITIES
3LIGITÕMBAVAD LINNAD
European cities attract investment and jobs.
Euroopa linnad tõmbavad ligi investeeringuid ja töökohti.
They have many tools at their disposal to strengthen their attractiveness. The proposals of the Commission for Cohesion Policy contain many elements able to support these initiatives.
Nende käsutuses on mitmeid vahendeid oma ligitõmbavuse suurendamiseks ning komisjoni ühtekuuluvuspoliitikat käsitlevad ettepanekud sisaldavad mitmeid elemente, mis selliseid algatusi samuti toetavad
The challenges to be met vary from one city to the next.
Väljakutsed, millele tuleb vastata, on linnade lõikes erinevad.
Some cities have to solve the problems caused by population growth, increase in property prices, lack of available land, traffic congestion, and overstretched public services.
Mõned linnad peavad lahendama probleeme, mis tulenevad rahvastiku kasvust, kinnisvarahindade tõusust, kasutamata maa vähesusest, liiklusummikutest, aga ka ülekoormatud avalikest teenustest.
Other cities suffer from population loss, dereliction, too few jobs or low quality of life.
Teised kannatavad, vastupidi, rahvaarvu vähenemise, hooletusse jätmise, töökohtade puudumise või madala elukvaliteedi all.
Guidelines for action include:
Mõned väljapakutud suunad
– Sustainable urban mobility means making the best use of all the transport infrastructure, coordination between the various transport modes and the promotion of the least polluting modes.
– Säästva linnaliikluse tagamine nõuab transpordi infrastruktuuride terviku optimaalset kasutamist, eri transpordiliikide koordineerimist ja kõige vähem saastavate transpordiliikide kasutamise edendamist.
– Cities in peripheral locations need good links to major airports and to the major axes of the Trans-European Transport Networks (TENs).
– Äärealade linnadel on vaja head ühendust peamiste lennujaamade ja Euroopat läbivate transpordivõrkude suuremate telgedega.
For example, air accessibility is a particular issue in many new Member State capitals.
Lennuühendus on ühtlasi paljude uute liikmesriikide pealinnade jaoks valupunktiks.
– Successful management of urban transport often requires the city and its surrounding region to coordinate transport planning, construction and land-use.
– Linnatranspordi tõhusaks juhtimiseks tuleks linnal ja sellega külgneval piirkonnal üldjoontes kooskõlastada transpordi planeerimine, ehitustegevus ning maakorraldus.
New projects should form part of an integrated transport strategy for the urban area.
Uued projektid peavad olema kooskõlas linnapiirkonna integreeritud transpordistrateegiaga.
Issues considered should include road safety and other public health concerns, including noise reduction and air quality.
Küsimusteks, mida tuleb silmas pidada, on teeohutus ning rahvatervist puudutavad nõuded, eelõige müra vähendamine ning õhu kvaliteet.
– It is important to improve the affordability, efficiency and effectiveness of public transport, as well as linking the different transport modes.
– Oluline on muuta ühistransport ligipääsetavamaks, suurendada selle tõhusust ja toimivust, ning siduda omavahel eri transpordiliigid.
An issue for public transport in many cities is the need to reduce criminal behaviour and improve the safety of employees and users.
Samuti tuleks vähendada ühistranspordis täheldatud kuritegevust ning suurendada personali ja reisijate turvalisust.
– Cities should, as part of an integrated approach and where possible, promote the use of cycling, walking and other alternative and “soft” forms of transport.
– Võimaluste piires peaksid linnad integreeritud lähenemise raames toetama jalgrattaliiklust, jalgsi liikumist ja muude alternatiivsete „mahetranspordi” vormide kasutamist.
This includes: demand management, regulated access to or even the pedestrianisation of the city’s sensitive zones; the construction of cycle and pedestrian paths; encouragement of energy efficient vehicles and alternative transport fuels, such as biofuels.
Eelkõige nõuab taoline algatus nõudluse reguleerimist, ligipääsu piiramist linna tundlikele piirkondadele, näiteks nende muutmistjalakäijatepiirkondadeks,jalgratta-jakõnniteedeehitamist,agaka madala energiatarbimiseganingalternatiivkütuste,näiteksbiokütuseabilliikuvatesõidukite edendamist.
– Transport planning should take account of those without cars or those unable to drive (e.g. older people, young people and those with mobility impairments).
– Transpordi kavandamisel tuleb arvestada inimestega, kellel ei ole sõidukit või kes ei oska seda juhtida (eelkõige eakad, noored ja liikumispuudega inimesed).
The goal is to ensure access to jobs and services (healthcare, shopping) and to facilitate personal autonomy without reliance on the private car.
Kõnealuse meetme eesmärgiks on tagada juurdepääs tööle ja teenustele (tervishoid, kaubandus) ning toetada inimeste iseseisvust.
Access to service facilities
Juurdepääs teenuste infrastruktuuridele
Guidelines for action include :
Mõned väljapakutud suunad
– A competitive city needs to invest in modern, efficient and affordable services with easy online access.
– Konkurentsivõimeline linn peab investeerima tänapäevastesse, tõhusatesse ja kättesaadavatesse teenustesse, mis on võrgus lihtsalt kättesaadavad.
Key services include healthcare, social services, training and public administration.
Peamised teenused on tervishoid, sotsiaalteenused, haridus ja avalik haldus.
These services must develop and adapt to current and future demographic changes, especially the aging population.
Nende teenuste areng peab arvesse võtma praegusi ja tulevasi demograafilisi muutusi, eelkõige rahvastiku vananemist.
– One specific issue is the provision of childcare so that carers can participate in work or training. This is of particular importance in promoting gender equality.
– Lastehoid, mis võimaldab täiskasvanutel töötada või koolitustel osaleda, on eriti oluline naiste ja meeste võrdsuse edendamisel.
– It is important to ensure that citizens from deprived areas have access to services.
– Oluline on tagada ebasoodsate tingimustega linnajagude elanike ligipääs teenustele.
– Moreover, certain groups may need help in accessing healthcare and social services. Immigrant and disadvantaged populations may suffer from particular health and social service problems.
– Lisaks tuleb teatavaid gruppe, näiteks immigrante ja ebasoodsas olukorras olevaid kogukondi tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandeteenuste kasutamisel abistada.
An increased participation of persons with different backgrounds and of different ages, in the planning and delivery of these services should help prevent discrimination and ensure that the services take account of cultural barriers.
Eri vanuserühmadest ja keskkondadest pärinevate inimeste suurem kaasamine taoliste teenuste kavandamisse ja kasutuselevõtmisse aitaks kaasa diskrimineerimise ennetamisele ning tagaks kultuuritõkete arvessevõtmise.
– Cities can use new technology to bring innovative and effective solutions to public services such as health, administration and training.
– Tänu uutele tehnoloogiatele saavad linnad avalike teenuste, tervishoiu, halduse ja hariduse valdkonnas kasutada tõhusaid ja uuenduslikke lahendusi.
Natural and physical environment
Looduslik ja füüsiline keskkond
Accordingly, the guidelines for action are:
Mõned väljapakutud suunad
– Rehabilitation of derelict brownfield sites and renovation of public spaces. This improves local services and the local area, as well as avoiding the use of greenfield sites.
– Endiste tööstuspiirkondade uuesti kasutusse võtmine ning avalike ruumide renoveerimine, mis tõstab teenuste ja asjaomase piirkonna kvaliteeti ning võimaldab samaaegselt vältida rohealade kasutamist.
– Coordination of land use policies and Structural and Cohesion Fund investments between urban areas, rural areas, the region and the national level to manage urban sprawl.
– Maakorralduse ning ühtekuuluvus- ja struktuurifondide investeeringute koordineerimine linna- ja maapiirkondade, siseriikliku ja piirkondliku tasandi vahel, et lahendada valglinnastumisest tingitud probleemid.
Initiatives to make urban areas and city centres attractive places to live.
Algatused, mille eesmärgiks on muuta linnapiirkonnad ja kesklinn ligitõmbavateks elupaikadeks.
– Investments to achieve compliance with EU laws on air quality, waste-water treatment, waste management, water supply and environmental noise.
– Investeeringud, mille eesmärgiks on saavutada vastavus õhu kvaliteeti, reovee käitlust, jäätmekäitlust, veevarustust ja müra käsitlevatele ühenduse õigusaktidele.
– Active management of congestion, transport demand and public transport networks, with a view to improving air quality, reducing noise and encouraging physical activity. This is in line with the environmental framework thematic strategy for the urban environment, set out in the 6thprogramme4.
– Aktiivne tegelemine liiklusummikute, transpordialase nõudluse ja ühistranspordivõrkude vallas eesmärgiga parandada õhu kvaliteeti, vähendada mürasaastet ning stimuleerida füüsilist tegevust vastavalt keskkonnaalase 6. raamprogrammiga ettenähtud linnakeskkonda käsitlevale temaatilisele strateegiale.4
Municipal authorities have an important role to play in the promotion of energy efficiency and renewable energies: in urban planning, municipal regulations and public procurement; by setting an example of and encouraging sustainable construction practices; by working with citizens.
Kohalikel omavalitsustel on energiatõhususe ja taastuvenergia kasutamise edendamisel oluline roll: seoses linnaplaneerimise, kohalike eeskirjade ning riigihangetega, eeskujuks oleva säästva ehitustegevuse ja sellealaste heade tavade edendamise ning elanikega tehtava koostööga.
– Cities – through a sustainable cultural policy - should promote a vibrant culture, based on the availability of facilities such as cultural and scientific centres, historic quarters, museums, libraries and the preservation of the architectural and cultural heritage.
– Linnad peavad läbi tulevikku suunatud kultuuripoliitika edendama elavat kultuuri, mis toetub ühest küljest selliste asutuste olemasolule nagu kultuuri- ja teaduskeskused, muuseumid ja raamatukogud ning teisalt kultuurilise, ajaloolise ja arhitektuurilise pärandi säilitamisele.
These facilities, along with a programme of cultural activities, including for young people, make the city more attractive to citizens, businesses, workers (especially mobile and highly qualified workers) and visitors, and
Need kultuuritegevuse programmiga seonduvad võimalused (sealhulgas noortele suunatud) muudavad linnad
strengthens the image of the city, local pride and identity.
See aga toetab linna kuvandit ning kohaliku elanikkonna uhkus- ja ühtekuuluvustunnet.
Moreover, culture – and cultural tourism - is in itself a rapidly growing industry.
Veelgi enam, kultuur ja kultuuriturism on kiirelt kasvavad valdkonnad.
– An active cultural policy is a valuable tool for building bridges between communities and fostering the integration of immigrants and other newcomers to the city.
– Aktiivne kultuuripoliitika on hindamatu vahend sildade loomisel eri päritolu kogukondade vahel ning immigrantide ja linna uusasukate integratsiooni tugevdamisel.
Cities often naturally provide a stimulating environment for innovation and businesses to flourish and there are steps they can take to further foster this environment.
Linnade näol on tihtipeale tegemist soodsa keskkonnaga uuenduste ja uute ettevõtete jaoks; linnad võivad teha algatusi, et muuta seda keskkonda veelgi soodsamaks.
The added value of city-level actions is that they have more information on the specificities of the business environment and are able to carry out smaller scale complex actions tackling multiple interlinked problems.
Linnade tasandil juhitavate tegevuste lisaväärtus seisneb selles, et linnade käsutuses on teave kohaliku ettevõtluskeskkonna omaduste kohta ning nad suudavad viia kohandatud mastaabis ellu tegevusi, mis on tihtipeale keerukad ja hõlmavad mitmeid probleeme.
Actions for SMEs and micro-enterprises
Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ja mikroettevõtete kasuks võetavad meetmed
– Promotion of business requires improvements to the economic infrastructure. This includes transport and accessibility to be integrated with regeneration and renewal of buildings, business parks and incubators, commercial centres.
– Ettevõtete toetamine, mis nõuab majanduslike infrastruktuuride parandamist, sealhulgas transporti, juurdepääsu tagamist, hoonete, tööstusparkide, äriinkubaatorite ning kaubanduskeskuste renoveerimist.
– Providing advice and support services to business, including social enterprises.
– Konsultatsioonide ja tugiteenuste pakkumine ettevõtetele, sealhulgas sotsiaalmajanduse ettevõtetele.
This includes assistance in the adoption and efficient use of new technologies, science parks, ICT communication centres and incubators.
See meede hõlmab abi uute tehnoloogiate, teadusparkide, telekommunikatsiooni- ja infotehnoloogiatega seotud teabekeskuste ning äriinkubaatorite tõhusaks kasutuselevõtuks ja käitamiseks.
It also includes support and coaching in the areas of management, marketing, technical support, recruitment, and other professional and commercial services.
Samuti näeb see ette abi ning toetust juhtimise, turunduse, tehnilise toe ning teiste eriala- ja kaubanduslike teenuste vallas.