natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Monitoring/Influencing the development of policy and law . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Poliitika ja seadusandluse mýjutamine ja seire.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Support to individual victims . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Kannatanute toetamine . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Tools . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Vahendid. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Welcome to this training manual!
Tere tulemast tutvuma kêesoleva ýppeteatmikuga!
This training tool was developed as part of the EU-funded project, `Capacity building of civil soci-ety dealing with anti-discrimination', with the aim to provide training on European and national anti-discrimination law and policy to non-governmental organisations in the 10 Member States which joined the European Union on 1 May 2004 as well as in Bulgaria, Romania and Turkey.
See ýppevahend tûûtati vêlja Euroopa Liidu rahastatud projekti ¶Capacity Building of Civil Society dealing with Anti-Discriminationƒ (Diskrimineerimisvastase výitlusega tegelevate k o d a n i k e Ÿ h e n - d u s tffe suutlikkuse kujundamine) osana eesmêrgiga pakkuda Euroopa ja riiklike diskrimineerimis-vastaste seaduste ja poliitika alast vêljaýpet valitsusvêlistele organisatsioonidele nendes 10 liik-mesriigis, kes Ÿhinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004, aga ka Bulgaarias, Rumeenias ja TŸrgis.
NGOs have a vital role to play in making anti-discrimination legislation understood and enforced on the ground.
Valitsusvêlised organisatsioonid (NGO-d) mêngivad elulist rolli diskrimineerimisvastase seadus-andluse mýistetavaks tegemisel ning rakendamisel.
They are essential in speaking on behalf of and defending those they represent as well as raising awareness, of both victims and potential victims of discrimination, who are all too often unaware of their rights, and also of the general public.
Nende tegevus on oluline oma liikmete huvi-de esindamisel ja kaitsmisel ning nad týstavad ka avalikkuse huvi ning diskrimineerimise (potent-siaalsete) ohvrite teadlikkust, kellel pole tihtipeale aimu oma ýigustest.
The manual was used by national trainers conducting national training seminars in each involved country.
Kêesolevat teatmikku kasutasid riiklikud koolitajad kohalikes seminarides vastavates riikides.
Participants came from a wide variety of non-governmental organisations and associa-tions covering all grounds of discrimination ̌ racial and ethnic origin (including Roma), religion or belief, age, disability and sexual orientation.
Osa-výtjad olid vêga mitmesugustest valitsusvêlistest organisatsioonidest ja k o d a n i k e Ÿ h e n d u s tffe s t , mis hýlmasid kýikvýimalikke diskrimineerimisliike › rassiline ja etniline pêritolu (sh romid), usk ja veendumused, vanus, invaliidsus ning seksuaalne orientatsioon.
The main purpose of this project (November 2004›October 2005) was to build up the capacity of civil society by improving NGOs' knowledge on the two EU anti-discrimination directives (2000/43/EC and 2000/78/EC) and relevant national legislation and policies in this area.
Selle projekti (november 2004Âoktoober 2005) pýhieesmêrgiks oli týhustada k o d a n i k u Ÿ h i s k o n n a suutlikkust, parandades valitsusvêliste organisatsioonide teadmisi kahe ELi diskrimineerimisvasta-se direktiivi (2000/43/Eâ ja 2000/78/Eâ) ning vastava riikliku seadusandluse ja poliitika osas.
NGOs were trained to become a key interlocutor of the authorities and to assist the victims of discrimination.
Valit-susvêliseid organisatsioone ýpetati saama výimude peamiseks suhtluspartneriks ning abistama diskrimineerimise ohvreid.
The project focused on three activities.
Projekti têhelepanu keskendus kolmele tegevusele: s Vajaduste a n a l Ÿ Ÿ s
A stakeholder/needs analysis was carried out in each of the 13 countries to assess the capacity and extent of organisations representing civil society.
H u v i r Ÿ h m a d e ja vajaduste a n a l Ÿ Ÿ s viidi lêbi kýigis 13 riigis, selle kêigus hinnati k o d a n i k u Ÿ h i s - k o n d a esindavate organisatsioonide suutlikkust ja ulatust.
This analysis gave input to the training specifications and helped to identify the target groups for participation in the national seminars and their needs.
A n a l Ÿ Ÿ s andis lêhtekoha vêljaýppe Ÿksikasjalikule kirjeldusele ning aitas tuvastada riiklike seminaride osavýtjate s i h t r Ÿ h m i ja nende vajadusi.
This information was based on the answers provided by the NGOs involved.
See teave pýhines vastustel, mida andsid asjakohased valitsusvêlised organi-satsioonid.
In each of the 13 countries, six local trainers were selected, some coming themselves from minority groups (for list see http://ec.europa.eu/employment_social/ fundamental_rights/civil/civ_en.htm).
Igas 13 riigis valiti vêlja kuus kohalikku treenerit, mitmed neist pêrinesid ise mýnest v ê h effm u s - r Ÿ h m a s t (vt loendit aadressil http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/civil/civ_en.htm).
Four `Train the trainers' seminars targeting the national trainers took place in March 2005.
Mêrtsis 2005 toimus neli kohalike treenerite vêljaýppeseminari ¶Train the Trainersƒ.
Combating discrimination › A training manual seminars consisted of the training modules which can be found in this manual translated into national languages, and into some minority languages.
Riiklike seminaride materjal koosnes kêesolevas teatmikus toodud ýppemoodulitest, mis on týlgitud vastavate riikide keeltesse ning ka mýnes-se vêhemuskeelde.
The material in this manual was designed for the recipients of the training.
Kêesoleva teatmiku materjal on mýeldud seminarist osavýtjatele.
We hope the material in this manual will be useful for individuals and organisations active in the fight against discrimination wherever they may be in the European Union.
Me loodame, et kêesoleva teatmiku materjal on kasulik Ÿksikisikute ja organisatsioonide jaoks, kes výitlevad aktiivselt diskrimineerimise vastu Ÿkskýik millises Euroopa Liidu paigas.
Following the success of the training seminars in the new Members States and Romania, Bulgaria and Turkey, the Euro-pean Commission has decided to fund a follow-up of this training exercise in all 25 Member States and in Romania, Bulgaria and Turkey in 2006 as well, to include also social partner organisations in these countries among the participants.
Tulenevalt ýppeseminaride edukast kulgemisest liidu uutes liikmesriikides ning Rumeenias, Bulgaarias ja TŸrgis on Euroopa Komisjon otsustanud rahastada jêrelseminari kýigis 25 liikmesriigis, Rumeenias, Bulgaarias ja TŸrgis ka aastal 2006, et kaasata osavýtjate hulka ka nende riikide Ÿhiskondlikke partnerorganisatsioone.
The project is a European Commission initiative funded by the action programme to combat dis-crimination (2001›06).
Projekt toimub Euroopa Komisjoni initsiatiivil ning seda rahastab diskrimineerimisvastase výitluse tegevusprogramm (Action Programme to Combat Discrimination, 2001Â2006).
It was carried out by human european consultancy (www.humanconsul-tancy.com) in partnership with the Migration Policy Group (www.migpolgroup.com) and local partners in each of the 13 countries.
Projekti viis lêbi human european consultancy (www.humanconsultancy.com) koostûûs organisatsiooniga Migration Policy Group (www.migpolgroup.com) ja kohalike partneritega kýigis 13 riigis.
Key concepts in the training
Koolituse peamised kontseptsioonid
† For the participants to gain a basic knowledge of the nature of European law and institutions.
*** Pûûrduge pakutud metodoloogia poole otsustamaks, kuidas teemasid kêsitleda
† For the participants to gain an understanding of the concept of discrimination.
*** Kui suurt têhelepanu Ÿhele výi teisele osale te p Ÿ h e n d a t a , sýltub osavýtjate eelteadmistest.
Introduction to the European Union
Euroopa Liidu tutvustus
The European Union (EU) comprises 25 Member States: Austria, Belgium, Cyprus, the Czech Republic, Denmark, Estonia, Finland, France, Germany, Greece, Hungary, Ireland, Italy, Latvia, Lithuania, Luxembourg, Malta, the Netherlands, Poland, Portugal, Slovakia, Slovenia, Spain, Swe-den and the United Kingdom.
*** Juhendaja peaks alguses seletama, et diskrimineerimise keelustamine on EL Ÿks pýhjapanevaid vêêrtusi, mis on talletatud paljudes EL dokumentides (vt osa 1.3) ja aastate jooksul kujunenud Euroopa ýiguskohtu pretsedendiýiguses.
There are, at present, two acceding and two candidate countries: Bulgaria, Romania, Croatia and Turkey.
Selleks, et edaspidi arutada diskrimineerimise kontseptsiooni ja selle-ga výitlemise meetodeid, on tarvilik, et kuulajail oleks mýnesugune ettekujutus EL ja selle institutsioo-nidest.
† Legislative arm based in Brussels (Belgium).
Seepêrast alustatagu seda moodulit EL tutvustamisega.
‹ to approve the EU's budget, jointly with the European Parliament;
Hetkel on kaks Ÿhinejariiki ja kaks kandidaatriiki: Bulgaaria, Rumeenia, Kroaatia ja TŸrgi.
‹ to coordinate cooperation between the national courts and police forces in criminal matters.
Euroopa Liidus on neli peamist institutsiooni, kes on volitatud têitma EL Ÿlesandeid:
† Consists of representatives of the Member States at ministerial level (one representative per Member State) who are authorised to commit their governments.
A. Euroopa Liidu Nýukogu s seadusandlik organ asukohaga B r Ÿ s s e l i s (Belgia) s Nýukogul on kuus peamist kohustust: n vastu výtta Euroopa seadusi: mitmes valdkonnas teeb ta seda koos Euroopa Parlamen-diga;
‹ to exercise democratic supervision over all EU institutions, and in particular the Com-mission. It has the power to approve or reject the nomination of all Commissioners, and it has the right to censure the Commission as a whole; and
s Koosneb liikmesriikide valitsuste esindajaist ministri tasemel (Ÿks esindaja igast riigist), kel on volitused nýukogu liikmena vastu výtta valitsusele kohustuslikke otsuseid.
‹ to share with the Council authority over the EU budget. At the end of the procedure, it adopts or rejects the budget in its entirety.
s Nýukogu presidendi (juhataja) Ÿlesandeid têidavad rotatsiooni korras kuuekuulise ameti-ajaga liikmesriikide esindajad s Nýukogu president esindab EL rahvusvahelistes suhetes.
† The monthly plenary sessions are held in Strasbourg (France) ̌ the Parliament's `seat'. Parlia-mentary committee meetings and any additional plenary sessions are held in Brussels (Bel-gium), whilst Luxembourg is home to the administrative offices (the `General Secretariat').
B. Euroopa Komisjon s Têidesaatev organ asukohaga B r Ÿ s s e l i s s Euroopa Komisjonil on neli peamist Ÿlesannet: n teha seaduste ettepanekuid Parlamendile ja Nýukogule n juhtida ja ellu viia EL poliitikat (nt diskrimineerimisvastast) ja eelarvet n têide viima EL seadusi (koostûûs Euroopa âhenduste Kohtuga) n esindada EL rahvusvaheliselt, nt Liidu lêbirêêkimistel teiste riikidega s Koosneb liikmesriikide valitsuste nimetatud volinikest, kelle ametiaeg on viis aastat ning kes tegutsevad erapooletult ja sýltumatult, vastutades konkreetse poliitikavaldkonna eest.
† Members of the European Parliament (MEPs) are directly elected by universal suffrage every five years; any EU citizen may stand for election, and EU citizens may vote in whichever Member State they live in.
Volinike tegevusest diskrimineerimise valdkonnas têpsemalt vt 1.3.
† MEPs may not concurrently serve in a national government but may hold a seat in a nation-al parliament; they sit in multinational political parties.
C. Euroopa Parlament s Parlamendil on têita kolm peamist kohustust: n on koos Euroopa Nýukoguga peamine seadusandlik kogu n teostada demokraatlikku jêrelvalvet kýigi EL institutsioonide ja eeskêtt Komisjoni tege-vuse Ÿle.
† Committees are set up to deal with particular issues. There is a Committee on Employment and Social Affairs, one on Women's Rights and Gender Equality and one on Civil Liberties,
Tema výimuses on heaks kiita výi keelduda volinike nimetamisest, kritiseerida Komisjoni tegevust tervikuna n koos Euroopa Nýukoguga kuulub tema výimkonda EL eelarve haldamine ; Parlament kinnitab eelarve tervikuna.
Justice and Home Affairs, but not as yet a committee dedicated to other equality issues.
Koolituse peamised kontseptsioonid s Igakuised parlamendi istungid toimuvad Strasbourgis.
The Committee on Petitions responds to petitions submitted by individuals who consider that their EU protected rights have been violated (see `National context', Section 3.2, `Adminis-trative and legal channels for challenging violations of anti-discrimination legislation').
Komiteede, samuti Parlamendi lisa-istungeid peetakse B r Ÿ s s e l i s , samas kui haldusametid ('peasekretariaat') paiknevad Luxem-bourgis s Euroopa Parlamendi liikmed valitakse viieks aastaks Ÿldise valimisýiguse alusel; iga EL koda-nik výib kandideerida valimistel ning iga EL kodanik saab hêêletada mistahes liikmesriigis, kus ta elab s EP saadik ei výi samaaegselt olla liikmesriigi valitsuse teenistuses, kuid výib siiski olla rah-vusliku parlamendi liige; EP-s nad kuuluvad mitmerahvuslikesse poliitilistesse fraktsiooni-desse s Komiteed luuakse konkreetsete probleemide pýhjal.
† Consists of one judge per Member State, assisted by eight advocate-generals whose role is to present reasoned opinions on the case to the ECJ.
EP-s on tûûhýive ja s o t s i a a l k Ÿ s i m u s tffe , naiste ja soolise výrdsuse komitee, samuti kodanikuvabaduste ja ýiguste komiteed, kuid siiani pole teiste výrdsuse probleemidega tegelevaid komiteesid.
This advice is given in the form of a `preliminary ruling' (see further `National context', Section 3.2, `Administrative and legal channels for challenging violations of anti-discrimination legislation');
See nýuanne antakse 'eelneva otsuse ' vormis (vt osa 3.2., mis kêsitleb liikmesriikide diskrimineerimisvastase seadusandluse rikkumise vasta-seid haldus- ja ýiguslikke kanaleid).
‹ proceedings for failure to fulfil an obligation: the Commission or Member States can initiate proceedings if they have reason to believe that a Member State is failing to fulfil its obligations under EU law (see further `National context', Section 3.2, `Administrative and legal channels for challenging violations of anti-discrimination legislation'); and
n toimingud kohustuste mittetêitmise nurjamiseks: Komisjon výi liikmes- riigid výivad algatada toiminguid , kui neil on alust arvata, et teatud riik ei têida oma EL seadusest tulenevaid kohustusi vt osa 3.2., mis kêsitleb liikmesriikide diskrimineerimisvastase sea-dusandluse rikkumise vastaseid haldus- ja ýiguslikke kanaleid).
‹ appeals on points of law only against judgments by the Court of First Instance, which was created in 1989 to alleviate the workload of the ECJ, and which is also based in Lux-embourg.
n apellatsioonid EL Esimese astme kohtu poolt EL institutsioonide vastu langetatud otsus-tele; esimese astme kohus loodi 1989.a vêhendamaks E â K tûûmahtu; see asub samuti Luxembourgis.
† Decisions are reached by majority.
s Otsused langetatakse hêêlteenamusega.
There are no dissenting opinions; judgments are signed by all the judges who took part in the deliberations and are read in open court.
Ei saa jêêda eriarvamusele; avalikul istungil ette loetud kohtu otsuse allkirjastavad kýik asja arutamisel osalenud kohtunikud.
Combating discrimination › A training manual
Diskrimineerimise vastu výitlemine › Vêljaýppe kêsiraamat
The sources of EU law can be divided into three categories:
Euroopa Liidu ýiguse Ÿldised pýhimýtted ja allikad
† primary sources: the Treaties between the Member States, and agreements with third coun-tries;
EL peab tegutsema oma výimkonna piires, nagu seda sêtestavad lepingud.
† secondary sources: regulations, directives, decisions, recommendations and opinions;
Liidu kompetentsi teostamise seaduslikkus tugineb subsidiaarsuse pýhimýttele, mis têhendab, et neil aladel, millele ei laiene Liidu pêdevus (vaid on nêiteks jagatud liikmesriikidega), saab Liit toimida vaid neil juhtu-del, kui liikmesriik ei saa Ÿlesandeid têita rahuldavalt.
† other sources: general principles of EU law developed through the case-law of the ECJ, and `soft law' (e.g. guidelines and resolutions).
Konfliktide korral on EL seadused Ÿlimuslikud rahvuslike seaduste suhtes. See on selleks, et tagada Euroopa ýiguse Ÿhetaolisus ning selle samane týlgendus rahvuslike kohtute poolt.
† The EC Treaty and Protocols, as amended by the Merger Treaty, 1965, and the Acts of Accession (1972: United Kingdom, Ireland, Denmark; 1979: Greece; 1985: Spain, Portugal; 1995: Austria, Finland, Sweden; 2003: Cyprus, Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Slovakia, Slovenia; 2005, Bulgaria, Romania).
Euroopa kohus on juhindunud sellest, et EL loob uue ýiguskorra, milleks liikmesriigid piiravad oma suverêênseid ýigusi ja et rahvuslikud kohtud on kohustatud têiel mêêral rakendama EL seadusi isegi siis, kui sellega kaasneb vajadus mitte jêrgida rahvuslikku seadust, mis on vastu výetud enne výi pêrast EL vastavat seadust.
† The Euratom Treaty.
EL ýiguse allikad on kolmesugused:
† Single European Act, 1986.
Esmaallikad: liikmesriikide omavahelised lepingud ja nende kokkulepped kolmandate riikidega.
Secondary sources
Teisesed allikad
Article 249 of the EC Treaty states:
EL lepingu artikkel 249 mêêrab:
A regulation shall have general application.
Mêêrus on Ÿldrakendatav.
It shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Mêêrus on kýikidele liikmesriikidele siduv têies mahus ja otseselt rakendatav.
† Directly applicable: come into force by virtue of their publication in the Official Journal of the European Union, from the date specified in them, or in the absence thereof, from the 20th day following that of their publication.
Direktiiv on siduv selles mýttes, et p Ÿ s t i t a t u d eesmêrgid peavad olema têidetud, kuid liikmesriikidele on jêetud ýigus valida viisi ja vahendeid nende têitmiseks.
† Do not require any national implementing measures.
Otsus kohustuslik têitmiseks neile, kelle kohta see on langetatud.
† Can be relied upon in national courts by individuals.
Soovitus ja arvamus ei ole siduv.ƒ
† Enter into force either on the date specified in them or on the 20th day after their publication in the Official Journal of the European Union.
M ê ê r u s e d : s on siduvad s otseselt kohaldatavad: jýustuvad pêrast nende avaldamist ¶Official Journal of the European Unionƒ vastavalt mêêratud kehtestumise têhtajale, výi, kui seda pole têpsustatud, siis alates k a h e k Ÿ m n e n d a s t avaldamise pêevast s ei nýua mingeid rahvuslikke eri meetmeid selle kehtestamiseks s Ÿksikisik výib sellel tugineda pûûrdumisel rahvuslikku kohtusse s kohaldatavad kýikides liikmesriikides
† Member States can be liable for non-implementation or for imperfect transposition of a direc-tive (see further, point 1.6, below).
O t s u s e d : s on siduvad s ainult nende suhtes, kellele otsus on mêêratud, nt kompanii, kes on rikkunud konkurentsi seadust s Ÿksikisik výib sellel tugineda pûûrdumisel rahvuslikku kohtusse
Other sources
Teised allikad:
† Fundamental human rights (including the European Convention on Human Rights, see further point 1.2, below).
EL pretsedendiýigus ja EL ýiguse Ÿldised pýhimýtted: s pýhilised inimýigused (sh Euroopa Inimýiguste Konventsioon, (vt 1.2).
† Equality/non-discrimination (see further, point 1.3, below).
s výrdsus / mittediskrimineerimine (vt 1.3).
† Legal certainty/legitimate expectations/non-retroactivity.
s proportsionaalsus s seaduste kindlus / usaldatavus/ seaduslikud ootused/ mitte tagasiulatuva toimega s ýigus olla êra kuulatud s ýigusalase professionaalsuse eesýigus
Brief introduction to the Council of Europe
Euroopa Nýukogu l Ÿ h i t u t v u s t u s
The Council of Europe was created at the end of the Second World War for the purpose of promot-ing European unity, protecting human rights and facilitating social and economic progress.
Euroopa Nýukogu loodi Teise Maailmasýja lýpul eesmêrgiga edendada Euroopa Ÿhtsust, kaitsta inimýigusi ja kaasa aidata majanduslikule ja sotsiaalsele progressile.
It has 46 Member States, including all EU Member States and candidate countries.
Nýukogul on 46 liikmesmaad, nende hulgas kýik Euroopa Liidu liikmes- ja kandidaatriigid.
The Council of Europe created the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms.
Euroopa Nýukogu tûûtas vêlja Euroo-pa inimýiguste ja pýhivabaduste kaitse konventsiooni.
The European Court of Human Rights is based in Strasbourg, and oversees the implementation of the Convention.
Euroopa Inimýiguste Kohus asub Stras-bourgis ning jêlgib konventsiooni têitmist.
Article 14 of the Convention provides some protection against discrimination, as does the 12th Protocol to the Convention which entered into force on 1 April 2005.
Konventsiooni 14. artikkel pakub mýningat kaitset diskrimineerimise vastu, nagu ka konventsioo-ni juurde kuuluv 12. protokoll, mis jýustus 1.aprillil 2005.a.
At the time of writing this manual (April 2005), out of the 13 countries involved in the present project, only Cyprus has rati-fied and will therefore be bound by the 12th Protocol.
Kêesoleva kêsikirja kirjutamise ajal (k.a. aprillis) oli KŸpros ainsana antud projekti kaasatud k o l m e tffe i s t k Ÿ m n e s t riigist selle ratifitseerinud ning muutnud enda jaoks siduvaks.
The concept of discrimination in EU law and policy
Diskrimineerimise kontseptsioon EL ýiguses ja poliitikas
The principle of non-discrimination is a general principle of EU law.
Mittediskrimineerimine on Euroopa ýiguse pýhiprintsiip.
It is also expressly mentioned in a number of distinct contexts in the Treaties.
Seda on selgesýnaliselt mêrgitud lepin-gute paljudes seostes.
Key concepts in the training fied by all 25 Member States, it will become binding.
Ta moodustab osa uuest pýhiseaduslikust lepingust, ning see muutub sidu-vaks pêrast seda, kui kýik 25 liikmesriiki on lepingu ratifitseerinud.
The process of ratification is going on across the EU at present.
Ratifitseerimisprotsess on praegu kêimas.
Article 21(1) of the Charter states:
Harta artikkel 21(1) kuulutab: ƒ K e e l a t u d on igasugune diskrimineerimine, sealhulgas diskrimineerimine soo, rassi, nahavêrvuse, etnilise výi sotsiaalse pêritolu, geneetiliste oma-duste, keele, usutunnistuse výi veendumuste, poliitiliste výi muude arva-muste, rahvusvêhemusse kuulumise, varalise seisundi, s Ÿ n n i p ê r a , puuete, vanuse výi seksuaalse sêttumuse týttu.•
Further, Article 13 of the EC Treaty states:
Euroopa âhenduse lepingu artikkel 13 kinnitab:
`Without prejudice to the other provisions of this Treaty and within the limits of the powers conferred by it upon the Community, the Council, act-ing unanimously on a proposal from the Commission and after consulting the European Parliament, may take appropriate action to combat discrim-ination based on sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation.'
¶Arvestades selle lepingu teisi sêtteid ja kooskýlas âhenduse poolt mêêra-tud výimkonnaga, výib Nýukogu, Komisjoni ettepanekul ja pêrast konsul-tatsioone Euroopa Parlamendiga, oma Ÿksmeelse otsuse alusel výtta asja-kohaseid meetmeid výitluseks diskrimineerimisega soo, rassilise výi etnilise pêritolu, usutunnistuse výi veendumuste, puude, vanuse výi sek-suaalse sêttumuse alusel.ƒ (mitteametlik týlge).