natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It was with this aim in mind that the Council decided on 20 September to extend the transitional measures in force in order to avoid disrupting trade in organic products (1
Selle põhjal otsustas komisjon 20. septembril pikendada kehtivaid üleminekumeetmeid, et takistada kauplemist toodetega, mis ei ole mahepõllumajanduslikud. (1)
Forestry strategy
Metsandusstrateegia
The European Union’s forestry strategy dates from 1998 (2).
Euroopa Liidu metsandusstrateegia pärineb aastast 1998.
Its cross-cutting approach is based at one and the same time on forestry policies, Community sustainable development policies and rural development policies.
(2) See toetub samaaegselt metsanduspoliitikale ja ühenduse säästva arengu poliitikale ning maaelu arengu poliitikale.
In order to consolidate this existing mechanism, the Commission proposed drawing up an action plan for sustainable forest management to coordinate Community action and the national forestry policy of the Member States (3).
Olemasoleva mehhanismi tugevdamiseks tegi komisjon ettepaneku töötada välja metsade säästva majandamise tegevuskava, mis võiks tagada ühenduse tegevuse ja liikmesriigi metsanduspoliitika koordineerituse.
This move was approved by the Council, which had previously noted the virtual ineffectiveness of the International Arrangement on Forests (IAF) in its conclusions on the fth session of the United Nations Forum on Forests (UNFF).
(3) Nõukogu kiitis sellise käigu heaks, olles varem oma kokkuvõttes ÜRO metsandusfoorumi viienda istungjärgu kohta tõdenud, et rahvusvaheline metsakorraldus ei ole tõhus.
The two institutions agree that the multidisciplinarity of the European forestry strategy is a major asset which allows its objectives to interact with the objectives of other policies, just as European objectives interact with national and international objectives.
Kaks institutsiooni nõustuvad, et Euroopa metsandusstrateegia multidistsiplinaarsus on peamine eelis, mis võimaldab strateegia eesmärkidel põimuda teiste poliitikavaldkondade eesmärkidega, nii nagu Euroopa eesmärgid ühtivad siseriiklike ja rahvusvaheliste eesmärkidega.
Fisheries and maritime a airs
Kalandus ja merendus
Background Reform of the common sheries policy (CFP)
Ühise kalanduspoliitika reform
The original objective of the CFP was to preserve sh stocks, protect the marine environment, guarantee the economic viability of European eets, and provide consumers with good quality food.
Ühise kalanduspoliitika algne eesmärk oli kalavarude säilitamine, merekeskkonna kaitse, Euroopa laevastike elujõulisuse tagamine ja tarbijate kvaliteetse toiduga varustamine.
After 20 years of application, it was considered that the CFP, as designed around those objectives, was in need of an overhaul.
Pärast 20aastast kohaldamist tõdeti, et ühine kalanduspoliitika, nagu see oli mõeldud seoses nende eesmärkidega, vajaks läbivaatamist.
1) Regulation (EC) No 1567/2005 (OJ L 252, 28.9.2005).2) Council resolution of 15 December 1998 (OJ C 56, 26.2.1999).
(4) See reform põhineb neljal peamisel ideel: pikaajaline strateegia, mis moodustab osa kalavarude säästva majandamise strateegiast.
SOLIDARITY WITH FUTURE GENERATIONS AND SUSTAINABLE DEVELOPMENT
) Määrused (EÜ) nr 2369/2002 (ühenduse struktuuriabi kalandussektoris), (EÜ) nr 2370/2002 (ühenduse erakorraline meede kalalaevade lammutamiseks) ja (EÜ) nr 2371/2002 (kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (EÜT L 358, 31.12.2002).
This reform rests on four key ideas:
SOLIDAARSUS TULEVASTE PÕLVKONDADEGA JA SÄÄSTEV ARENG
• a new eet policy, which makes Member States responsible for matching capacity with opportunities, and the phasing-out of public aid to investors, while aid to improve safety and working conditions on board is maintained; better application of the rules through cooperation between the di erent authorities concerned;
103 uus laevastikupoliitika liikmesriikidele antava vastutuse kaudu viia võimekus kalapüügivõimalustega vastavusse ning järkjärguline investoritele antavate riiklike toetuste kaotamine, kindlustades sellise abi, mille eesmärk on parandada tööohutust ja -tingimusi laevade pardal; eeskirjade parem kohaldamine tänu erinevate asjaomaste asutuste koostööle; huvitatud isikute osalemine ning kalurite ja teadusuurijate vaheline teadmiste jagamine, piirkondlike nõuandekomisjonide loomine.
The aim of preserving and managing resources is therefore targeted through a long-term mechanism.
Varude säilitamine ja korraldamine on pikaajaline protsess.
This rests on the adoption of two types of multiannual plan: recovery plans aimed at promoting the protection of stocks threatened with collapse and management plans aimed at maintaining other stocks at biologically secure levels.
See tugineb kaht tüüpi mitmeaastaste plaanide vastuvõtmisele: taastamiskavad, mille eesmärk on soodustada nende varude kaitset, mida ähvardab hävimine, ning majandamiskavad, mille eesmärk on ülejäänud varude bioloogiliselt kindlal tasemel hoidmine.
In 2004, in the context of the reform of the CFP, the Commission proposed setting up a European Fisheries Fund (EFF) (2).
2004. aastal tegi komisjon ühise kalanduspoliitika reformi raames ettepaneku luua Euroopa kalandusfond.
The purpose of this instrument, which is to replace the existing Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG), is to facilitate the implementation of measures to ensure sustainable shing and the diversification of economic activities in shing areas.
(1) Selle, praegust kalanduse arendusrahastut asendava instrumendi eesmärk on lihtsustada meetmete rakendamist säästva kalapüügi ja kalastusvööndites majandustegevuse mitmekesistamise tagamiseks.
The idea is to reduce shing pressure so that stocks can recover and to encourage the use of more environmentally friendly equipment and practices in sheries and aquaculture, and in the processing and marketing of sheries products.
Mõte on aidata vähendada kalapüügist tingitud survet kalavarude taastumise võimaldamiseks ning julgustada kalandus- ja vesiviljelussektoris ning kalatoodete käitlemisel ja turustamisel ökoloogilisema varustuse ja töömeetodite kasutamist.
There is also provision for assisting the shing regions most seriously a ected by job losses by granting them aid to help diversify and strengthen their economies.
Ette on nähtud ka töökohtade kaotuse tõttu kõige rohkem kannatanud piirkondade aitamine, andes neile abi tegevuse mitmekesistamiseks ja majandusbaasi tugevdamiseks.
This year the Committee of the Regions, the European Economic and Social Committee and the European Parliament all endorsed this proposal.
Sel aastal on nii Regioonide Komitee, Majandus- ja Sotsiaalkomitee kui ka Euroopa Parlament andnud oma soosiva arvamuse sellele ettepanekule.
On 26 April the Council established the Community Fisheries Control Agency (3
26. aprillil asutas nõukogu Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri.
1) Regulations (EC) Nos 2369/2002 (Community structural assistance in the sheries sector), 2370/2002
Need ülesanded ja volitused määratakse kindlaks tihedas koostöös liikmesriikidega vastavalt ühenduse prioriteetidele.
(establishing an emergency Community measure for scrapping shing vessels) and 2371/2002 (conservation and sustainable exploitation of sheries resources) (OJ L 358, 31.12.2002).
Mitmed uutes ühise kalanduspoliitika põhimäärustes sisalduvad meetmed, mille eesmärk on kaitsta loodusvarasid mitmeaastaste programmide kaudu, olid sel aastal
Mediterranean (2); agreement by the Council on 20 December concerning measures for the recovery of sole stocks in the Western Channel and the Bay of Biscay (3); adoption by the Council of regulations establishing measures for the recovery of the southern hake and Norway lobster stocks in the Cantabrian Sea and Western Iberian peninsula (4) and of Greenland halibut in the framework of the Northwest Atlantic Fisheries Organisation (NAFO) (5) and a regulation on the conservation of shery resources in the Baltic Sea, the Belts and the Sound (6
SOLIDAARSUS päevakorras, näiteks võeti vastu komisjoni ettepanekud, sealhulgas ettepanek, mis käsitles euroopa angerja varude taastamist; (1) Euroopa Parlament avaldas soosiva arvamuse Vahemere haldusmeetmete (2) suhtes ja nõukogu andis 20. detsembril poliitilise nõusoleku La Manche’i lääneosa ja Gascogne’i lahe merikeelevarude (3) taastamise meetmete suhtes; nõukogu võttis samuti vastu eeskirjad, millega võetakse meetmed Biskaia lahe ja Pürenee poolsaare läänerannikuvetes arenevate uusmeremaa merluusi ja Norra salehomaari varude (4) taastamise suhtes ja Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni (NAFO) raames eeskirjad süvalesta varude taastamise kohta (5) ning määruse, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude säilitamist ( 6
The Council meeting on 8 and 9 December also adopted the regulation xing for the 2006 shing year the guide prices and Community producer prices for certain shery products (7
Nõukogu võttis oma 8. ja 9. detsembri istungil vastu ka määruse, millega määratakse kalandusaastaks 2006 kindlaks teatud kalatoodete soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad. (7)
In its strategic objectives for the period 2005–09, the Commission notes that there is a particular need for an all-embracing maritime policy aimed at developing a thriving maritime economy and the full potential of sea-based activity in an environmentally sustainable manner.
Strateegilistes eesmärkides 2005–2009 märgib komisjon, et eriti oluline on arendada kõikehõlmavat merenduspoliitikat, mille eesmärk on tagada meremajanduse õitseng, mis oleks vastuvõetav keskkonnale ja mida toetaks väljapaistvad teadus-, tehnoloogia ja uuenduslikud uuringud.
Such a policy should be supported by excellence in marine scientific research, technology and innovation.
Komisjon on alustanud kalanduslepingute ja -protokollide kohaseid uusi läbirääkimisi mitmete kolmandate riikidega.
Against this background, the Commission set up a task force in March to produce a Green Paper on a future EU maritime policy and launch a wide public debate on this issue.
Komisjon on sellised lepingud parafeerinud Maroko, Gaboni ja Cabo Verdega, vastavalt juulis, oktoobris ja detsembris.
4) Regulation (EC) No 2166/2005 (OJ L 345, 28.12.2005).5) Regulation (EC) No 2115/2005 (OJ L 340, 23.12.2005).
Määrus (EÜ) nr 2166/2005 (ELT L 345, 28.12.2005). ) Määrus (EÜ) nr 2115/2005 (ELT L 340, 23.12.2005). )
6) Regulation (EC) No 2187/2005 (OJ L 349, 31.12.2005).7) Regulation (EC) No 2033/2005 (OJ L 328, 15.12.2005).
Määrus (EÜ) nr 2187/2005 (ELT L 349, 31.12.2005). )
SOLIDARITY WITH FUTURE GENERATIONS AND SUSTAINABLE DEVELOPMENT
ÜHISTE VÄÄRTUSTE EDENDAMINE
Fisheries agreements with third countries
Kasulik teave ja viited
Sustainable development:http://europa.eu.int/comm/sustainable/index_en.htm
Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat: http://europa.eu.int/comm/agriculture/index_fr.htm.
Climate change: http://europa.eu.int/comm/press_room/presspacks/climate/index_en.htm http://europa.eu.int/comm/environment/climat/home_en.htm http://themes.eea.eu.int/Environmental_issues/climate http://unfccc.int/2860.php
Kalandus- ja merendusasjade peadirektoraat: http://europa.eu.int/comm/fisheries/policy_fr.htm.
Directorate-General for Agriculture and Rural Development:http://europa.eu.int/comm/agriculture/index_en.htm
Põhiõiguste kaitsmine ja diskrimineerimisevastane võitlus
Directorate-General for Fisheries and Maritime A airs:http://europa.eu.int/comm/ sheries/policy_en.htm ph601096_RG2005_BT.indb 105
Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 on sätestatud: „Euroopa Liit on rajatud vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning õigusriigi põhimõtetele, mis on ühised kõikidele liikmesriikidele.”
Promoting common values
Põhiõiguste kaitsmise vahendid
Protecting fundamental rights and combating discrimination
Põhiõiguste kaitsmine rajaneb Euroopa Liidus praegu esmajoones põhiõiguste hartal, mille liidu juhid kuulutasid välja 2000. aasta detsembris.
Article 6 of the Treaty on European Union states: ‘The Union is founded on the principles of liberty, democracy, respect for human rights and fundamental freedoms, and the rule of law, principles which are common to the Member States.’
27. aprilli teatises, (1) mis käsitles põhiõiguste järgimist komisjoni õigusaktide ettepanekutes, pakuti välja kolm eesmärki, mille kaudu saavutada senisest tõhusam põhiõiguste rakendamine.
The Treaty of Amsterdam was a major step forward in reinforcing European cooperation on justice and home a airs and conferred jurisdiction on the Court of Justice to enforce respect for fundamental rights by all the Community institutions.
Esiteks tuleks tema enda talitustel korrapäraselt ja põhjalikult kontrollida, kas kõikide õigusaktide ettepanekute väljatöötamisel on järgitud vastavaid põhiõigusi.
In June 1999 the Cologne European Council stressed the need ‘to establish a charter of fundamental rights in order to make their overriding importance and relevance more visible to the Union’s citizens’ and proposed establishing an agency for human rights and democracy.
Teiseks peaks kõigil volinikel, eriti aga põhiõiguste, mittediskrimineerimise ja võrdsete võimaluste eest vastutavasse rühma kuuluvatel volinikel olema võimalik jälgida kõnealuse kontrollimise tulemusi ja edendada „põhiõigusi arvestavat mõtteviisi”.
The Charter of Fundamental Rights of the European Union was drafted by a convention consisting of representatives of the Heads of State or Government, the national parliaments, the Commission and the European Parliament and was formally adopted at the Nice European Council in December 2000.
Pärast 2004. aasta oktoobris algatatud laiaulatusliku avalikku arutelu (2) tegi komisjon 30. juunil ettepaneku laiendada 1997. aastal loodud Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse volitusi, nii et see muutuks täielikult väljakujunenud Põhiõiguste Ametiks (3).
It is not legally enforceable for Europe’s citizens, but it has serious political implications, due primarily to the fact that it expresses a political consensus reached at the highest level and formulated democratically on what must now be regarded as the catalogue of fundamental rights secured by the Community legal order. Moreover, it encapsulates the common values with which all the citizens of Europe can identify.
Selle, sõltumatutest ekspertidest koosneva ameti ülesanne oleks abistada Euroopa Liidu institutsioone, asutusi ja liikmesriike ühenduse õiguse rakendamisel ja anda neile põhiõigustega seotud küsimustes nõu, nii et neil oleks oma pädevusse kuuluvate meetmete võtmisel ja määratlemisel kergem nimetatud õigustest täielikult kinni pidada.
Instruments for protecting fundamental rights
Euroopa Parlament, kes on põhiõiguste temaatikast väga huvitatud, kutsub komisjoni omalt poolt tungivalt üles seda kava teoks tegema.
The protection of fundamental rights in the European Union is currently based primarily on the Charter of Fundamental Rights proclaimed by the Union at the highest level in December 2000.
Ta on Regioonide Komiteega ühel arvamusel, et Põhiõiguste Amet peaks moodustama ühe põhitelje üldvõrgustikus, mis ühendaks endas juba praegu inimõigustega tegelevaid Euroopa Liidu ja liikmesriikide organeid.
This pillar should become all the stronger with the setting up shortly of a fundamental rights agency for the European Union.
Lisaks rõhutab Euroopa Parlament, et tulevikus loodav amet peaks olema ametlikult seotud Euroopa Nõukoguga.
PROMOTING COMMON VALUES
Aastaaruanne inimõiguste kohta
107 results of the scrutiny and to promote a ‘fundamental rights culture’; and enhancing the visibility, for the other institutions and for the general public, of the results of this process, thereby also ensuring compliance with fundamental rights in the activities of the two branches of the legislature.
Nõukogu võttis 3. oktoobril vastu Euroopa Liidu seitsmenda inimõiguste alase aastaaruande, (2) mis hõlmab ajavahemikku 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2005.
On 30 June, following extensive public consultations that began in October 2004 (1), the Commission proposed that the remit of the European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia established in 1997 be extended and that it be converted into a fully-fledged Agency for Fundamental Rights (2).
Aruandes rõhutatakse, et Euroopa Liidu mõju mitmepoolsetes suhetes on tugevam, kui ta esineb ühtsete seisukohtadega.
The European Parliament is strongly committed to fundamental rights and is a staunch advocate of making this plan a reality.
Seejuures on taas kinnitatud, et EL põhineb demokraatia, vabaduse ja põhiõiguste järgimise põhimõtetel.
It shares the view of the Committee of the Regions that the Agency would be a major component of the ‘network of networks’ composed of the existing European and national institutions dealing with human rights issues.
Nõukogu leiab samuti, et kümne aasta möödumise tõttu Balkani poolsaarel toimunud Srebrenica veresaunast on veelgi kohasem, et Euroopa Liit jätkaks kannatlikult oma tööd, kasutades koostöö, veenmis- ja ergutusvahendeid.
Parliament also emphasises the need for an institutionalised link between the future Agency and the Council of Europe.
Karistusi tuleks kasutada aga ainult siis, kui see on möödapääsmatu.
In the context of nancial tools, on 6 April the Commission proposed establishing a specific programme on fundamental rights and citizenship for the period 2007–13 as part of the general programme on fundamental rights and justice (3).
Üks aruande peatükkidest kirjeldab inimõiguste olukorda Euroopa Liidus, käsitledes näiteks laste ja naiste õiguste, rassismi, ksenofoobia ja antisemitismi, inimkaubanduse, varjupaiga ja rände teemat.
In the eld of fundamental rights and citizenship, the goal is to create a genuine fundamental rights culture among all the peoples of Europe and, to this end, the Commission calls for a significant e ort to be made to disseminate information on fundamental rights and step up action, legislative action in particular, to promote the application of certain rights.
2005. aastal lõppes päevakajalistes eetikaküsimustes arvamust avaldava teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma teine ametiaeg. Komisjon otsustas mitte ainult pikendada rühma volitusi, (3
On 3 October the Council adopted the seventh annual report on human rights in the European Union, covering the period 1 July 2004 to 30 June 2005 (4).
) vaid ka suurendada tema liikmete arvu ( otsused annavad tunnistust komisjoni soovist pöörata oma tegevuses tähelepanu kodanike jaoks olulistele küsimustele.
European Group on Ethics
Kultuuriline mitmekesisus
Cultural policy 345
Kultuuripoliitika
Twenty-five Member States (soon to be more), nearly as many languages and cultures that are not necessarily confined within national borders, mean that protecting and promoting cultural diversity in Europe is a fundamental strategic objective for the European Union.
Kultuurilise mitmekesisuse kaitsmine ja edendamine on üks põhilistest strateegilistest eesmärkidest Euroopa Liidu 25 (ja varsti enama) liikmesriigi jaoks, kus on peaaegu sama palju erinevaid keeli ja kultuure, mis ulatuvad tihti üle mitme riigi piiri.
Article 151 of the EC Treaty species the aims and supplies the legal basis.
Nimetatud tegevuse eesmärgid on täpsustatud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 151, mis moodustab selle õigusliku aluse.
The main tool for the implementation of European policy in this area is the Culture 2000 programme, which aims to develop a common cultural area through support for artistic and cultural projects with a European dimension in terms of conception, organisation and execution.
Peamine vahend kultuurilise mitmekesisuse rakendamiseks Euroopa Liidu poliitikas on sellealane programm Kultuur 2000, mille eesmärk on väärtustada ühist kultuuriruumi selliste kunsti- ja kultuuriprojektide toetamise teel, mis on oma ideelt, korralduselt ja teostuselt euroopalikud.
Originally set up for a ve-year period (2000–04) (3) but subsequently extended to
See programm, mis kehtestati algselt viieks aastaks (2000–2004), (1) kuid mida seejärel pikendati 2005. ja 2006. aastaks, (2) soodustab loometegevust ja inimeste liikuvust, kogu elanikkonna juurdepääsu kultuurile, kunsti ja kultuuri levitamist, kultuuridevahelist dialoogi ja Euroopa rahvaste ajaloo tundmist.
2005 and 2006 (4), this programme encourages creative expression and mobility, access to culture for all, the dissemination of art and culture, intercultural dialogue, and knowledge of the history of the European peoples.
Kultuur 2000 ühendab endas 30 riiki (25 ELi liikmesriiki, kolme Euroopa Majanduspiirkonna riiki, s.t Islandit, Liechtensteini ja Norrat, ja kahte tulevast liikmesriiki, Bulgaariat ja Rumeeniat), ulatudes seega Euroopa kultuurilise ja kunstilise koostöö nimel üle liidu piiride.
Culture 2000 extends beyond the borders of the European Union in its objective of cultural and artistic cooperation in Europe, involving 30 countries (the 25 Member States of the European Union, the three countries of the European Economic Area — Iceland, Liechtenstein and Norway — and the two acceding countries — Bulgaria and Romania).
Programmi Kultuur 2000 täiendab 2004.–2006. aastal Euroopa Liidu tasandil tegutsevaid kultuuriasutusi toetav ühenduse tegevuskava 2004.–2006. aastaks, (3) millega nähakse ette tegevustoetused neile asutustele, kes viivad kultuurivaldkonnas ellu üleeuroopalist huvi pakkuvaid projekte, ja toetatakse meetmeid, mille eesmärk on kindlustada sundasumisele saatmisega seotud paikade ja arhiivide kaitse ja mälestamine.
The Community action programme to promote bodies active at European level in the eld of culture (2004–06) (5) amplifies the Culture 2000 programme by providing for operating grants
Tulevikus käivituv programm Kultuur 2007, (4) mille üle praegu peetakse läbirääkimisi, peaks võtma üle suure osa eespool nimetatud kahe programmi meetmetest ja neid täiendama.
1) Decision 2005/383/EC (OJ L 127, 20.5.2005).2) Decision 2005/754/EC (OJ L 284, 27.10.2005).
Lisaks esitas komisjon otsuse ettepaneku, et muuta kultuuripealinnade nimetamise protsess 2007.–2019. aastal paremaks, pöörates enam tähelepanu üleeuroopalisele mõõtmele. (7)
5) Decision No 792/2004/EC (OJ L 138, 30.4.2004).
Otsus nr 792/2004/EÜ (ELT L 138, 30.4.2004). ) KOM(2004) 469. )
109 to bodies pursuing an aim of general European interest in the eld of culture and grants for actions to protect and commemorate the most important sites and archives related to deportations.
Kultuurivahetuse ja kultuurilise mitmekesisuse edendamiseks ja kaitsmiseks Euroopa Liidus pani komisjon samuti ette kuulutada 2008. aasta „kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaks” (1).
The future Culture 2007 programme (1) now being negotiated is expected to take over a substantial proportion of the activities of the two programmes and amplify them.
20. oktoobril võttis UNESCO vastu kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni, mille läbirääkimistel esindas ühendust komisjon.
Given the symbolic importance and impact of the European Capital of Culture event, to enable the new Member States to join on the same terms as the existing Member
See määratleb rahvusvahelise üldsuse, sealhulgas Euroopa Liidu jaoks kultuurilise mitmekesisuse vallas hulga juhtpõhimõtteid ja mõisteid, milles tunnustatakse mitmekesisust kaitsva poliitika õiguspärasust ja rahvusvahelise koostöö tähtsust.
States, the European Parliament and the Council adopted an amendment1(2) to the original 1999 decision (3).
Kultuurilise mitmekesisuse kaitse ja edendamine peavad aitama erinevate rahvusvaheliste õigusaktide piisava sidumise teel leevendada ohustatud kultuuride olukorda, eriti arengumaades.
The Commission also presented a proposal for a decision to improve the process of designating capitals for 2007 to 2019, with a stronger focus on
Komisjon võttis 21. detsembril vastu otsuse ettepaneku eespool nimetatud konventsiooni vastuvõtmise kohta. (2)
Also with a view to promoting and protecting cultural exchange and diversity in the European Union, the Commission has proposed that 2008 be designated European
Teatavaid kultuurilise mitmekesisuse tahke, mis on seotud mitmekeelsusega, käsitletakse käesoleva aruande II peatüki osas „Õpe, haridus, koolitus”.
Year of Intercultural Dialogue (5
Audiovisuaalmeedia poliitika – „Piirideta televisioon”