natgillin/translations-raw huggingface dataset:
How to communicate : Strategic communication on migration and integration, published by a King Baudouin Foundation, Belgium, provides practical advice for civil society organisations wishing to better engage with the media.
Strateegiline kommunikatsioon rände- ja integratsiooniküsimustes”) antakse praktilisi näpunäiteid kodanikuühendustele, kes soovivad meediaga paremat koostööd teha.
Integration actors should consider how their agenda fits with the mission of the media organisation and its departments and align their media strategy accordingly.
Integratsiooni valdkonnas osalejad peaksid mõtlema, kuidas nende tegevuskava sobib kokku meediaorganisatsiooni ja selle allüksuste missiooniga, ning viima oma meediastrateegia sellega vastavusse.
Examples of strategies which support the mission of the media organisation are :
Meediaorganisatsiooni missiooni toetavad näiteks järgmised strateegiad:
•Providing journalists with consistent and reliable information.
•ajakirjanikele järjepideva ja usaldusväärse teabe andmine.
Journalists are under increasing pressures and have much less time to research stories.
Ajakirjanikud on üha suu- rema surve all ja neil on palju vähem aega lugude jaoks uurimistööd teha.
A well-written press release is invaluable in gaining media coverage and user-friendly factual publications (with good executive summaries) can provide journalists with the necessary contextual information ;
Hästi kirjutatud pressiteade on meediakajastuse saamiseks hindamatu ning (heade kommenteeritud kokkuvõtetega) kasutajasõbralikud faktiteatmikud saavad anda ajakirjanikele vajaliku taustateabe;
•Ensuring their own website has up-to-date relevant information and is user-friendly so that journalists can easily access information, press releases and publications ;
•tagamine, et integratsiooni valdkonnas osaleja enda veebisaidil on avaldatud aja- ja asjakohane teave ning veebisait on kasutajasõbralik, võimaldades ajakirjanikele hõlpsat juurdepääsu teabele, pressiteadetele ja väljaannetele;
•Building a diversity database to help journalists find spokespersons, experts and individual immigrants to provide stories of their own experience.
•mitmekesisuse andmebaasi loomine, mis aitab ajakirjanikel leida eestkõnelejaid, eksperte ja sisserändajaid, kes võivad rääkida lugusid oma kogemustest.
Integration actors can generate more presence in their local media environment by including public relations in their strategic planning, and aligning their approach to meet the overall missions and quality standards of media organisations.
Kohalikus meediakeskkonnas suurema mõju avaldamiseks saavad integratsiooni vald- konnas osalejad kaasata strateegilisse kavandamisse suhtekorralduse ning viia oma lähe- nemisviisi vastavusse meediaorganisatsioonide üldise missiooni ja kvaliteedinormidega.
Integration actors need to establish clear aims and objectives for their media strategy, identify their intended audience and tailor their message accordingly.
Integratsiooni valdkonnas osalejad peavad seadma oma meediastrateegiale selged sihid ja eesmärgid, tegema kindlaks sihtrühma ja kujundama vastavalt sellele oma sõnumi.
The different parts of government often send mixed messages about immigration and its desirability.
Valit- suse eri osad edastavad sisserände ja selle soovitavuse kohta sageli vastakaid sõnumeid.
Governments and other stakeholders can correct mixed messages and misperceptions of immigrants by using the media as a vehicle to educate the public about immigration and integration issues and can also finance independent research into the role and contribution of immigrants in the host society and use the media to disseminate the findings.
Valitsused ja teised sidusrühmad saavad vastakaid sõnumeid ja sisserändajatega seotud väärarusaamu parandada, kasutades meediat üldsuse harimiseks sisserände ja integratsiooni teemadel; samuti saavad nad rahastada sõltumatuid uuringuid sisserändajate rolli ja panuse kohta vastuvõtvas ühiskonnas ning kasutada uuringutulemuste levitamiseks meediat.
For example, they can focus on similar values and the human interest angle through the use of personal stories and case studies.
Sõnumi tulemusliku edastamise tagavad näiteks järgmised strateegiad:
•Training specialised spokespersons who can legitimately speak on behalf of immigrant communities and can explain and promote issues in a way which is media-friendly ;
•spetsiaalsete eestkõnelejate koolitamine, kellel on õigus sisserändajate kogukondade nimel sõna võtta ning selgitada ja hoida teemasid aktuaalsena meediasõbralikul viisil;
•Broadening their support.
•sõnumi kandepinna laiendamine.
Many civil society organisations fall into the trap of catering to their existing supporters, rather than widening their appeal to the majority of the public ;
Paljud kodanikuühendused teevad vea, hoolitsedes vaid olemasolevate toetajate eest, ega pöördu laiema üldsuse poole;
•Using the local press.
•kohaliku pressi kasutamine.
The local press is highly influential due to the significant readership of the weekly community newspapers and the fact that integration is experienced by people at the local, not national, level.
Kohalik press on väga mõjuvõimas, sest kogukonna nädalalehtede lugejaskond on märkimisväärselt suur ja inimesed kogevad integrat- siooni mitte üleriigilisel, vaid kohalikul tasandil.
Often stories that are run in the local press are picked up by the national media ;
Üleriigiline meedia kajastab sageli kohalikus pressis avaldatud lugusid;
•Cultivating productive working relationships with editors and journalists, not just those that are supportive of immigration issues, but also those who are not ;
•viljaka koostöö loomine toimetajate ja ajakirjanikega – mitte üksnes nendega, kes immigratsiooniküsimusi toetavad, vaid ka nendega, kes neid küsimusi ei toeta;
•Educating the public to be more critical of media output by explaining the influence of cultural and social backgrounds in both presentation and interpretation ;
•üldsuse harimine meediakajastuse suhtes kriitilisem olema, selgitades kultuurilise ja ühiskondliku tausta mõju nii esitlus- kui ka tõlgendusviisile;
•Monitoring media output and discussing findings with media organisations, journalists and editors, and making use of complaints bodies (ombudsmen, equality bodies, press councils) where appropriate.
•meediakajastuse jälgimine ja tulemuste arutamine meediaorganisatsioonide, aja- kirjanike ja toimetajatega ning asjakohasel juhul kaebusi lahendavate organite (õigus- vahemehed, võrdõiguslikkusega tegelevad asutused, pressinõukogud) kasutamine.
Integration actors should look within their local context and past experiences for ideas on how to aim and frame their message for a specific intended audience.
Integratsiooni valdkonnas osalejad peaksid oma kohalikust kontekstist ja varasematest kogemustest otsima ideid, kuidas oma sõnumit konkreetsele sihtrühmale suunata ja kujundada.
The Central Office of Information (UK) produced a publication in 2004 which explores the social, cultural and attitudinal factors that impact on the communications needs of ethnic minority communities, and provides strategic and creative guidance on communicating with ethnic minority communities.
Ühendkuningriigi Keskne Teabeteenistus avaldas 2004. aastal väljaande, milles uuritakse rahvusvähemuste suhtlusvajadusi mõjutavaid sotsiaalseid, kultuurilisi ja suhtumisega seotud tegureid ning antakse strateegilisi ja loomingulisi juhtnööre rahvusvähemuste kogukondadega suhtlemiseks.
Strategic alliances between civil society, government, research institutes, and media professional’s organisations can help attain impact in a domain as broad and diverse as the media.
Meedia laiale ja mitmekesisele valdkonnale saavad aidata mõju avaldada valitsuse, teadusasutuste, meediatöötajate organisatsioonide ja kodanikeühenduste vahelised strateegilised liidud.
The MIGRACE project conducted by People in Need (Clovek v tisni), an NGO affiliated with Czech Television, countered stereotyping by publicising migration issues in the mass media (TV, radio, newspapers, journals, magazines, and cultural and educational programmes) and by informing the Czech public about the challenges and opportunities offered by migration.
Tšehhi Televisiooniga seotud vabaühenduse Člověk v tísni (Abivajajad) projekt MIGRACE astus vastu stereotüüpsele käsitlusele, kajastades massimeedias (televisioonis, raadios, ajalehtedes, ajakirjades, kultuuri- ja haridussaadetes) rändeküsimusi ja teavitades Tšehhi üldsust rände pakutavatest võimalustest ja väljakutsetest.
The Leicester Mercury, a UK local newspaper, is a partner of Leicester’s Multicultural Advisory Group involving leading municipal, community, faith, volunteer, and academic figures.
Ühendkuningriigi kohalikul ajalehel The Leicester Mercury on partnerlus Leicesteri kultuurilise mitmekesisuse nõustamisrühmaga, kuhu kuulub linnavalitsuse, kogukonna, usuühenduste ja akadeemiliste ringkondade esindajaid ning vabatahtlikke.
The paper’s editor engages in regular dialogue to achieve a greater understanding between the media and community groups.
Ajalehe toimetaja peab sellega korrapärast dialoogi, et saavutada meedia ja kogukonnarühmade parem üksteisemõistmine.
The partnership has led to more informed reporting and editorial decision, a new daily column written by different local people, and improved outreach with readers in harder-to-reach immigrant groups.
Tänu partnerlusele on kajastus ja toimetuse otsused muutunud teadlikumaks, ajalehes ilmub uus igapäevane veerg kohalikelt inimestelt ning suurenenud on lugejaskond sisserändajate rühmades, kelleni on raskem jõuda.
The Forum on Migration and Communications, led by the Dublin Institute of Technology, brings together immigrant and non-immigrant media producers, NGO service providers/community activists and social and policy researchers to amplify immigrant voices and perspectives previously absent, sensationalised or marginalised in dominant media representations through a series of media-led projects that highlight personal and collective stories about family reunification and undocumented migration.
Dublini Tehnoloogiainstituudi juhitav rände- ja kommunikatsioonifoorum ühendab sisserändajatest ja põlisasukatest meediatootjaid, vabaühendustest teenuseosutajaid ja kogukonna aktiviste ning sotsiaalteadlasi ja politolooge. Foorumi eesmärk on anda laiemat kõlapinda sisserändajate arvamustele ja vaatepunktidele, mis peamistes meediaväljaannetes varem puudusid või mida kajastati kõmuliselt või marginaalselt, kasutades selleks meediaprojekte, mis toovad esile isiklikke ja kollektiivseid lugusid perede taasühinemisest ja dokumenteerimata rändest.
Developing the intercultural competencies of media organisations
Meediaorganisatsioonide kultuuridevahelise pädevuse arendamine
Media professionals need to develop intercultural competence to work effectively in a diverse environment and can lead to improvements in accuracy, impartiality and fairness.
Meediatöötajad peavad mitmekesises keskkonnas tulemuslikult töötamiseks omandama kultuuridevahelise pädevuse, mis võib parandada kajastuse täpsust, erapooletust ja õiglust.
The intercultural competencies for journalists have been identified at the sixth EquaMedia Transnational Meeting held in Rome in 2004 as :
Roomas 2004. aastal peetud kuuendal EquaMedia rahvusvahelisel kohtumisel määrati ajakirjanike kultuuridevahelise pädevuse aspektid kindlaks järgmiselt:
•Knowledge : Know who the main actors in society are, their role in society and their background (religion, cultural habits and history) ;
•teadmised: ühiskonna peamiste rühmade, nende ühiskondliku rolli ja tausta (usu, kultuurikommete ja ajaloo) tundmine;
•Skills and experiences : In addition to intercultural communication skills, to be able to find and develop sources ; make a journalistic product on a multicultural subject ; and set up an intercultural network ;
•oskused ja kogemused: lisaks kultuuridevahelise suhtluse oskusele suutlikkus leida ja arendada allikaid, luua kultuurilise mitmekesisuse teemal ajakirjanduslik toode ning kujundada kultuuridevaheline võrgustik;
•Attitude : To be open-minded, inquisitive (going directly to the source rather than the spokesperson for the community), and be willing to give greater control to the people being interviewed.
•suhtumine: avameelsus, uuriv suhtumine (suhtlemine otse allikaga, mitte kogukonna eestkõnelejaga) ja soov anda intervjueeritavatele inimestele suurem kontroll.
The acquisition of intercultural competence can be incorporated into the curriculum of media schools.
Kultuuridevahelise pädevuse omandamise saab lisada meediahariduse õppekavasse.
As many people enter into the profession without formal qualifications in journalism or media studies, intercultural training can also be incorporated into professional development courses and on-the-job training offered by media organisations, professional bodies and unions.
Et paljud inimesed asuvad ajakirjanduses tööle ilma formaalse ajakirjandus- või meediahari- duseta, saab kultuuridevahelise koolituse lisada ka meediaorganisatsioonide, ameti- ühingute ja erialaliitude korraldatavasse täiendõppesse ja töökohal pakutavasse koolitusse.
Ongoing training in intercultural competencies is vital as both the composition of society and the immigration debates within society are changeable.
Kultuuridevahelise pädevuse pidev õpe on väga oluline, sest nii ühiskonna koosseis kui ka selles toimuvad arutelud sisserändajate üle muutuvad pidevalt.
Training initiatives should be targeted towards editors, journalists, teaching staff and self-regulatory bodies.
Koolitusprojektid tuleks suunata toimetajatele, ajakirjanikele, õpetajatele ja eneseregulatsiooni organitele.
Integration actors can provide assistance to media and journalism schools in the development of courses on immigration and cultural diversity.
Integratsiooni valdkonnas osalejad saavad meedia- ja ajakirjanduskoole aidata sisserännet ja kultuurilist mitmekesisust käsitlevate kursuste väljatöötamisel.
Providing materials, trainings, and dialogue platforms on intercultural competence is one highly practical way to work directly with media professionals during their studies and all throughout their professional development.
Kultuuridevahelist pädevust käsitlevate materjalide, koolituse ja arutelufoorumite pakkumine on üks väga praktiline viis teha otsest koostööd meediatöötajatega nende õpingute ja kogu nende erialase arengu vältel.
The Austrian Integration Fund’s quarterly thematic magazine, Integration im Fokus, is an accessible source of information particularly directed at journalists and key communicators like politicians and educators.
Austria integratsioonifondi temaatiline kvartaliajakiri Integration im Fokus on eelkõige ajakirjanikele ja peamistele teabe edastajatele, näiteks poliitikutele ja õpetajatele suunatud juurdepääsetav teabeallikas.
The mass media’s extremely positive response to the publication and its 17,000 circulation rate indicate that it fills a gap in the market for special interest media.
Massimeedia äärmiselt positiivne vastukaja ja väljaande trükiarv 17 000 näitavad, et väljaanne täidab turul spetsiifilist valdkonda kajastava meedia tühimiku.
For training to be effective, all stakeholders must be committed, senior management must support objectives, and the training programme must be linked closely to media output.
Selleks et koolitus oleks tulemuslik, peavad kõik sidusrühmad olema asjast huvitatud, tippjuhtkond peab eesmärke toetama ja koolitusprogramm peab olema tihedalt seotud meediakajastusega.
Management support can be secured by linking outcomes of training to their desire for international recognition, the need to comply with legislation, the promise of tangible improvements and study trips abroad.
Juhtkonna toetuse saab tagada, kui siduda koolituse tulemus juhtkonna sooviga pälvida rahvusvahelist tunnustust, vajadusega järgida õigusakte, käegakatsutavate edusammude lubadusega ja õppereisidega välismaal.
Support from journalists and other media professionals can be encouraged by providing improved skills and knowledge ; offering incentives such as prizes, study trips, certificates ; opportunities for networking ; and simply a change of routine, and a pleasant experience.
Ajakirjanike ja teiste meediatöötajate toetust saab ergutada, pakkudes paremaid oskusi ja teadmisi ning selliseid stiimuleid nagu auhinnad, õppereisid, tunnistused, võrgustikkoostöö võimalused, samuti lihtsalt vaheldust rutiinile ja meeldivat kogemust.
Intercultural training should retain a practical focus on skill-building.
Kultuuridevahelises koolituses peaks siiski säilima praktiline rõhuasetus oskuste aren- damisele.
For example, reports on migration should be produced as part of training.
Näiteks tuleks koolituse ühe osana koostada rändeteemalisi reportaaže.
It should also provide advice on developing better communication with integration actors, including government agencies, civil society organisations and immigrant communities.
Kooli- tuse raames tuleks anda nõu ka suhete parandamiseks integratsiooni valdkonnas osalejatega, sealhulgas valitsusasutuste, kodanikuühenduste ja sisserändajate kogukondadega.
The effectiveness of the training should be evaluated.
Koolituse tulemuslikkust tuleks hinnata.
This can best be achieved by monitoring media coverage before and after training.
Seda saab kõige paremini teha, jälgides meediakajastust enne ja pärast koolitust.
The European Broadcasting Commission, with the Swedish European Social Fund Council and EU Fundamental Rights Agency, developed the ‘Diversity Toolkit for factual programmes in public service television’ to equip TV professionals to promote the principles of cultural diversity across their services.
Euroopa ringhäälingukomisjon koostas koos Rootsi Euroopa Sotsiaalfondi nõukogu ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga mitmekesisuse töövahendid avalik-õigusliku tele- visiooni tõsielusaadete jaoks („Diversity Toolkit for factual programmes in public service television”), mis aitavad televisioonitöötajatel edendada kultuurilise mitmekesisuse põhi- mõtteid kõikide oma teenuste lõikes.
The Toolkit brings together elements of practical information (checklists, references) and good practice advice that can be used, applied and learned from.
Töövahendid sisaldavad praktilise teabe elemente (kontroll-lehed, viited) ja hea tava nõuandeid, mida saab kasutada ja kohaldada ning millest saab õppida.
It includes a DVD with extracts from news and current affairs programmes from a dozen European countries illustrating some of the difficulties facing journalists when they report on minorities.
Lisatud on ka DVD väljavõtetega tosina Euroopa riigi uudiste- ja päevakajasaadetest, mis illustreerivad teatavaid raskusi, mida ajakirjanikel vähemusi kajastades ette tuleb.
Editors and journalists can develop their networks to ensure they have a better understanding of the immigrant community, and the issues that affect them, so that they can better cater to their needs and so they can speak either to people who are directly involved in the incident/issue, or to a person who can speak accurately and legitimately on behalf of those people.
Toimetajad ja ajakirjanikud saavad kujundada oma võrgustikud, et tagada parem arusaamine sisserändajate kogukondadest ja neid mõjutavatest küsimustest, et paremini hoolitseda sisserändajate vajaduste eest ning rääkida kas inimestega, kes on vahejuhtumi või küsimusega otseselt seotud, või isikuga, kes saab täpselt ja seaduspäraselt nende inimeste nimel kõnelda.
Discussion platforms can also be initiated to better understand the impact of the media on integration.
Selleks et paremini mõista, kuidas meedia integratsiooni mõjutab, saab luua ka arutelufoorumeid.
Constructive dialogues with selected media stakeholders also enable a rapid response to changing events on the ground.
Konstruktiivne dialoog meediasektori valitud sidusrühmadega võimaldab ka kiiret reageerimist olukorra muutumisele.
Perslink (Presslink), an initiative of Mira Media, Dutch Public Broadcasting and the Dutch Union of Journalists, has developed various instruments, including a diversity database, to improve contacts between ethnic minority communities and the media in order to provide more balanced information about multicultural society and migrants.
Organisatsiooni Mira Media, Madalmaade avalik-õigusliku ringhäälingu ja Madalmaade ajakirjanike liidu algatuse Perslink (Presslink) raames on välja töötatud mitmesuguseid vahendeid, muu hulgas mitmekesisuse andmebaas, et parandada kontakte rahvusvähemuste kogukondade ja meedia vahel eesmärgiga edastada kultuuriliselt mitmekesise ühiskonna ja sisserändajate kohta tasakaalustatumat teavet.
Spokespersons receive media training, and network meetings bring spokespersons and journalists together.
Eestkõnelejad saavad meediakoolitust ja kohtuvad ajakirjanikega võrgustiku koosolekutel.
Integration actors can make the most of their recognised expertise and authority on integration by recognising and rewarding good media practice.
Integratsiooni valdkonnas osalejad saavad oma tunnustatud asjatundlikkust ja autoriteeti kõige paremini ära kasutada, tunnustades ja autasustades head meediatava.
These acts create incentives for editors and journalists to work on the portrayal and inclusion of migrants in the media.
See loob toimetajatele ja ajakirjanikele stiimuli sisserändajaid meedias kajastada ja neid meediasse kaasata.
Good media practice can be encouraged by media organisations, government and civil society by awarding prizes for excellence.
Head meediatava saavad edendada meediaorganisatsioonid, valitsus ja kodanikuühiskond, andes parimatele auhindu.
The CIVIS Media Foundation’s prizes include the European CIVIS Television Prize and the German CIVIS Television Prize (Category Information), and the German CIVIS Radio Prizes (Short programme and long programme).
Meediasihtasutus CIVIS annab välja Euroopa CIVISe televisiooniauhinda ja Saksamaa CIVISe televisiooniauhinda (kategooriateave), samuti Saksamaa CIVISe raadioauhindu (lühisaade ja pikk saade).
Refugee Week Scottish Media Awards, organised by the Asylum Positive Images Network, which includes Oxfam, National Union of Journalists, Amnesty International, British Red Cross and Scottish Refugee Council, are given to journalists who have contributed to exceptional and fair reporting of asylum in Scotland.
Pagulaste nädala Šoti meediaauhindu, mida annab välja Asylum Positive Images Network, kuhu kuuluvad konföderatsioon Oxfam, riigi ajakirjanike liit, Amnesty International, Suurbritannia Punane Rist ja Šoti pagulaste nõukogu, antakse ajakirjanikele, kes on kaasa aidanud Šotimaa varjupaigaküsimuste erakordsele ja õiglasele kajastamisele.
The Minderhedenforum’s ‘Trefmedia’ (Flanders – Belgium) annually presents the Intercultural TV – Award.
Belgia Flandria rahvus- ja kultuuriliste vähemuste foorumit Minderhedenforum korraldav organisatsioon Trefmedia annab igal aastal välja kultuuridevahelist televisiooniauhinda.
Programmes aiming to approach ethno-cultural diversity from a non-stereotypical point-of-view may obtain a nomination.
Auhinnale kandideerivad saated, mis püüavad näidata rahvuslikku ja kultuurilist mitmekesisust mittestereotüüpsest vaatenurgast.
Immigrants are less likely to pursue a career in the media for a number of reasons, all of which recruitment strategies are advised to address.
Et sisserändajad valiksid meediaelukutse, on vähetõenäoline mitmel põhjusel. Värbamisstrateegiad peaksid kõiki neid põhjusi arvesse võtma.
These include the lack of role models, both in their community and visible in the media ; a career in the media not being desirable in a number of cultures with preference given to a career with more stable employment opportunities ; and the lack of knowledge within immigrant communities about the range of jobs available in the media industry.
Nende hulgas on rollimudelite puudumine nii sisserändajate kogukonnas kui ka meedias; meediaelukutset ei peeta mitmes kultuuris soovitatavaks, vaid eelistatakse stabiilsemate töövõimalustega eriala; sisserändajate kogukondades puuduvad teadmised meediatööstuses pakutavate töökohtade valiku kohta.
The changing demographics of European societies mean that young immigrants will constitute a significant part of the future workforce.
Euroopa ühiskonna muutuv demograafia tähendab, et noored sisserändajad moodustavad olulise osa tulevasest tööjõust.