natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The goal of the proposal for a directive on which it is based is to optimise the exploitation of information on the air, water, soil and natural landscapes in order to monitor, protect and improve the state of the environment.
Kõnealust algatust käsitleva direktiivi ettepanekuga soovitakse ruumiandmete infrastruktuuri kaudu optimeerida õhu, vee, pinnase ja looduslike maastikega seotud andmete kasutamist keskkonna jälgimise, kaitse ja parandamise eesmärgil.
In 2005, the European Parliament issued an opinion at rst reading on this proposal, and the Council reached an agreement on it.
2005. aastal andis kõnealuse ettepaneku kohta Euroopa Parlament oma arvamuse pärast esimest lugemist ja nõukogus on selle kohta saavutatud poliitiline kokkulepe.
Other international developments
Muud rahvusvahelised arengud
In the context of the consolidation of the European research area, and more specifically in the area of international cooperation, it should be stressed that an agreement was concluded with Switzerland, and that progress was made in negotiations on agreements with Brazil, Egypt, Japan, Jordan, Mexico and South Korea.
Euroopa teadusruumi tugevdamise raames, eelkõige rahvusvahelise koostöövaldkonnas tuleks rõhutada lepingu sõlmimist Šveitsiga ning edusamme lepingute sõlmimiseks peetavatel läbirääkimistel Brasiilia, Egiptuse, Jaapani, Jordaania, Lõuna-Korea ja Mehhikoga.
Joint Research Centre (JRC)
Teadusuuringute Ühiskeskus
The JRC continued to provide the Commission’s departments with assistance.
Teadusuuringute Ühiskeskus abistas jätkuvalt komisjoni talitusi.
Its activities are organised around three main themes: food, chemical products and health; the environment and sustainability; and nuclear safety and security, which are covered by the Euratom programme.
Keskuse tegevused on koondunud järgmiste teemade ümber: toiduained, keemiatooted ja tervis; keskkond
Page 67
67 ja säästvus; tuumaohutus ja julgeolek, mis on hõlmatud Euratomi programmiga.
67 research areas: technology foresight; reference materials and measurements; and public security and combating fraud.
Samuti jätkusid horisontaalsed tegevused sellistes valdkondades nagu tehnoloogiaalane prognoosimine, avalik julgeolek ja pettustevastane võitlus.
In particular, in the eld of the environment, the new automatic air pollution monitoring station installed by the JRC on a ship will provide some of the data that will enable the Commission and the Member States to improve their policies regarding climate change and air pollution.
Keskkonnaalal võimaldavad Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt laeva pardale paigaldatud õhusaaste uue automaatse seirejaama andmed komisjonil ja liikmesriikidel parandada kliimamuutusi ja õhusaastet käsitlevat poliitikat.
In addition, the European Commission has created the rst Soil Atlas of Europe, designed to analyse the threats to our soil.
Komisjon koostas esimese Euroopa mullastike atlase, mille eesmärk oli analüüsida meie mullastikke ähvardavaid ohte.
With regard to sustainable development in Africa, the JRC set up an environmental information system that provides information on food needs and the delivery of aid following natural disasters and other emergencies.
Säästva arengu raames käivitas Teadusuuringute Ühiskeskus Aafrikas keskkonnateabe süsteemi, mille kaudu saab teavet toiduainetevajaduse või abi kohaletoimetamise kohta pärast loodusõnnetusi ja muid hädaolukordi.
The JRC’s immediate response after the tsunami that hit Asian countries was to carry out regional, national and local cartographic analyses.
Pärast Aasia riike tabanud tsunamit viis Teadusuuringute Ühiskeskus kohe läbi kartograafilise analüüsi piirkondlikul, riiklikul ja kohalikul tasandil.
In support of Euratom’s activities, the JRC worked in particular with the United Nations, Moldova, Russia and Ukraine to combat illegal trafficking in nuclear and radioactive materials.
Euratomi tegevuste toetuseks tegi Teadusuuringute Ühiskeskus koostööd ÜRO, Moldova, Venemaa ja Ukrainaga tuuma- ja radioaktiivsete materjalide ebaseadusliku kauplemise vastasel võitlusel.
Furthermore, it continued to work on increasing harmonisation and standardisation in the area of nuclear safety.
Samuti tegi keskus pingutusi ühtlustamise ja standardiseerimise eesmärgil tuumaohutuse valdkonnas.
Development of information and communication technologies
Infoja sidetehnoloogiate arendamine
Adopted in 2002, the current framework for the European information society is based on the
2002. aastal vastuvõetud Euroopa infoühiskonna raamistik tugineb tegevusplaanile e-Euroopa 2005.
Today, thanks to to this plan, 83 % of this plan, 83 % of the population of the population of the old 15-member European Union has broadband the old 15-member European Union has broadband
Tänu sellele kavale on endise 15-liikmelise Euroopa Liidu elanikkonnast 83%-l nüüd lairibajuurdepääs Internetile.
Internet access. Moreover, 40 % of basic public services can be accessed in a fully in a fully interactive interactive way in the EU-25.
Lisaks saab 25-liikmelises Euroopa Liidus interaktiivselt kasutada 40% avalikest põhiteenustest.
European Parliament and the Council to improve conditions for access to and use of digital improve conditions for access to and use of digital content and to promote more secure use of the Internet and new online technologies.
Koos e-Euroopa 2005 tegevusplaaniga kehtestasid Euroopa Parlament ja nõukogu mitu kava, et luua paremad tingimused digitaalse infosisu kättesaadavuseks ja kasutamiseks ning edendada Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisemat kasutamist.
European information information society society is is currently currently focused focused on on drawing drawing up up an an overall overall strategy strategy that will enable that will enable it to develop up to 2010.
Euroopa infoühiskond töötab praegu välja üldist arengustrateegiat, mis võimaldaks tal areneda kuni aastani 2010.
This strategy it to develop up to 2010. This strategy is based mainly on more widespread is based mainly on more widespread adoption of information and communication technologies with a view to increasing growth adoption of information and communication technologies with a view to increasing growth and raising productivity, while opening new markets and improving public services.
Kõnealune strateegia tugineb peamiselt infoja sidetehnoloogiate üldisemale kohandamisele, et muuta majanduskasvu dünaamilisemaks, suurendades samas tootlikkust, avades uusi turge ja parandades avalikke teenuseid.
eEurope strategy
Strateegia e-Euroopa
On 9 March the European Parliament and the Council established a multiannual Community programme to make digital content in Europe more accessible, usable and exploitable (1
9. märtsil kehtestasid Euroopa Parlament ja nõukogu ühenduse mitmeaastase tegevuskava digitaalse infosisu kättesaadavuse, kasulikkuse ja kasutatavuse suuren-
PROSPERITY continue the eContent programme (2001–04) and, from 2009, to be included in the competitiveness and innovation framework programme (see above).
HEAOLU damiseks Euroopas. (1) Selle otsusega kehtestatakse programm e-Contentplus, mis on jätk programmile e-Content (2001–2004), ning alates 2009. aastast lisatakse see innovatsiooni ja konkurentsivõime raamprogrammi (vt eespool).
The programme aims to create the best conditions for access to and use of digital content and, where appropriate, for a better economic return from services based on access to and use or reuse of digital content.
Tuleb luua parimad tingimused digitaalsele infosisule juurdepääsuks ja selle kasutamiseks ning vajadusel tingimused, mis võimaldavad suurendada digitaalsele infosisule juurdepääsul ja selle korduskasutamisel põhinevatest teenustest saadavat majanduslikku kasu.
In the same context, signature by the two institutions on 11 May also made possible the entry into force of the new ‘Safer Internet plus’ multiannual programme for 2005–08 to promote safer use of the Internet and new online technologies.
Samas raamistikus on kaks institutsiooni samuti võimaldanud pärast allkirjastamist 11. mail jõustuda uuel programmil „Safer Internet Plus”, mis on mitmeaastane programm aastateks 2005–2008 ning mille eesmärk on edendada Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisemat kasutamist.
This programme covers new media, such as video, and new aspects, such as unsolicited commercial communications (‘spam’), and is based on four lines of action: ghting illegal content; tackling unwanted and harmful content; promoting a safer environment, particularly with a view to protecting children; and raising awareness.
Selle programmiga hõlmatakse uus meedia, nagu näiteks video, ja uued aspektid, nagu pealesunnitud kommertsteadaanded (rämpspost), ning see põhineb neljal tegevussuunisel: ebaseadusliku infosisu vastu võitlemine; soovimatu ja kahjuliku infosisu tõkestamine; turvalise keskkonna edendamine eelkõige laste kaitsmise eesmärgil; teadlikkuse tõstmine.
1), setting granting of Community nancial aid in the eld of trans-European networks ( the Community contribution to these projects of common interest at 30 % of the investment cost.
Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestasid 6. juulil (2) ühenduse rahalise abi andmise uued üldeeskirjad üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude valdkonnas, määrates ühenduse panuseks nendele ühist huvi pakkuvatele projektidele 30% investeerimiskuludest.
A review of the directive on the scope of universal service was launched on 24 May by a Commission communication that set out the main options (2); this was followed up by a public consultation exercise.
Universaalteenuste kohaldamisala käsitleva direktiivi läbivaatamist alustati 24. mai komisjoni teatisega, (3) milles esitatakse peamised võimalused, ning sellele järgnes avalik arutelu.
The communication examined whether it would be possible to maintain or change the scope of universal service, in particular with regard to including mobile telephones or broadband transmission.
Teatisega uuriti, kas universaalteenuste kohaldamisala oleks võimalik hoida või muuta eelkõige seoses mobiiltelefonide või lairibaühenduste hõlmamisega.
The gradual switchover to digital led the Commission to state its views on the issue twice during the year.
Seoses järkjärgulise üleminekuga digitaalringhäälingule väljendas komisjon kõnealuse küsimuse kohta arvamust aasta jooksul kaks korda.
On 24 May, in a communication on accelerating the transition from analogue to digital broadcasting (3), it asked the Member States to take the measures needed to ensure that this transition would be well advanced by 2010, and set 2012 as the deadline for the complete cessation of terrestrial analogue radio and television broadcasting.
24. mai teatises analoogringhäälingult digitaalringhäälingule ülemineku kiirendamise kohta (4) kutsus komisjon liikmesriike võtma vajalikke meetmeid, et üleminek edeneks jõudsalt 2010. aastaks, ning määras analoogringhäälingu sulgemise tähtajaks 2012. aasta.
Moreover, on 29 September it set out the European Union’s priorities with regard to the availability of the radio spectrum and coping with future broadcasting services (4).
Lisaks määras komisjon 29. septembril kindlaks Euroopa Liidu prioriteedid raadiospektri kättesaadavuse osas ning tulevaste ringhäälinguteenuste arvessevõtmiseks.
A strategy furthering the reduction of barriers to access to the radio spectrum has a considerable impact on the behaviour of consumers with regard to choice, as it does on growth and the potential for innovation.
(5) Strateegial, millega vähendatakse takistusi raadiospektrile juurdepääsuks, on oluline mõju tarbijate käitumisele valikute tegemise osas, ning majanduskasvule ja innovatsiooni võimalustele.
As the Council reiterated in its conclusions of 1 December, it thus falls within the framework of the Lisbon strategy.
Nagu nõukogu oma 1. detsembri järeldustes rõhutas, kuulub see nii Lissaboni strateegia raamistikku.
On 1 June the Commission adopted the i2010 initiative (‘A European information society by 2010’) (1) which aims to boost growth and employment in the information society and in the media.
1. juunil võttis komisjon vastu algatuse i2010 (Euroopa infoühiskond aastaks 2010) (1) eesmärgiga toetada majanduskasvu ja tööhõivet infoühiskonnas ja meedias.
This is a comprehensive strategy for modernising and deploying all EU policy instruments to encourage the development of the digital economy: regulatory instruments, and research and partnerships with the private sector.
Tegemist on laiahaardelise strateegiaga kõikide Euroopa Liidu käsutuses olevate vahendite ajakohastamiseks ja levitamiseks, et edendada digitaalmajanduse arengut: õigusaktid, teadusuuringud ja koostöö erasektoriga.
The Commission will in particular promote high-speed and secure broadband networks o ering rich and diverse content in Europe.
Komisjon toetab eelkõige turvalisi ja kiireid lairibavõrke, mis pakuvad Euroopas rikkalikku ja mitmekesist sisu.
This initiative has three priorities: completing an open and competitive single market for information society and media services within the EU; substantially increasing public and private investment in research on information and communication technologies; ensuring everyone participates in the information society in Europe.
Kõnealune algatus toetub kolmele prioriteedile: infoühiskonna- ja meediateenuste valdkonnas ühtse, avatud ja konkurentsivõimelise turu väljakujundamine Euroopa Liidus; riiklike ja erainvesteeringute oluline suurendamine infoja sidetehnoloogiate teadusuuringuteks; kõikide kaasamine Euroopa infoühiskonda.
The purpose of these three priorities is to boost growth and job creation in the context of the new impetus given to the Lisbon strategy.
Kõnealused kolm prioriteeti keskenduvad majanduskasvu toetamisele ning töökohtade loomisele Lissaboni strateegiale antud uue hoo raames.
Of the many measures resulting directly from the i2010 initiative, the adoption by the Commission of several communications is worthy of note, including the communication on e-accessibility (2
Paljude algatusest i2010 tulenevate meetmete hulgast võib välja tuua mitmed komisjoni poolt vastuvõetud teatised, näiteks teatis e-kättesaadavuse (2) kohta, mis keskendub puudega inimeste elukvaliteedi parandamisele tänu infoja sidetehnoloogiaga seotud teenuste ja toodete paremale kättesaadavusele.
In the same vein of public accessibility, the Commission has also proposed that Europe’s cultural heritage be digitised and made accessible online (‘i2010: Digital libraries’) (3).
Samal avalikkusele kättesaadavuse eesmärgil tegi komisjon lisaks ettepaneku digiteerida Euroopa Liidu kultuuripärand ja muuta see kättesaadavaks Internetis („i2010: digitaalsed raamatukogud”) (3).
On 14 September the Commission also adopted its second communication on eSafety (4).
14. septembril võttis komisjon vastu oma teise teatise e-ohutuse (4) kohta.
The eSafety initiative, introduced in 2003, relies largely on the deployment of intelligent systems based on information and communication technologies to improve road safety.
2003. aastal algatatud e-ohutus tugineb eelkõige infoja sidetehnoloogial põhinevate arukate süsteemide väljaarendamisel, et parandada liiklusohutust.
The main objective of this second communication is to channel emergency calls from vehicles (the eCall system) to the most appropriate call processing centre.
Teise teatise peamine eesmärk on arendada välja sõidukisisene hädaabikõne süsteem (eCall), mis suunab kõige sobivamasse kõnede töötlemise keskusesse.
It is estimated that adoption of the eCall system in all vehicles in Europe could save 2 500 lives each year.
Hinnanguliselt võiks eCall-süsteemi paigaldamine kõikidesse autodesse Euroopas päästa aasta jooksul 2500 inimelu.
e-Commission
E-komisjon
5), a strategic society by adopting its ‘e-Commission 2006–10’ communication (framework for implementing its own ‘e-government’ action plan.
23. novembril kinnitas komisjon oma kohustust infoühiskonna suhtes, võttes vastu teatise „E-komisjon 2006–2010”, (5) mis on komisjoni tegevuskava „E-valitsus” rakendamise strateegiline raamistik.
In May, following the signing of an agreement between EURid (European Registry of Internet Domain Names) and ICANN (Internet Corporation for Assigned Names and
Pärast lepingute allkirjastamist EURidi (European Registry of Internet Domain Names) ja ICANNi (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers) vahel maikuus lisati
In conjunction with the Commission and the other bodies concerned, the Registry then worked out all the rules and policies needed to register domain names and settle disputes.
Koostöös komisjoni ja teiste asjaomaste asutustega töötas register välja kõik eeskirjad ja vajaliku poliitika domeeninimede registreerimiseks ning vaidluste lahendamiseks.
The Commission also prepared a list of names reserved under the .eu TLD for the exclusive use of the European institutions.
Komisjon valmistas ka ette loendi nimedest, mis on reserveeritud tippdomeeni „.eu” all kasutamiseks ainult Euroopa Liidu institutsioonidele.
On 1 December the .eu TLD was publicly launched.
1. detsembril käivitati tippdomeen avalikult.
World Summit on the Information Society
Infoühiskonna tippkohtumine
The European view of an information society strongly in uenced the recommendations of the United Nations summit on the subject, the second phase of which was held in Tunis from 16 to 18 November.
Euroopa nägemus infoühiskonnast mõjutas suuresti ÜRO tippkohtumise soovitusi kõnealuse teema kohta. Kohtumise teine voor peeti Tunises 16.–18. novembril.
At the summit, a worldwide political agreement was reached regarding more international Internet governance together with strengthened international cooperation.
Seal võeti vastu ülemaailmne poliitiline kokkulepe, millega nähakse ette Interneti valitsuse muutmine rahvusvaheliseks ning tugevdatud rahvusvaheline koostöö.
In this, the agreement fulfilled the expectations of the various institutions representing the European Union (communication presented by the Commission on 2 June (1), conclusions of the Council on 27 June and resolution of the European Parliament on 23 June), although they had also hoped that concrete nancial mechanisms would be adopted with a view to reducing the digital divide in developing countries, thus reaffirming the principles set out in the Geneva declaration of December 2003.
Kokkulepe vastas Euroopa Liitu tippkohtumisel esindanud erinevate institutsioonide ootustele (komisjoni 2. juunil esitatud teatis, (1) nõukogu 27. juuni järeldused ja Euroopa Parlamendi 23. juuni resolutsioon), kuigi institutsioonid ootasid ka konkreetsete rahastamismehhanismide vastuvõtmist, mis võimaldaksid vähendada digitaalset lõhet arengumaades ning kinnitaksid 2003. aasta detsembris Genfi deklaratsioonis esitatud põhimõtteid.
Teaching, education, learning
Õpe, haridus, koolitus
Education and training in the context of the Lisbon strategy2
Haridus ja koolitus Lissaboni strateegia kontekstis
The importance given importance given to to the knowledgebased economy when de the knowledgebased economy when de ning ning the Lisbon strategy the Lisbon strategy in March 2000 highlighted the fact that the modernisation of education and training systems in March 2000 highlighted the fact that the modernisation of education and training systems within within the EU would be the EU would be expected expected to make a to make a contribution contribution to to the the success of success of this this strategy by strategy by the 2010 deadline. To achieve this, three strategic objectives, together with related objectives, the 2010 deadline.
Lissaboni strateegia määratluses 2000. aasta märtsis teadmistepõhisele majandusele omistatud tähtsus tõi esile asjaolu, et haridus- ja koolitussüsteemide ajakohastamine Euroopa Liidu raames peaks andma oma panuse selle strateegia edusse aastaks 2010.
To achieve this, three strategic objectives, together with related objectives, were approved in 2001: were approved in 2001: improving the quality and e improving the quality and e ectiveness of education and training systems in the Union; ectiveness of education and training systems in the Union;
Selleks kiideti aastal 2001 heaks kolm strateegilist eesmärki koos lisaeesmärkidega: parandada liidu haridus- ja koolitussüsteemide kvaliteeti ja tõhusust; lihtsustada igaühe juurdepääsu neile süsteemidele; avada need süsteemid välismaailmale.
On this this basis, basis, a a detailed detailed work work programme programme was was adopted adopted jointly jointly by by the the Council
Selle põhjal võtsid nõukogu ja komisjon 2002. aastal vastu üksikasjaliku tööprogrammi. (2
The European Council also emphasised that lifelong learning was a sine qua non if the Lisbon objectives were to be achieved.
Euroopa Ülemkogu rõhutas ka, et elukestev õpe on Lissaboni eesmärkide saavutamiseks hädavajalik tingimus.
Moreover, recommendations intended to develop human capital were formulated by the Council at its meeting on 21 February.
Lisaks väljendas nõukogu oma 21. veebruari istungil soovitusi inimkapitali arendamiseks.
For its part, on 20 April the Commission, recognising that European universities were not in a position to deliver their full potential contribution to the relaunched Lisbon strategy, identified three main directions for modernisation (1
Komisjon tunnistas, et Euroopa ülikoolid ei ole praegusel hetkel võimelised täielikult Lissaboni strateegiale kaasa aitama, ja pakkus 20. aprillil (1) välja kolm suurt arengusuunda ülikoolide ajakohastamiseks: koolitusprogrammide, vastuvõtukorra ja õpetamismeetodite suurem eristamine, et soodustada tippkvaliteedi esilekerkimist ja tugevdada Euroopa atraktiivsust nii Euroopa kui välismaa üliõpilaste jaoks; parem juhtimine, mis eeldab süsteemi ja asutuste paremat haldamist; suurem ja tõhusam rahastamine suunatud investeeringute kaudu (kvaliteeti, innovatsiooni ja reformidesse), et veenda investoreid (riik, ettevõtjad ja majapidamised) väärtuses, mida nad vastu saavad.
In a communication of 10 November, the Commission provided an overview of the progress made towards modernising education and training (2).
10. novembri teatises (2) andis komisjon ülevaate haridus- ja koolitussüsteemide ajakohastamisel saavutatud edusammudest.
It pointed out that too few adults took part in lifelong learning, although strategies in this area were gaining ground in Europe.
Komisjon märgib, et elukestvas õppes ja koolituses osaleb liiga vähe täiskasvanuid, kuigi vastavad strateegiad on Euroopas üha edukamad.
Such national strategies urgently needed to be put into place in all the countries.
Sellised riiklikud strateegiad tuleb kiiresti rakendada kõikides riikides.
The benchmark that the European Union had set for the increase in the number of mathematics, science and technology graduates had been reached.
Euroopa Liidu kinnitatud võrdlusnäitajad matemaatika, teaduste ja tehnoloogia kõrghariduse diplomiga isikute arvu osas on saavutatud.
In contrast, the objectives most closely linked to social inclusion and the knowledge society were far from being achieved.
Seevastu tihedamalt sotsiaalse kaasatuse ja teadmisteühiskonnaga seotud eesmärkide saavutamine on alles kaugel silmapiiril.
Moreover, the Commission felt that reforms must be both e cient and equitable, and that learning partnerships should be established at all levels in order to improve the governance of the systems; policy evaluation must also be improved to check whether reforms are e ective.
Komisjon leiab ka, et reformid peaks olema ühtaegu tõhusad ja tasakaalustatud ning et süsteemide haldamise parandamiseks tuleks luua õppepartnerlus kõigil kolmel tasandil; poliitika hindamist tuleb samuti parandada, et kontrollida reformide tõhusust.
In addition, according to the Commission, the Structural Funds must be used more judiciously with regard to investment in human capital.
Lisaks on komisjoni hinnangul vajalik struktuurifondide mõistlikum kasutamine inimkapitali investeerimise osas.