natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These include carbon dioxide, principally from the use of fossil fuels (coal, oil and gas), and methane.
Sellised gaasid on näiteks metaan ja süsinikdioksiid, mis paiskub atmosfääri eelkõige fossiilkütuste (söe, nafta ja maagaasi) põletamisel.
Under the international Kyoto Protocol, the EU-15 must cut its global greenhouse gas emissions by 8% (compared with levels in 1990, which serves as the base year) by 2008–12.
Kyoto protokollile allakirjutamisega võttis EL-15 kohustuse vähendada ajavahemikul 2008–2012 kasvuhoonegaase 8% võrra (võrreldes 1990. aasta ehk võrdlusaasta tasemega).
To reach this target, EU-15 countries have agreed a burden-sharing arrangement whereby the economically less advanced can still increase emissions while the rest reduce theirs.
Selle eesmärgi saavutamiseks sõlmisid EL-15 riigid nn kasvuhoonegaaside jaotumise lepingu, mille kohaselt enamik liikmesriike peab kasvuhoonegaaside hulka vähendama, kuid kasvuhoonegaaside hulga suurendamise õigus on vaid majanduslikult kõige vähemarenenud riikidel.
The individual national targets are set out in the table.
Liikmesriikidele kehtestatud eraldi eesmärgid leiab allpool esitatud tabelist.
Greenhouse gas emissions in 2004 as a percentage of the base year
Kasvuhoonegaasid 2004. aastal protsendina võrdlusaasta tasemest
Some EU countries have chosen a reference year other than 1990; their reductions are calculated accordingly.Sources: European Environment Agency, European Topic Centre on Air and Climate Change.
Mõned liikmesriigid ei valinud võrdlusaastaks 1990. aastat ning nende puhul on heitmete hulga vähendamine arvutatud nende valitud võrdlusaasta alusel. Allikad: Euroopa Keskkonnaagentuur, Euroopa õhu- ja kliimamuutuste teemakeskus.
Ten countries that have joined the EU since 2004 have individual emission reduction targets.
2004. aastal liitunud liikmesriikidele on kehtestatud heitmete hulga vähendamiseks eraldi eesmärgid.
Cyprus and Malta do not.
Küprose ja Malta puhul selliseid eesmärke püstitatud ei ole.
Under Kyoto, Japan is committed to a 6% reduction.
Kyoto protokolli kohaselt tuleb Jaapanil heitmete hulka vähendada 6%.
Increasingly, EU citizens are getting to know one another and developing their sense of belonging together as Europeans — though not all are equally enthusiastic about the EU.
ELi kodanikud õpivad järjest rohkem üksteist tundma, suurendades ühtekuuluvust eurooplastena, kuigi kõik ei ole ELi suhtes ühtmoodi entusiastlikult meelestatud.
Many spend their holidays in another European country, and increasing numbers of people go to study or work abroad, thanks to freedom of movement within the EU.
Paljud veedavad puhkuse mõnes teises Euroopa riigis ning üha rohkem inimesi läheb õppima ja tööle välismaale tänu vabale liikumisele Euroopa Liidus .
A high percentage of European school pupils learn at least one European language besides their own.
Samuti õpib suur osa Euroopa koolide õpilastest lisaks oma emakeelele vähemalt ühte Euroopa keelt.
In a Eurobarometer survey carried out in spring 2006, eight out of 10 EU citizens said they were fairly or very satisfied with their life, and most were optimistic about the future.
2006. aasta sügisel läbi viidud Eurobaromeetri uuringus väitsid kaheksa Euroopa kodanikku kümnest, et nad on oma eluga piisavalt või väga rahul, ning enamik on tuleviku suhtes optimistlikud.
The ‘very satisfied’ percentage was 21% compared with 23% in the previous survey in autumn 2005.
Uuringus selgus, et eluga väga rahul oli 21% vastanutest. 2005. aasta sügise uuringus oli nende osakaal 23%.
The number of people who say they are not at all satisfied has, for the past decade, remained relatively small at around 4%.
Nende inimeste arv, kes väidavad, et nad ei ole eluga üldse rahul, on viimasel aastakümnel püsinud suhteliselt madalal, 4% juures.
Percentage of EU-25 citizens who are very satisfied, fairly satisfied, not very satisfied or not at all satisfied with their lives (2006)
EL-25 kodanike protsent, kes on eluga väga rahul, piisavalt rahul, mitte eriti rahul või üldse mitte rahul 2006. aastal
0 Very satisfied
0 Väga rahul
Fairly satisfied
Piisavalt rahul
Not very satisfied
Mitte eriti rahul
Not at all satisfied
Üldse mitte rahul
Unemployment remains the main concern for many people in the EU.
Euroopa Liidu elanikud toovad endiselt peamise probleemina esile tööpuuduse.
In a 2006 survey, only 10% of participants felt that terrorism was one of the top two issues facing their country.
2006. aasta uuringus mainiti ainult 10%-l juhtudest terrorismi pingereas esimese kahe hulgas.
Although results vary, reflecting the diversity of cultures and opinions in the EU, the survey shows that EU citizens share many common concerns.
Kuigi tulemused erinevad riigiti, peegeldades ELi kultuuride ja arvamuste erinevusi, toob uuring esile ka mitmed ELi kodanike ühised mured.
Percentage of EU-25 citizens who see each issue as one of the two most important facing their country in spring 2006
EL-25 kodanike hinnangul nende riikide kaks teravaimat probleemi 2006. aasta kevadel
Rising rism
Tõusvad
Taxation
Pensionid
Edu cati o
Haridussüsteem
Healthcare price y m e g r a tion sys t s / i nfla l sys t nomic situ n t e m e m a tion nfla tion
Terrorism s olukord hinna d / i us n flats ioo n
Speaking a foreign language is useful for many purposes — studying abroad, travel, business contacts and international friendship — and it opens up all sorts of job opportunities.
Võõrkeelteoskust on vaja nii välismaal õppimiseks, reisimiseks, ärikontaktide loomiseks kui ka rahvusvaheliseks suhtluseks, lisaks avaneb keelteoskajatele palju erinevaid töövõimalusi.
That is why the EU encourages its citizens to learn two languages in addition to their mother tongue.
Seepärast soositakse Euroopa Liidus lisaks oma emakeelele ka kahe võõrkeele õppimist.
A clear majority of Europeans (56%) say they can hold a conversation in one foreign language.
Selge enamus (56%) eurooplastest väidab, et nad oskavad ühte võõrkeelt.
Of these, some can speak two or even three foreign languages.
Nendest omakorda räägib mõni kahte või isegi kolme võõrkeelt.
However, 44% of Europeans know no language other than their mother tongue.
Kuid 44% eurooplastest ei oska ühtegi võõrkeelt lisaks oma emakeelele.
Percentage of people who can hold a conversation in a language other than their mother tongue (2005)
Lisaks emakeelele võõrkeelt oskavate inimeste protsent 2005. aastal
0 At
0 Vähemalt
At least one two three lang lang lang u a u a g e g e s uag es
Mitte ühtegi üks kaks kolm võõrkeelt võõrkeel võõrkeelt võõrkeelt
Russian is widely spoken in the central and east European countries which have joined the EU since 2004.
Vene keelt osatakse hästi Kesk- ja Ida-Euroopa riikides, mis said Euroopa Liidu liikmeks 2004. aastal.
Percentage of pupils in upper secondary level general education who are learning English, French or German as a foreign language (2005)
Üldharidust omandavate kõrgema teise taseme õpilaste protsent, kes õpivad võõrkeelena kas inglise, prantsuse või saksa keelt (2005)
Source: Unesco/OECD/Eurostat data collection.
Allikas: UNESCO/OECD/Eurostati andmed.
Increasing numbers of young people are following educational courses in European countries other than their home country.
Järjest enam noori õpib Euroopa riikides, mis ei ole nende kodumaa.
Erasmus is an important EU-funded programme which enables university-level students and teachers to spend a year in another EU country.
See on suures osas võimalik tänu sellistele ELi kavadele nagu Erasmuse programm, mis võimaldab nii üliõpilastel kui ka õpetajatel ühe aasta õppida mõnes teises Euroopa riigis.
More than a million students have taken part in it since it began in 1987.
Erasmuse programm on võimaldanud õpikohta vahetada rohkem kui miljonil üliõpilasel alates selle algusest 1987. aastal.
This scheme has now gone global with the launch, in 2004, of Erasmus Mundus.
Tänapäeval on see programm muutunud ülemaailmseks seoses Erasmus Munduse käivitamisega 2004. aastal.
Students from one EU country studying in another, by host country (in thousands), EU-27 (2004)
ELi riigist pärit üliõpilased, kes õpivad mõnes teises liikmesriigis, vastuvõtva riigi kaupa (tuhandetes) EL-27s 2004. aastal
Separately from Erasmus, nearly half a million students are studying at any one time in another EU country.
Peale Erasmuse programmi õpib mõnda aega mõnes muus ELi riigis peaaegu pool miljonit üliõpilast.
The figures are set out in the table.
Andmed on esitatud tabelis.
The majority of citizens in all EU countries believe membership is a good thing for their country.
Enamik ELi riikide kodanikke leiab, et Euroopa Liitu kuulumine on nende riigi jaoks hea.
The level of support varies across the Union and fluctuates over time.
Avalik toetus ELile erineb riigiti ja muutub ajas.
A 2006 Eurobarometer survey showed the strongest supporters are still some of the older member states (Ireland and the Benelux countries), although approval ratings in the countries that joined the EU in 2004 have risen in the period since then, with the exception of Hungary.
Vastavalt 2006. aasta Eurobaromeetri uuringule on toetus ELile kõige suurem riikides, kes on juba kauaaegsed ELi liikmed (Iirimaa ja Beneluxi riigid). 2004. aastal liitunud riikides on toetus ELile samuti pidevalt kasvanud, välja arvatud Ungari.
Support for EU membership, as a percentage of persons surveyed, EU-27 (autumn 2006)
Toetus ELile protsendimäärana uuringus osalenud inimestest EL-27s (sügis 2006)
‘Don’t knows’ and non-committal answers are not included.Source: Eurobarometer.
„Ei tea” ja umbmääraseid vastuseid ei ole arvestatud. Allikas: Eurobaromeeter.
Hungary joins those countries with the lowest level of public support for the EU — Finland, Austria and bottom-placed United Kingdom, where the gap between those who think the EU is a good thing for their country and those who believe it to be a bad thing is the narrowest.
Ungari kuulub selliste riikide hulka nagu Soome, Austria ja Ühendkuningriik, kus avalik toetus ELile on kõige madalam. Kõnealustes riikides ei ole nende inimeste arv, kes leiavad, et kuulumine ELi on nende riigi jaoks hea, oluliselt suurem vastupidisel arvamusel olevate inimeste arvust.
A bad thing
hea halb
Reaping the benefits
Liikmesuse eelised
According to the same opinion poll, a majority of people in the EU (54%) consider their country has actually benefited from its membership of the Union.
Sama uuringu kohaselt leiab enamus ELi kodanikke (54%), et nende riik on ELi liikmesusest kasu saanud.
Here the strongest believers are in Ireland (87%), followed by newcomer Lithuania (77%), and then Denmark and Greece (both with 74%).
Toetus ELile on kõige kõrgem Iirimaal (87%), Leedus (77%) ning Taanis ja Kreekas (mõlemas riigis 74%).
The biggest sceptics are in Hungary, Sweden and the UK, where only 39 to 41% of those polled thought their country had benefited from being in the EU.
Kõige suuremad skeptikud on Ungari, Rootsi ja Ühendkuningriik, kus ainult 39–41% uuringus osalenutest leiab, et nende riik on ELi liikmesusest kasu saanud.
The following graph shows that the lead of positive responses over negative ones was 20% at the end of 2006, compared with only 6% 10 years earlier.
Allpool esitatud graafikust on näha, et 2006. aasta lõpus oli positiivseid vastuseid negatiivsetega võrreldes 20% rohkem. 10 aastat varem oli positiivseid vastuseid vaid 6% rohkem.
Benefited
On kasu saanud
Not benefited
Ei ole kasu saanud
Percentage of EU citizens who believe that their country has benefited or not from being a member of the EU, autumn 1996 to autumn 2006
ELi kodanike protsent, kes leiab, et nende riik on/ei ole ELi liikmesusest kasu saanud (sügis 1996–sügis 2006)
If a country has applied to join the European Union and its application has been officially accepted, it becomes a ‘candidate country’.
Kui riik on esitanud taotluse ühineda Euroopa Liiduga ning see ametlikult heaks kiidetakse, saab riigist nn kandidaatriik.
At present there are three candidate countries — Croatia, the former Yugoslav Republic of Macedonia and Turkey.
Praegu on kolm kandidaatriiki: Türgi, Horvaatia ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.
Before a candidate country can join the EU it must have a stable system of democratic government, institutions that ensure the rule of law and respect for human rights.
Enne seda, kui kandidaatriik saab ELiga ühineda, peavad tal olema stabiilne demokraatlik valitsussüsteem ja institutsioonid, mis tagavad õigusriigi toimimise ja inimõiguste austamise.
It must also have a functioning market economy and an administration capable of implementing EU laws and policies.
Samuti peab riigis olema toimiv turumajandus ning avaliku halduse sektor, mis on võimeline ELi seadusi ja poliitikat ellu viima.
The specific membership terms for each candidate country are worked out in negotiations with the European Commission.
Iga riigi liikmesuse tingimused pannakse paika läbirääkimiste käigus Euroopa Komisjoniga.
Negotiations generally take several years to complete.
Läbirääkimised kestavad tavaliselt mitu aastat.
The candidate countries differ in size, with Turkey by far the largest.
Kandidaatriikide pindala on erinev, Türgi on neist suurim.
Its population is bigger than any current EU member except Germany.
Türgi rahvaarv on suurem kui ükskõik millises praeguses ELi liikmesriigis, välja arvatud Saksamaa.
Together, the three candidates would increase the total EU population by 16%.
Kui kõik kolm kandidaatriiki ELiga ühinevad, kasvaks ELi rahvastik 16% võrra.
When you compare their GDP in PPS per inhabitant, the candidate countries are considerably less wealthy than the EU average.
Kui võrrelda SKTd inimese kohta ostujõu standardis, on kandidaatriigid enamikust EL liikmesriikidest tunduvalt vaesemad.
However, Croatia has a per capita GDP which is higher than those of Bulgaria and Romania, who became EU members in 2007.
Samas aga Horvaatias on SKT ostujõu standardis inimese kohta suurem kui Bulgaarias ja Rumeenias, kes said ELi liikmeteks 2007. aastal.
GDP in PPS per inhabitant as a percentage of the EU-27 average (2005)%
SKT ostujõu standardis inimese kohta protsendimäärana EL-27 keskmisest 2005. aastal%
Economic reforms in recent years have brought great changes in the candidate countries, helping to create new jobs.
Kandidaatriikide majandusreformidega on kaasnenud palju muutusi ning loodud on uusi töökohti.
But employment rates among people of working age in the candidate countries are lower than the EU average.
Tööhõive on kõigis uutes kandidaatriikides ELi keskmisega võrreldes madalam.
In the candidate countries, as in the EU, services (including tourism) are an important part of the economy.
Sarnaselt ELi riikidega mängib kandidaatriikide majanduses olulist rolli teenindussfäär (kaasa arvatud turism).
As with the countries that have joined the EU since 2004, the candidate countries have a larger share of the population employed in agriculture than the EU-15.
Võrreldes EL-15 riikidega on põllumajandussektoris hõivatud inimeste arv nii 2004. aastal ELiga ühinenud riikides kui ka kandidaatriikides tunduvalt suurem.
Employment rate for 15 to 64-year-olds (2005)
15–64aastaste tööhõive 2005. aastal
Employment by sector (2004)
Tööhõive majandusharude lõikes 2004. aastal
Sources: For EU-27 and HR — Eurostat, labour force survey, annual average.
Allikad: EL-27 ja Horvaatia puhul – Eurostat, tööjõu ülevaade, aasta keskmine.
For MK and TR — national data.
Makedoonia ja Türgi puhul on kasutatud riiklikke andmeid.
The recent enlargements of the European Union have united a oncedivided continent, creating a wide area of stability and prosperity in Europe.
Euroopa Liidu viimaste laienemistega on ühendatud poliitiliselt lõhestunud maailmajagu ning loodud stabiilne ja jõukas Euroopa .
Although these are still early days, the citizens of the countries which have joined the Union since 2004 already benefit in terms of economic growth, personal mobility and the modernisation of previously neglected infrastructures.
Kuigi 2004. aastal ühinenud riigid on Euroopa Liitu saanud kuuluda lühikest aega, on nende kodanikud ELi liikmesusest juba kasu saanud nii majanduskasvu, inimeste vaba liikumise kui ka unarusse jäetud infrastruktuuride moderniseerimise näol.
The EU seeks to live in harmony with its neighbours and to support their efforts towards democracy, stability and prosperity.
Euroopa Liit soovib oma naabritega elada üksmeeles ning toetada nende jõupingutusi demokraatia, stabiilsuse ja jõukuse edendamisel.
The EU’s external borders should not become a new dividing line in Europe separating the Union from its neighbours — Russia, Belarus, Ukraine, Moldova, the Caucasus and Balkan regions to the east, and the countries of the eastern Mediterranean and north Africa to the south.
Euroopa Liit ei soovi, et tema välispiiridest saaks uus eraldusjoon Euroopa Liidu ning tema idanaabrite Venemaa, Valgevene, Ukraina, Moldova, Kaukaasia ja Balkani piirkonna riikide ning lõunanaabrite Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riikide vahel.
The aim is to develop closer relationships with each of them based on trade, economic and political cooperation, joint efforts in R & D, environmental protection, science and culture as well as technical assistance.
Euroopa Liidu eesmärk on teha kõigi nende riikidega konstruktiivset koostööd nii kaubanduses, majanduses kui ka poliitikas, ühiseid jõupingutusi teadus- ja arendustegevuses, keskkonnakaitses ning kultuuri ja tehnilise abi valdkonnas.
With the Balkan countries, the EU has special association agreements as a first step towards joining the EU.
Balkani riikidega on Euroopa Liidul sõlmitud assotsiatsioonilepingud, mille eesmärk on sillutada neile teed ELi liikmesuse suunal.
The first of these agreements were signed with Croatia and the former Yugoslav Republic of Macedonia, which have now the formal status of candidates to join the EU.
Esimesed sellised lepingud sõlmiti Horvaatia ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga, kellel praegu on juba Euroopa Liidu kandidaatriigi ametlik staatus.
Key facts and figures about Europe and the Europeans
Peamised faktid ja arvandmed Euroopa ja eurooplaste kohta
You can find this booklet and other short, clear explanations about the EU online at ec.europa.eu/publications
Käesoleva brošüüri ning lühikest selget teavet Euroopa Liidu kohta leiate võrgust aadressil ec.europa.eu/publications/
Manuscript completed in May 2007
© Euroopa ühendused, 2007 Paljundamine on lubatud.
Key Facts and Figures EN Inside.indd 80
TRÜKITUD VALGELE KLOORIVABALE PABERILE
50ways forward
50 edasiteed
Europe’s best successes
Euroopa suurimad edusammud
Equal rights for both Mum and Dad Win-win enlargement Banking on Europe Technologies to improve your life Working together – across the line Cheaper flights for all Catalyst for change Pet project Providing choice – airline blacklist
Võrdsed õigused emmele ja issile Kõiki osapooli rahuldav laienemine Euroopa pangandus Tehnoloogiad, mis muudavad elu paremaks Piiriülene koostöö Odavamad lennud kõigile Muutuste katalüsaator Lemmikloomade projekt Valiku võimaldamine: lennufirmade must nimekiri
Getting mobile – working in Europe today It’s an emergency – call 112!
Töötajate liikumine tänapäeva Euroopas Kui olete hädas, helistage numbril 112!
Global solidarity – aid from Europe Charter of Fundamental Rights Bathe safely in the EU Europe united against threats to health Votes of confidence for democracy Beauty without brutality Helping air passengers whose journeys are disrupted A date to remember – 9 May is Europe Day European identity on the internet
Üleilmne solidaarsus – abi Euroopast Põhiõiguste harta Ohutu suplemine ELis Euroopa on ühinenud terviseohtude vastu Kindlad hääled demokraatia poolt Ilu ilma julmuseta Nende lennureisijate abistamine, kelle reis on katkenud Meeldejätmist vääriv kuupäev.
More than a label, it’s an eco-statement Safe European consumers Keeping hazardous substances out of REACH Recognisable qualifications Policing Europe together Supporting Europe’s regions
Mitte tühipaljas silt, vaid keskkonnasäästlikkuse deklaratsioon Euroopa tarbijate ohutus REACH hoiab ohtlikud ained käeulatusest eemal Kutseoskuse tunnustamine Euroopa politseikoostöö Euroopa piirkondade toetamine
Europe’s answer to biodiversity loss The coast is clear Borderless Europe Your mobile phone – a world leader
Euroopa vastus loodusliku mitmekesisuse hävimisele Õhk on puhas Piirideta Euroopa Teie mobiiltelefon on maailmavallutaja
Plenty of food – safe and healthy to eat.
Külluses ohutut ja tervislikku toitu.
Care for rural areas 16
Hoolitsus maapiirkondade eest 16
Oscars and Palmes d’Or are also European A bright energy future Waste away!
Ka Euroopa filmid võidavad Oscareid ja Kuldseid Palmioksi Helge energiatulevik Jäätmed minema!
Keeping Europe in touch More choice for consumers A Union for stability and growth Have euro, will travel Quality TV – across European borders Harnessing renewable energy sources A force for good
Sidemete hoidmine Euroopas Tarbijatele rohkem valikuvõimalusi Stabiilsuse ja majanduskasvu liit Eurodega on lihtsam reisida Kvaliteettelevisioon ELis Taastuvate energiaallikate kasutuselevõtmine Jõud alatiseks
Europe’s Best Successes
50 edasiteed Euroopa suurimad edusammud
It may not have escaped your attention that 2007 marks the 50th anniversary of the signing of the Treaty of Rome.
Kindlasti olete kuulnud, et 2007. aastal on Rooma lepingu allakirjutamise 50. aastapäev.
To celebrate, the European Commission is publishing this new booklet, ‘50 ways forward – Europe’s Best Successes’, to highlight the importance of the European Union for you and I.
Selle tähistamiseks ja Euroopa Liidu olulisuse rõhutamiseks kõigile ongi Euroopa Komisjon avaldanud käesoleva brošüüri – „50 edasiteed. Euroopa suurimad edusammud”.
This booklet aims to show you – in an attractive and entertaining way – how people in Europe, and beyond, have benefited, and will continue to benefit, from European co-operation.
Eesmärgiks on näidata ligitõmbavas ja tujuküllases vormis, kuidas inimesed Euroopas ja kaugemal on Euroopa Liidu tegevusest kasu saanud ning saavad edaspidigi.
The European Union (EU) is a family of 27 countries and 490 million citizens, working together for peace t h and prosperity.
Euroopa Liit (EL) on üheskoos rahu ja külluse heaks töötamisele pühendunud 27 riigist ning 490 miljonist elanikust koosnev Euroopa riikide perekond.
The 1957 Treaty of Rome is one of the founding acts of the EU.
1957. aastal sõlmitud Rooma leping on üks ELi asutamisdokumente.
On the occasion of the 50anniversary, this booklet offers you 50 stories about what the EU has achieved.
Käesolev brošüür pakub lepingu 50. aastapäeva puhul 50 lugu ELi saavutustest.
Each of the stories is written in a lively, friendly style, which assumes no prior knowledge about a particular subject on your part.
Kõik lood on kirjutatud ilmekas ja sõbralikus stiilis, mingeid eelteadmisi vastavas valdkonnas ei eeldata.
Every one has at least one web link for you to follow, if you want to find out more about a subject next time you on-line.
Igas loos on vähemalt üks veebilink juhuks, kui soovite edaspidi Internetist teema kohta põhjalikumalt uurida.
Some even have a link you can use to watch a short video about the subject.
Mõnes on koguni link vastavat teemat kajastavale lühikesele videole.
And, let’s not forget, these are only a small sample.You can find out, for example, how millions of young people now study abroad, how ‘.eu’ is building a new European identity on the internet, or what Europe has done to help bring down the cost of air travel.
Võite näiteks teada saada, kuidas miljonid noored õpivad nüüd välismaal, kuidas domeeninimi .eu kujundab Internetis uut Euroopa identiteeti või mida on Euroopa teinud lennureiside hinna kärpimiseks.
There is a story about how European police catch more criminals by co-operating better, how we are producing cleaner cars and even why travelling with your pets is easier now.
Valimikus on lugusid sellest, kuidas Euroopa politsei tabab rohkem kurjategijaid tänu paremale politseikoostööle, kuidas meie autod on muutunud keskkonnasõbralikumaks, ja isegi sellest, miks nüüd on koerte ja kassidega lihtsam reisida.
Recent successes share the booklet with enduring successes spanning Europe’s first half century.
Galeriis on külg külje kõrval uusimad edusammud ja hästi vastu pidanud poole sajandi vanused edulood.