natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The EU drug strategy (2000–04) was evaluated during thereporting period.
Aruandlusperioodi käigus hinnati ELi narkostrateegiat2000–2004.
The Justice and Home Affairs Council of25–26 October 2004 examined the Commission report on this final evaluation(3
2004. aasta 25.–26. oktoobril toimunudkohtumisel tutvus justiits- ja siseküsimuste nõukogu komisjoniaruandega nimetatud lõpphinnangu kohta (3).
It also contributed to the debate leading to the endorsement(4)ofa new drug strategy.
Hindamine aitas samutikaasa arutelule, mis viis uue narkostrateegiaheakskiitmiseni (4).
The Commission was assisted in itsevaluation task by a steering committee (drawn from the Commission, the four Member States holding thepresidency during 2003–04, the EMCDDA and Europol).The lack of precise and quantifiable operational objectivesrepresented a serious constraint in this exercise.
Komisjoni aitas hindamistöösjuhtkomitee (mille liikmeteks olid komisjoni, 2003. ja 2004.aasta nelja eesistujariigi, Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse ja Europoli esindajad). Töötõsiseks takistuseks oli täpsete ja mõõdetavateoperatiiveesmärkide puudumine.
The communication on the final evaluation and its annexes(5) highlighted the main achievements in the drug
Lõpphinnangu teatises ja selle lisades (5) tõsteti esile
New national drug strategies have been adopted in seven EU countries (see Table 1).
Seitsmes ELi liikmesriigis on vastu võetud uus riikliknarkoennetusstrateegia (vt tabel 1).
The principle that drug policiesshould be global and multidisciplinary seems to beaccepted in all the national drug strategies of Member States, in accordance with the EU approach on drugs.However, there can be fundamental differences in thecontent of different countries’ national strategies, forexample in the implementation of interventions, which mayvary despite use of the same terminology; in the role ofevaluation in the strategies, which can range fromimportant to marginal; and even in the adoption orotherwise of important policy approaches such as harmreduction.
Kooskõlas ELiuimastikäsitlusega näib kõikide riiklikenarkoennetusstrateegiate aluseks olevat põhimõte, etuimastipoliitika peaks olema globaalne jamultidistsiplinaarne. Eri riikide siseriiklike strateegiate sisusvõib siiski esineda põhimõttelisi erinevusi, näiteksolenemata sama terminoloogia kasutamisest võib erinedasekkumise ulatus; hindamise roll võib strateegiasvarieeruda tähtsast tähtsusetuni; lahkneda võivad isegivastuvõetud või muul viisil olulised tegevuspõhimõtted,nagu nt kahjude vähendamine.
Indeed, among the 26 policy or strategydocuments examined(2), harm reduction appears to be theissue over which there is most difference of opinion: itfeatures prominently in 12, is included among thediscussion of other subjects in nine, and is not mentionedin five.
Just kahjude vähendaminenäib olevat teema, mille kohta on kahekümne kuuesanalüüsitud poliitika- ja strateegiadokumendis (2) enimeriarvamusi: kaheteistkümnes dokumendis tõuseb teemaesikohale, üheksas dokumendis on seda vaadeldud koosmuude teemadega ja viies dokumendis ei ole sedamainitud.
field at national and EU level and the areas where further
peamised narkoennetusalased saavutused siseriiklikul ja ELi
Table 1: New national drug strategies
Tabel 1: Uued siseriiklikud narkoennetusstrateegiad
Responsibility for execution
Rakendamise eelarve
Quantifiable targets
Ajavahemik või vastuvõtmise kuupäev
Timetable or date of adoption
Vastutus rakendamise eest
National strategy on the prevention of drug dependence
Narkomaania ennetamise riiklik strateegia
Goal-oriented action plan of the strategy
Narkomaania ennetamise riikliku strateegia eesmärgistatud tegevuskava
Action plan against illicit drugs, tobacco and alcohol
Illegaalsete uimastite, tubaka ja alkoholi vastase võitluse tegevuskava
National drug strategy
Riiklik narkostrateegia
Strategy on national programme on prevention of drug addiction
Uimastite kontrolli ja narkomaania ennetamise riiklik programm ja strateegia
Resolution on the national programme in the field of drugs
Otsus riikliku narkoalase tegevuskava kohta
Drug policy action programme
Uimastipoliitika tegevuskava
NB: (1) (2) (3) n.a., data not available.Data supplied by staff of national focal points.Quantifiable targets in the Luxembourg strategy not available for supply reduction.The Cyprus strategy notes that, in order to meet the objective of the strategy, financial and human resources will be made available — no specification of figures in the text.
a.p. = andmed puuduvad.Andmed on saadud riigi teabekeskuse töötajatelt.Pakkumise vähendamise kohta ei ole Luksemburgi strateegias mõõdetavaid ülesandeid välja toodud.Küprose strateegias märgitakse, et strateegia eesmärkide täitmiseks eraldatakse rahalisi ja inimressursse – numbreid ei ole täpsustatud.
Annual report 2005: the state of the drugs problem in Europe made can be found in the 2004 evaluation of the Portuguese national drug strategy. External evaluatorsconcluded that progress had been made in achieving someof the 30 main objectives of the Portuguese action plan,with eight objectives fully achieved and 10 partiallyachieved; however, a lack of information meant that otherobjectives were difficult to evaluate, and five objectiveswere judged not to have been achieved.
Aastaaruanne 2005: uimastiprobleemide olukord Euroopas kaasa aidata edusammude hindamisele, on Portugaliriikliku narkoennetusstrateegia 2004. aasta hindamine.Välishindajad järeldasid, et Portugali tegevuskava 30 põhieesmärgist oli mõne saavutamisel tehtudedusamme, kaheksa eesmärki olid täielikult ja kümmeosaliselt täidetud; ent infopuuduse tõttu oli mõne eesmärgisaavutamist raske hinnata ning viie eesmärgi puhul leiti, etneed ei ole täidetud.
In Germany, asteering committee (National Council for Drug Addiction)has been established to guide the 2003 action plantowards implementation and monitor the outcome.
Saksamaal loodi juhtkomitee (riikliknarkomaanianõukogu), et viia ellu 2003. aastategevuskava ja teostada järelevalvet selle tulemuste üle.
progress is needed.
tasandil ning märgiti valdkonnad, mis vajavad jätkuvatarendamist.
It emphasised that progress had beenmade towards reducing the incidence of drug-relatedhealth problems (including HIV infection and hepatitis) andthe number of drugrelated deaths (target 2 of the EU drugstrategy), and, in particular, in improving the availabilityof treatment (target 3).
Teatises rõhutati, et on tehtud edusammeuimastitega seotud terviseprobleemide (sh inimeseimmuunpuudulikkuse viirusesse (HIV) nakatumine, hepatiit)arvu vähendamisel, uimastitega seotud surmajuhtumite arvuvähendamisel (ELi narkostrateegia eesmärk 2) ja eeskättravi kättesaadavuse parandamisel (eesmärk 3).
Regarding target 1, reducing druguse, no significant progress was observed.
Seoseseesmärgiga 1 (vähendada uimastite tarbimist) eitäheldatud märkimisväärset edasiminekut.
Similarly, nodecrease in the availability of drugs was found (target 4).Nevertheless, targets 4 and 5, taken together, appeared tobe a catalyst for several EU-level initiatives that havestrengthened law enforcement measures against drugtrafficking and supply.
Samamoodi eitäheldatud narkootikumide kättesaadavuse vähenemist(eesmärk 5). Eesmärgid 4 ja 5 ühiselt on aga aidanud elluviia mitmeid ELi algatusi, mis on tugevdanudkorrakaitsemeetmeid narkokaubanduse ja -pakkumisevastases võitluses.
During the period of the plan,several major initiatives emerged to combat moneylaundering (target 6.1) and to prevent the diversion ofprecursors (target 6.2), in particular through theamendment of Community legislation on the control oftrade in precursors.
Tegevuskava rakendusperioodil tekkismitu suuremat algatust seoses rahapesu tõkestamise(eesmärk 6.1) ja lähteainete leviku ennetamisega (eesmärk6.2), eeskätt tulenevalt ühenduse seadusandlusemuutmisest lähteainetega kaubitsemise kontrolli osas.
The adoption of a national drug strategy, or the evaluationof the success of a previous one, has resulted in anincrease in the drugrelated budget in some countries.Forexample, in Greece there has been a steady increasein expenditure on healthcare-related services; in Hungaryfunds have been mobilised to fund the as yetunimplemented elements of the strategy; and in Luxembourg the drugrelated budget of the Ministry of Health increased from about EUR1 million in 1999 toalmost EUR6 million in 2004.
Riikliku narkoennetusstrateegia vastuvõtmine või eelmisestrateegia edukuse hindamine on viinud mõnedes riikidesuimastivaldkonna eelarve suurendamiseni. Näiteks Kreekason pidevalt kasvanud tervishoiuga seotud teenustekulutused, Ungaris on leitud vahendeid strateegia senirakendamata koostisosade rahastamiseks ja Luksemburgissuurenes tervishoiuministeeriumi uimastivaldkonna eelarveligikaudu 1 miljonilt eurolt 1999. aastal ligi 6 miljoni euroni2004. aastal.
However, in all Member States, public expenditure on the drug issue representsonly a small part of total public expenditure (between0.1% and 0.3%).
Sellegipoolest moodustavad kõigisliikmesriikides riiklikud kulutused uimastivaldkonnale vaidväikese osa riiklikest kogukulutustest (0,1–0,3%).
This may partly explain the observationthat, across the EU, there is no direct link betweeneconomic growth and associated changes in generalbudget and changes in the level of public expenditure onthe drug issue.
Seeselgitab osaliselt tähelepanekut, mille kohaselt kogu ELispuudub otsene seos majanduskasvu ja vastavateüldeelarveliste muudatuste ning uimastivaldkonnaletehtavate riiklike kulutuste taseme vahel.
The communication also underlined the need for furtherresearch, for instance on the biomedical, psychosocial andother factors underlying drug use and addiction, especiallyin areas where information is still scarce (e.g. the long-termuse of cannabis or synthetic drugs).
Teatises rõhutati samuti vajadust edasise uurimistegevusejärele, näiteks uimastitarbimise ja -sõltuvusega seotudbiomeditsiiniliste, psühhosotsiaalsete ja teiste tegurite osas,eeskätt valdkondades, mille kohta on jätkuvalt vähe teavet(nt pikaajaline kanepi või sünteetiliste uimastitetarvitamine).
The need for regularconsultation of civil society in the formulation of EU drugpolicy was highlighted.
Toonitati ka vajadust konsulteerida ELiuimastipoliitika väljatöötamisel regulaarseltkodanikuühiskonnaga.
The Commission alsorecommended extending the EU strategy from five to eightyears, covering the implementation of two consecutive EUaction plans over the period, to allow full implementationand fine-tuning of initiatives to match the strategyobjectives.
Samuti soovitas komisjonpikendada ELi strateegiat viielt aastalt kaheksale, hõlmatessellesse perioodi ELi kahe järjestikuse tegevuskavaelluviimise, et võimaldada algatuste täielik rakendamine javäljatöötamine vastavalt strateegias kajastatudeesmärkidele.
In several EU countries, spending on supply reductioncontinued to account for the bulk of public expenditure(anestimated 68–75% of the total drug-relatedexpenditure)(6).
Mitmetes ELi liikmesriikides moodustasid pakkumisevähendamisele suunatud kulutused suurema osa riiklikestkuludest (hinnanguliselt 68–75%uimastivaldkonnagaseotud kogukuludest) (6).
However, in a few countries, including Malta and Luxembourg, spending on demand reductionwas apparently higher than expenditure on supplyreduction (demand reduction expenditure accounting for66% and 59% of total drug expenditure respectively).However, it is not clear whether the reported differences inbudgetary allocations represent a fundamental differencein policy priorities or reflect a bias in data collection.
Üksikutes riikides, sealhulgas Maltal ja Luksemburgis, olid kulutused nõudlusevähendamisele siiski ilmselgelt kõrgemad kui kulutusedpakkumise vähendamisele (kulutused nõudlusevähendamisele moodustasid hinnanguliselt vastavalt 66%ja 59%uimastivaldkonna kogukuludest). Samas ei oleselge, kas erinevused eelarveeraldistes näitavadmärkimisväärseid erinevusi poliitilistes prioriteetides võihälvet andmete kogumisel.
A number of evaluation exercises conducted at nationallevel during this reporting period are worthy of comment.Of particular interest are evaluations carried out bycountries that adopted a more ‘structured’ approach totheir national drug strategy, the elements of which can besummarised as the formal documenting of objectives,defining and quantifying targets, identifying the authorityresponsible for implementation and specifying the date forthe achievement of objectives.
Äramärkimist väärivad mitmed aruandlusperioodil tehtudriikliku tasandi hindamised. Huvi pakuvad eeskätthindamised nendes riikides, kus uimastistrateegia suhtesvõeti vastu struktureeritum lähenemine, mis kokkuvõtlikultsisaldas eesmärkide ametlikku dokumenteerimist,ülesannete defineerimist ja kvantifitseerimist, rakendamiseeest vastutava ametiasutuse määratlemist ja eesmärkidesaavutamise kindlat tähtaega.
This approach makes iteasier for countries to report on the tasks that have beenaccomplished and to identify problematic issues, thereforeenabling action to be taken where needed.
Selline lähenemine lihtsustabriikide aruandlust saavutatud eesmärkide kohta japroblemaatiliste küsimuste määratlemist, mis ühtlasivõimaldab vajadusel võtta tarvilikke meetmeid.
The lack of availability of information on direct publicexpenditure on the drug issue continues to be a problem.However, there are signs that, alongside growing academic interest in this area(7), there is growing political commitment to the identification and description of drugrelated public expenditure so that national expenditure ondrugs can be included as a key element in cost–benefitevaluations. Together with the Reitox network and the European Commission, the EMCDDA is now developing
Näiteid sellise lähenemise kohta leiab Tšehhi Vabariigist,Iirimaalt, Luksemburgist, Poolast ja Portugalist, kus riiklikenarkoennetusstrateegiate hindamine kas tõi välja või onselle abil võimalik välja tuua juba elluviidud tegevusi javeel saavutamata ülesandeid, millega tuleb tegeleda.Üheks näiteks, kuidas struktureeritud lähenemine saab kulutuste kohta uimastivaldkonnas.
Examples of such an approach can be found in thestrategies of the Czech Republic, Ireland, Luxembourg,Poland and Portugal, where evaluation of the nationaldrug strategies revealed, or has the potential to reveal,actions that have been achieved and unaccomplishedtasks that still have to be acted on.
Siiski näib, et kooskasvava akadeemilise huviga antud valdkonna vastu (7) onsuurenemas poliitiline vastutus uimastivaldkonnaga seotudriiklike kulutuste määratlemise ja kirjeldamise osas, nii etriiklikke kulutusi uimastivaldkonnas võib arvestadatasuvushinnangu põhielementide hulka.
An example of how astructured approach can help an evaluation of progress
Koosnarkootikumide ja narkomaania Euroopa teabevõrgu ja Euroopa Komisjoniga arendab Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus praegu välja metodoloogiat,mille abil on võimalik saada järjepidevaid ja
See the selected issue, ‘Public expenditure in the area of drug-demand reduction’ in the EMCDDA annual report 2003
Vt valikteemat “Riiklikud kulutused uimastinõudluse vähendamisele” Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2003. aasta aruandes
In Belgium, Spain, France, Luxembourg, the Netherlands, Finland, Sweden and the United Kingdom — for detailed references, see the EMCDDA website
Belgias, Hispaanias, Prantsusmaal, Luksemburgis, Madalmaades, Soomes, Rootsis ja Ühendkuningiigis – täpsete viidete saamiseks vt Euroopa
Chapter 1: New developments in policies and laws methodology that will allow consistent and credibleestimates of drugrelated public expenditure within the EU,as requested by the EU action plan of 2005.
1. peatükk: Uued suundumused poliitikas ja õigusnormides usaldusväärseid hinnanguid uimastivaldkonnas tehtudkulutuste kohta ELis, nagu on sätestatud ELi 2005. aastategevuskavas.
attention was attracted by the reported increase in thetetrahydrocannabinol (THC) concentration of cannabiscultivations (nederwiet) and the possible healthconsequences of highly potent cannabis.
kohta kanepikultuurides (nederwiet) ja tugeva toimegakanepi tarvitamise võimalikke tagajärgi tervisele.
In Poland,cannabis was the most reported substance in the media,accounting for 865 of a total of about 2 500 referencestodrugs.
Poolaspööras meedia uimastite hulgast kõige rohkem tähelepanukanepile, mida mainiti 865 korral kokku ligikaudu2500viitest narkootikumidele.
Bills advocating its legalisation were presented in Belgium, Denmark and in some city councils in the Netherlands, with the aim of solving the ‘back doorproblem’(8), provoking strong and public opposition frommost members of parliament and government ministers.
Kanepi legaliseerimisttoetavad seaduseelnõud esitati Belgias, Taanis ja mõnedes Madalmaade linnavalitsustes (eesmärgiga lahendada“tagaukseprobleem” (8)), mis tekitas tugevat ja avalikkuvastuseisu enamiku parlamendiliikmete ja valitsuseministrite hulgas.
This first evaluation process at national and European levelrepresents a valuable feedback mechanism, informingdecision-makers of the extent to which their decisions havebeen implemented, and at what cost, and enabling them toincrease efforts in those areas where problems have beenrecorded or assessment has produced unfavourablefindings.
Käesolev esimene riiklikul ja Euroopa tasandil teostatavhindamine on väärtuslik tagasisidemehhanism, mis teavitabotsuste vastuvõtjaid sellest, mil määral ja millistekulutustega on nende otsuseid rakendatud, ning võimaldabneil suurendada jõupingutusi valdkondades, kus ontäheldatud probleeme või kus hindamine on väljaselgitanud soovimatuid tulemusi.
Although clear evidence of the impact of nationaldrug strategies on the overall drug phenomenon is not yetavailable (EMCDDA, 2004a), the approach of ‘countingthe score’ is a positive sign and, hopefully, will trigger ageneral trend in Europe towards the detailed assessmentofeach national drug strategy.
Kuigi selged tõendidriiklike uimastistrateegiate üldmõjust uimastivaldkonnaleveel puuduvad (EMCDDA, 2004a), on arvepidamineedusammude üle positiivne märk, mis loodetavasti käivitab Euroopas üldsuundumuse hinnata üksikasjalikult igariiklikku narkoennetusstrateegiat.
The prospect of changes in the drug laws has attractedmedia attention and generated political debate in Franceand Italy.
Võimalik uimastialaste seaduste muutmine on pälvinudmeedia tähelepanu ja tekitanud poliitilisi arutelusid Prantsusmaal ja Itaalias.
In France, a proposal to replace prisonsentences for drug use with fines was abandoned becauseof concerns that such a change would be ‘interpreted as asign that drugs are not very dangerous’ and lead to ‘a new increase in use and use at an earlier age’(9). In Italy the
Prantsusmaal võeti tagasiettepanek asendada uimastite tarbimise eest määratavvanglakaristus trahvidega, seda tulenevalt murest, et sellistmuudatust võidaks “tõlgendada kui märki, et narkootikumidei ole väga ohtlikud”, ja see võiks viia “järjekordseletarbimise kasvule ja varasemas eas tarbimisele” (9).
Debates in national parliamentsandmedia media echoed the vigorous parliamentary debate onchanges to the 1990 law and a differentiation in sanctionsfor possession of drugs attracted media and politicalattention in the Czech Republic.
Itaaliaskajastas meedia parlamendis toimunud elavat aruteluseoses muudatustega 1990. aasta seaduses ning Tšehhi Vabariigis pälvis poliitilist ja meediatähelepanu uimastiteomamise eest määratavate karistuste diferentseerimine.
Ad hoc research to analyse media messages has beenundertaken in the Czech Republic, Greece, Luxembourg,Poland and Portugal, and national media campaignstargeted at young people in particular have been
Tšehhi Vabariigis, Kreekas, Luksemburgis, Poolas ja Portugalis teostatakse sihtuuringuid meedias avaldatu analüüsimiseks ning Belgias (10), Poolas ja Ühendkuningriigis (11) on välja töötatud noortele suunatud meediakampaaniad.
Societal concerns about the drug phenomenon arereflected both in the media and in parliamentary debates.During the reporting period, among the data onparliamentary debates provided in the Reitox nationalreports, the most reported subjects were ‘harm reduction’or interventions that fall under this category, ‘cannabisuse’and ‘drug-related crime and related modificationsofdruglaws’.
Elanikkonna muret uimastiprobleemide üle kajastavad niimeedia kui ka parlamendiarutelud. Narkootikumide janarkomaania Euroopa teabevõrgu riikide teabekeskustearuannetest saadud info põhjal on aruandlusperioodilparlamendiarutelude hulgas kõige enam käsitletud teemad“Kahjude vähendamine” või sellesse kategooriassekuuluvad sekkumised, “Kanepi tarvitamine” ning“Uimastitega seotud kuriteod ja sellega seotud muudatuseduimastialases seadusandluses”.
New developments in EU programmes and legislation
Uued suundumused ELi programmidesjaõigusnormides
Important EU initiatives relating to drugs that wereidentified during the reporting period took place in thefields of public health, drug trafficking and the controlofprecursors and synthetic drugs.
Uimastitega seotud tähtsad ELi algatused, mida võeti ettearuandlusperioodil, hõlmasid rahvatervise janarkokaubanduse valdkonda ning kontrolli lähteainete jasünteetiliste narkootikumide üle.
The advantages and disadvantages of substitutiontherapies and harm reduction measures compared withdrug-free approaches stimulated animated parliamentarydebates in the Czech Republic, Estonia, France, Irelandand Norway.
Asendusravi ning kahjude vähendamise meetmete eelisedja puudused võrreldes uimastivabade meetoditega tekitasidelavat arutelu Tšehhi Vabariigi, Eesti, Prantsuse, Iirimaa ja Norra parlamendis.
Subjects of heated political debate includedthe proposal to make the syringe exchange programmepermanent in Sweden, even though it would be understrictly controlled conditions, and the temporaryestablishment of injecting rooms in Norway (see theselected issue on national laws and public nuisance).
Ägedate poliitiliste debattide teemadhõlmasid ettepanekut muuta süstlavahetusprogramm Rootsis alaliseks, ehkki see toimuks rangelt kontrollitudtingimustes, ja süstimisruumide ajutist loomist Norras (vaatavalikteemat riikliku seadusandluse ja üldsust häirivategevuse kohta).
Cannabis remained an important topic of debate,particularly in Germany, where the main focus was oncannabis use by young people, and in Luxembourg and Portugal, where it has been proposed that it should bemade available on medical prescription.
Kanep oli jätkuvalt tähtis aruteluteema, eriti Saksamaal, kuskäsitleti peamiselt kanepi tarvitamist noorte hulgas, ning Luksemburgis ja Portugalis, kus tehti ettepanek, et kaneppeaks olema kättesaadav arstiretsepti alusel.
The use ofcannabis, or more generally drug use in school and byyoung people, was widely reported by the media in Belgium, the Czech Republic, Germany, Cyprus,Luxembourg and Austria.
Kanepitarvitamist või üldisemalt uimastite tarvitamist koolides janoorte hulgas kajastati palju Belgia, Tšehhi Vabariigi,Saksa, Küprose, Luksemburgi ja Austria meedias.Madalmaades käsitles meedia teavettetrahüdrokannabinooli (THK) suurenenud kontsentratsiooni
In the Netherlands, media focused on the Council recommendation of 18 June 2003and the development, with the involvement of the EMCDDA, of an appropriate base for an inventory ofactivities in the EU.
Euroopa tasandil kuulub narkoennetus rahvaterviseprogrammi (12) tervist määravate tegurite hulka.Programmi2004. aasta tegevuskavas suunati tähelepanu18. juuni 2003. aasta nõukogu soovitusele ja koostöös Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskusegasobiva aluse loomisele tegevuste üle järelevalveteostamiseks ELis.
The Commission encouragedstakeholders to submit proposals involving a lifestyle
Komisjon kutsus huvirühmi üles tegemaelustiili lähenemisviisi hõlmavaid ettepanekuid, et käsitledakõigi sõltuvusohtlike ainete kuritarvitamist eelkõige
Coffee shops can hold stock of up to 500g of cannabis for sale but they can only acquire it through illegal markets.
Kohvipoed võivad varuda müügi eesmärgil kuni 500 grammi kanepit, kuid nad saavad seda hankida vaid illegaalselt turult. See on nn