natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mobile phone technology provides a region with an innovative cultural tool to realise its tourist potential and much more.
Tänu mobiiltelefoni tehnoloogiale on piirkonnal uuenduslik vahend turismipotentsiaali ärakasutamiseks ja paljuks muukski.
The ‘t-guide’, is a product developed by the Austrian LAG Natur- und Kulturerbe Vorarlberg, which uses the Internet or mobile telephony to provide tourists with access to relevant regional tourist information.
T-giid on Austria kohaliku tegevusrühma Natur- und Kulturerbe Vorarlberg poolt välja töötatud toode, mis kasutab turistidele kohaliku turismiteabe edastamiseks Internetitelefoni või mobiilisidet.
Later, the tourists learn about the history of the ski, historical winter clothing and the personalities that visited Montafon, such as the famous author Ernest Hemingway who not only stayed in the house but also wrote some of his works while in Montafon.
Turistid õpivad tundma ka suuskade ja talveriietuse ajalugu ning kuulevad Montafoni külastanud kuulsustest, näiteks Ernest He- mingwayst, kes mitte ainult ei külastanud seda paika, vaid kirjutas seal ka mõned oma teosed.
In this Leader+ project, ‘stories’ or interesting tales are told from the past and present and covering the region’s cultural history, architecturally interesting buildings, unique cultural and natural landscapes, and other innovative projects.
Kõnealuse Leader+ projekti raames jutustatakse turistidele huvitavaid lugusid minevikust ja olevikust, mis tutvustavad piirkonna kultuurilugu, arhitektuuriliselt tähelepanuväärseid hooneid, ainulaadseid kultuur- ja looduslikke maastikke ning uuenduslikke projekte.
The project covers the specic areas of Montafon and Klostertal, which are located in the Vorarlberg region.
Projekt hõlmab Vorarlbergi piirkonna Montafoni ja Klostertali alasid.
Alpinism, Hemingway, mining and modern architecture
Alpinism, Hemingway, kaevandused ja moodne arhitektuur
Other anecdotes concerning the cultural and natural landscapes, or interesting walkabouts still to be developed, are being prepared, as are archaeological places of discovery, mines in the Silbertal, gothic art in Montafon, myths and legends, modern architecture, etc.
Pärast mitmeid kohtumisi valiti „jutustaja ja giidi“ sidevahendiks mobiiltelefon ja teenust hakati kutsuma t-giidiks (selle artikli kirjutamise ajal oli teenus üksnes saksakeelne). T-giidi tööpõhimõte on lihtne.
The region contains a wealth of information, and so it was very important for the project team to nd a suitable means of communication, which makes the region’s knowledge available to the local inhabitants and guests alike.
Turist peab lihtsalt valima spetsiaalses voldikus või vaatamisväärsusel oleva numbri ja kuuleb põhjalikku teavet otse mobiiltelefonist.
In the framework of the project, stories covering a walkabout in the historic town of Gaschurn have been collected and prepared for tour.
Projekti raames koguti ja valmistati ette lood jalgsimatka läbiviimiseks ajaloolises Gaschurni linnas.
The route takes in an old dance arbour, which is the only original one left in the country.
Marsruut hõlmab ka vana tantsupaviljoni, mis on ainus algupärane kogu riigis.
Dance arbours had an important function in village life during the 13th–19th centuries, and were the places where ocial speeches, trials, meetings, theatre and dance events were held.
13.–19. sajandini oli tantsupaviljonidel külaelus väga tähtis koht, kuna seal peeti kõnesid, kohtuistungeid, koosolekuid, anti teatrietendusi ning tantsiti.
In just a few min-utes’ walk, the tour passes by old guest houses from the 17th century, which gives an appreciation of early tourism, and an ancient mass house that was built in the old‘Walser house’ (1)
Mõneminutilise jalutuskäigu kaugusel asub 17. sajandist pärit võõrastemaja, mis annab pildi turismi algusaegadest, ning vana Walseri1 stiilis ehitatud palvemaja. Siin saab turist teavet ka alpinismi kohta, eelkõige 3312 meetri kõrguse Piz Buini es-
The ‘t-guide’ works very simply: those tourists who are looking at a historical building or any other regional feature of interest, just have to dial a number which is either in a specic folder or on the object itself, and they then receive with a shingle roof.
Walseri stiilis majad on ehitatud tahutud palkidest, ilmastikukaitseks kaetud sindlitega ning ka sindelkatusega.
The first Walser houses were built in the 15th century.
Esimesed Walseri stiilis majad ehitati 15. sajandil.
… and some examples of modern architecture are explained e ‘t-guide’ in use detailed information on their mobile phone.
... ning moodsat arhitektuuri nuse kasutajal on võimalus kuulata isegi intervjuud arhitektiga.
For example, by calling the number (43-5556) 90 81 02 20, the visitor can hear the story of the village walkabout in Gaschurn as described above.
Arhitektuuriobjekti vaadates saab külastaja pädevat ja põhjalikku teavet (t-giidi number: (+43) 557 490 830 350).
The ‘t-guide’ was developed in the framework of a pilot application for places of interest in the town of Gaschurn, Tel. (43-5574) 90 83 02 20.
Metsamarsruut: läbi metsa matkajale jagab t-giid teavet puuliikide, metsatööde ja eluslooduse kohta üldiselt (t-gii-di number: (+43) 557 490 830 360).
In the meantime, the t-guide is used for relaying information about other projects and also acts as a guide for three specic tours: architecture, the forest and energy.
Lood on salvestatud audiofailidele ja spetsiaalne sisuhaldussüsteem teeb need failid (mp3-vormingus) audioserveri kaudu helistajale kättesaadavaks.
The development of the ‘t-guide’ was an integral part of the ‘stories’ project.
Passiiv-energiamaja: Ludeschi väikelinna on ehitatud Euroopa suurim passiivmaja standarditele1 ja ökoloogilistele kriteeriumidele vastav avalik hoone.
Behind the easy use of the mobile phone as a tour guide, is an innovative technological solution which includes the following three modules:· module 1: content management system (CMS);· module 2: mobile telephone service in combination with Internet telephony;· module 3: Internet-interactive voice response.
T-giidi kaudu saab külastaja üksikasjalikku teavet ehitamisel kasutatud materjalide, passiivmaja tehnilise külje, arhitektuuri ja kohaliku arengu kontseptsiooni kohta (t-giidi number: (+43) 557 490 830 330).
Architecture guide: Vorarlberg is well known for its wood architecture, and with the ‘t-guide’ the visitor can take a special tour about timber construction in the town of Hittisau.
T-giidi veel üheks elemendiks on Internetitelefoni (VoIP) süsteem, mida saab häälestada nii, et süsteem tuleb toime mitme kõnega korraga.
When viewing an architectural object, the guest receives competent and detailed information (‘t-guide’ number: (43-5574) 90 83 03 50).
See funktsioon on mõeldud peamiselt koolidele ja rühmadele ning pakub kasutajale võimalust laadida isiklikku mp3-mängi-jasse teavet kogu ekskursiooni ja kõigi vaatamisväärsuste kohta.
Forest tours: While hiking through the forests, the ‘t-guide’ gives information on the types of trees, the dierent forestry operations and wildlife (‘t-guide’ number: (43-5574) 90 83 03 60).
Vorarlbergi kohalik tegevusrühm kavatseb kasutada t-giidi ka järgmiste projektide elluviimisel:• Kuuskedemaa: Vorarlbergi puitarhitektuur ja puuliigid, Euroopa nulg;• Erialane ekskursioon: regionaalarengu parima tava näidete külastamine;• Loodusrada: looduse seiklusrada Partenen-Galtüris;• GSUND („Terve“): vabaõhu terviseprogramm, kus liikumist juhendab t-giid.
New information and other audio recordings can be transmitted and saved in a data bank (provided access authorisation exists) in the form of audio les via the Internet, for example, http://montafon.telesis.at/tourismus_montafon/dorfrundweg
Leader+ on mänginud olulist rolli t-giidi väljatöötamisel, mille potentsiaal on palju suurem kui selle praegune kasutamine ekskursioonijuhina. Näiteks oleks väliskülalistel
Passive-energy house: In Ludesch, a small regional town, Europe’s largest public building using the ‘passive house’ standards (1) and ecological criteria has been constructed.
T-giid töötati välja Gaschurni linna vaatamisväärsusi tutvustava projekti raames ((+43) 557 490 830 220).
Using the ‘t-guide’, the visitor receives detailed information about the building materials used, the passive house technique, the architecture and the local development concept (t-guide number: (43-5574) 90 83 03 30).
Sellest peale kasutatakse t-giidi muude projektide kohta teabe edastamiseks ning see toimib giidina kolmel temaatilisel marsruudil: arhitektuur, mets ning energia.
Another element of the ‘t-guide’ is the Internet (VoIP) telephony system that can be scaled as required and is therefore able to cope with numerous calls at the same time.
Passiivmaja (saksa k Passivhaus) on äärmiselt madala energiavajadusega ehitis, mis vastab soojapidavuse osas rangele ja vabatahtlikule passiivmaja standardile.
Audio information can also be loaded directly from the website to an mp3 player with the ‘t-guide’.
Ehitise kütmiseks kulutatakse väga vähe energiat.
building that meets the rigorous, voluntary, Passivhaus standard for thermal performance.
Arhitektuurimarsruut: Vorarlberg on tuntud oma puitarhitektuuri poolest ja t-giidi abil on külastajal võimalik tutvuda Hittisau linna puitehitistega.
It results in buildings that have a very low use of energy for space heating.
T-giid jagab põhjalikku teavet konkreetsete huvipakkuvate hoonete kohta ja tee-
A bridge forms part of the forest tour
Sild on osake metsamatka marsruudist
It is also planned that the LAG Vorarlberg will use ‘t-guide’ with the following projects:· r tree country: timber architecture in Vorarlberg and the wood type, silver r;· professional excursions: visiting the best-practice examples of regional development;· countryside path: nature adventure path in Partenen-Galtür;· GSUND (healthy): an outdoor tness programme in the countryside where the ‘t-guide’ gives instructions.
Üks võimalik rakendus oleks ka hotellidele ja võõrastemajadele, kes saaksid selle tehnoloogia abil teavitada oma külastajaid meelelahutusvõimalustest.
‘t-guide’ were invited to take part in a European project, which could involve developing an application in the area of location-based services.
T-giidi osas toetas Leader rahaliselt:• projekti lugude kontseptsiooni väljatöötamist;• piirkonna vaatamisväärsuste kohta teabe kogumist ja toimetamist;• t-giidi prototüübi tehnilist arendust;• tekstide ja audiofailide koostamist;• esmast rakendamist Gaschurnis.
Member State: Austria Region: Vorarlberg Name of LAG: Natur- und Kulturerbe Vorarlberg Population: 64 500Surface area: 1716 km
Liikmesriik: Austria Piirkond: Vorarlberg Kohaliku tegevusrühma nimetus: Natur- und Kulturerbe Vorarlberg Rahvaarv: 64 500Pindala: 1716 km
Leader+ has been important in developing the ‘t-guide’ whose potential within the programme goes well beyond its current use as a tour guide.
Toote vastu on huvi tuntud mujalgi ja see arendati paljude rmade osalusel riiklikuks uurimis- ja võrguprojektiks (pro-tec-netplus) (http://zielleitung.pvl.at).
There is also a potential application for hotels and guest houses to be able to inform their guests about current recreational activities using this technology.
T-giidi menüü navigeerimiseks arendatakse ka keele identitseerimissüstee-mi.
With respect to the ‘t-guide’ the Leader funding supported:· creating a concept for the project stories;· collecting and editing information about regional curi-
Lisaks sellele kutsuti t-giidi arendajaid osalema üleeuroopalises projektis, mis võib hõlmata uue rakenduse väljatöötamist asukohateenuse valdkonnas.
Project total cost: EUR 99 000 EU: EUR 49 500Other public funds: EUR 15 000Private funds: EUR 34 500Period of project eligibility: January 2002–December 2004
Projekti kogumaksumus: 99 000 eurot EL: 49 500 eurot Muud riiklikud vahendid: 15 000 eurot Erakapital: 34 500 eurot Projekti kehtivusaeg: jaanuar 2002 kuni detsember 2004
Photos provided by LAG Natur- und Kulturerbe Vorarlberg
Fotod: kohalik tegevusrühm Natur- und Kulturerbe Vorarlberg
With a little help even sheep make the crossing
Abistava käe ulatamisel saavad isegi lambad üle vee
SWEDEN, FINLAND AND THE UNITED KINGDOM
ROOTSI, SOOME JA ÜHENDKUNINGRIIK
SISU: small islands for survival and understanding
Väikesaarte arenguprojekt SISU
Developing a strategy for island networking may help to secure the future for the residents of isolated island groupings.
Saarte võrgustamise strateegia väljatöötamine võib aidata kindlustada isoleeritud saarestike elanike tulevikku.
It was also important that the project engaged people from the private, public and voluntary sectors.
Tähtis oli, et projekt koondas inimesi era-, riiklikust ja vabatahtlikust sektorist.
Consequently, most islands have three representatives, one from each sector, who speak and act on behalf of the rest of the islanders.
Tänu sellele on enamikul saartel kolm esindajat, üks igast sektorist, kes kõnelevad ja tegutsevad ülejäänud elanike nimel.
Most of the work is carried out on a voluntary basis, which means that much of the islanders’spare time, and occasionally time during normal working hours, are devoted to the SISU project.
Enamik tööd tehakse vabatahtlikkuse alusel, mis tähendab seda, et suur osa saareelanike vabast ja vahel ka tööajast kulub SISU projektile.
In total, it is estimated that well over 7 000 voluntary hours will have been invested.
On arvestatud, et kokku pühendavad vabatahtlikud projektile üle 7000 töötunni.
‘How can you survive on a small island?’was a question the project asked itself, and to which some answers are now being received.
„Kuidas tulla toime väikesel saarel?” See oli küsimus, mille projekti käivitajad esitasid ja millele on praeguseks ka juba mõned vastused saadud.
SISU (small islands for survival and understanding) was set up in order to establish an international network for the inhabitants of small islands.
Väikesaarte arenguprojekti SISU (ingl k Small Islands for Survival and Understanding) eesmärk on luua väikesaarte elanike jaoks rahvusvaheline võrgustik.
This would, in turn, increase their chances of nding new solutions to a variety of problems, especially in those cases where there are no permanent road links to the mainland.
See suurendaks nende võimalusi leida lahendusi tervele reale probleemidele, eelkõige juhtudel, kus püsiv teeühendus mandriga puudub.
Understanding strengths and weaknesses
Tugevate ja nõrkade külgede kindlakstegemine
It was decided that, in order to be eligible for the project, the particular island should have a permanent population normally considered too low to maintain services such as small grocery stores, schools, doctor’s services etc.
Otsustati, et projektis võivad osaleda saared, mille püsielanikkonda peetakse liiga väikeseks, et osutada teatud teenuseid, näiteks väikeste toidukaupluste, koolide, arstivastuvõttude jne käigushoidmine.
It was also important that the island could demonstrate that, despite its low population, it could still provide and maintain those basic services which would allow people to remain there, or at least demonstrate the possibility to do so.
Oluline on ka see, et saare elanikud tõestaksid, et elanikkonna väiksusele vaatamata ollakse valmis pakkuma ja käigus hoidma põhiteenuseid, tänu millele elanikud jäävad saarele, või kui seda ei suudeta, siis tuleks neil vähemalt tõestada, et teenuste osutamine ja käigushoidmine on võimalik.
A network has now been developed between islands in the Leader+ areas of ‘Carpe Mare’, Sweden, ‘In the same boat’, Finland and the ‘WHELK’ area in Scotland.
Väikestes töörühmades koostas iga saar oma SWOT-ana-lüüsi (tugevused, nõrkused, võimalused ja ohud) ning tõi esile edukad projektid, millega oli juba algust tehtud või kavatseti algust teha.
By early 2006, a total of 13 islands were taking part — from Sweden, the islands of Klädesholmen, Dyrön, Marstrand, Kalvsund, Asperö and Köpstadsö; from Finland, the islands of Salavainen, Högsåra, Hiitis and Vartsala; and from Scotland the islands of Jura, Colonsay and Tiree.
2005. aasta aprilliks olid saarte elanikud koostanud 13 SWOT-analüüsi, mis avaldati SISU veebilehel www.sisunet.info, mis omakorda võimaldas saarte elanikel valmistuda Rootsis peetavaks projektikoosolekuks. Tegelikult uuendatakse SISU veebilehte regulaarselt osalejate endi edastatud teabega ning see võimaldab partneritel edastada üksteisele oma ideid, artikleid jne.
Working in small groups, each island carried out their own SWOT (strengths, weaknesses, opportunities and threats) analysis, and at the same time highlighted successful projects that had already started or were in the process of starting.
Nüüdseks on loodud saartevaheline võrgustik järgmistel Leader+ aladel: „Carpe Mare” Rootsis, „Ühes paadis” Soomes ja WHELK ala Šotimaal.
By April 2005, 13 SWOT analyses had been compiled by the islanders, and were publicised on SISU’s own website www.sisunet.info, which enabled the islanders to be prepared for a planned project meeting in Sweden.
2006. aasta alguseks osales projektis kokku 13 saart: Rootsist Klädesholmen, Dyrön, Marstrand, Kalvsund, Asperö ja Köpstadsö, Soomest Salavainen, Högsåra, Hiitis ja Vartsala ning Šotimaalt Jura, Colonsay ja Tiree.
Many small islands face isolation in winter and this provides the means for the dierent partners to communicate project ideas, articles, etc.
Paljud väikesaared on talviti muust maailmast ära lõigatud liseid teemasid nagu taastuv energia, alalise elanikkonna püsimajäämine ja jäätmekäitlus.
and also by taking part in videoconferences to be organised by the project.
Projekti tulemusi ja järeldusi esitletakse 2006. aasta septembris Soomes peetaval konverentsil.
The first such videoconference, on the subject of ‘multipurpose buildings’, was very successful and participants from ve dierent islands took part.
Kutsutud on projektis osalevate riikide poliitikud ja poliitiliste otsuste tegijad ning asjast huvitatud isikud.
Politicians and policymakers from all the participating countries, as well as other interested ones will be invited, and a report presenting the ndings and outcomes, to which all SISU participants will have contributed to, will be made available.
Konverentsil avalikustatakse kõigi SISU projektis osalenute tulemusi ja järeldusi kajastav aruanne.
Coordination of project information is key
Projekti koordineerimine on edu pant
The project meeting, which took place in June 2005, was very successful and triggered debate around several‘island issues’.
2005. aasta juunis toimunud projektikoosolek oli väga edukas ja see vallandas arutelud paljude saareprobleemide ümber.
It was soon realised that, although the 13 islands are in many ways quite dierent, they also have much in common, thus providing a sound basis of issues around which to collaborate via the island network.
Peagi mõisteti, et kuigi 13 osalevat saart on mitmes mõttes väga erinevad, on neil ka palju ühist, ja see oligi vundament, millele saartevaheline koostöövõrk rajati.
During the group discussions, 17 issues were raised, including the use of natural resources, help for the elderly, communication and transport, and future island development, etc.
Rühmaarutelude käigus tõstatati 17 probleemi, mis muu hulgas käsitlesid loodusressursside kasutamist, vanurite abistamist, sidet ja transporti ning saarte arengut tulevikus.
It was decided that, in order to concentrate on a key number of these issues, a further meeting should be organised, and this took place in Scotland during September 2005.
Otsustati, et nendele võtmeteemadele keskendumiseks tuleb korraldada uus kohtumine, ja see leidis aset 2005. aasta septembris Šotimaal.
This visit also highlighted the dierences between the Scottish islands compared to those in Finland and Sweden.
Kohtumisel tulid esile ka Šotimaa saarte erinevused Soome ja Rootsi saartega võrreldes.
Coordination of the project is a key task, and the project coordinator, who is funded by Leader+, plays a vital role in ensuring that information is communicated to the various island groups.
Kõige tähtsam ülesanne on projekti koordineerimine ja seega on projekti koordinaatoril, keda rahastab Leader+, eri saarerühmade teavitamisel oluline roll.
Apart from the setting up of a website, which is updated by the project coordinator and the project participants, part of the budget has also enabled the Leader+ areas to examine dierent ways of communication.
Lisaks veebilehe loomisele, mida ajakohastavad projekti koordinaator ja projektis osalejad, on eelarve võimaldanud Leader+ aladel uurida erinevaid sidepidamisviise.
After a few months, videoconferencing has proved to be the best method.
Mõne kuu jooksul on parimaks lahenduseks osutunud videokonverentside pidamine.
Therefore, in addition to the website, the islanders have begun regular videoconferences as described above.
Seega on saarte elanikud hakanud lisaks veebilehe kasutamisele pidama eespool kirjeldatud regulaarseid videokonverentse.
Network discussions about the project issues are ongoing, and are facilitated by video conferencing and the Internet etc.
Projekti võrgustumise osas (mis on SISU peamine eesmärk) on märgata juba edusamme ja teoks saavad üha uued ühis- ja üksikprojektid.
One action already agreed is that the islanders should lobby for equal policies within the EU, especially with regard to the costs for transporting goods and people to islands.
Kokku on lepitud juba ühes asjas, nimelt peaksid saarte elanikud tegema lobitööd võrdsete poliitikate kehtestamise nimel ELis, eelkõige seoses kaupade ja inimeste saartele transportimise kuludega.
This means that more SISU participants will be involved directly in the debate.
See tähendab, et arutellu kaasatakse rohkem SISU projektis osalejaid.
Project feedback
Projekti tagasiside
Project networking has already improved (the prime aim of the SISU project), and more joint and individual projects will materialise.
Saarte probleemide lahendamine ja mõned tulemused
So far, the issues which the islanders consider to be impor- tant include developing multi-purpose centres where a mix
Šotimaa Tiree saar on väga huvitatud taastuva energia kasutamisest, samas kui naabersaared Jura ja Colonsay on huvitatud olemasolevate mitmeotstarbeliste keskuste
According to a mid-term project evaluation, most participants are so far very satised, and indeed many islanders have been inspired to start work on other (neglected) projects.
Projekti vahehindamisest selgus, et enamik osalejaid on projektiga seni väga rahul, ja paljud saareelanikud on saanud julgustust hakata tegelema muude (kõrvalejäetud) projektidega.
Another important feedback is the agreed need to continue with the networking activities.
Positiivne tagasiside on ka see, et on lepitud kokku võrgustikutöö jätkamises.
This is to be addressed partly by a more active use of the SISU website,
Selleks tuleb aktiivsemalt kasutada SISU veebilehte ning osaleda projekti raames korraldatud videokonverentsidel.
Ferries are a crucial island link of services can be provided, renewable energy and energy eciency schemes, working towards maintaining a permanent population on the islands and waste management.
Näiteks Jura saarel rajatakse olemasoleva keskuse kõrvale vanadekodu ning vanurite hooldekodu. Rootsi saar Köpstadsö on hoolimata asjaolust, et saarel on vaid umbes 100 alalist elanikku, saanud rahalist toetust väikese mitmeotstarbelise keskuse ehitamiseks.
serve the natural and cultural heritage, and a total of 20 SWOT analyses from the participating islands.
Kõik need kavandatavad ja juba olemasolevad keskused peegeldavad konkreetse saare ja selle elanike vajadusi.
Member States: Sweden, Finland, United Kingdom Regions: Västra Götaland (Sweden), Pargas (Finland), Scotland (United Kingdom)Name of leading LAG: Sweden, Carpe Mare Population: 37 000Surface area: n.a.
Liikmesriigid: Rootsi, Soome, Ühendkuningriik Piirkonnad: Västra Götaland (Rootsi), Pargas (Soome), Šotimaa (Ühendkuningriik)Juhtiva kohaliku tegevusrühma nimetus: Carpe Mare Rootsist Rahvaarv: 37 000Pindala: –
Project total cost (*): EUR 527 394 EU: EUR 197 773 Other public funds: EUR 226 779 Private funds: EUR 102 842
Projekti kogumaksumus*: 527 394 eurot EL: 197 773 eurot Muud riiklikud vahendid: 226 779 eurot Erakapital: 102 842 eurot