natgillin/translations-raw huggingface dataset:
From 1994 to 2001, growth ofGDPper head in each of the three countries was similar, over 3%a year in Spain and Portugal, and just under in Greece, as compared with an EU average of just over 2%a year.
Aastatel 1994–2001 oli SKP kasv inimese kohta kõigis kolmes riigis sarnane, Hispaanias ja Portugalis üle 3% aastas ning Kreekas veidi alla selle, võrreldes EL-i keskmisega, mis oli pisut üle 2% aastas.
Over these 7 years of economic recovery in the Union, therefore, GDPper head in these three countries together grew in real terms by almost 1 percentage point a year above theEUaver-age (see Methodological notes at theendof the section).
Selle liidu majanduse elavnemise 7 aastase perioodi jooksul kasvas korrigeeritud SKP inimese kohta neis kolmes riigis kokku järelikult peaaegu 1 protsendipunkti võrra aastas rohkem kui EL-i keskmine (vt. Metodoloogilisi märkmeid osa lõpus).
The rise in employment, on the other hand, wasmuch smaller in Greece, only 2 percentage points over these 6 years, despite economic growth well above average.
Kreekas seevastu oli tööhõive kasv palju väiksem, ainult 2 protsendipunkti nimetatud 6 aasta jooksul, ning seda vaatamata majanduskasvule, mis oli tublisti üle keskmise.
The employment rate in 2002 (57%) was, therefore, even further below the EU15 average than in themid-1990s, with only Italy having a lower rate.
Seega oli 2002. a. tööhõive määr (57%) EL15 keskmisega võrreldes veel madalam kui 1990ndate keskel, mil see oli madalam ainult Itaalias.
In consequence, increasing employment in parts of theUnionwhere it is well below average remains amajor objective of EU policy.
Eeltoodust tulenevalt jääb EL-i poliitika peamiseks eesmärgiks tööhõive tõstmine liidu nendes osades, kus see on tugevasti alla keskmist.
Growing productivity
Tööviljakuse kasv
In Spain, GDPper head in these terms was less than 15% below theEUaverage in 2002.
Hispaanias oli selliselt arvutatud SKP ühe inimese kohta 2002. a. vähem kui 15% alla EL-i keskmist.
In Greece and Portugal, however, the deficiency was still large despite the convergence from the mid1990s on .
Kuid Kreekas ja Hispaanias oli vajak endiselt suur ning seda vaatamata 1990ndate aastate keskel alanud lähenemisele.
In both countries, GDPper headwas still only 71%of theEUaverage in 2002.
Mõlemas riigis moodustas SKP ühe inimese kohta ikkagi ainult 71% EL-i keskmisest 2002. a.
In Spain and, to a lesser extent, Portugal, increases in employment have contributed significantly to GDP growth, as they have in Ireland, where the number employed rose by around 5%a year between 1996 and 2002.
Hispaanias ja vähemal määral Portugalis on tööhõive kasv aidanud olulisel määral kaasa SKP kasvule, samuti Iirimaal, kus aastatel 1996–2002 kasvas tööl käivate inimeste arv umbes 5% võrra aastas.
In Ireland, employment growth was accompanied by growth of labour productivity of just under 4% a year, over three times theEUaverage rate.
Iirimaal kaasnes tööhõive kasvuga veidi alla 4%-line tööviljakuse kasv, mis on üle kolme korra suurem EL-i keskmisest.
In Greece, on the other hand, labour productivity growth was close to 3%a year between 1996 and
Portugalis oli töövil-
In the four Cohesion countries taken together,
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
1.osa — Ühtekuuluvus,konkurentsivõime,tööhõivejakasv–olukordjasuunad jakuse kasv samuti kõrgem kui EL-i keskmine, samal ajal kui Hispaanias, kus tööhõive kasvas märkimisväärselt, oli see vaid umbes pool keskmisest.
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Nendes kahes riigis võis seega struktuurifondide toetus aidata kaasa majanduskasvu säilitamisele.
0 0 2002, well over twice theEUaverage rate, and was the predominant source of GDP growth.
Seevastu Kreekas oli aastatel 1996–2002 tööviljakuse kasv 3% ringis aastas, mis on üle kahe korra suurem kui EL-i keskmine, ning mis oli SKP kasvu peamiseks allikaks.
In Greece and Portugal, which contain the least prosperous regions in the Union, the productive base, therefore, seems to have been strengthened since themid-1990s, increasing the potential for continued convergence in income in future years.
Seega tundub, et alates 1990ndate aastate keskpaigast on Kreekas ja Portugalis, mille koosseisu kuuluvad EL-i kõige vähem jõukad piirkonnad, tootmisbaas tugevnenud, mis tulevikus tõstab sissetulekute pideva lähenemise potentsiaali.
Recent slowdown of the EU economy of an initial expectation among employers that it would be more short-lived.
Kasvu aeglustumine mõjutas tööhõivet alles suhteliselt pika viivitusega, osalt võibolla seetõttu, et esialgu lootsid tööandjad, et see ei kesta nii kaua.
In 2003, however, it depressed the rate of employment growth in Ireland, which is estimated at under 1%, implying a fall in the employment rate (given the relatively high growth of workingage population).
Siiski vähendas see 2003. a. Iirimaal tööhõive kasvu, mis on hinnanguliselt alla 1% ning viitab tööhõive määra langusele (arvestades tööealise elanikkonna suhteliselt kiiret kasvu).
It also had a depressing effect in Spain, though here the rise in the number employed was still around 1½% in 2003, implying a further increase in the employment rate (by around 1 percentage point).
Samuti oli sellel negatiivne mõju Hispaanias, ehkki siin jäi 2003. a. töökohtade arvu kasv 1½% lähedale, viidates tööhõive määra edasisele kasvule (umbes 1 protsendipunkti võrra).
In Greece, estimates suggest that therewas a similar rise in the employment rate.
Kreekas oli hinnanguliselt sarnane tööhõive määra tõus.
In Portugal, on the other hand, the number employed is estimated to have fallen by 1% in 2003 and is forecast to remain broadly unchanged in 2004, implying a significant reduction in the employment rate.
Seevastu langes Portugalis töökohtade arv 2003. a. hinnanguliselt 1% võrra ning ennustuste kohaselt jääb see 2004. a. üldjoontes muutumatuks, viidates tööhõive määra märkimisväärsele alanemisele.
Economic growth in theEUhasslowedappreciablyover the three years since thepublicationof the lastCohesion Report.This slowdownhas inevitablyaffectedcohesion, not least because it has led to a renewed rise in unemployment in many parts (see below), but also because it has created an unfavourable climate for the continued reduction in regional disparities in both income and employment.
Viimase kolme aasta jooksul, alates viimase ühtekuuluvusraporti avaldamisest, on EL-i majanduskasv märgatavalt aeglustunud. Nimetatud langus on paratamatult mõjutanud ühtekuuluvust, eriti seetõttu, et on põhjustanud uue töötuse kasvu EL-i paljudes osades (vt allpool), aga samuti seepärast, et on loonud ebasoodsa kliima piirkondlike erinevuste jätkuvaks vähenemiseks nii sissetulekute kui ka tööhõive osas.
Economic growth in the Union remained disappointing in 2003 for the third year running (at under 1%).
2003. a. valmistas majanduskasv (alla 1%) juba kolmandat aastat järjest pettumuse.
Growth of GDP may rise to 2% in 2004 and approach 2.5% in 20052.
2004. a. võib SKP kasv tõusta 2%-ni ning läheneda 2005. aastal 2,5%-le2.
Elsewhere in the Union, Germany and Italy have continued to perform poorly.
Ülejäänud EL-i riikides, Saksamaal ja Itaalias on näitajad jätkuvalt kehvad.
In Germany, therewas virtually no growth at all in GDP in 2002 and 2003 and in Italy, growth was less than ½% in both years.
2002. ja 2003. a. oli majanduskasv Saksamaal peaaegu olematu ning Itaalias oli mõlemal aastal majanduskasv väiksem kui ½%.
In France, where growth of GDP was similar to theEUaverage before 2001, only marginal growth is estimated to have occurred in 2003.
Prantsusmaal, kus enne 2001. a. oli SKP kasv sarnane EL-i keskmisele, oli 2003. a. majanduskasv hinnangute kohaselt ainult minimaalne.
In the Netherlands, where growth had previously been well above average, GDP increased only slightly in 2002 and is estimated to have fallen in 2003.
Hollandis, kus majanduskasv oli varem olnud üle keskmise, suurenes SKP 2002. a. ainult pisut ning langes hinnangute kohaselt 2003. a.
Regional disparities inGDPper head have also narrowed
Regionaalsed erinevused SKP-s inimese kohta on samuti vähenenud
The slowdownhas affected nearly all Member States.
Majanduslangus on mõjutanud peaaegu kõiki liikmesriike.
Even in Ireland, growth is estimated to have fallen to 1½% in 2003 and is forecast still to be below 4% in 2004 .
Isegi Iirimaal on 2003. a. majanduskasv langenud hinnanguliselt 1½%-ni ning ennustatakse, et see jääb 2004. a. ikka veel alla 4%.
Portugal has been particularly affected, GDP falling by almost 1% in 2003 after growing by under ½% in 2002 and being forecast to increase by only 1% in 2004 .
Eriti tuntav on mõju olnud Portugalis, kus SKP langes 2003. a. peaaegu 1% pärast seda, kui see oli 2002. a. tõusnud vähem kui ½%, ning ennustuste kohaselt on kasv 2004. a. ainult 1%.
If this forecast is realised, then much of the convergence towards theEUaverage in the second half of the 1990s will have been reversed in the three years 2001 to 2004 .
Kui see ennustus realiseerub, siis on kolme aasta jooksul, aastatel 2001–2004, kaotatud suur osa 1990ndate aastate teisel poolel asetleidnud lähenemisest EL-i keskmisele.
Up until the recent slowdown in growth in 2001, the gap inGDPper head between the least prosperous regions in the Union— those which have been the main focus of EU cohesion policy — and the others has also narrowed over recent years.
Kuni majanduskasvu hiljutise languseni 2001. a. vähenes inimese kohta toodetud SKP vahe liidu vähem jõukate piirkondade — EL-i ühtekuuluvuspoliitika peamised tähelepanuobjektid — ja ülejäänud liikmesriikide vahel viimastel aastatel samuti.
It is as yet not possible to say, however, what has happened since 20013.
Siiski ei ole praegu veel võimalik öelda, mis on juhtunud alates aastast 20013.
It should be noted that the regional figures referred to in this section and the rest of the report relate to the growth ofGDPper head in real terms.
Tuleks märkida, et käesolevas osas ning ülejäänud aruandes osun-
They are based for the first time on regional indicators derived from a new database specially constructed to be consistent over time for all EUNUTS2 regions.
Ülejäänud kahel kohesiooniriigil on läinud paremini.
They differ from the data typically used in previous empirical studies and analyses which relate to GDP in PPS terms over time, which is inappropriate to use for this
Hispaanias näib SKP olevat 2002. ja 2003. aastal kasvanud keskmiselt veidi üle 2% aastas ning 2004. aastaks ennustatakse jätkuvat kasvu peaaegu 3%-ni, samal ajal kui Kreekat tundub majanduslangus olevat mõjutanud kõige vähem.
Cohesion, competitiveness, employment and growth
1.osa– Ühtekuuluvus,konkurentsivõime,tööhõivejakasv–olukordjasuunad
1.1 GDPper head (PPS), 2001
1.1 SKP inimese kohta (ostujõu standard), 2001
< 50 5075 7 59 0 90 - 100 100 - 125 > = 125 nodata ©EuroGeographicsAssociationfortheadministrativebounderies
< 50 5075 7 59 0 90 - 100 100 - 125 > = 125 andmedpuuduvad ©EuroGeographics:administratiivpiirideliit
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
1.osa — Ühtekuuluvus,konkurentsivõime,tööhõivejakasv–olukordjasuunad lisandus majanduskasvule orienteeritud riiklik poliitika (tabel A1.2).
Cohesion, competitiveness, employment and growth
datud piirkondlikud arvud on otseses seoses korrigeeritud SKP kasvuga inimese kohta.
75 purpose (see Methodological notes at theendof this section).
Metodoloogilisi märkusi käesoleva osa lõpus).
(In Spain, growth ofGDPper head in Objective 1 regions averaged 3%a year between 1994and 2001, only slightly less than in other Spanish regions.)
(Aastatel 1994–2001 oli Hispaanias Eesmärk 1 piirkondades SKP kasv inimese kohta keskmiselt 3% aastas, olles ainult pisut väiksem kui Hispaania ülejäänud regioonides).
0 0 Regions granted Objective 1 status because their GDPper headwas less than 75% of theEUaverage, in PPS terms, experienced a higher rate of growth than other parts of the Union between 1988, when the Structural Fundswere reformed, and 2001.
Piirkondades, millele anti Eesmärk 1 staatus, kuna nende SKP inimese kohta ostujõu standardites oli alla 75% EL-i keskmisest, oli majanduskasv ajavahemikus 1988, mil toimus struktuurifondide reform, kuni aastani 2001, kiirem kui teistes liidu osades.
As implied by the above analysis, growth has been particularly high in the regions in the Cohesion countries (which account for over half of Objective 1 regions and over half of the population living in these).
Nagu osutab ülaltoodud analüüs, on kasv olnud eriti kiire kohesiooniriikides asuvates piirkondades (kohesiooniriikidesse kuuluvad rohkem kui pooled Eesmärk 1 piirkonnad, kus elab rohkem kui pool elanikkonnast).
Outside the Cohesion countries, growth in Objective 1 regions has been less impressive, seemingly depressed, at least in part, by slow growth at the national level.
Väljaspool kohesiooniriike on kasv Eesmärk 1 piirkondades olnud vähem muljetavaldav — tundub, et seda on vähemalt osaliselt pidurdanud aeglane kasv riigis tervikuna.
In particular, in the German new Länder, where GDP increasedmarkedly in the early 1990s after unification, growth ofGDPper headwas much the same as theEUaverage over the 7 years 1994 to 2001 (under 2½% a year).
Eriti Saksamaa uutes liidumaades, kus SKP 1990ndate aastate alguses pärast ühinemist märgatavalt kasvas, jäi SKP kasv inimese kohta ajavahemikus 1994–2001 7 aasta vältel üldiselt samale tasemele nagu EL-is keskmiselt (alla 2½% aastas).
This was, however, still well above the rate in the rest of Germany (under 1½%a year).
Kuid ka seda oli ikkagi tublisti rohkem kui ülejäänud Saksamaal (alla 1½% aastas).
In Italy growth in the Mezzogiorno (2% a year) was similar to that in the rest of the country and equally below theEUaverage .
Itaalias oli majanduskasv Mezzogiornos (2% aastas) sama, mis riigis tervikuna, jäädes samuti allpool EL-i keskmist.
In Objective 1 regions elsewhere in the Union, which account for only a very small proportion of national population, growth ofGDPper headwas in linewith theEUaverage over this period (see Methodological note).
Mujal liidus asuvates Eesmärk 1 piirkondades, mille arvele langeb ainult väga väike osa antud riigi elanikkonnast, kasvas SKP inimese kohta kooskõlas EL-i keskmisega sel perioodil (vt Metodoloogiline märkus).
In Objective 1 regions taken together, GDPper head increased by almost 3%a year in real terms between 1994and 2001 (the last year for which regional data are available and covering the previous programming period and the first twoyears of the present one) as compared with just over 2%a year in the rest of the EU.
Ajavahemikul 1994 kuni 2001 (viimane aasta, mille kohta on olemas piirkondlikud andmed, mis katavad eelmist programmi ja esimest kahte aastat käesolevast programmist) kasvas korrigeeritud SKP kõigis Eesmärk 1 piirkondades kokku peaaegu 3% aastas võrrelduna napilt rohkem kui 2%ga aastas ülejäänud EL-is.
This followed growth of under 2%a year over the preceding 6 years, 1988 to 1994, though this was still above growth elsewhere in the Union (just over 1%a year)4.
Sellele järgnes järgmise 6 aasta jooksul, ajavahemikus 1988–1994, aastane kasv alla 2%, kuigi see oli ikka veel kiirem kui kasv mujal liidus (napilt üle 1% aastas4).
Since 1988when the Structural Fundswere reformed and expanded, therefore, GDPper head in Objective 1 regions taken together has converged consistently towards theEUaverage .
Seega on alates 1998. aastast, mil struktuurifonde reformiti ja laiendati, kõigis Eesmärk 1 piirkondades kokku SKP elaniku kohta pidevalt lähenenud EL-i keskmisele.
But the rate of convergence has varied between regions
Kuid lähenemise kiirusregioonides on olnud erinev
Despite the overall convergence ofGDPper head in lagging regions towards theEUaverage, the gap remains wide.
Vaatamata sellele, et mahajäänud piirkondades inimese kohta toodetud SKP läheneb üldiselt EL-i keskmisele, jääb vahe endiselt suureks.
In 29 regions, which are home to 13% of EU15 population, GDPper head in PPS terms in 2001was under two-thirds of the average.
29-s regioonis, mis on koduks kuni 13%-le EL15 elanikest, oli SKP inimese kohta ostujõu standardites 2001. a. alla kahe kolmandiku keskmisest.
These are predominantly in Greece, Portugal, southern Spain and southern Italy, though they include six east German regions (Chemnitz, Dessau, Mecklenburg- Vorpommern,Magdeburg, Brandenburg-Nordost and Thüringen), Cornwall in the UK and three of the four French DOMs (Map 1.1).
Need piirkonnad asuvad eeskätt Kreekas, Portugalis, Lõuna-Hispaanias ja Lõuna-Itaalias, kuigi nende hulka kuulub kuus regiooni Ida-Saksamaal (Chemnitz, Dessau, Mecklenburg-Vorpommern, Magdeburg, Kirde-Brandenburg ja Tüüringi), Cornwall
The growth rates experienced by Objective 1 regions, however, have varied substantially between them.
Kuid kasvu kiirus on Eesmärk 1 piirkondades olnud väga erinev.
Convergence, therefore, has not occurred at the same rate across the Union but has been muchmore significant in the Cohesion countries than elsewhere, perhaps because of a combination of relatively large amounts of structural assistance and growth-oriented policies at national level (Table A1.2).
Seega ei ole lähenemine toimunud kogu liidus sama kiirusega, vaid on olnud kohesiooniriikides palju ilmsem kui mujal, mis võib olla tingitud suhteliselt suurest struktuuriabist, millele
Convergence ofGDPper head has been accompanied by a narrowing of disparities in employment rates across regions.
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Cornwall Ühendkuningriigis ja kolm neljast prantsuse dominioonist (kaart 1.1).
75 lagging regions, therefore, remains a central part of EU cohesion policy.
Regioonide tööhõive määr ja tööviljakus on samuti lähenenud
25 employed in these regions rose by just under 1½%a year, slightlymore than theEUaverage, and in 2002, the employment rate was over 5 percentage points higher than 6 years earlier as against arise of 4 percentage points in the rest of the Union.
Tervikuna oli keskmine tööhõive määr Eesmärk 1 piirkondades ikkagi rohkem kui 10 protsendipunkti väiksem kui EL-i teistes osades (56% võrreldes 66½%-ga) (kaart 1.2). Seega jääb tööhõive määra suurendamine mahajäänud piirkondades EL-i ühtekuuluvuspoliitika keskseks osaks.
Problem regions not confined to thosewith the lowest GDPper head
Probleemsed piirkonnad ei ole ainult need, kus on kõige madalam SKP inimese kohta
0 0 Growth in labour productivity was also higher in Objective 1 regions than in other parts, averaging over 1½%a year over the period 1994 to 2001 as opposed to around 1%ayear in theEUas awhole.
Ka tööviljakuse kasv oli Eesmärk 1 piirkondades kõrgem kui mujal, ajavahemikus 1994–2001 keskmiselt üle 1½% aastas, võrrelduna umbes 1%-ga aastas EL-is tervikuna.
Indeed, productivity growth contributed more to the rise in GDP than the increase in employment.
Tegelikult oli tööviljakuse kasvul SKP seisukohalt suurem tähtsus kui lisandunud töökohtadel.
The increase in employment, however, varied markedly between Objective 1 regions.
Kuid töökohtade lisandumine Eesmärk 1 piirkondades oli väga erinev.
Whereas it was slightly above theEUaverage in Portugal and well below it in Greece, asnotedabove, the number employed rose markedly in Objective 1 regions in Spain (by around 3%a year) — more than in the rest of the country—and by evenmore in Ireland (by 5%a year).
Samal ajal kui see oli Portugalis EL-i keskmisest pisut suurem ning Kreekas tublisti väiksem, nagu ülalpool märgitud, tõusis töökohtade arv Hispaanias Eesmärk 1 piirkondades märgatavalt — u. 3% aastas, rohkem kui ülejäänud riigis, ning Iirimaal veelgi rohkem (5% aastas).
The corollary of this in the Spanish regions was low growth of labour productivity (½% a year).
Hispaania regioonides saatis seda tööviljakuse madal kasv (½% aastas).
Weak economic performance in the EU, and the structural problems that underlie this, is not confined to regions with the lowest levels ofGDPper head.
Nõrgad majandusnäitajad EL-is ning selle põhjuseks olevad strukturaalsed probleemid ei piirdu regioonidega, kus on kõige madalam SKP inimese kohta.
Problem regions, both at NUTS2 and, evenmore numerously, at NUTS 3 level, are spread across the Union.
Probleemseid regioone leidub kogu liidus, nii NUTS 2 tasandil kui veelgi rohkearvulisemalt NUTS 3 tasandil.
The problems affecting these regions stem from a number of different sources, including the decline of traditional industries, geographical features which constrain development, falling employment and population and a decline in essential services or a lack of innovative capacity and the necessary support structures.
Probleemid, mille all need piirkonnad kannatavad, võrsuvad erinevatest allikatest, kaasa arvatud traditsiooniliste tööstusharude kadumine, arengut piiravad geograafilised iseärasused, alanev tööhõive ja vähenev rahvastik ning oluliste teenuste kadumine või innovaatilise potentsiaali ning vajalike tugistruktuuride puudumine.
All of these, either individually or in combination, tend to discourage investment anddeter new business development.
Kas üksikult või kombinatsioonis on neil kõigil kalduvus peletada eemale investeeringuid ja pärssida uute ettevõtete loomist.
These problems are described in later sections (see the sections on territorial cohesion and on competitiveness factors).
Neid probleeme kirjeldatakse hilisemates lõikudes (vt lõike, mis käsitlevad territoriaalset kohesiooni ja konkurentsivõimet mõjutavaid faktoreid).
If not tackled, they a reliable to worsen over time leading to a progressive deterioration in economic performance.
Kui nendega ei tegelda, muutuvad need aja jooksul tavaliselt tõsisemaks ja toovad kaasa majandusnäitajate progresseeruva allakäigu.
By contrast, in Objective 1 regions in Germany — the new Länder — the number employed fell over this period (by almost ½% a year) but labour productivity grew by more than in other parts of the country or, indeed, in the Union as a whole (by 2%a year).
Võrdluseks, Saksamaa Eesmärk 1 piirkondades — uutes liidumaades — vähenes sel perioodil töökohtade arv (peaaegu ½% aastas), kuid tööviljakus kasvas rohkem kui riigi teistes osades või tegelikult EL-is tervikuna (2% võrra aastas).
Similarly, in the Italian Objective 1 regions — in the Mezzogiorno — employment increased by relatively little (by under ½% a year), while productivity growth was also above average, if by less so (over 1½%a year as against 1% in the rest of Italy).
Sarnaselt kasvas Itaalias Eesmärk 1 piirkonnas — Mezzogiornos — tööhõive suhteliselt vähe (alla ½% aastas), samal ajal kui tööviljakus kasvas samuti keskmisest rohkem, kuigi vähemal määral (üle 1½% aastas võrreldes 1%-ga ülejäänud Itaalias).
In each case, they had low growth of productivity, this increasing on average by only ½% a year over the period — only slightly over a third of theEUaverage — aswell as low growth of employment (just over ½% a year as against an EU average of almost 1½%a year).
Näiteks on olemas 11 NUTS 2 regiooni, kus on suhteliselt madal SKP tase inimese kohta ning kus SKP reaalkasv aastatel 1994–2001 oli umbes pool EL-i keskmisest sel perioodil või alla selle.
Taken together, their GDPper head in PPS terms in 2001was around 85% of theEUaverage, but nearly all of them contain areas in which there has been little
Kõigis neis regioonides oli ostujõu standardites mõõdetud SKP inimese kohta tunduvalt alla EL-i keskmist, kuid üle 75% künnise, mis võimaldaks neil taotleda Eesmärk 1 staatust.
Increasing the employment rate in
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
Employed 1564 as % of population 1564
Töölkäivaid inimesi vanuses 15-64, % elanike arvust vanuses 1564
< 56.0 56.0 - 60.2 60.2 - 64.4 64.4 - 68.6 > = 68.6 nodata Sources:EurostatandNationalStatisticalOffices
< 56,0 56,0 - 60,2 60,2 - 64,4 64,4 - 68,6 > = 68,6 andmedpuuduvad Allikas:Eurostatjariikidestatistikaametid
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
1.osa– Ühtekuuluvus,konkurentsivõime,tööhõivejakasv–olukordjasuunad suhteliselt vähe mujal, siis varieerus SKP kasv inimese kohta pisut rohkem kui SKP kasv üldiselt.
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Need 11 regiooni asuvad Kirde-Inglismaal, Saksamaa erinevates osades (näiteks Koblenz ja Münster), aga samuti Rootsis.