natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The aim of this new legislation is to update the measures of the 1975 legislation and simplify its management and surveillance methods.
Ühtlasi nähakse kõnealuse õigusaktiga ette ennetavama lähenemise kasutamist avalikkuse teavitamiseks veekvaliteedi hindamise tulemustest ning sätestatakse neli suplusvee kvaliteedikategooriat: halb, piisav, hea ja väga hea.
It also provides for a more proactive approach to informing the public on water quality results and creates four quality categories for bathing waters — poor, sucient, good, and excellent. The new European
Uue õigusakti ülevõtmise tähtaeg on 2008. aasta märts, kuid liikmesriikidel on selle rakendamisega aega kuni 2014. aasta detsembrini.
Member States are obliged to provide the European Commission the results of their samples for that year’s bathing season before 31 December. The Commission then pub-
Direktiiv 76/160/EMÜ suplusvee kvaliteedi kohta.Direktiiv 2006/7/EÜ, mis käsitleb suplusvee kvaliteedi juhtimist.
lishes an annual report analysing the quality of coastal and inland bathing areas in all Member States.
Euroopa Liidu suplusvee kvaliteedi hindamise tulemused 2007. aasta suplushooajal on esitatud joonisel 2.
water/water-bathing/index_en.html or by writing to the Commission at:
Üksikasjalikud andmed kõikide liikmesriikide supelrandade kohta on esitatud käesoleva aruande lõpus tabelis 2 ning neid võib leida ka riikide suplusvee aruannetes või suplusvett käsitleval Euroopa Komisjoni veebisaidil (http://ec.eu-ropa.eu/water/water-bathing/index_en.html).
European citizens can obtain information on the quality of bathing water in their area via the written and audiovisual press, by e-mailing the Commission at env-water@ec.europa.eu, by visiting the following websites: http://ec.europa.eu/
Euroopa Liidu rannikuäärse suplusvee kvaliteet on alates 1990. aastast oluliselt paranenud. Nõuetele mittevastavate supelrandade arv on langenud rohkem kui 9%-lt veidi üle 2%-le, madalaim tase (1,2%) saavutati 2003. aastal.
European Commission Environment Directorate-General Unit D2B-1049 Brussels.
Võrreldes varasema aastaga tähendab see väikest langust (0,9%).
Number of bathing waters
% supluskohtadest
Coastal bathing waters a larger number of bathing waters (from 2% to 2.2%) were banned throughout the season.
Iga liikmesriigi suplusvee kvaliteeti võib mõjutada selle liikmesriigi või samas vesikonnas asuvate naaberriikide tegevus.
The overall water quality of coastal bathing waters slightly decreased in the European Union in 2007.
Suplusvee kvaliteedi analüüs geograaliste piirkondade lõikes põhineb liikmesriikide edastatud suplusvee geograa-listel koordinaatidel.
Some 95% of coastal bathing waters in the European Union complied with the mandatory values of the Bathing Water Directive during the 2007 bathing season.
Käesolevas jaos esitatakse seega supluspiirkondade kvaliteedi tulemused Euroopa Liidu peamistes geograalistes piirkondades asuvate vesikondade lõikes. Need on järgmised:
This is a slight decrease of 0.9% compared to the previous year.
Atlandi ookean (rannikuäärne suplusvesi) ning Atlandi ookeani suubuvad valglapiirkonnad (siseveekogude suplusvesi)
And some 86% of coastal bathing waters complied with the more stringent guide values of the directive, a 2.3% decrease from the previous year.
Atlandi ookeani kaldal on rannikualasid viiel ELi liikmesriigil: Portugalil, Hispaanial, Prantsusmaal, Ühendkuningriigil ja Iirimaal.
A greater number of coastal bathing waters (2.2%, up 0.7%) did not comply with mandatory values and
Hispaaniale ja Prantsusmaale kuulub umbes 65% selle rühma supluspiirkondadest.
The quality of the European Union’s coastal bathing waters has substantially improved since 1990.
Atlandi ookeani rannikul oli 2007. aastal kohustuslike väärtustega vastavuses olevate supelrandade osakaal (ligi 98%) kõrgem Euroopa keskmisest (95%).
The number of bathing waters not complying decreased from over 9% to just over 2%, with the lowest level reaching 1.2% in 2003.
See näitaja oli kõigis liikmesriikides üle 95%, välja arvatud Ühendkuningriik, kus see oli vaid veidi üle 93%.
The most apparent improvement occurred with mandatory values where compliance increased from just under 80% in 1990 to over 95% in 2007 and guide values moving up from over 68% to about 86%.
Vastavus rangemate soovituslike väärtustega (80%) jäi Euroopa keskmisele näitajale (86%) oluliselt alla, vastavuse määrad varieerusid 68%-st Ühendkuningriigis 86%ni Portugalis.
% of bathing waters
Ligikaudu 47 supelranda (2,4%) ei vastanud kohustuslikele väärtustele.
% compliance with guide values
Vastavusmäär oli kõikides liikmesriikides üle 89% ehk samal tasemel Euroopa keskmise näitajaga.
Inland bathing waters had reached almost 90%. Similarly, the rate of compliance with guide values moved from a low of 36% to nearly 63%.
Piirkonna supluskohtade vastavus rangematele soovituslikele väärtustele oli suhteliselt väike, sest vastavuses oli ainult 49% supluskohtadest, samal ajal kui Euroopa keskmine näitaja oli 63%.
The number of bathing areas not complying with mandatory values decreased from 12% in 1990 to just above 4% in 2007 with the lowest level of non-compliance being in 2003 (2.7%).
Hispaania vastavusmäär oli kõige madalam, olles vaid pisut üle 36%, samal ajal kui Ühendkuningriigi ja Iirimaa määr nende vähestes teatatud supluskohtades oli kõrgem – 67%.
The European Union’s overarching water legislation - the Water Framework Directive - uses river basins instead of using administrative or political boundaries to dene water management areas.
Kokku ei vastanud kohustuslikele väärtustele 53 supluskohta (7%).
The quality of bathing water quality in each Member State can also be inuenced by its activities or those of neighbouring Member States in these river basins.
Prantsusmaa, kes on kõnealuses piirkonnas registreerinud kõige rohkem supelrandu, mittevastava suplusvee näitaja (8%) oli kõige kõrgem.
Page 23
Põhjameri
The Mediterranean Sea
Siseveekogude supelrannad
Of the 1276 inland bathing areas reported for the Mediterranean River Basin District, 95% of them were located in France and Italy.
Põhjamere valglapiirkonnas oli 2007. aastal registreeritud kokku 2371 siseveekoguäärset supelranda.
With a rate of 57% compliance with guide values was below the European average (63%).
Ligikaudu 68% supelrandadest vastas rangematele soovituslikele väärtustele, samal ajal kui Euroopa keskmine näitaja oli (63%).
Except for Bulgaria where all three sites complied with the guide values — no other Member State reached 60%.
See näitaja varieerus 38%st Ühendkuningriigis 88%ni Taanis.
A total of 28 bathing sites (2.2%) did not meet mandatory values.
Ligikaudu 93% mageveekogude suplusveest vastas kohustuslikele väärtustele, mis on pisut kõrgem Euroopa keskmisest näitajast (89%).
Bathing was banned in 201 bathing sites (16%), 199 of which were located in Italy.
Kõikide liikmesriikide peale ühe – Tšehhi Vabariigi – vastavus oli üle 90%, kuid Taanis, Rootsis,
Some 81% of bathing waters complied with mandatory values, somewhat below the European average of 89%.
Kokku ei vastanud kohustuslikele väärtustele 106 supelranda (4,5%) ning suplemine keelati 59 supelrannas (2,5%).
Only France and Bulgaria had more than 95% of inland bathing sites complying with mandatory values — 100% for the 3 Bulgarian bathing sites.
Vastavus kohustuslikele väärtustele Estonia Mittevastavus kohustuslikele väärtustele
Compliance in other Member States varied from 67% for the four inland bathing sites in Greece to 84% in Spain.
Suplemine keelatud kogu suplushooaja jooksul Ebapiisav proovivõtt Põhjamere valglapiirkonnad Latvia ELi liikmesriigid
(3) 7 Member States(4) 12 Member States
Täiendav teave Euroopa Liidu suplusvee kvaliteedi kohta
(5) 14 Member States
Supluskohtade arv kokku
Not complying
Mittevastavus
Compliance with guide values
Vastavus soovituslikele väärtustele
Compliance with mandatory values
Vastavus kohustuslikele väärtustele
Banned throughout the season
Suplemine keelatud kogu suplushooaja jooksul
Total number of bathing waters number
Supluskohtade arv kokku
Coastal Bathing Waters
Rannikuäärsed supluskohad
Belgium Bulgaria Denmark Germany Estonia Ireland Greece Spain France Italy Cyprus Latvia Lithuania Malta Netherlands Poland Portugal Romania Slovenia Finland Sweden United Kingdom EU
Belgia Bulgaaria Taani Saksamaa Eesti Iirimaa Kreeka Hispaania Prantsusmaa Itaalia Küpros Läti Leedu Malta Madalmaad Poola Portugal Rumeenia Sloveenia Soome Rootsi Ühendkuningriik EL
Inland bathing waters
Siseveekogude supluskohad
Belgium Bulgaria Czech Republic Denmark Germany Estonia Ireland Greece Spain France Italy Latvia Lithuania Luxembourg Hungary Netherlands Austria Poland Portugal Slovenia Slovakia Finland Sweden United Kingdom EU
Belgia Bulgaaria Tšehhi Vabariik Taani Saksamaa Eesti Iirimaa Kreeka Hispaania Prantsusmaa Itaalia Läti Leedu Luksemburg Ungari Madalmaad Austria Poola Portugal Sloveenia Slovakkia Soome Rootsi Ühendkuningriik EL
In some cases the sum of the dierent categories will not be equal to the total number of bathing areas.
Mõnel juhul ei võrdu erinevate kategooriate summa supluskohtade koguarvuga.
National authorities responsible for bathing water
Liikmesriikides suplusvee eest vastutavad asutused
Representation of the European Commission in the Member State
Euroopa Komisjoni esindus liikmesriigis
Member State España
Liikmesriik España
Page 2 – Setting the stage General overview and background of the growing trend towards direct participation by civil society in European governance.
Lk 2 – Pinnase ettevalmistamine Üldine ülevaade ja taust kodanikuühiskonna otsese osaluse kasvamisest Euroopa juhtimises.
Page 3 – Foreword The burgeoning role of civil society in the European Research Area.
Lk 3 – Eessõna Kodanikuühiskonna tärkav roll Euroopa teadusruumi juhtimises.
Page 4 – The 2003 conference The 2003 conference in Brussels on the ‘Governance of the European Research Area:the role of civil society’,itself an example of a successful participatory process in action.
Lk 4 – 2003.aasta konverents2003.aastal Brüsselis toimunud konverents „Euroopa teadusruumi juhtimine:kodanikuühiskonna roll”,mis on iseenesest hea näide eduka osalemise toimimisest.
Page 5 – Introducing the players Profiles underlining the enormous diversity of the main stakeholders in the research participatory process.
Lk 5 – Osaliste tutvustus Teaduse juhtimises osaleb väga mitmesuguseid osapooli.
Page 8 – Chain of voices Highlights some quotes from the recent Brussels conference.
Lk 8 – Valik arvamusi Katkeid mõnedest Brüsseli konverentsil kõlanud arvamustest.
Page 9 – The heart of the matter The rationale for civil society participation.
Lk 9 – Asja tuum Kodanikuühiskonna kaasamise põhimõtted.
Page 10 – Lowering the drawbridge The current state of participatory processes in Europe.
Lk 10 – Sildade ehitamine Osalusprotsessi hetkeseis Euroopas.
Page 11 – Models of participation Alternative models for the participatory process,the elements they share in commonandhow they differ.The issue of developing a culture of participation,and the tools formaking participatory processes more successful.
Lk 11 – Osalemismudelid Osalusprotsessi alternatiivsed mudelid,nende ühised jooned ja erinevused.Osalemiskultuuri arendamine ja osalemisprotsessi edukamaks muutvad vahendid.
Page 14 – Experimenting with different models The European Commission’s potential role as a ‘trendsetter’for participatory processesin Europe.
Lk 14 – Erinevate mudelite katsetamine Euroopa Komisjoni võimalik roll suunaandjana osalusprotsessidel Euroopas
Page 16 – Instrumental changes The tools that can be used to optimise the effectiveness of civil society participation in European governance.
Lk 16 – Muutused töömeetodites Töövahendid, mida saab kasutada kodanikuühiskonna osalemise tõhususe optimeerimiseks Euroopa juhtimises.
Page 18 – Peering into the future Recommendations for future action.
Lk 18 – Pilk tulevikku Soovitused tulevaseks tegevuseks.
Page 20 – Terms and acronyms Definitions of useful terms and acronyms.
Lk 20 – Terminid ja lühendid Kasulike terminite määratlused ja lühendite selgitused.
GOVERNANCE OF THE
EUROOPA TEADUSRUUMI JUHTIMINE
EUROPEANRESEARCHAREA– GIVING SOCIETY A KEY TO THE LAB
– ÜHISKONNAVÕTILABORISSE
Setting the stage the stage
Pinnase ettevalmistamine
The growing trend towards direct participationby civil society in the governance of Europeanresearch is part of a process that is oftenreferred to as ‘democratising’ science.
Kasvav suundumus kodanikuühiskonna otsese osalusesuurendamiseks Euroopa teaduse juhtimises on osa protsessist,mida sageli nimetatakse teaduse demokratiseerimiseks.
Participatory processes do not exempt decision-makersfrom taking tough decisions.They do, however, give policy- and decision-makers a powerful tool to enhancethe decisionmaking process and ‘test the water’oncontentious issues.
Sel ajal kui teadlased ei hooma kogu teaduse olemust ja tehnika tungib üha sügavamale meie ellu,levib ühalaiemalt seisukoht,et teadus ei ole seotud mitte ainultteadmiste,vaid ka poliitika,eetika ja elukvaliteediga.
Since the influence of science stretches far beyondthe scientific community,involving society in settingresearch priorities and monitoring research activitiesis becoming increasingly important.Research activities cannot stand apart from society,but must take itsinterests into account.
Hoolimata Euroopa kauaaegsest pluralismi- ja nõuandetavast,ei ole ühiskonna osaluse ennetamiseküsimus ei selgepiiriline ega otsekohene.Euroopa eripalgelisus – nii erinevate huvirühmade kui neid moodustavate paljude isikute poolest – tähendab,et neid vajadusi,millele osalemisprotsess peab olemasuunatud,on väga mitmesuguseid.Samuti on väga paljualternatiivseid viise osalemisprotsessi elluviimiseks.
Europe’s diversity – both in the array of interest groups and the vastrange of stakeholders each contains – means that thereis a wide spectrum of needs that the participatoryprocess must address and a broad range of alternative models for its application.
Et teaduse mõjud ulatuvad teaduse piiridest palju kaugemale,muutub ühiskonna kaasamine teadusprioriteetide seadmisse ja teadustegevuse jälgimisse järjest olulisemaks.Teadustegevus ei saa seista ühiskonnast eraldi,vaid peab selle huvearvesse võtma.
Although it might be argued that the general publichas a fundamental right to monitor the researchcommunity’s activities,there are also more practical justifications for involving civil society.Civil societyhas the potential to bolster the efficiency of the decisionmaking process and can significantly contributeto increasing knowledge and balancing out competinginterests.
Seda saab osaliselt lahendada tänapäevaste sidevahendite abil,mille kaudu jõuab kodanike hääl kaasarääkimisel kaugemale kui kunagi varem.Aga siingion oma raskused,sest nihkub paigast tasakaal otsese ja esindusdemokraatia vahel,samuti tekib küsimus,kelle arvamust tuleks ära kuulata ja millal.
Modern communications technologies offer part ofthe answer as they allow citizens to make their voicesheard as never before.But they throw up their ownchallenges of striking a balance between direct andrepresentative democracy,as well as questions of whoshould be listened to and on which occasions.
Kuigi võib väita,et üldsusel on õigus omada ülevaadetteadustegevusest,on ka palju praktilisem põhjus kodanikuühiskonna kaasamiseks.Kodanikuühiskondtoetab otsustamismenetluse tõhusust ja aitab oluliseltkaasa teadmiste levikule ning võistlevate huvide tasakaalustamisele.
Ripe for the picking
Viljade noppimine
Stakeholders are clear that participation is not a passingfad – it is here to stay.As public debates over GMOsand stem cell research indicate,the concept of participatory governance has entered the political agendaat all levels.
Osalusviisid ja – vahendid omaette,ilma järjekestvanõuandmis- ja ühiskonnaosalustavata,ei tähenda kuigipalju.Ühiskonna kaasamise õige keskkonna loomisel on vaja,et ametiasutused ja inimesed muudaksid omasuhtumist.Ka see protsess toimub järk-järgult jatähendab laiapõhjalist arutelu.
However,the mechanics and tools of participationmean very little without an underlying culture of consultation and participation.Forging the right culturallandscape requires changing institutional and individual attitudes which,in itself,is a gradual processthat also involves wide consultation.
Osalised on ühel meelel,et ühiskonnaosalus ei olemööduv nähtus – see on midagi püsivat.Avalikud arutelud geneetiliselt muundatud organismide (GMO) ja tüvirakkude uurimise üle näitavad,et ühiskonna osalusel põhinev valitsemistava on jõudnud poliitikasse.
This means that science and technology policy atregional,national and European level has becomemore inclusive.This inclusiveness comes in the widercontext of the shift towards more direct forms ofdemocracy,such as e-democracy.
Et leida kõige optimaalsem tee edasiliikumiseks,kuulab Euroopa Komisjon tähelepanelikult vabaühenduste ja muude osapoolte nõuandeid,et tagada kodanikuühiskonna kaasarääkimisõigus oma osa kujundamisel Euroopa teadusruumi juhtimises.Kodanikuühiskonna kaasamine kohe alguses näitab,et Euroopa peab ühiskonna osalemist väga tähtsaks.
In order to find the optimal path forward,the European Commission has been listening carefully to NGOs – as well as other stakeholders – to ensure that civilsociety has a say in shaping its role in the governanceof the European Research Area.Bringing civil societyon board from the design stage demonstrates Europe’sstrong commitment to participation.
See tähendab,et teadus- ja tehnikapoliitika on piirkonna,riigi ja Euroopa ulatuses muutunud laiapõhjalisemaks.See laiapõhjalisus tuleneb demokraatia otsesemate vormide,näiteks e-demokraatia suuremast kasutuselevõtust.
SOCIETY A KEY TO THE LAB direct society Euro
– ÜHISKONNAVÕTILABORISSE kodanisuurenjuhtimmida s
If European research is to respondto its citizens’aspirations and concerns whilst remaining competitive– as well as capitalising on theopportunities provided by cuttingedge technologies – it requires asolid partnership between the scientific community, policy-makers, industry and civil society.
Kui Euroopa teadus soovib järgida oma kodanike soove ja muresid ning samas jääda konkurentsivõimeliseks – ja saadakasu uusimatest tehnoloogiatest –on vaja vankumatut koostööd teadlaste,poliitikute,tööstuse jakodanikuühiskonna vahel.
While polls reveal that, overall, Europeans have a positive view of the benefits of science andtechnology on their lives,they aremore wary of the possible risksand ethical considerations associated with scientific progress.
Avaliku arvamuse uuringud osutavad,et kuigi üldiselt suhtuvadeurooplased teaduse ja tehnikatoodud hüvedesse oma elus positiivselt,on nad üha ettevaatlikumad teaduse arenguga seotud ohtude ja eetiliste valikute suhtes.
In March 2000 in Lisbon, the European Union set itself theambitious goal of becoming theworld’s leading knowledge-based economy by 2010.Since then,Europe has taken some importantsteps along the road to knowledge.
Lissaboni tippkohtumisel 2000.aasta märtsis seadis Euroopa Liitenesele auahne eesmärgi saavutada maailma juhtivaim teadmispõhine majandus 2010.aastaks.Alates sellest on Euroopaastunud mitmeid olulisi samme teelteadmiste avardamise poole.
Europe is currently engaged in broad public debateson issues such as GMOs,stem cell research,the envi-ronment,or food safety. Nevertheless, minimising risksand taking the necessary precautions requires thedevelopment and use of sophisticated scientific tools.
Euroopas on käimas ulatuslikudavalikud arutelud sellistes küsimustes nagu geneetiliseltmuundatud organismid,tüvirakkude uurimine,keskkonnakaitse ja ohututoit.Ohtude vähendamine ja vajalikeettevaatusmeetmete võtmine nõuabsiiski keeruliste teaduslike vahendite väljatöötamist ja rakendamist.
In 2002 in Barcelona,European leaders agreed to fleshout their pledge to dedicate more resources to researchand development (R & D).They set the Union the boldtarget of investing 3% of its gross domestic product in R & D. And the European Commission unveiled in 2003 a ‘road map’to help guide Member States towards the3% goal.
Kui soovitakse,et teadus vastaks inimeste vajadustele,peab teadusuuringutesse ilmuma senisest enam sotsiaalne mõõde.See tähendab,et teaduspoliitika otsustajad peavad kaasama kodanikuühiskonda aktiivsemalt kui seni.Euroopa teadusruumi hea juhtimistava nõuab kodanikuühiskonna osalemist.
More importantly,ensuring that science delivers whatpeople need involves intimately weaving the socialdimension into scientific research.This means thatpolicy-makers should actively engage civil society.Good governance of the ERA requires the participation of civil society.
Euroopa riikide juhid leppisid 2002.aastal Barcelonas kokku viia ellu oma lubadus andateadus- ja arendustegevuse käsutusse rohkem ressursse.Nad seadsid Euroopa Liidu riikidele eesmärgiks investeerida 3% oma sisemajanduse kogutoodangustteadus- ja arendustegevusse.Euroopa Komisjon üllitas2003.aastal suunised selle kohta,kuidas liikmesriigidsaavad seda eesmärki saavutada.
But financial investment is only part of the story.Europeneeds to make the most of the human resources andresearch capacity at its disposal.This is the main driving force behind the ambitious European Research Area (ERA).
Teadus teaduse pärast ei vii meid kuhugi.Euroopa teadusel on palju helgem tulevik,kui see on tugevaltseotud ühiskonnaga ja tegutseb ühiskonna huvides.
Science for science’s sake will not get us very far.Itwill have a much brighter future,if it is firmly anchoredin society,and carried out on society’s behalf.
Aga rahalised investeeringud on ainult selle küsimuseüks tahk.Euroopal tuleb võimalikult hästi ära kasutadainimressurssi ja tema käsutuses olevat teaduspotentsiaali.See on Euroopa teadusruumi auahne kava põhiline liikumapanev jõud.
Philippe Busquin Research Commissioner
Philippe Busquin teadusvolinik Euroopa Komisjon
While acknowledging that one of Europe’s manystrengths is its diversity,the ERA is helping the European research community to co-operate onissues of mutual interest in an integrated and coordinated fashion to make the most of this cultural andscientific wealth.
Osa teadmispõhise ühiskonna ülesehitamisest seisnebmeie enda – meie püüdluste,vajaduste ja murede – tundmises.Me elame seniolematu teadusprogressiajastul,mil teadus ja tehnika on tunginud igasse eluvaldkonda.Seepärast me loodame teaduselt palju.
Part of forging a knowledge-based society is knowing
Kummaline küll,kuid avalikkus näib sageli olevat eri meelt.
The growing ourselves – our aspirations,our needs and our con- cerns.We are living in an age of unparalleled scien- trend towards t participation by civil ty in the governance of
Kasvav suundu nikuühiskonna otsese osal endamiseks Euroopa teadus
GOVERNANCE
EUROOPA
EUROPEANRESEARCHAREA– GIVING
– ÜHISKONNA
3_ ropean research is part of
3_ imises on osa protsessist sageli nimetatakse teadu
The European Research Area (ERA) is rapidly becoming a reality,marking a new era in European scientific co-operation.
Euroopa teadusruum (ERA) saab peagi teoks, tähistades uut ajastut Euroopateaduskoostöös.
As Europe’sresearch community forges ever-closer links and alliances thatcriss-cross national boundaries, the question arises of how togovern this new domain democratically and equitably.
Euroopa teadlaskond loob üha tihedamaid sidemeid ja riigipiireületavaid ühendusi. Kerkib aga küsimus, kuidas juhtida seda uut ruumidemokraatlikult ja õiglaselt.
Public engagement is a crucial element of democraticsocieties and few would disagree that civil societyshould be actively involved in the governance of the ERA. The devil is,however,in the detail.
See oli esimene selleteemaline kogunemine,mis peegeldab Euroopa Komisjoni pikaajalist pühendumustühiskonnaosalusele,samuti komisjoni soovi kaasata kodanikuühiskonda teaduse ja ühiskonna uue partnerluseloomisse,mis teeniks paremini Euroopa kodanikke.
It was the first gathering of its kind and reflects the European Commission’s long-term commitment to the participatory process and its desire to involvecivil society in laying the groundwork for a new scienceand society partnership that will better servethe European citizen.
Avalikkuse kaasamine on demokraatlike ühiskondadelahutamatu osa ning enamuse meelest peaks kodanikuühiskond olema aktiivselt seotud Euroopa teadusruumi juhtimisega.Küsimus on aga selles,kuidas täpselt.
Who exactly should participate?
Kes peaksid osalema?