natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I have the honour to present the General Report on the Activities of the European Union for 2007, which the Commission is required to publish by Article 212 of the EC Treaty and Article 125 of the EAEC Treaty (1).
Mul on au esitada Teile Euroopa Liidu 2007. aasta tegevuse üldaruanne, mille on komisjon võtnud vastu ja avaldanud vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 212 ja Euratomi asutamislepingu artiklile 125. (1)
) In accordance with the procedure described in the declaration on the system for fixing Community farm prices contained in the accession documents of 22 January 1972, the Commission will shortly be sending Parliament the Report on the Agricultural Situation in the European Union.
) Vastavalt 22. jaanuari 1972. aasta ühinemisaktis sisalduvale ühenduse põllumajandushindade kinnitamise süsteemile edastab komisjon lähemal ajal parlamendile aruande Euroopa Liidu põllumajandusolukorra kohta.
CHAPTER I GENERAL POLICY FRAMEWORK
I PEATÜKK. ÜLDINE POLIITIKARAAMISTIK
Governance and better regulation Better regulation Reducing the administrative burden Subsidiarity and proportionality Transparency Interinstitutional cooperation Governance
Valitsemistava ja parem õigusloome Parem õigusloome Halduskulude vähendamine Subsidiaarsus ja proportsionaalsus Läbipaistvus Institutsioonidevaheline koostöö Valitsemistava
The future of Europe The Berlin Declaration Reform of the Treaties A citizens’ agenda
Euroopa tulevik Berliini deklaratsioon Aluslepingute reformimine Kodanikukeskne tegevuskava
Economic and social environment The Lisbon strategy: a partnership for growth and employment Sustainable development strategy Macroeconomic framework Taxation ph712919_RG2007_BT.indb 5 ph712919_RG2007_BT.indb 5
Majandus- ja sotsiaalkeskkond Lissaboni strateegia: partnerlus majanduskasvu ja tööhõive edendamiseks Säästva arengu strateegia Makromajanduslik raamistik Maksukorraldus Konkurents
Levers of prosperity Review and progress of the internal market Innovation and enterprise policy Competitiveness in the key sectors Research Information society and media Education and training Transport Energy Labour mobility
Heaolu eeltingimused Siseturu läbivaatamine ja edasiarendamine Innovatsioon ja ettevõtluspoliitika Võtmesektorite konkurentsivõime Teadusuuringud Infoühiskond ja meedia Haridusja väljaõpe Transport Energeetika Tööjõu liikuvus
CHAPTER III SOLIDARITY
III PEATÜKK. SOLIDAARSUS
Consolidating economic and social cohesion Regional dimension and Cohesion Fund Social dimension Demographic challenges
Majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamine Piirkondlik mõõde ja Ühtekuuluvusfond Sotsiaalne mõõde Demograafilise olukorraga seotud küsimused
Solidarity with future generations and management of natural resources Environment Agriculture and rural development Fisheries and maritime strategy
Solidaarsus tulevaste põlvkondadega ja loodusvarade majandamine Keskkond Põllumajandusja maaelu areng Kalandus ja merestrateegia
Promoting common values within the European Union Protecting fundamental rights and combating discrimination Culture Youth, active citizenship and sport
Ühiste väärtuste edendamine Euroopa Liidus Põhiõiguste kaitse ja diskrimineerimisvastane võitlus Kultuur Noored, kodanikuaktiivsus ja sport
CHAPTER IV SECURITY AND FREEDOM
JULGEOLEKUJA VABADUSE TAGAMINE
European area of freedom, security and justice Implementing the Hague programme European law-enforcement area Police and customs cooperation Fight against terrorism, crime and drugs Border management and immigration ph712919_RG2007_BT.indb 6 ph712919_RG2007_BT.indb 6
Euroopa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Haagi programmi elluviimine Euroopa õigusruum Politsei- ja tollikoostöö Terrorismi-, kuritegevuse- ja uimastivastane võitlus Välispiiride haldamine ja sisseränne
Risk management Public health Consumer protection Food safety, plant health, animal health and animal welfare Transport safety and security Energy security and installation safety Civil protection and European Union Solidarity Fund Protection of the financial interests of the European Union
Toiduohutus, taimetervis, loomatervis ning heaolu Transpordiohutus ja -turvalisus Energiavarustuskindlus ja rajatiste ohutus Kodanikukaitse ja Euroopa Liidu Solidaarsusfond Euroopa Liidu finantshuvide kaitse
CHAPTER V EUROPE AS A GLOBAL PARTNER
EUROOPA RAHVUSVAHELISE PARTNERINA
Proximity ties The enlargement process and the preaccession strategy European neighbourhood policy Relations with Russia
Suhted naaberriikidega Laienemisprotsess ja ühinemiseelne strateegia Euroopa naabruspoliitika Suhted Venemaaga
The European Union in the global economy International trade Customs union Transatlantic relations Relations with other industrialised and high-income countries Relations with emerging countries Relations with international organisations
Euroopa Liidu koht maailmamajanduses Rahvusvaheline kaubandus Tolliliit Atlandi-ülesed suhted Suhted teiste tööstusriikide ja suure sissetulekuga riikidega Suhted areneva majandusega riikidega Suhted rahvusvaheliste organisatsioonidega
Development policy Humanitarian aid Regional approaches
Rahvusvaheline solidaarsus Ühiste väärtuste kaitsmine ja edendamine väljaspool Euroopa Liitu Arengupoliitika Humanitaarabi Piirkondlikud strateegiad
Contributing to security in the world Common foreign and security policy European security strategy and European security and defence policy Middle East peace process Reconstruction process (Afghanistan, Iraq) ph712919_RG2007_BT.indb 7 ph712919_RG2007_BT.indb 7
Panus ülemaailmse julgeoleku tagamisse Ühine välis- ja julgeolekupoliitika Euroopa Liidu julgeolekuja kaitsestrateegia ning julgeolekuja kaitsepoliitika Lähis-Ida rahuprotsess Ülesehitusprotsess (Afganistan, Iraak)
CHAPTER VI LIFE OF THE INSTITUTIONS AND OTHER BODIES European Parliament European Ombudsman Council and European Council Commission Court of Justice and other courts Court of Auditors European Economic and Social Committee Committee of the Regions European Central Bank European Investment Bank Agencies Legislative activity
VI PEATÜKK. INSTITUTSIOONIDE JA ASUTUSTE TEGEVUS Euroopa Parlament Euroopa Ombudsman Nõukogu ja Euroopa Ülemkogu Komisjon Euroopa Kohus ja muud kohtud Kontrollikoda Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Regioonide Komitee Euroopa Keskpank Euroopa Investeerimispank Asutused Seadusandlik tegevus
CHAPTER VII BUDGET AND FINANCIAL ACTIVITIES Implementation of the 2007 budget Preparation of the 2008 budget Budget review Financial regulation Own resources General budget guarantee for borrowing and lending operations Audit and internal control
VII PEATÜKK. EELARVE JA FINANTSTEGEVUS 2007. aasta eelarve täitmine 2008. aasta eelarve ettevalmistamine Eelarve läbivaatamine Finantsmäärus Omavahendid Üldeelarve raames tagatud laenutehingud Audit ja sisekontroll
DECENTRALISED BODIES OF THE EUROPEAN UNION
INSTITUTSIOONIDE JA ASUTUSTE NIMEKIRI
For the sake of readability, the General Report concentrates exclusively on the highlights of the past year — both general trends and key policy activities, including legislative measures.
Parema loetavuse tagamiseks keskendutakse üldaruandes olulistele küsimustele, mis hõlmavad üldiseid suundumisi, põhimeetmeid (sh õigusakte) ja aasta jooksul teostatud poliitikat.
From a methodological point of view, this quest for readability goes hand-in-hand with the need to take account of the wider system of information on Union activities available to the public from numerous co-existing sources, including:
See metoodika tuleneb otseselt vajadusest võtta igakülgselt arvesse kodanike käsutuses olevat ja paljusid teabeallikaid hõlmavat Euroopa Liidu tegevust kajastavat teabesüsteemi. Nendest teabeallikatest võiks nimetada järgmisi: veebileht Europa, kus on kättesaadav mitmekülgne teave.
● the wealth of information now available online on Europa, the ‘Gateway to the European Union’ (http://europa.eu/index_en.htm), which can be consulted using various search criteria — activities by subject, institutions, documents or services (statistics, library, contacts, etc.);
See Euroopa Liidu portaal (http://europa.eu/index_et.htm) hõlmab rubriike „Tegevus”, „Institutsioonid”, „Dokumendid” ja „Teenused” (statistika, raamatukogu, kontaktandmed jne), mis võimaldavad kasutaja esitatud kriteeriumidest lähtuvalt otsingut täpsustada;
● the frequently updated databases on the servers of the various Community institutions (e.g. Commission DG websites) or sources outside the institutions; links to these databases and references to Europa are included among the ‘General references and other useful links’ at the end of each section of the General Report;
Euroopa Liidu institutsioonide (näiteks komisjoni peadirektoraatide) andmebaasid, mida korrapäraselt ajakohastatakse, ja institutsioonidevälised teabeallikad. Viidad nii Europa veebilehele kui ka kõnealustele andmebaasidele on avaldatud üldaruande iga jao lõpus rubriigis „Kasulikud viidad”; üks parimaid allikaid on Euroopa Liidu bülletään, mis kajastab päevakajalisi sündmusi reaalajas.
● the real-time record of events contained in the Bulletin of the European Union; produced by the Commission in electronic form only (http://europa.eu/bulletin/en/welcome.htm), the Bulletin provides a detailed summary of all Community activities, direct references to official texts, and hyperlinks to the relevant information and databases; the Bulletin is designed as a monthly review but information is posted online at more frequent intervals, so that readers can learn about all the activities in a given month as and when these updates appear; the Bulletin is therefore an essential companion to the General Report, for which it is also one of the key sources of information; together they form the lynchpin of an information service for readers who want both a general overview of the European Union’s activities and a tool for conducting more detailed research.
Bülletään ilmub ainult elektrooniliselt (http://europa.eu/bulletin/ et/welcome.htm) ning käsitleb regulaarselt kogu ühenduse tegevust, sisaldab otseviitasid ametlikele tekstidele ja on dünaamiliselt ühendatud vastavate andmebaasidega ja teabega.
With this system of comprehensive coverage, there is no need for detailed information to be systematically reproduced in the General Report, which is concise in form and content in line with its dual role of providing a panoramic view of current events and highlighting key trends Union-wide.
Enne kui teave esitatakse igakuises ülevaates, tehakse see võimalikult kiiresti Internetis kättesaadavaks. See võimaldab tutvuda kõikide konkreetse kuu jooksul võetud meetmetega niipea, kui need avaldatakse.
Midterm for the European Parliament and the Commission which took office in 2004, 2007 was also an important historical and political milestone for the European Union, in the light both of its past and of its future.
2007. aastal sai täis 2004. aastal tööd alustanud Euroopa Parlamendi ja komisjoni koosseisu pool tööaega. Nii minevikku kui tulevikku silmas pidades oli see ajalooliselt ja poliitiliselt tähtis aasta.
Looking back, 2007 marked the 50th anniversary of the Treaties of Rome founding the European Economic Community and the European Atomic Energy Community.
Ühelt poolt tähistati Euroopa Majandusühendusele ja Euroopa Aatomienergiaühendusele aluse pannud Rooma lepingute 50. aastapäeva.
Unlike the Coal and Steel Community, which was disbanded in 2002, at the end of its 50th anniversary, as provided by the Treaty of Paris, both these Communities essentially still exist, revitalised by successive amendments to the Treaties since 1957 and caught up in the momentum specific to the European Union and European Community as such.
Erinevalt Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamise lepingust, mille kehtivusaja lõppemine 50. aastapäeval oli Pariisis sõlmitud lepinguga ette nähtud, toimivad kaks eespool nimetatud ühendust suures osas algsel kujul edasi, kuigi alates 1957. aastast on lepingute teksti Euroopa Liidu ja Euroopa Ühenduse arengust lähtuvalt mitmel korral muudetud.
On 25 March, to mark the 50th anniversary of the Treaties of Rome, the Presidents of the European Parliament, the Council and the Commission signed the Declaration of Berlin, citing the European Union’s commitment to a set of common values including fundamental rights, peace and freedom, democracy and the rule of law, and justice and solidarity.
Selleks et 50. aastapäeva pidulikult tähistada, kirjutasid Euroopa Parlamendi president, nõukogu eesistuja ning komisjoni president 25. märtsil alla Berliini deklaratsioonile, milles kinnitatakse, et Euroopa Liit peab tähtsaks selliseid ühiseid väärtusi nagu põhiõigused, rahu ja vabadus, demokraatia ja õigusriik, õiglus ja solidaarsus.
A number of Member States also issued a special two-euro coin to mark the event.
Mitu liikmesriiki jäädvustasid sündmuse ka kaheeurose mälestusmündi käibele laskmisega.
Looking forward, a new landmark was reached in 2007 with the signature in Lisbon on 13 December of a new ‘amending’ Treaty.
Teiselt poolt seati 2007. aastal tuleviku jaoks uus teetähis, kui 13. detsembril kirjutati Lissabonis alla reformilepingule.
The new Treaty amends the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community, renamed the Treaty on the Functioning of the European Union.
Sellega muudeti Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut, millest sai Euroopa Liidu toimimise leping.
Steering clear of the constitutional aspects of the previous draft drawn up in 2004, the Treaty of Lisbon is designed to put in place more efficient institutional arrangements for a 27-member Union and increased democratic legitimacy, relating for example to the respective competences of and distribution of powers between the Union and the Member States, the special nature of the common foreign and security policy, and the role of the national parliaments.
Kuigi erinevalt 2004. aastal väljatöötatud lepinguprojektist ei teeni uus leping põhiseaduse loomise eesmärki, soovitakse Lissaboni lepinguga luua 27 liikmesriigiga ELi jaoks tõhusam institutsiooniline struktuur ja suurendada ELi demokraatlikku õiguspärasust. See väljendub näiteks ELi ja tema liikmesriikide pädevuse määratluses, ühise välis- ja julgeolekupoliitika erisustes ning liikmesriikide parlamentide rollis.
The new Treaty also sets out, in the form of a Charter signed by the European Parliament, the Council and the Commission, the fundamental rights of European Union citizens.
Lisaks hõlmab leping Euroopa Liidu kodanike põhiõiguste hartat, millele on alla kirjutanud Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon.
The successive Presidencies in 2007 played a pivotal role in the Treaty reform process: on the initiative of the German Presidency, the June European Council agreed on a very detailed mandate for the Intergovernmental Conference which opened in July; the technical discussions continued until October, when political agreement was reached under the leadership of the Portuguese Presidency.
Tuleb rõhutada, et kummalgi 2007. aastal ELi eesistujana tegutsenud riigil oli aluslepingute reformimisel keskne koht. Saksamaa eesistumise ajal töötas Euroopa Ülemkogu tema algatusel välja väga üksikasjaliku eelnõu juulis tööd alustanud valitsustevahelise konverentsi mandaadi kohta.
Hungary became the first first ph712919_RG2007_BT.indb 11 ph712919_RG2007_BT.indb 11
Konverentsi tehniline töö kestis oktoobrini, mil eesistuja ülesanded üle võtnud
Member State to ratify the Treaty, a few days after it had been signed.
Ungari oli esimene liikmesriik, kes reformilepingu ratifitseeris, tehes seda vaid mõni päev pärast lepingule allakirjutamist.
The ambition expressed by the European Council is to see the entire ratification process completed before the European Parliament elections in June 2009.
Euroopa Ülemkogu on avaldanud soovi, et kogu ratifitseerimisprotsess viidaks lõpule enne 2009. aasta juunit, mil toimuvad Euroopa Parlamendi valimised.
The signing of the new Treaty reinforces the capacity for action of the enlarged Union — particularly timely following the accession of Bulgaria and Romania to the European Union on 1 January.
Lissaboni lepingu allakirjutamine parandab laienenud liidu tegutsemisvõimet ja on seda olulisem, et 1. jaanuaril 2007 ühinesid Euroopa Liiduga ka Bulgaaria ja Rumeenia.
This new enlargement represented the culmination of a process launched some 10 years previously, when all the countries of central and eastern Europe had applied to join the Union.
Uute piiridega Euroopa Liit on ligi kümme aastat tagasi käivitunud protsessi tulemus, mis sai alguse Kesk- ja Ida-Euroopa riikide sooviavaldusest ELiga ühineda.
It also involved the extension of the Union’s external borders to a new maritime frontier, leading the Commission in April to recommend enhancing regional cooperation as part of a ‘Black Sea synergy’.
Laienemisega on kaasnenud ELi välispiiri nihkumine ja uue merepiiri teke ning seda arvesse võttes soovitas komisjon aprillis edendada piirkondlikku koostööd Musta mere sünergia raames.
This marked another step forward in the development of the European neighbourhood policy, other developments being an effective start to programming of the European Neighbourhood and Partnership Instrument created in 2006 and the presentation by the Commission of new proposals for strengthening the policy in the immediate future.
See on täiendav samm Euroopa naabruspoliitika raames, mis lisandub 2006. aastal loodud Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi käivitamisele ning komisjoni esitatud uutele suunistele naabruspoliitika tugevdamiseks lähitulevikus.
As for prospective enlargements, accession negotiations continued with the candidate countries and closer links were forged with the potential candidate countries.
Pidades silmas uusi laienemisi, jätkati ühinemisläbirääkimisi kandidaatriikidega ja tihendati sidemeid võimalike uute kandidaatriikidega.
More generally, the main challenges for 2007–08 were analysed in a communication adopted by the Commission on 6 November.
Komisjoni 6. novembri teatises analüüsiti laiemalt 2007.-2008. aasta tähtsamaid eesmärke.
Following the renewed consensus on enlargement endorsed by the European Council in December 2006, the Commission communication outlines a strategy for meeting the challenges in question, in particular as regards State building, and administrative and judicial reforms.
Lähtudes 2006. aasta detsembris toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastuvõetud uuest laienemiskonsensusest, töötas komisjon seega üldjoontes välja strateegia nende eesmärkide saavutamiseks, eriti avaliku võimu tugevdamise ning haldus- ja kohtureformi osas.
The year 2007 also saw a number of internal ‘enlargements’.
2007. aastal toimus mitmeid laienemisi ka Euroopa Liidu sees.
For example, on 1 January Slovenia joined the euro area, becoming the 13th Member State to use the single currency.
1. jaanuaril ühines euroalaga Sloveenia ja nüüd on ühisraha käibel 13 liikmesriigis.
Preparations for Cyprus and Malta to join the euro area as of 1 January 2008 were also completed successfully, while over the year as a whole the euro continued to strengthen against other currencies.
Ettevalmistusi on tehtud selleks, et alates 1. jaanuarist 2008 võiksid euroalaga ühineda Küpros ja Malta, samal ajal kui euro kurss on teiste valuutadega võrreldes olnud kogu aasta jooksul väga kõrge.
On another front — the free movement of persons — the Schengen area was enlarged on 21 December with nine new countries acceding to this area without internal borders.
Isikute vaba liikumise valdkonnas toimus laienemine 21. detsembril, kui sisepiirita Schengeni alasse kuuluvatele liikmesriikidele lisandus veel üheksa liikmesriiki.
Passport-free travel is now a reality for 22 of the EU countries.
Euroopa Liidu 22 liikmesriigis saab nüüdsest reisida ilma passikontrolli läbimata.
In 2007 the European Union focused on three major challenges.
2007. aastal keskendus Euroopa Liit oma tegevuses kolmele tähtsamale küsimusele.
First, the Union made quite clear its determination to play a key role in facing up to the problems of climate change, reflecting public concern about the future of the planet.
Esiteks väljendas Euroopa Liit selget tahet asuda juhtpositsioonile võitluses kliimamuutustest tulenevate probleemidega.
In January the Commission outlined the way ahead for 2020 and beyond, with a specific objective: limiting global warming to two degrees Celsius.
See näitab, et ta jagab oma kodanike muret planeedi tuleviku pärast. Jaanuaris esitas komisjon tegevuskava aastani 2020 ja ka pikemaks ajavahemikuks.
Its proposals subsequently received the support of the other Community institutions.
Seejärel on tegevuskava, millel on täpselt määratletud eesmärk – püüelda sinnapoole, et kliima ei soojeneks rohkem kui 2 °C –, toetanud ka ühenduse muud institutsioonid.
In June it published a Green Paper outlining the options for Union action as regards adapting ph712919_RG2007_BT.indb 12 ph712919_RG2007_BT.indb 12
Samal eesmärgil soovitas komisjon septembris luua ülemaailmse kliimamuutuste liidu, kuhu kuuluvad Euroopa Liit ja vaesed arengumaad.
Second, following on from initiatives on which work had started in preceding years, priority was given in 2007 to developing a European energy policy.
Teiseks pöörati 2007. aastal erilist tähelepanu Euroopa energiapoliitika edendamisele, et laiendada eelmiste aastate jooksul tehtud algatusi.
In a communication presented on 10 January, in parallel with the one on climate change, the Commission proposed an integrated approach: establishing a European energy policy with ambitious objectives for combating climate change.
10. jaanuari teatises pani komisjon ette integreeritud lähenemisviisi, mis ühendaks Euroopa energiapoliitika loomise julgete eesmärkidega kliimamuutuste vastase võitluse vallas.
This approach was endorsed by the spring European Council under the German Presidency, which also hosted the G8 summit in Heiligendamm, which likewise delivered a strong message in response to the climate change challenge.
Saksamaa eesistumisel toimunud Euroopa Ülemkogu kevadisel kohtumisel kiideti see lähenemisviis heaks. Juunis võõrustas Saksamaa ka G8 tippkohtumist, kus toetati samuti jõuliselt samme kliimamuutustest tulenevate probleemide lahendamiseks.
The Commission went on to complete its contribution to defining the European energy policy: in September it adopted a package of legislative proposals with the object of completing the internal market for electricity and natural gas; and in November it proposed a European strategic energy technology plan (SET-Plan) with a view to helping pave the way, by means of research and the use of renewable energies, to a low-carbon future.
Et aidata kaasa Euroopa energiapoliitika väljatöötamisele, võttis komisjon lisaks septembris vastu ettepanekute paketi elektri ja gaasi siseturu lõpuleviimiseks ning esitas novembris Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava), et anda teadusuuringute ja taastuvenergia kaudu oma panus vähese süsihappegaasiheitega tuleviku tarbeks.
Lastly, the third key challenge on which the Union focused in 2007 was globalisation, a recurring theme.
Kolmanda olulise valdkonnana on jätkuvalt Euroopa Liidu huviorbiidis üleilmastumine.
This was a topic on which the Commission invited the Heads of State or Government to reflect at their informal meeting in October, submitting a communication with the revealing title of ‘The European interest: succeeding in the age of globalisation’.
Oktoobris toimunud mitteametlikul koosolekul esitas komisjon teatisega „Euroopa huvi: globaliseerumisajastu edukas läbimine” selle küsimuse arutamiseks ELi riigipeadele ja valitsusjuhtidele.
This concern was also taken up by the December European Council, which adopted a declaration on globalisation stressing in particular that the Union’s aim is to shape globalisation in the interests of all its citizens and on the basis of its common values and principles.
Sama mure väljendas detsembris Euroopa Ülemkogu, kes võttis vastu ELi deklaratsiooni üleilmastumise kohta. Deklaratsioonis rõhutatakse eriti seda, et EL peab püüdma üleilmastumist suunata vastavalt oma ühistele väärtustele ja põhimõtetele, nii et sellest oleks kasu kõikidele tema kodanikele.