natgillin/translations-raw huggingface dataset:
That: a. initial educational and professional requirements be coordinated in allcountries of the European Union;b. continued professional training be offered for healthcare professionals.
Algset ettevalmistust ja erialaseid nõudeid tuleks koordineerida kõigis Euroopa Liidu riikides;b. tervishoiuspetsialistidele tuleks pakkuda võimalust end pidevalt erialaselttäiendada.
The Group considers that all stakeholders, including governmental authorities, scientists,healthcare providers, industry and patient organisations should work together in a partnershipapproach to optimise future advances in healthcare that may become possible as a result of genetictesting, such as new treatment options and disease prevention.
Grupp on arvamusel, et kõik huvitatud osapooled, sealhulgas valitsusasutused, teadlased,tervishoiuteenuse pakkujad, tööstus ja patsientide organisatsioonid, peaksid partneritena tegemakoostööd, et optimeerida geenitestidest näiteks uute ravivõimaluste ja haiguste ennetamise näoltervishoius saadavat võimalikku tulevast kasu.
For effective development ofnew genetic tests and diagnostics, a productive interchange between academic scientists andthose working in the healthcare industry will continue to be essential.
Uute geenitestide ja diagnostika efektiivseksväljatöötamiseks on jätkuvalt keskse tähtsusega tulemuslik teadmiste vahetus akadeemilisteteadlaste ja tervishoiuga seotud tööstuse esindajate vahel. Vt. aruande ptk. 2.2.
Recommendation 16
Soovitus 16 a.
That: a. the European Union stimulates and supports partnerships betweenstakeholders; b. a framework for transparent collaboration between industry and academicscientists be established.
Euroopa Liit peaks stimuleerima ja toetama partnerlussuhteid huvitatud osapooltevahel;b. sisse tuleks seada läbipaistev koostööraamistik tööstuse ja akadeemiliste teadlastevahel.
The Group considers that a more explicit regulatory framework for test development needs tobe set up throughout the EU.
Grupp on arvamusel, et kõikjal EL-is tuleks sisse seada täpsemini määratletud regulatiivneraamistik testide väljatöötamise vajadusteks. Vt. aruande ptk 6.2.2.
Recommendation 17
Soovitus 17 a.
The Group acknowledges that few countries have instituted screening programmes for seriousrare diseases.
Grupp tunnistab, et vähesed riigid on seadnud sisse skriininguprogrammid rasketeharvaesinevate haiguste jaoks.
See report, chapters 1.4 and 6.2.3.
Vt. aruande ptk 1.4 ja 6.2.3.
Recommendation 18
Soovitus 18 a.
That: a. an EU-wide network for diagnostic testing of rare genetic diseases becreated and financially supported as a matter of urgency;b. an EU-level incentive system for the systematic development of genetic testsfor rare diseases be created and financially supported;c. for rare but serious diseases for which treatment is available, Member Statesintroduce universal neonatal screening as a priority.
Tuleks luua kogu EL-i kattev harvaesinevate haiguste diagnostilise testimisevõrgustik, mida peaks eelisjärjekorras finantseerima;b. EL-i tasemel tuleks luua stimuleerimissüsteem harvaesinevate haigustegeenitestide süstemaatiliseks edasiarendamiseks ja seda rahastada;c. harvaesinevate, kuid tõsiste haiguste osas, mille jaoks on ravi olemas, tuleksliikmesriikidel prioriteedina sisse viia üleüldine vastsündinute skriinimine.
The term ‘pharmacogenetics’ describes the study of differences between individuals in drugresponse (efficacy or adverse reactions) which result directly from variations in DNA sequencesand in differences in protein sequence, structure, or gene expression that are the directconsequence of such DNA variations.
Mõiste "farmakogeneetika" kirjeldab inimestevaheliste erinevuste uurimist ravimitelereageerimises (efektiivne või soovitule vastupidine reaktsioon), mis tuleneb otseseltvariatsioonidest DNA järjestuses ja erinevustest valkude järjestuses, struktuuris võigeeniekspressioonis, mis on selliste DNA järjestuse variatsioonide otseseks tagajärjeks.Farmakogeneetika põhiliseks eesmärgiks on aidata suunata ravimid neile patsientidele, kestõenäoliselt saavad neist suurimat kasu või kellel vähemalt ei teki soovitule vastupidiseidreaktsioone.
The main aim of pharmacogenetics is to help delivermedicines to patients who are most likely to benefit and least likely to experience adverse reactions.Although pharmacogenetics is currently still in a mainly exploratory phase, an increase in itsapplication in healthcare is expected and appropriate measures should be prepared in time forthis evolution.
Kuigi farmakogeneetika on praegu veel peamiselt alles uurimisjärgus, on oodataselle tervishoius rakendamise ulatuslikumaks muutumist, ning selle arengu jaoks tuleks meetmedjuba eelnevalt ette valmistada. Vt. aruande ptk 5.
Recommendation 19
Soovitus 19 a.
That: a. national health authorities play a more active part in encouragingdevelopment of the field of pharmacogenetics: • by providing particular incentives to enable the development ofpharmacogenetic tests and associated therapeutics which are clinicallydesirable but which may not be economically viable; and• by enhancing the possibilities of co-operation between industry, patients,and academia in this field;b. an appropriate harmonised legal, regulatory, and healthcare policyframework for pharmacogenetics be developed at EU level, taking intoaccount research, therapy development, and clinical practice.
Riiklikud tervishoiualased institutsioonid peaksid aktiivsemalt kaasa aitamafarmakogeneetika valdkonna arengule:• pakkudes erinevaid stimuleerivaid meetmeid, et võimaldada farmakogeneetilistetestide ja sellega seotud kliiniliselt soovitavate, aga majanduslikult võib-ollamittetasuvate ravivõimaluste väljatöötamisest, ja• tõhustades tööstuse, patsientide ja teadlaste koostöövõimalusi antud valdkonnas.b. EL-i tasemel tuleks farmakogeneetika jaoks välja töötada asjakohane ühtlustatudjuriidiline, regulatiivne ja tervishoiupoliitikate alane raamistik, võttes arvesseteadusuuringuid, teraapia arengut ja arstipraktikat.
Genetic testing as a research tool
Geneetiline testimine kuiteadusuuringute töövahend
A large part of research relevant to genetic testing relies on the use and exchange of humantissue samples and associated data because all biological samples contain DNA.
Geneetilise testimisega seotud teadusuuringud sõltuvad suures osas inimeste koeproovide janendega seotud andmete kasutamisest ja vahetusest, sest kõik bioloogilised proovid sisaldavad DNA-d.
These may allow,to a variable degree, identification of the individuals who are the source of the samples and data.Genetic studies also rely on genealogical, population, clinical, and personal data.
Need võivad erineval määral võimaldada kindlaks teha nende inimeste isikuid, kes olidproovide ja andmete allikaks. Geneetilised uuringud tuginevad ka genealoogilistele, rahvastiku-,kliinilistele ja isikuandmetele.
The Group hasconcentrated on research aspects in terms of sample and data resources of human origin asindispensable means for the identification, validation, and development of genetic testing forpotential clinical use, including pharmacogenetics, and on the relevant ethical, legal, andsocietal issues.
Grupp on keskendunud teadusuuringu aspektidele, kuna inimesteltpärinevad proovid ja andmed on asendamatuteks vahenditeks geenitestide väljatöötamisel,valideerimisel ja arendamisel potentsiaalse kliinilise kasutuse jaoks, muuhulgasfarmakogeneetikas, ning vastavatele eetilistele, juriidilistele ja sotsiaalsetele küsimustele.
The term ‘biobank’ is used variably to designate several types of collections of biologicalsamples.
"Biopanga" mõistet kasutatakse erinevalt, tähistamaks mitut tüüpi bioloogiliste proovidekogumeid.
The Group has considered biobank collections to mean the biological samplesthemselves, plus the related databases, allowing a certain level of accessibility, availability andexchange for scientific studies.
Grupp peab biopanga kollektsioonide all silmas bioloogilisi proove koos nendegaseotud andmebaasidega, mis võimaldavad teatud tasemel juurdepääsu ja kasutamiseteadustöös.
Public trust in research surrounding genetic testing is largelydependent on how the use of samples and data in and from such biobanks is undertaken andcommunicated.
Avalikkuse usaldus geneetilise testimisega seotud uuringute suhtes sõltub suures osas sellest, mil viisil sellistest biopankadest saadud proovide ja andmete kasutamine on korraldatud ja kuidas sellest teavitatakse.
This applies in particular to the areas of informed consent, storage, dataprotection and the degree of anonymity of samples, the communication of study results and,where appropriate, of individual test results.
See kehtib selliste valdkondade puhul naguinformeeritud nõusolek, säilitamine, andmekaitse ja proovide anonümiseerituse aste,uurimustulemustest või vajadusel individuaalse ekspertiisi tulemustest teavitamine.
A harmonised approach to these issues at EU levelis considered desirable.
Soovitavaks peetakse kujundada EL tasemel nende küsimuste osas välja ühtlustatudlähenemine.
The Group is aware that the Council of Europe is developing an activityregarding storage and research use of biological material and related data.
Grupp on teadlik sellest, et Euroopa Nõukogus on väljatöötamisel tegevus seosesbioloogilise materjali ja sellega seotud andmete säilitamise ja teadusuuringutes kasutamisega.
Depending on their scope and context, official identification and registration of such biobankingactivities, as well as assurance of their long-term financial sustainability, are desirable and maybe required.
Sõltuvalt selliste "biopankade" tegevuse ulatusest ja kontekstist, on soovitav ja võib olla nõutavnende ametlik identifitseerimine ja registreerimine, samuti nende pikaajalise majanduslikuäratasuvuse tagamine.
There is a need for education about biobanking and for guidelines to assurequality control of both the collections and the ethical management of such repositories.
Eksisteerib vajadus biopankade-alase koolituse ja juhiste järele, mis tagaksid kontrolli kogude kvaliteedi ja taoliste hoidlate eetilise juhtimise üle.
For the study and validation of the association of genes with specific diseases, including thedevelopment of diagnostic products, devices and other tools, access to well-characterisedhuman tissue samples for research and development use is essential.
Geenide seotuse uurimiseks kindlate haigustega ja sellele seotusele kinnituse leidmiseks,sealhulgas diagnostikatoodete, -seadmete ja muude töövahendite väljatöötamiseks, on juurdepääs hästi kirjeldatud inimese koeproovidele teadusuuringute ja arendustöö otstarbel kasutamiseks hädavajalik. Vt. aruande ptk 4.2.
Recommendation 20
Soovitus 20 a.
That: a. guidelines be developed and coordinated across the EU to ensure that theuse of samples, including those from archival collections, is not undulydelayed or impeded, particularly if proper consideration of their level ofidentification has been taken into account;b. action be taken by Member States to ensure that approval by a competentreview committee is obtained before research is undertaken;c. an inventory of existing biobanks across the EU be created, indicatingstandards and rules of access, to identify which of their contents may or maynot be used for genetic studies;
Üle kogu EL-i tuleks välja töötada ja kooskõlastada juhised, mis tagaksid, et proovide, sealhulgas arhiveeritud kogudest saadavate, kasutamisel ei esineksmõttetuid viivitusi ega takistusi, eriti kui on piisaval määral arvesse võetud nendeidentifitseeritavuse taset;b. liikmesriigid peaksid astuma samme tagamaks, et enne teadusuuringu alustamistoleks saadud heakskiit kompetentselt järelevalvekomiteelt;c. luua tuleks EL-is juba olemasolevate biopankade nimistu, kus oleksid toodudstandardid ja juurdepääsu eeskirjad ning oleks näidatud, mida seal sisalduvast võibja mida ei või geneetiliste uuringute otstarbel kasutada;
It should be noted that biobanking issues extend far beyond genetic testing.
Tuleks ära märkida, et biopankadega seotud küsimused ulatuvad geneetilisest testimisest palju kaugemale.
Few Member Stateshave a well-developed legal framework in this domain.
Vaid vähestel liikmeriikidel on selles valdkonnas hästi väljatöötatud juriidilineraamistik.
There is currently no EU directiveregulating the use of tissue and cell conservation for research purposes.
Praegu ei ole ühtegi EL-i direktiivi, mis reguleeriks kudede ja rakkude konserveerimisekasutamist teadusuuringute eesmärgil. Vt. aruande ptk 4.2.
Recommendation 21
Soovitus 21 a.
That: a. the European Commission follows closely relevant activities anddevelopments of the Member States in this field and in the global context;b. action be taken at the EU level, in coordination with other initiatives, tofollow and address regulatory issues related to collections of humanbiological material and associated data and their uses.
Euroopa Komisjon peaks hoolikalt jälgima vastavasisulisi selles valdkonnas asetleidvaid ettevõtmisi ja arenguid liikmesriikides ja ülemaailmses kontekstis;b. EL-i tasemel tuleks kooskõlas muude algatustega astuda samme jälgimaks jakäsitlemaks regulatiivseid küsimusi, mis on seotud inimese bioloogilise materjali ja sellega seotud andmete kogumitega ja nende kasutusviisidega.
Cross-border exchange of samples and data is important to improve European co-operation inthis field.
Piiriülene proovide ja andmete vahetus on oluline parandamaks Euroopas selle valdkonna alastkoostööd.
Ethical questions, such as validity of informed consent, play an important role in thistransfer.
Sellise vahetuse juures mängivad olulist rolli eetilised küsimused nagu näiteksinformeeritud nõusoleku kehtivus. Vt. aruande ptk. 1.4.
Recommendation 22
Soovitus 22 a.
That: a. the European Commission evaluates the need for, and the feasibility of,developing harmonised standards for the research use of human samplesand associated data (including informed consent issues), taking intoaccount relevant international conventions on cross-border exchange ofsamples.
Euroopa Komisjon peaks hindama vajadust ühtlustatud standarditeväljatöötamiseks, et kasutada inimestelt võetud proove ja nendega seotudandmeid teaduslikus töös (sealhulgas informeeritud nõusolekuga seotudküsimused) ning hindama nende teostatavust, võttes arvesse vastavaidrahvusvahelisi piiriülest proovide vahetamist puudutavaid konventsioone.
Consent issues for samples from individuals and groups entering new collections may differ fromthose applicable to existing collections, where contact may not have been maintained with thesource individuals over the years.
Informeeritud nõusoleku küsimused seoses uutesse kogudesse sisestatavate inimestelt ja gruppidelt võetud proovidega võivad erineda praeguste kogude juures kohaldatavatest, kus inimestega, kellelt proovid on võetud, ei ole mõnikord aastaid ühendust olnud.
Explicit written consent is the rule but may not always be feasiblefor future uses of the samples and/or data not envisaged at the time of collection. The issuesat stake include respect for individual or community autonomy regarding their control over theuse of samples, the distribution and flow of data and samples across national borders, and methodsthat are both compatible with the nature of the research yet respect human rights.
Reeglina on nõutav selgesõnaline kirjalik nõusolek, kuid proovide ja/või andmete tulevaste kasutusviisidekohta, mida proovi võtmise ajal ei osatud veel ette näha, ei pruugi nõusolekut olla.Huviküsimusteks on siin inimese ja ühiskonna autonoomia austamine seoses nende kontrolligaproovide kasutamise üle, andmete ja proovide levitamisega ja riigi piiridest väljapoolesattumisega ning meetoditega, mis ühilduvad teadusuuringu iseloomuga ja samasrespekteerivad inimõigusi.
Various existingpositions and practices exist in the EU.
EL-is on hetkel levinud erinevad seisukohad ja tavad.
Professionals working in human genetics have developedrecommendations and several ethical bodies have taken positions.
Inimgeneetikavaldkonnas töötavad spetsialistid on välja töötanud soovitusi ja mitmed eetikainstitutsioonid on võtnud seisukohti.
Genetic data represent personal information which may or may not have individual medicalrelevance, as well as medical or cultural relevance at the community level.
Geneetilised andmed kujutavad endast isiku kohta käivat informatsiooni, millel kas on või ei ole meditsiinilise tähendus indiviidi jaoks või meditsiiniline või kultuuriline tähendus ühiskonnatasemel.
Biological samplesand associated or derived genetic or medical information of any kind and of any origin mustnot be collected, stored or used without obtaining informed consent based on adequateprocess and procedure, including appropriate approval by relevant review bodies, and considerationof community-related aspects where appropriate, regardless of the purpose of the collectionand the level of anonymity.
Bioloogilisi proove ja nendega seotud või neist tulenevat mistahes liiki või päritolugeneetilist või meditsiinilist informatsiooni ei tohi koguda, säilitada ega kasutada ilma, et eelnevalt oleks selleks saadud informeeritud nõusolek asjakohase protsessi või menetlusekaudu, mille hulka kuulub asjakohane heakskiit vastavatelt järelevalveorganitelt, ja ühiskondlikeaspektide arvestamine kus vajalik, sõltumata kogumise eesmärgist ja anonümiseeritusetasemest.
Samples for genetic diversity studies should only be obtained incompliance with local or national ‘traditions’ and regulations or laws.
Geneetilise mitmekesisuse uurimiseks kasutatavaid proove tohiks saada üksnes kohalike jariiklike "traditsioonide" ja eeskirjade või seaduste kohaselt.
The sources of samplesand individual data and the relevant agreement regarding their use should be documented inall protocols and publications.
Proovide ja isikuandmete allikad ningvastav kokkulepe nende kasutamise kohta peaks olema dokumenteeritud kõigis protokollides jatrükistes.
The informed consent process and procedures used should befully transparent with regard to the planned research, including policies on provision of test resultsto individuals and to the population, as well as to the handling of samples and to the rights ofsample donors.
Kasutatavad informeeritud nõusoleku protsessid ja menetlused peavad kavandatavateadusuuringu, sealhulgas testide tulemuste inimestele ja rahvastikule edastamise viiside ningproovide käsitsemise ja proovide doonorite õiguste osas olema täiesti läbipaistvad.
The Group considers that views of both patients and patient organisations, andpublic debate about biobanks, in particular with regard to consent issues, should be exploredfurther. See report, chapters 3.3.2, 4.1 and 7.1.4.
Grupp onarvamusel, et patsientide ja patsiendiorganisatsioonide vaateid ning avalikku diskussioonibiopankade teemal, eriti mis puudutab nõusolekuga seotud küsimusi, tuleks täiendavalt uurida.Vt. aruande ptk 3.3.2, 4.1, 5.1.2 ja 7.1.4.
Recommendation 23
Soovitus 23 a.
That: a. the European Commission promotes opportunities for dialogue betweenstakeholders to support exchange of experience throughout Europe on issuesof sample and data use for research, at the individual, family and populationlevel;b. the European Commission funds multidisciplinary research into the ethical,legal and social issues related to informed consent procedures for humangenetic research and other relevant areas essential for any evolving researchin genetics.
Euroopa Komisjon peaks edendama arutelu võimalusi huvitatud osapoolte vahel, ettoetada kogemuste vahetamist proovide ja andmete teadusuuringuteskasutamiseks Euroopas üksikisiku, perekonna ja populatsiooni tasemel;b. Euroopa Komisjon peaks rahastama multidistsiplinaarseid teadusuuringuidsotsiaalsete, eetiliste ja juriidiliste küsimuste osas, mis on seotud inimgeneetikaalaste teadusuuringute juures kohaldatava informeeritud nõusoleku protseduurigaja muude asjakohaste valdkondadega, mis on geneetikaalaste teadusuuringutearendamise juures olulise tähtsusega.
GENETIC TESTING AS A RESEARCH TOOL
GENEETILINE TESTIMINE KUI TEADUSUURINGUTE TÖÖVAHEND
As regards samples and genetic data from the deceased, the Group considers that in the caseof the overriding interest of one or more blood relatives, even in the absence of consent givenbefore death, their use could be legitimate: absence of consent should not be considered asequivalent to non-consent.
Grupp arvamusel, et ühe või enama lähisugulase arvestatava huvi korral on surnud isikuteltproovide ja geneetiliste andmete saamine õiguspärane ka siis, kui inimene pole enne surmanõusolekut andnud: nõusoleku puudumist ei tohi võrdsustada mitte-nõusolekuga.
Furthermore, their use should be permitted, when made anonymous,for research, development of genetic tests, and for teaching purposes.
Lisaks sellelepeaks nende andmete kasutamine anonümiseeritud kujul olema lubatud teadusuuringute jageenitestide edasiarendamise eesmärgil ja õppeotstarbel. Vt. aruande ptk 4.1.
Recommendation 24
Soovitus 24 a.
Member States take actions to promote the right of access to samples anddata from a deceased person, in the case of overriding interest for bloodrelatives;b.
Lastelt ja sotsiaalselt kaitsetuteltinimestelt nõusoleku saamisemenetlused inimgeneetikaalasteteadusuuringute puhul
Member States take actions to allow the use of anonymous samples fromthe deceased for the purposes of genetic research, development of newgenetic tests, as well as for teaching purposes.
Laste ja sotsiaalselt kaitsetute inimeste osalemise korral geneetilistes teadusuuringutes tulebkohaldada põhimõtet, et lähtuda tuleb nende parimatest huvidest, ja nagu kõigi muudegiinimkatsete korral, tuleb reeglina rakendada selliste inimeste erilist kaitset.
25.Consent procedures for children andvulnerable individuals in humangenetic research
Lastelt võetudproovide ja andmete pikaajalise säilitamise ja kasutamisega tõstatub oluline küsimus, millaltuleks nendelt vastav heakskiit või nõusolek saada.
As regards the participation of children or vulnerable people in genetic studies, the principle ofacting in their best interest applies and specific protection is the rule, as in any research on humans.An important issue raised by long-term conservation and use of data and samples obtained fromchildren relates to the question of when assent or consent, respectively, need to be obtained.The Group recognises that few data are available on “what children think” and how informationshould best be presented to them.
Grupp tunnistab, et selle kohta "mida lapsedmõtlevad" ja kuidas oleks kõige parem neile informatsiooni esitada, on saadaval vähe andmeid.Vt. aruande ptk. 7.1.2.
Recommendation 25
Soovitus 25 a.
That: a. the use of tissue and accompanying data from minors or vulnerableindividuals in research be permitted if, in so doing, their interests areserved; b. specific consideration be given to children’s views, the information providedto them, and issues of children’s assent and/or consent.
Alaealiste ja sotsiaalselt kaitsetute inimeste koeproovide ja nendega seotudandmete kasutamine teadusuuringutes peaks olema lubatud, kui sealjuureslähtutakse nende parimatest huvidest;b. erilist tähelepanu tuleks pöörata laste arvamustele, neile antavale informatsioonileja laste heakskiidu ja/või nõusolekuga seotud küsimustele.
European Commission EUR 21120 – 25 recommendations on the ethical, legal and social implications of genetic testing Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities2004 – 25 pp. – 17,6 x 25 cm ISBN 92-894-7308-8
Euroopa komisjon EUR 21120 – 25 soovitust geenitestide eetiliste, juriidiliste ja sotsiaalsete mõjude osas Luksemburg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus2004 – 25 lk. – 17,6 X 25 cm ISBN 92-894-7316-9
European research in action
Euroopa teadustegevus huviorbiidis
The how and the why:
Kuidas ja miks:
Breathing life into ERA
ERAle elu sissepuhumine
ERA has been described by the Commission as “pivotal to securing Europe’s economic andcompetitive future”.
Komisjon on kirjeldanud ERA kui “tähtsat vahendit Euroopa majanduse ja konkurentsivõime kindlustamisekstulevikus”.
Putting it into practice is not an option but a necessary ingredient for sustaining Europe’s much-envied quality of life.
Selle ellurakendamine ei ole valikuvõimalus, vaid kindlasti vajalik Euroopa laialt kadestatudelukvaliteedi säilitamiseks.
FP6 is the most important tool for bringing ERA to life.
6RP on ERA elluviimise kõige olulisem vahend.