natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Direct employment: around 1.7 million in passenger transport (bus, coach, taxi operations); 2.6 million in freight transport.Share in total freight transport: 44 % (rising slightly).Share in total passenger transport: around 84 % (76 % private car, 8 % bus and coach).Growth between 1995 and 2004: • + 35 % in freight transport; • 19 % for passenger cars and + 5 % for buses and coaches in passenger transport.Particularly strong growth in the EU-10:
Raudteeveondus otsene tööhõive: ligikaudu 1,7 miljonit reisijateveosektoris (bussi- ja taksoteenused); 2,6 miljonit kaubaveosektorisosakaal kogu kaubaveos: 44% (veidi suurenev)osakaal kogu reisijateveos: ligikaudu 84% (76% sõiduautod, 8% bussiteenused)kasv aastatel 1995–2004:• +35% kaubaveosektoris;• +19% sõiduautode ja +5% bussiteenuste kohta reisijateveosektoriseriti suur kasv EL-10s:
Direct employment: around 1.2 million.Share in total freight transport: 10 % (decreasing slightly).Share in total passenger transport: around 7 % (6 % for interurban trains, 1 % for urban rail (tram and metro)).Growth between 1995 and 2004: • + 6 % in freight transport (+ 15 % in the EU-15, – 9 % in the EU-10); • + 9 % in passenger transport (+ 8 % for interurban trains, + 14 % for urban rail (tram and metro)).The share of new companies which have entered the rail freight market has reached about 10 % (in terms of tkm performed).High-speed rail accounted for 21.5 % in 2004 of total pkm of interurban rail transport.Share in total energy consumption: 0.8 %Vehicle eciency in toe/Mtkm or toe/Mpkm: passengers 16.0; freight 5.5.
Autokaubaveo kasv 2000–2004 (%) otsene tööhõive: ligikaudu 1,2 miljonitosakaal kogu kaubaveos: 10% (veidi vähenev)osakaal kogu reisijateveos: ligikaudu 7% (6% linnadevahelised rongid, 1% trammid ja metroo)kasv aastatel 1995–2004:• +6% kaubaveosektoris (+15% EL-15, –9% EL-10);• +9% reisijateveosektoris (+8% linnadevahelised rongid, +14% linnaliinid (trammid ja metroo))raudtee-kaubaveo turule tulnud uute ettevõtete osa on ligikaudu 10% (arvestuse aluseks on tonnkilomeeter)kiirrongid moodustavad 2004. aastal 21,5% kogu linnadevahelise raudteetranspordi reisijakilomeetritestosakaal kogu energiatarbimises: 0,8%sõidukite tõhusus naftaekvivalent / miljoni tonnkilomeetri kohta või naftaekvivalent / miljoni reisijakilomeetri kohta: reisijad 16,0; kaubavedu 5,5
Total 10.5 31.8 12.9
Kokku 10,5 31,8 12,9
National 8.3 16.6 9.0
Riigisisene 8,316,69,0
International 16.9 47.7 23.0
Rahvusvaheline 16,947,723,0
Share in total energy consumption: 25.2 %Vehicle eciency in toe/Mtkm or toe/Mpkm: trucks 72.4, cars 37.8, public road transport 14.5.
Õhutransport osakaal kogu energiatarbimises: 25,2%sõidukite tõhusus naftaekvivalent / miljoni tonnkilomeetri kohta või naftaekvivalent / miljoni reisijakilomeetri kohta: veokid 72,4; sõiduautod 37,8; ühissõidukid 14,5
Direct employment: around 400 000.Share in total freight transport: 0.1 % in terms of tkm in intra-EU trac.Share in total passenger transport: 8 % (only intra-EU flights included; increasing strongly).Growth between 1995 and 2004: + 55 % in intra-EU passenger transport.Market share of low-cost carriers in scheduled intra-EU trac (in terms of available seats): 25 % in 2005.Growth in number of intra-EU routes: +100 % between 1992 and 2004.Share in total energy consumption: 4.0 %
Veetransport otsene tööhõive: ligikaudu 400 000osakaal kogu kaubaveos: 0,1% ELi-sisese liikluse tonnkilomeetritestosakaal kogu reisijateveos: 8% (arvestatud vaid ELi-siseseid lende; suur kasv)kasv aastatel 1995–2004: +55% ELi-siseses reisijateveosodavlennurmade turuosa ELi-siseses lennuliikluses (arvestuse aluseks saadaolevad kohad): 2005. aastal 25%ELi-siseste liinide arvu kasv: +100% ajavahemikul 1992–2004osakaal kogu energiatarbimises: 4,0%
Direct employment: around 200 000, roughly 80 % of which in maritime transport and 20 % in inland waterway transport.Share in total freight transport: 42 % (intra-EU maritime 39 %, inland waterways 3 %; both more or less stable).Share in total passenger transport: below 1 % in intra-EU passenger transport, slightly decreasing.Growth between 1995 and 2004: + 29 % in freight transport (+ 31 % in intra-EU maritime transport, + 9 % on inland waterways).Average yearly growth of worldwide container trac between 2001 and 2004: 13.5 %Share (of inland navigation) in total energy consumption: 0.5 %Vehicle eciency (of inland navigation) in toe/Mtkm: 17.5.
otsene tööhõive: ligikaudu 200 000, umbes 80% töökohtadest on mereveonduses ja 20% siseveetranspordisosakaal kogu kaubaveos: 42% (ELi-sisene meretransport 39%, siseveetransport 3%; mõlemad enamvähem stabiilsed)osakaal kogu reisijateveos: alla 1% ELi-siseses reisijateveos, veidi vähenevkasv aastatel 1995–2004: +29% kaubaveosektoris (+31% ELi-sisene meretransport, +9% siseveetransport)keskmine aastane ülemaailmsete konteinervedude kasv ajavahemikul 2001–2004: 13,5%osakaal kogu energiatarbimises (siseveetransport): 0,5%sõidukite tõhusus (siseveetransport) naftaekvivalent / miljoni tonnkilomeetri kohta: 17,5
Table 2.1: Key trends foreseen as a baseline
Peamised arengutendentsid lähtealusena
Most likely 2000–20 transport activity growth in the EU-25 (%)GDPOverall freight transport Overall passenger transport Road freight transport Rail freight transport Short sea shipping Inland navigation Private car Rail passenger transport Air transport
Transporditegevuse tõenäoline kasv EL-25s aastatel 2000–2020SKTKaubavedu kokku Reisijatevedu kokku Kaubavedu Raudtee-kaubavedu Lähimerevedu Siseveetransport Sõiduautod Reisijate raudteevedu Õhutransport
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 years
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 aastad
Graph 2.3: Evolution of modal split in freight transport, 2000–20
Joonis 2-3.Transpordiliikide areng kaubaveosektoris 2000–2020
Graph 2.4: Evolution of modal split in passenger transport, 2000–20
Joonis 2-4.Transpordiliikide areng reisijateveosektoris 2000–2020
Note: Particulate matter: PM
Märkus: tahked osakesed: PM
Acidifying substances
x hapestavad ained
2 emissions from transport by mode (1990 = 100) emissions
Transpordi tekitatud süsinikdioksiidi heitkoguste eeldatavad muutused transpordiliikide kaupa (1990 = 100)
Aviation Transport: TOTAL Road Inland navigation Rail
Lennundus Veondus: KOKKU Maanteeveondus Siseveetransport Raudteeveondus
2020 years
2020 aastad
Source: Primes model.
Allikas: PRIMESi mudel.
Source: CARE database; targets from 2001 transport White Paper.
Allikas: jCARE’i andmebaas; 2001. aasta transpordipoliitika valges raamatus seatud eesmärgid.
Keep Europe moving — Sustainable mobility for our continent
Liikumisvõimeline Euroopa. Jätkusuutlik liikuvus meie maailmajaos
Be informed when you fly!
Lennake informeeritult!
The European Union at your service
Euroopa Liit Teie teenistuses
More information?
Rohkem teavet?
A S S E N G E R RIGHTS
OLETELENNUREISISTMAHAJÄETUD?
DENIED BOARDING?
LEND ON TÜHISTATUD?
CANCELLED?DELAYEDFORALONGTIME?
LEND HILINEB PIKAAJALISELT?
Airlines have a legal obligation to inform you about
Lennuettevõtjate l on j u r i i d i l i n e ko h u s t u s Teidteavitada
AND WHERETO COMPLAIN
JA SELLEST, K U H U K A E B U S E S I TA D A
Airlines can be held liable for damages resulting from delays (limited to ± € 4 800), for damage to and loss of baggage (limited to ± € 1 200) and for injury or death in accidents.
Kui Teid jäetakse lennust maha või kui lend tühistatakse või hilineb, võib Teil olla sõltuvalt asjaoludest õigus saada abi (toitlustus, sidevahendid ja vajaduse korral majutus).
However, airlines shall not be liable if they have taken all reasonable measures to avoid the damages or it was impossible to take such measures.
Lennureisist mahajätmise või lennureisi tühistamise korral võidakse Teile pakkuda võimalust jätkata reisi või saada piletiraha tagasi.
Depending on the circumstances, if you are denied boarding or your flight is cancelled or delayed, you may be entitled to receive assistance (catering, communications, and an overnight stay if necessary).
Lennuettevõtjad saab vastutusele võtta hilinemisest tingitud kahjude eest (kuni 4800 eurot), pagasi kahjustumise ja kadumise eest (kuni 1200 eurot) ning kehavigastuste ja surmaga lõppenud õnnetusjuhtumite eest.
In the event of denied boarding or cancellation, you may be offered the option of continuing your trip or a refund of your ticket.
Lennuettevõtjad ei vastuta siiski juhul, kui nad on kasutanud kõiki mõistlikke meetmeid kahjude vältimiseks või kui selliseid meetmeid ei olnud võimalik võtta.
Package holidays
Puhkusereisid
More information and a list of the national authorities responsible for enforcing these rights are available at: http://apr.europa.eu
Pakettreiside korraldajad peavad edastama täpset teavet ettetellitud puhkusereiside kohta, täitma lepingujärgseid kohustusi ja kaitsma reisijaid korraldaja maksejõuetuse korral.
This poster is for information purposes only.
Käesoleva plakati eesmärk on vaid teavitamine.
renewables_EN 071217 27/02/08 9:42 Page 1
Taastuvenergia toob muutuse
Foreword Renewables in demand The uses of renewable energies EU energy targets – 2020 vision Renewables in the EU
Eessõna Taganõutud taastuvenergia Taastuvenergia kasutamine ELi energiaalased eesmärgid – 2020. aasta visioon Taastuvenergia Euroopa Liidus
Key types of renewable energy Bioenergy: biomass, biogas and biofuels Solar electricity: concentratingsolar power Solar electricity: photovoltaic Solar heating and cooling Wind energy Ocean energy Hydro and small hydro Geothermal energy and heat pumps
Taastuvenergia põhiliigid Bioenergia: biomass, biogaas ja biokütused Päikeseenergiast toodetud elekter: päikesekiirguse kontsentreerimine Päikeseenergiast toodetud elekter: fotogalvaanika Päikeseenergia kütte- ja jahutussüsteemides Tuuleenergia Ookeanienergia Hüdroenergia ja väikehüdroenergia Maasoojusenergia ja soojuspumbad
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet.It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu).
Internetist võib leida Euroopa Liidu kohta hulgaliselt lisateavet.Selle teabe juurde pääseb Europa serveri kaudu (http://europa.eu).
Increasing our production of renewable energy will bringother benefits as well.
Taastuvenergia tootmismahu suurendamine toob muudkikasu.
It will boost the development ofnew technologies in the field and create a need for a knowledge-based industry.
Hoogustub uute tehnoloogiate areng energiavaldkonnas ning tekib vajadus teadmuspõhise tööstuse tekkeks.
Pressing issuessuch as climate change, an increasing dependence on oiland other fossil fuels, and rising energy costs are causingus to rethink the way we produce and consume it.
Teisisõnu toob see kaasa uusi töökohti, suurendabkonkurentsivõimet, loob uusi ekspordivõimalusi ja soodustab majanduskasvu.
Energy production has a key impact on climate change –using renewables for heating and cooling and in othersectors means lower greenhouse gas emissions andreduced air pollution.
Energiatootmine on põhiline kliimamuutuse mõjutaja: kui kasutada kütte- ja jahutussüsteemides ning teistesvaldkondades taastuvaid energiaallikaid, tekib vähem kasvuhoonegaase ning õhusaastet.
Furthermore, the increased use of energy produced from renewable sources, such as biomass, is an important means of diversifying our energysources.
Energiaallikate valikutsaab oluliselt mitmekesistada, kasutades rohkem taastuvatest energiaallikatest, näiteks biomassist toodetud energiat.
It improves the security of our energy supply byreducing our dependence on imported oil and gas.
See parandab energiavarustuse kindlust, vähendadesmeie sõltuvust imporditud naftast ja gaasist.
Reaching these targets in practice means that everyoneneeds to do their share.
Selleni jõudmiseks praktikas peavad kõik omalt pooltkaasa aitama.
Small yet important individualsteps, such as using less energy and choosing renewable energy to heat our homes, for our electricity supply and as fuel for our cars, can all contribute towards reachingthese goals.
Eesmärkide saavutamisele aitavad kaasa väikesed, kuid olulised sammud, näiteks tuleks vähendadaenergiakasutust ja eelistada kodude kütmisel, elektrigavarustamisel ja autokütusena taastuvenergiat.
The EU is fully committed to reaching these targets – weare unanimous in this respect.
EL suhtub nende eesmärkide saavutamisse täie tõsidusega– selles osas oleme ühel meelel.
I am convinced that it is now time to put the words into action.
Olen veendunud, et nüüdon aeg sõnadelt tegudele minna.
Andris Piebalgs European Commissioner for Energy
Andris Piebalgs Euroopa energeetikavolinik
renewables_EN 071217 27/02/08 9:42 Page 3
TAGANÕUTUD TAASTUVENERGIA
RENEWABLESIN DEMAND
Keskkonnakaitse
Millions of people across Europe are trying to reduce theircontribution to the emissions of greenhouse gases (GHG),including carbon dioxide, which are responsible for globalwarming.
Kliimamuutusega võitlemise keskmes on see, mil viisilenergiat toodetakse.
At the European level, meanwhile, we are puttingin place policies that will help you to do just that.
Energiavarustuses on endiselt põhirõhk fossiilkütustel, mille põletamisel energia saamiseks tekivad kasvuhoonegaasid.
The way we produce our energy lies at the heart of effortsto tackle climate change.
Miljonid inimesed üle Euroopa püüavad omalt poolt vähendada globaalset soojenemist põhjustavate kasvuhoonegaaside, sealhulgas süsinikdioksiidi õhkupaiskamist.
The energy supply is still dominated by fossil fuels, which give off greenhousegases when we burn them for energy.
Samal ajaltöötame me Euroopa tasandil välja poliitikaid, mis aitavadinimestel seda teha.
Increasing the use of renewable energy is certainly oneway of making our energy supply more environmentallyfriendly.
Taastuvenergia ulatuslikum kasutamine on kahtlemata üksmoodus, kuidas energiavarustust keskkonnasõbralikumaksmuuta.
Many of you are asking to be better informedabout what renewables are and how they can best beutilised.
Paljud teist soovivad lähemat teavet taastuvateenergiaallikate ja nende paremate kasutusvõimaluste kohta.
Renewable energy sources (RES), on the other hand, emitonly small amounts of greenhouse gases or even none atall.
Taastuvad energiaallikad seevastu tekitavad vaid vähekasvuhoonegaase või ei tekita neid üldse.
Increasing their share in our energy mix will help cutgreenhouse gas emissions and reduce our collective ‘carbon footprint’.
Nende osakaalu suurendamine energiavalikus aitab vähendadaõhkupaisatavaid kasvuhoonegaase ja kollektiivset süsinikujälge.
Renewable energy will also help reduceair pollution.
Taastuvenergia aitab ühtlasi vähendadaõhusaastet.
So, why is renewable energy so attractive? Climate changeis not the only reason for promoting renewable energy.
Niisiis, miks on taastuvenergia nõnda taga nõutud?Taastuvenergia edendamise ainus põhjus pole kliima -muutus.
It also means producing more of our own energy in Europe, making our energy supply more secure and helping the European economy.
Taastuvenergia kasutamisel toodetakse senisest rohkem energiat Euroopas, mistõttu energiavarustusonkindlam ja ühtlasi toetatakse Euroopa majandust.
Making our energy supply more secure
Tagame energiaga varustatuse
It is therefore important to reduce our dependence onfossil fuel imports and to diversify our supply of energy.Renewable energies help us do this because it meansusing more ‘home-grown’energy – energy based on Europe’s own natural resources.
Seepärast on oluline vähendada sõltuvust fossiilkütusteimpordist ning energiavarustust mitmekesistada.
This helps to diversify theenergy mix and the sources of energy that we rely on.
Siin onmeil abi taastuvenergiast, sest nii kasutame rohkem „koha-likku” energiat, mis toetub Euroopa oma loodusvaradele.See aitab mitmekesistada energiavalikut ja energiaallikaid,millest me sõltume.
Boosting the economy
Elavdame majandust
EU countries are highly and increasingly dependent onimports of fossil fuels (oil and gas) for their transport andelectricity generation.
ELi riikide transport ja elektritootmine sõltuvad suurelmääral ja üha enam fossiilkütuste (nafta ja gaas) impordist.Täpsemalt, umbes pool ELis tarbitavast energiast tuuaksesisse.
In fact, in the EU, we rely on energyimports for about half of our energy consumption.Moreover, fossil fuels account for 79% of the EU’s grossinland energy consumption.
Fossiilkütused moodustavad 79 protsenti ELi sise -maise energiatarbimise brutoväärtusest.
The problem is that fossil fuelresources are finite; furthermore, supplies are vulnerableto price fluctuations or logistical or political difficulties.
Häda on selles,etfossiilkütuste varud on piiratud, pealegi võivad siinmõjuavaldada hinnakõikumised ning logistilised ja poliitilised raskused.
Renewable energies also have huge potential to boost Europe’s industrial competitiveness.
Samuti on taastuvenergial tohutu potentsiaal tugevdada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet.
They are expected tobe economically competitive with conventional energysources in the medium- to long-term, so we should gain if we take the lead now.
Võib eeldada, etkeskmises ja pikemas perspektiivis suudab see majanduslikult konkureerida traditsiooniliste energiaallikatega, seegakui praegu ohjad haarame, peaksime sellest võitma.
Boosting investment in renewable energies should helpcreate businesses and jobs, and promote innovation in the EU economy.
Kui investeerime rohkem taastuvenergiasse, peaks see aitama luua uusi ettevõtteid ja töökohti ning aitama kaasauuendustele ELi majanduses.
Exporting renewable energy technologiestoother countries will also bring business opportunities, further boosting the EU economy.
Taastuvenergia tehnoloogiateeksportimine teistesse riikidesse loob ka ärivõimalusi, elavdades ELi majandust veelgi.
THE USES OF RENEWABLE ENERGIES
TAASTUVENERGIA KASUTAMINE
Renewable energy has three different applications:
Taastuvenergial on kolm kasutusala: n u l l
Heating and cooling
Kütte- ja jahutussüsteemid
The heating and cooling sector accounts for half of EUfinal energy consumption, serving to heat our homes andbuildings, produce domestic hot water and supply heatfor industry. Heat production is, in fact, the largest energysector, ahead of electricity or transport.
Kütte- ja jahutussektor moodustab poole ELi lõplikustenergiatarbimisest, hõlmates kodude ja ehitiste kütet,sooja vee tootmist ja tööstuslikku küttevarustust.Soojatootmine on õigupoolest suurim energiavaldkond,mis edestab nii elektritootmist kui ka transporti.
The share of transport in energy consumption and greenhouse gas emissions has increased over the years,making it all the more important to improve fuel efficiencyand find ways of reducing emissions from our transport.Furthermore, 97.3% of energy in the transport sector is fromoil-derived products (2005).
Transpordi roll energiatarbimises ja kasvuhoonegaaside tekitamisel on aastate jooksul suurenenud, mistõttu on veelgi tähtsam tõsta kütusekasutuse efektiivsust jaleida võimalusi transpordist tulenevate heitmete vähendamiseks. Peab märkima, et 97,3 protsenti transpordisektoriskasutatavast energiast kaetakse naftasaadustest (2005).
Renewable energies like biomass (which currently dominates renewable heating consumption), solar andgeothermal energy have huge potential in the heatingand cooling sector.
Taastuvenergia liikidel, nagu biomassil (mida taastuvenergiapõhises küttevarustuses praegu valdavalt kasutatakse), päikese- ja maasoojusenergial on kütte- ja jahutussektorishiiglaslik potentsiaal.
However, with renewable energysources accounting for only 10% of total heating andcooling, this potential is far from being realised.
Et taastuvenergia moodustab vaid10protsenti kütte- ja jahutussüsteemides kasutatavast energiast, ollakse selle potentsiaali realiseerimisestveelkaugel.
Biofuels (fuels derived from organic matter) are the mainsubstitute for petrol and diesel in transport available on a large scale and usable in ordinary vehicles.
Peamiseks aseaineks transpordis kasutatavale bensiinile jadiislikütusele on biokütused (orgaanilisest ainest toodetudkütused), mida on võimalik kasutada suures mahus ja missobivad tavasõidukitele.
The use ofbiofuels such as biodiesel, bioethanol and, to a lesserextent, biogas can therefore be an important way of promoting more sustainable energy use in transport andof reducing dependence on fossil fuels.
Seepärast võib biokütuste (biodiisli, bioetanooli ja vähemal määral biogaasi) kasutamineosutuda oluliseks võimaluseks transpordis energiat säästvamalt kasutada ning vähendada sõltumist fossiilkütustest.
Moreover, biofuelsgenerally have a better greenhouse gas performance thanfossil fuels and therefore help the EU meet its obligationsto reduce greenhouse gas emissions.
Peale selle tekitavad biokütused üldiselt vähemkasvuhoonegaase kui fossiilkütused, aidates seega ELiltäita oma kohustust kasvuhoonegaaside vähendamisel.
This means that more must be done to integrate renewabletechnologies into the mainstream heating and coolingindustries.
Niisiis tuleb senisest rohkem tegutseda selle nimel, et taastuvenergia tehnoloogiaid traditsioonilistesse kütte- jajahutussüsteemidesse integreerida.
There is also potential to widen the use of biomass-fired combined heat and power plants thatsimultaneously generate electricity and heat, thus increasing global energy efficiency.
Samuti on väljavaateidlaiendada biomassi baasil töötavaid soojuse ja elektri koos -toot misjaamu, mis toodavad ühtaegu elektrit ja soojust,suurendades seeläbi üldist energiatõhusust.
Currently, biofuels account for only a minimal proportionof transport fuel in the EU (1.1%in 2005), but the EU is working to increase this share (see also next chapter).
Praegu moodustavad biokütused vaid minimaalse osa ELi transpordikütusest (2005. aastal 1,1 protsenti),kuid ELtegutseb selle osa suurendamise nimel (vt ka järgmistpeatükki).
Contribution of renewables to total heat needs (EU-27, 2005)
Taastuvenergia osakaal kogu soojatootmises (EU-27, 2005)
GEOTHERMALTOTAL RENEWABLE ENERGY SOURCES TOTAL HEAT NEEDSSHARE OF RENEWABLE ENERGY SOURCES
BIOMASSPÄIKESE SOOJUSENERGIAMAASOOJUSENERGIATAASTUVAD ENERGIAALLIKAD KOKKU SOOJATARVE KOKKUTAASTUVATE ENERGIAALLIKATE OSAKAAL
EU ENERGY TARGETS– 2020 VISION
ELi ENERGIAALASED EESMÄRGID– 2020.
The Commission consulted the public in 2007 about howto achieve the 10% biofuel share and, inter alia, thedesign of the sustainability scheme, monitoring land use,and encouraging so-called‘second generation’ biofuelslike bioethanol from straw.
Euroopa Komisjon esitas 2007. aasta jaanuaris ettepaneku Euroopauue energiapoliitika kohta, mis hõlmas kõrgeid eesmärkeenergia ja heitkoguste vallas, samuti taastuvenergia tegevuskava ja tugevama õigusraamistiku loomise plaane.2007. aasta märtsis kinnitasid ELi riigipead järgmised eesmärgid.
The EU raised the bar in 2007 for the desired share ofrenewable energies in our energy mix.
Komisjonkonsulteeris 2007. aastal üldsusega, kuidas saavutada biokütuste 10protsendine osakaal.
The European Commission made proposals in January 2007 for a newenergy policy for Europe, including ambitious energy andemissions targets, as well as a renewable energy roadmapand plans for a stronger legal framework.
Muu hulgas arutatikasäästlikkuse kava väljatöötamist, maakasutuse seiretjaseda, kuidas soodustada nn teise põlvkonna biokütuste,näiteks õlgedest saadava bioetanooli levikut.
Climate change and energy efficiency targets
Kliimamuutus ja energiatõhususega seotud eesmärgid
The targets for renewable energy and the separate targetfor biofuels in the transport sector contribute to thebroader effort to meet the EU target of at least a 20%reduction of greenhouse gasemissions by 2020 comparedto 1990.
Taastuvenergia eesmärgid ja eraldi transpordisektori biokütuste eesmärk aitavad kaasa laiematele jõupingutustele,et saavutada ELi eesmärgiks seatud kasvuhoonegaasideheitkoguste vähemalt 20protsendine vähendamine 2020.aastaks võrreldes 1990. aastaga.
Efforts also need to be combined with betterenergy efficiency – with an objective of improving by 20%the EU’s energy efficiency compared to projections for2020 – and reduced consumption of fossil fuels.
Neile jõupingutustelepeab lisanduma ka suurem energiatõhusus eesmärgigaparandada ELi energiatõhusust võrreldes 2020. aasta prognoosiga 20 protsenti ja vähendada fossiilkütuste tarbimist.