natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This was the context in which the Commission produced its blueprint for a genuine ‘citizens’ agenda’ and formulated the practical proposals to back it up.
Sellega seoses visandas komisjon kodanikukeskse tegevuskava, mis sisaldas ka konkreetseid ettepanekuid.
This introduction will highlight both the political climate which provided the backdrop for Union action in 2006 and the broad trends in work done to realise the strategic objectives set by the Commission when it took o ce, which are extensively shared by all the Union institutions.
Käesolevas sissejuhatuses käsitletakse nii poliitilist kliimat, milles Euroopa Liit 2006. aastal tegutses, kui ka suundumusi nende strateegiliste eesmärkide täitmisel, mille komisjon ametisse astudes ette nägi ja mis on suurel määral ühised kõikidele Euroopa Liidu institutsioonidele.
The fresh air breathed into the better regulation initiative in 2005 was one of the main in uences on Community activities throughout the year.
Parema õigusloome nimel 2005. aastal tehtud jõupingutused mõjutasid ühenduse 2006. aasta tegevust märkimisväärselt.
In November the Commission undertook a strategic review of the better regulation programme.
Novembris koostas komisjon parema õigusloome programmist strateegilise ülevaate.
Its analysis showed that much remained to be done if the expectations of citizens and businesses were to be met and improved regulation was to make a positive difference to their daily lives.
Analüüsi tulemusel selgus, et kodanike ja ettevõtete ootuste täitmiseks ja selleks, et õigusaktide täiustamine ka tegelikult nende igapäevaelus positiivselt kajastuks, tuleb veel palju vaeva näha.
But tangible results were there to be seen in such key areas as further simplifying existing legislation and improving the assessment of new legislative proposals.
Siiski võis täheldada märgatavaid tulemusi nii olulistes valdkondades nagu olemasolevate õigusaktide edasine lihtsustamine ja uute õigusaktide ettepanekute tõhusam mõjuanalüüs.
And initiatives were taken to attain and reinforce the better regulation objectives, with ph701182_RG2006_BT.indb 11
Kavatsetakse teha algatusi parema õigusloome eesmärkide saavutami-
INTRODUCTION the Commission continuing to give priority to ensuring that its proposals are of the highest quality, pressing on with the simplification process and lightening the administrative burden borne by business.
SISSEJUHATUS seks ja tugevdamiseks. Komisjoni prioriteet on endiselt tagada ettepanekute kõrge kvaliteet, jätkata lihtsustamisprotsessi ja kergendada ettevõtete halduskoormust.
The strategic analysis was accompanied by two Commission working papers: one, on measuring administrative costs and reducing administrative burdens, sets out a variety of options and ideas to prepare the ground for the action plan that the Commission will be presenting in 2007; and the other reports and updates the 2005 rolling simplification programme.
Strateegilisele analüüsile oli lisatud kaks komisjoni töödokumenti: üks käsitleb halduskulude arvutamist ja halduskoormuse lihtsustamist ning näeb ette mitmeid võimalusi ja ideid, kuidas valmistada ette tegevuskava, mille komisjon 2007. aastal esitada kavatseb; teine on aruanne 2005. aasta lihtsustamisprogrammi kohta ja selle ajakohastamine.
Better regulation is a joint responsibility involving not just the Commission but also the other institutions and the Member States, and efforts were made there too.
Parema õigusloome nimel tehti jõupingutusi ka teistes institutsioonides ja liikmesriikides, sest tegemist on ühise vastutusalaga.
Following an agreement between the institutions on a common approach, the European Parliament and the Council have begun conducting their own impact assessments, and have also supported the simplification process.
Pärast seda, kui institutsioonid sõlmisid lepingu ühise lähenemisviisi kohta, on Euroopa Parlament ja nõukogu koostanud oma mõjuanalüüse ja toetanud lihtsustamisprotsessi.
And a number of Member States have initiated exemplary action to cut administrative costs.
Ka mõned liikmesriigid on halduskulude vähendamisel eeskuju näidanud.
All these efforts also bore the imprint of another initiative re ecting the growing concern to improve the information ow to Member States’ national parliaments on the elaboration of Community policies.
Need jõupingutused teenivad ka teise olulise algatuse eesmärki, milleks on jagada liikmesriikide parlamentidele rohkem teavet ühenduse poliitikakujundamise kohta.
At the same time the Commission pressed on with the European transparency initiative launched the previous year, and an extensive public consultation exercise was conducted on the basis of a Green Paper put out in May.
Samal ajal on komisjon teinud edusamme eelmisel aastal käivitatud Euroopa läbipaistvuse algatuse rakendamisel. Toimunud on laiaulatuslikud avalikud konsultatsioonid ja 2006. aasta mais anti välja roheline raamat.
The June European Council outlined a comprehensive policy on transparency in Council proceedings.
Juunis kokkutulnud Euroopa Ülemkogu sõnastas nõukogu menetlusi käsitleva üldise poliitilise raamistiku.
More generally, the Commission drew on a White Paper on a European communication policy, published in February, to push on with action begun in 2005 and to issue a mobilisation call to all key players in the European Union.
Komisjon avaldas veebruaris valge raamatu Euroopa teabevahetuspoliitika kohta, mis andis talle võimaluse rakendada edukalt juba 2005. aastal algatatud projekti ja kutsuda oma arvamust avaldama kõiki isikuid, kes on Euroopa Liiduga mis tahes tasandil seotud.
The process surrounding the Treaty establishing a Constitution for Europe continued to make slow progress with further ratifications by some Member States, but another development emerged from the re ection on Plan D for Democracy, Dialogue and Debate on the future of Europe, launched by the Commission in 2005.
Euroopa põhiseaduse lepingu ratifitseerimise protsess on olnud aeglane, kuid tekkinud on uus liikumine, mille aluseks on 2005. aastal komisjoni käivitatud demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava.
In May the Commission proceeded from an initial summing-up of the re ection process to present ‘a citizens’ agenda’.
Pärast esialgset arutelufaasi esitas komisjon mais kodanikekeskse tegevuskava, milles käsitletakse kaht paralleelset lähenemisviisi.
This calls for a two-track approach.
Komisjon teeb ettepaneku, et ühtse turu toimimist tuleks puuduste kõrvaldamiseks põhjalikult uurida.
First, results have to be delivered for Europe by means of a programme of practical measures matching the needs of Europe’s citizens and gaining their support for the European cause: to this end the Commission is proposing a detailed review of the single market to identify what still needs to be done, and an in-depth stocktaking of the realities of European society with a view to deepening the Community’s social dimension.
Samuti soovib ta süvendada ühenduse sotsiaalset mõõdet ja koostab selleks üksikasjaliku analüüsi Euroopa Liidu ühiskonna tegelikkuse kohta.
And second, the implementation of Union policies must be accompanied by a gradual approach to solve the current institutional difficulties.
Teiselt poolt peaks ELi poliitika rakendamisega kaasnema praeguste institutsionaalsete probleemide järkjärguline lahendamine.
This two-track approach recommended by the Commission was endorsed by the June European Council.
Juunis kokkutulnud Euroopa Ülemkogu kiitis komisjoni soovitatud paralleelsed lähenemisviisid heaks.
Meanwhile, a major obstacle to progress was lifted in May with the interinstitutional agreement between the European Parliament, the Council and the Commission on the new nancial framework for Union activity for the period 2007–13.
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vastuvõetud institutsioonidevaheline leping, mis käsitleb ELi 2007.–2013. aasta meetmeid toetavat uut finantsraamistikku, kõrvaldas 2006. aasta mais ELi eesmärkide saavutamise teelt olulise takistuse.
In parallel with this ongoing process the Commission, acting at the request of the European Council, launched re ections on the Union’s integration capacity, faced as it is with further applications for membership, and together with the Member States reminded Turkey of the need to full certain commitments if negotiations are to continue.
Paralleelselt laienemisettevalmistustega algatas komisjon Euroopa Ülemkogu suuniste kohaselt arutelu ELi integratsioonivõime üle seoses uute kandidaatriikidega ja meenutas koos liikmesriikidega Türgile vajadust täita enne läbirääkimiste jätkamist teatavad kohustused.
The general enlargement strategy was on the European Council agenda in December.
Euroopa Ülemkogu käsitles üldist laienemisstrateegiat detsembris.
But preparations for another type of enlargement were being made in the eld of economic and monetary union, to result, also on 1 January 2007, in Slovenia becoming the 13th member of the euro area, making it the rst of the 10 new Member States from the 2004 enlargement to adopt the single currency.
Majandus- ja rahaliidus toimus 1. jaanuaril 2007 samuti laienemine, kui Sloveeniast sai euroala kolmeteistkümnes liige. Sloveenia on ühtlasi esimene 2004. aastal ELiga ühinenud 10 liikmesriigist, kes ühisraha kasutusele võttis.
Also worth noting is that a new component was added to Europe’s identity in April when the new top-level Internet domain ‘.eu’ came into operation with great success.
Lisaks väärib märkimist, et 2006. aasta aprillis lisandus Euroopa identiteedile uus mõõde – nimelt võeti edukalt kasutusele uus Internetidomeen „.eu”.
The strategic objective of prosperity in the European Union remained at the root of measures implementing the partnership for growth and employment as the spearhead of the Lisbon strategy relaunched in 2005.
Strateegiline eesmärk saavutada Euroopa Liidus heaolu on endiselt tugevalt seotud majanduskasvu ja tööhõive partnerluse rakendamisega, mis omakorda on 2005. aastal läbivaadatud Lissaboni strateegia keskmes.
New priorities were set by the spring European Council, including investing more in knowledge and innovation, unlocking business potential (particularly that of smaller rms), responding to globalisation and ageing of the population, and moving towards an effective European energy policy.
2006. aasta kevadel kokkutulnud Euroopa Ülemkogu pani paika uued prioriteedid, näiteks vajaduse investeerida senisest enam teadmistesse ja innovaatikasse ning luua ettevõtjatele (eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele) võimalused oma potentsiaali täielikuks rakendamiseks, toimetuleku üleilmastumise ja rahvastiku vananemisega seotud probleemidega ning Euroopa energiapoliitika tõhustamisega.
In this context, work continued on existing projects and new initiatives were launched in numerous areas, including: the modernisation of universities, the future establishment of a European Technology Institute, and a new generation of research programmes; reform of the cohesion policy clearly focused on the Lisbon strategy; adoption of the services directive and measures for the further liberalisation of postal services; rules on chemical products (REACH) and the establishment of a European Chemicals Agency; reform of State aid in the context of modernising competition policy; a new generation of customs and tax programmes; and possible prospects for revision of the regulatory framework for electronic communications.
Seoses sellega on mitmes valdkonnas jätkatud varasemaid töid või alustatud uusi. Mõned näited: kõrgkoolide ajakohastamine, Euroopa Tehnoloogiainstituudi loomine, aluse panek teadusprogrammide uuele põlvkonnale; selgelt Lissaboni strateegiast lähtuv ühtekuuluvuspoliitika reformimine; teenustedirektiivi kohandamine ja postiteenuste täiendava liberaliseerimisega seotud algatused; kemikaale käsitleva määruse kehtestamine (REACH) ja koos sellega ka Euroopa Kemikaalide Agentuuri loomine; riigiabi ümberkorraldamine seoses konkurentsipoliitika ajakohastamisega; tolli- ja maksuprogrammide uus põlvkond; elektronside eeskirjade läbivaatamise võimalused.
The objective of prosperity, like the objective of solidarity, in particular with future generations, is closely bound up with the concept of all aspects of sustainable development — economic, social and environmental.
Heaolu, nagu ka solidaarsuse eesmärk on eelkõige tulevaste põlvkondade jaoks tihedalt seotud säästva arenguga nii majanduslikus, sotsiaalses kui ka keskkondlikus mõttes.
Based on the platform for action presented by the Commission in December 2005, a new strategy was adopted by the June European Council in synergy with the revised Lisbon strategy.
Selles väga laiaulatuslikus valdkonnas määratles Euroopa Ülemkogu juunis uue strateegia, mis toetub 2005. aasta detsembris esitatud komisjoni tegevusplatvormile ja täiendab läbivaadatud Lissaboni strateegiat.
In the context of the solidarity objective, other initiatives were launched, also relating to the concept of sustainable development.
Solidaarsuse strateegilise eesmärgi raames käivitati muid algatusi, mis on seotud säästva arengu põhimõttega.
The Commission also proposed a Union strategy for biofuels.
Euroopa Liidu biokütuste strateegia koha.
And the European Parliament and the Council adopted a directive on energy efficiency. ciency.
Euroopa Parlament ja nõukogu aga võtsid vastu energiatõhusust käsitleva direktiivi.
The Commission launched an extensive consultation process in June with a Green Paper on maritime policy in the European Union.
Juunis avaldas komisjon rohelise raamatu Euroopa Liidu merenduspoliitika kohta ning käivitas sellega ulatusliku nõupidamisprotsessi.
In seeking the advice of public opinion on how the seas and oceans should be managed, it aims to lay the basis for a new vision of an integrated maritime policy.
Soovides teada kodanike arvamust selle kohta, kuidas majandada meresid ja ookeane, tahtis komisjon ühtlasi panna aluse uuele nägemusele ühtsest merenduspoliitikast.
The Commission also adopted a communication outlining a policy strategy to halt the loss of biodiversity by 2010.
Lisaks võttis komisjon vastu teatise, mille eesmärk on määratleda aastaks 2010 poliitiline strateegia bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamiseks.
On the social front, 2006 was European Year for Workers’ Mobility, and a wide range of awareness measures were organised.
2006. aasta oli kuulutatud töötajate liikuvuse Euroopa aastaks ning selle raames korraldati mitmeid teadlikkuse arendamise üritusi.
Several Member States relaxed or abolished restrictions on the free movement of workers from the countries that acceded in May 2004.
Mitu liikmesriiki on leevendanud 2004. aasta mais Euroopa Liiduga ühinenud riikide töötajate vaba liikumises suhtes kehtinud piiranguid või need kaotanud.
The Commission also proposed establishing a European Globalisation Adjustment Fund to assist the vocational reintegration of workers made redundant because of major structural changes in world trade patterns.
Lisaks tegi komisjon ettepaneku luua Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, et aidata tööturule naasta töötajatel, kes on kaotanud oma töö maailma kaubanduses toimunud oluliste muutuste tagajärjel.
And new strategic guidelines were proposed for economic and social cohesion.
Majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse valdkonnas tehti ettepanek uute strateegiliste suuniste kohta.
In agriculture, the Council approved a far-reaching reform of the common organisation of the sugar market.
Põllumajanduse valdkonnas kiitis nõukogu heaks suhkruturu ühise korralduse ulatusliku reformi.
The Commission began work on far-reaching changes to the banana market and on exploring avenues for reforming the wine market.
Lisaks käivitas komisjon tööd banaanituru põhjalikuks muutmiseks ning hakkas uurima võimalusi veinituru ümberkorraldamiseks.
With regard to the security objective, further progress was made on implementing the Hague programme to consolidate the area of freedom, security and justice.
Turvalisuse eesmärgiga seoses jätkati Haagi programmi rakendamist vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tugevdamiseks.
Special attention was paid to external border management and immigration, and the Commission adopted a communication on future priorities in the ght against illegal immigration from third countries.
Erilist tähelepanu pöörati välispiiride haldamisele ja sisserändele. Komisjon võttis vastu teatise selle kohta, millised on edasised prioriteedid võitluses kolmandate riikide kodanike ebaseadusliku sisserändega.
It also proposed the setting-up of rapid border intervention teams so that Member States facing exceptional difficulties in controlling their external borders could temporarily draw on other Member States’ skills and human resources, particularly at maritime borders.
Lisaks tegi komisjon ettepaneku luua piirivalve kiirreageerimisrühmad, et liikmesriigid, kellel on oma välispiiride kontrollimisel suuri raskusi, saaksid ajutiselt toetuda teiste liikmesriikide oskustele ja inimressurssidele, seda eelkõige merepiiridel.
More generally, the Commission continued its re ections on security reform as an integral part of the Union’s external assistance to various regions in the world.
Üldisemas plaanis jätkas komisjon mõtiskelu julgeolekusektori reformi üle, mis on oluline osa abist, mida Euroopa Liit pakub maailma eri piirkondadele.
On 8 June, in support of the objective of strengthening the Union’s role as a global player, the Commission adopted a major communication presenting a series of practical proposals to bring greater coherence, effectiveness and visibility to Europe in the world, and calling inter alia for better strategic planning with the Council.
Toetamaks Euroopa Liidu kui maailma mastaabis olulise partneri rolli, võttis komisjon 8. juunil vastu olulise teatise, milles esitati hulk konkreetseid ettepanekuid selle kohta, kuidas muuta Euroopa kohalolek maailmas sidusamaks, tulemuslikumaks ja paremini nähtavaks. Eelkõige soovitatakse selles tõhustada strateegilist planeerimist koostöös nõukoguga.
By the same token the Union, as the largest aid donor in the world, sought ways and means of making its development aid operations more efficient.
Arvestades enda kui maailma suurima abiandja positsiooni, võttis Euroopa Liit endale 2006. aastal kohustuse suurendada antava arenguabi tõhusust.
In March the Commission adopted a package of communications to this end.
Märtsis võttis komisjon selles valdkonnas vastu mitmest teatisest koosneva paketi.
New strategic approaches were devised in relations with the various regions of the world.
Euroopa Liidu ja maailma eri piirkondade vaheliste suhete jaoks töötati välja uusi strateegilisi lähenemisviise.
In the case of the African, Caribbean and Pacific (ACP) countries, while Africa remains the priority concern, in particular the countries in crisis, enhanced partnership strategies were also worked out for the Caribbean and Pacific countries.
Näiteks Aafrika, Kariibi mere jaVaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide puhul on esmatähtis endiselt Aafrika, eelkõige riigid, kus olukord on kriitiline, kuid tugevdatud partnerlusstrateegiad töötati välja ka Kariibi mere jaVaikse ookeani piirkonna riikide jaoks.
Following the review of the Cotonou Partnership Agreement in 2005, decisions were taken jointly with the ACP countries regarding implementation of the 10th European Development Fund, with resources of nearly EUR 22 billion for 2008–13.
Pärast Cotonou lepingu läbivaatamist 2005. aastal on koos AKV riikidega võetud vastu otsused seoses kümnenda Euroopa Arengufondi rakendamisega; EAFi vahendid aastateks 2008–2013 on ligikaudu 22 miljardit eurot.
A new strategic approach was also proposed for relations with China.
Lisaks tehti ettepanek uue strateegilise lähenemisviisi kohta Euroopa Liidu ja Hiina suhetes.
Finally, the Union continued to devote special attention to reconstruction in Iraq and to the Middle East peace process, heavily compromised by the summer hostilities between Israel and Lebanon, and to relations with Iran and North Korea with regard to their nuclear programmes.
Euroopa Liit pööras ka 2006. aastal jätkuvalt tähelepanu ülesehitustööle Iraagis ning Lähis-Ida rahuprotsessile, mida mõjutas oluliselt Iisraeli ja Liibanoni vaheline suvine konflikt.
General policy framework
Üldine poliitikaraamistik
Governance and better regulation
Valitsemistava ja parem õigusloome
In order to achieve the objectives laid down by the Treaties, European legislation has created conditions favourable to economic growth, environmental protection and higher social standards, in particular by establishing the single market.
Aluslepingutega seatud eesmärkide saavutamiseks on ühenduse õigusaktidega loodud soodsad tingimused majanduskasvuks, keskkonnakaitseks ja sotsiaalsete standardite parandamiseks, eelkõige siseturu väljakujundamise abil.
At a time when the world is changing so rapidly it is impossible to consider this body of legislation — built up over a period of nearly 50 years — without addressing the issue of the effectiveness of European law and how it can be modernised and simplified.
50 aasta jooksul loodud õigustik moodustab ühtse terviku, kuid kiiresti muutuvas maailmas on järjest olulisemad Euroopa õiguse tõhusus, ajakohasus ja lihtsus.
The political objective of improving the quality of European legislation and a desire for better regulation are thus prime concerns of the European Union today.
Seepärast on Euroopa Liit seadnud sihiks parandada ühenduse õiguse kvaliteeti ja püüelda parema õigusloome poole.
A new impetus was given to better regulation in 2005, when it was placed at the heart of the Lisbon strategy for growth and employment.
Õigusloome parandamisele andis uut hoogu selle lisamine 2005. aastal algatatud Lissaboni kasvu- ja tööhõivestrateegiasse.
The Commission reviewed the action plan for improving the regulatory environment, which it had launched in 2002, and agreed on a series of new approaches aimed at making progress more tangible.
Komisjon vaatas uuesti läbi 2002. aastal õigusliku raamistiku parandamiseks käivitatud tegevuskava ning määratles mitmed uued tegevuspõhimõtted, mis peaksid edasisi samme täpsustama.
If the venture is to succeed, however, all the European Union institutions involved in the legislative process and the Member States must genuinely make the objective their own.
Edu sõltub õigusloomes osalevate Euroopa Liidu institutsioonide ning liikmesriikide tegevusest eesmärkide saavutamisel.
Better regulation is, in this sense, a joint responsibility.
Õigusloome parandamine kuulub ühisesse vastutusalasse.
Better regulation
Parem õigusloome
On 14 November the Commission presented the results of a strategic review of the progress achieved and the challenges that still have to be overcome if the process
14. novembril esitas komisjon strateegilise analüüsi (1) õigusloome parandamisel tehtud edusammude ja kiiret lahendamist vajavate probleemide kohta.
The strategic review was accompanied by two Commission working papers: a rst progress report on the strategy for the simplification of the regulatory environment (1) and a paper on measuring administrative costs and reducing administrative burdens in the European Union (2
ÜLDINE POLIITIKARAAMISTIK kaks komisjoni töödokumenti: õiguskeskkonna lihtsustamise strateegiat käsitlev esimene eduaruanne (1) ja töödokument „Halduskulude mõõtmine ja halduskoormuse vähendamine Euroopa Liidus”. (2)
The main tool for producing better legislation is the impact assessment — a systematic and integrated approach to identifying and anticipating the potential economic, social and environmental implications of new proposals.
Õigusloome parandamisel on olulise tähtsusega mõjuhinnang, mis võimaldab süsteemselt ja terviklikult välja selgitada ettepanekute majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju ning seda paremini mõista.
Since 2003 more than 160 impact assessments have been carried out, enabling the Commission to base its policy and legislative initiatives on sound assessments of the consequences of its action.
Alates 2003. aastast on koostatud üle 160 mõjuhinnangu. Komisjon võib seega olla kindel, et tema poliitilised ja õigusloome algatused toetuvad usaldusväärsele hinnangule.