natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since limited resources are available, it is often the EU that provides multi-year and high-volume funding, offering financial stability to the NGOs delivering integration programmes.
ELi programmid nagu EQUAL ergutavad ka rahvusvahelist õppimist ja nendest saavad alguse paljud uuenduslikud projektid.
NGOs and ministries have had to adapt to the procedures associated with EU funding.
Valitsusvälistel organisatsioonidel ja ministeeriumidel on tulnud ELi rahastamiskorraga kohaneda.
They initially underestimated the amount of effort and staff time required for applications and reports, which is much higher than for state-funded projects.
Esialgu alahindasid nad töömahtu ja töötajate aega, mida taotlused ja aruanded nõuavad ning mis on palju ulatuslikumad kui riigi rahastatud projektide puhul.
In addition, delays in payments forced several NGOs to take out bank loans to temporarily cover their costs.
Lisaks sellele olid mitmed valitsusvälised organisatsioonid sunnitud maksete hilinemise tõttu võtma oma kulude ajutiseks katmiseks pangalaenu.
The Spanish Integration Fund was created in 2005 as a national contribution to the integration policies implemented at regional and local level.
Hispaania Integratsioonifond loodi 2005. aastal riigipoolse täiendusena piirkondlikul ja kohalikul tasandil rakendatavale integratsioonipoliitikale.
Its volume was 120 million Euros in the first year, rising to 182.4 million Euros in 2006.
Esimesel aastal oli selle rahaliste vahendite maht 120 miljonit eurot, mis 2006. aastal tõusis 182,4 miljoni euroni.
This compares with an integration budget at national level of ca. 7.5 million Euros annually in 2000-2004.
Võrdluseks oli riikliku tasandi aastane integratsioonieelarve aastatel 2000–2004 ligikaudu 7,5 miljonit eurot.
The funding is transferred in full to the Autonomous Communities (regional governments), on the condition that they provide 30% co-financing.
Rahalised vahendid kantakse täielikult üle autonoomsetele kogukondadele (piirkondlikele valitsustele) tingimusel, et nad tagavad 30%-lise kaasfinantseerimise.
Distribution criteria include the number of non-EU nationals registered with the municipalities, as workers in the Social Security System, or as agricultural workers.
Vahendite jaotamise kriteeriumid hõlmavad ELi mitte kuuluvate riikide kodanike arvu, kes on omavalitsustes registreeritud töötajatena sotsiaalkindlustussüsteemis või põllumajandustöötajatena.
There is also an allowance for special influx situations, for instance in the case of Andalusia.
Ette on nähtud ka toetus eriliste sisserändeolukordade korral, nagu Andaluusia puhul.
40% of the money provided by the Integration Fund must be spent directly by municipalities and is passed on to them by the Autonomous Communities.
40% Integratsioonifondi eraldatud rahast peavad omavalitsused ise kulutama ja selle edastavad neile autonoomsed kogukonnad.
The main activities financed are the strengthening of general public services, intercultural training for the personnel of public services and professionals of integration services, and exchange of experiences and good practices.
Peamised rahastatavad tegevusalad on üldiste avalike teenuste tugevdamine, avalike teenistujate ja integratsiooniteenuste valdkonnas töötavate inimeste mitmekultuuriline koolitamine ning kogemuste ja heade tavade vahetamine.
50% of the Fund’s total amount is assigned to education, covering reception programmes in schools.
50% fondi koguvahenditest eraldatakse haridusele, hõlmates ka koolide vastuvõtuprogramme.
The Fund seeks to foster the emergence of a coherent national integration strategy by stimulating regional and local integration policies and by promoting cooperation between the different levels of government.
Fondi eesmärk on edendada kooskõlastatud riikliku integratsioonistrateegia väljakujunemist, aidates kaasa piirkondlikule ja kohalikule integratsioonipoliitikale ning soodustades koostööd valitsuse eri tasandite vahel.
Joint decisions on priorities are taken by the national administration and by the Autonomous Communities, which submit regional action plans.
Prioriteedid määravad siseriiklikud ametiasutused ja autonoomsed kogukonnad ühiselt; viimased esitavad ka piirkondlikud tegevuskavad.
Bilateral monitoring commissions are set up with each Autonomous Community and are tasked with tracking progress and preparing new proposals on an annual basis.
Igas autonoomses kogukonnas moodustatakse kahepoolne järelevalvekomisjon, mille ülesandeks on edusammude jälgimine ja igal aastal uute ettepanekute koostamine.
In Denmark, the Integration Act provides the statutory basis for the financing of municipal integration efforts.
Taanis on omavalitsuste integratsioonitegevuse rahastamise seadusjärgsed alused kehtestatud integratsiooniseadusega.
The local authorities are responsible for the housing of refugees, offering introduction programmes, paying benefits to eligible persons, and coordinating the general integration effort in the municipality.
Kohalikud ametivõimud vastutavad pagulaste eluaseme, tutvustusprogrammide võimaldamise, abikõlblikele isikutele hüvitiste maksmise ja omavalitsuse üldise integratsioonialase tegevuse kooskõlastamise eest.
In 2004, 17,244 persons fell within the scope of the Integration Act, principally refugees and family migrants.
2004. aastal kuulus integratsiooniseaduse reguleerimisalasse 17 244 inimest, enamjaolt pagulased ja sisserändajate perekonnad.
Under the current financing system, a combination of different financial instruments is used to transfer funds to municipalities.
Praeguse rahastamissüsteemi alusel kasutatakse omavalitsustele vahendite ülekandmiseks mitmeid erinevaid rahastamisvahendeid.
They receive a basic grant allocated per person for three years, intended to cover expenses on interpreters, information, guidance and counselling, accommodation, etc., as well as programme grants for Danish courses and employment/education programmes.
Omavalitsused saavad põhitoetust, mida eraldatakse iga inimese kohta kolme aasta vältel ja mis on ette nähtud tõlkide, teavitamise, juhen-
Municipalities are also reimbursed for certain
Integratsiooni käsiraamat
* expenses and can obtain performance grants if a person passes the Danish language test or finds employment for at least six months within the three-year introductory period.
$ damise ja nõustamise, majutuse jms seotud kulude katmiseks, samuti programmitoetust taani keele kursuste ja tööhõive-/haridusprogrammide jaoks.
The objective of the financing system is to provide municipalities with incentives for an active integration effort.
Rahastamissüsteemi eesmärk on ergutada omavalitsusi integratsiooniga aktiivselt tegelema.
In addition to the performance grants, the main instrument is the way in which the basic grant is paid out: the municipality receives this grant during the entire introductory period, regardless of whether the person is employed or receives public benefits.
Lisaks tulemustoetusele on põhiliseks vahendiks põhitoetuse maksmise moodus: omavalitsus saab seda toetust terve tutvustusaja vältel, olenemata sellest, kas isik töötab või saab riigilt toetusi.
If the person finds employment before the three years are over, the municipality can use the remainder of the basic grant, which is not earmarked specifically for integration activities, any way it wishes.
Kui inimene leiab tööd enne kolme aasta möödumist, võib omavalitsus põhitoetuse ülejäänud osa, mis ei ole sihtotstarbeliselt integratsioonitegevuseks ette nähtud, kasutada vastavalt oma äranägemisele.
Governments also fund other societal actors such as the voluntary sector.
Valitsused rahastavad ka teisi ühiskondlikke organisatsioone, näiteks vabatahtlikku sektorit.
In this area, grants can differ widely in size.
Selles valdkonnas võib toetuste suurus olla väga erinev.
For instance, the UK Home Office administers the Refugee Community Development Fund, which gives small grants of up to 7200 Euros to organisations for capacity building, provision of new services, and building of community relations.
Näiteks haldab Ühendkuningriigi siseministeerium Pagulaskogukonna Arengufondi, mis annab organisatsioonidele suutlikkuse arendamiseks, uute teenuste osutamiseks ja kogukondlike sidemete loomiseks väikesi, kuni 7200 euro suuruseid toetusi.
Only one grant is made to an organisation in any financial year.
Ühel majandusaastal makstakse organisatsioonile toetust vaid üks kord.
At the same time, many of the national voluntary sector organisations working in the refugee integration field are core-funded by the Home Office with around 8.6 million Euros annually.
Samas on siseministeerium paljude pagulaste integratsiooni alal tegutsevate vabatahtlike organisatsioonide põhiline rahastaja, kulutades selleks aastas ligikaudu 8,6 miljonit eurot.
At European level different types of funds are made available which directly or indirectly promote integration.
Euroopa tasandil saab kasutada eri liiki fonde, mis edendavad integratsiooni otseselt või kaudselt.
The biggest funds are known as the Structural Funds and they work towards the goal of achieving economic and social cohesion in the European Union.
Suurimaid fonde nimetatakse struktuurifondideks ning nende töö eesmärk on majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamine Euroopa Liidus.
Resources are targeted at actions that help to bridge gaps between the more and the less developed regions and which promote equal employment opportunities between different social groups.
Vahendid on suunatud meetmetele, mis aitavad kõrvaldada rohkem ja vähem arenenud piirkondade erinevusi ning edendavad erinevate sotsiaalsete rühmade võrdseid töövõimalusi.
The European Regional Development Fund (ERDF) and the European Social Fund (ESF) are well known examples.
Tuntud näited on Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) ja Euroopa Sotsiaalfond (ESF).
Under these large funds particular initiatives are taken such as EQUAL, funded through the ESF, which aims to promote new ways of combating all forms of discrimination and inequalities in the labour market on the basis of transnational cooperation.
Nende suurte fondide toel võetakse konkreetseid meetmeid, nagu Euroopa Sotsiaalfondist rahastatav EQUAL, mille sihiks on igat liiki diskrimineerimise ja tööturul esineva ebavõrdsuse vastu võitlemise uute viiside edendamine rahvusvahelise koostöö alusel.
The target groups include immigrants.
Sihtrühmade hulka kuuluvad ka sisserändajad.
The Urban Initiative, in the ERDF, aims to promote the design and implementation of innovative models of development for the economic and social regeneration of troubled urban areas.
ERFi algatuse Urban eesmärk on edendada uuenduslike arengumudelite loomist ja rakendamist probleemsete linnapiirkondade majanduslikuks ja sotsiaalseks uuendamiseks.
It strengthens the exchange of information on sustainable urban development in the European Union.
See algatus tihendab teabevahetust jätkusuutliku linnaarengu kohta Euroopa Liidus.
This specific programme will be discontinued, but from 2007 there is likely to be a continued emphasis on projects concerning the development of cities in a new generation of programmes under this fund.
See konkreetne programm katkestatakse, kuid alates 2007. aastast jätkub linnade arenguga seotud projektide tähtsustamine suure tõenäosusega sellest fondist rahastatavate programmide uues põlvkonnas.
Research and Development funds promote research, including the production of policy relevant knowledge of migration and integration processes.
Teadus- ja arendusfondid edendavad teadusuuringuid, kaasa arvatud poliitikale oluliste rände- ja integratsiooniandmete tootmine.
For example, the European Refugee Fund (ERF) which assists Member States of the European Union and other stakeholders to receive asylum seekers, refugees and displaced persons.
Uue finantsperspektiivi raames aastateks 2007–2013 luuakse Euroopa Pagulasfondi kõrvale uus ja oluline kolmandate riikide kodanike integreerimisele pühendunud fond.
Under the new financial perspectives for the years 2007-2013 a new and substantial fund dedicated to the integration of thirdcountry nationals will be introduced alongside ERF.
Selle eelkäija on programm INTI, mis püüab toetada valitsuste ja valitsusväliste organisatsioonide tööd sisserändajate integreerimiseks.
It has been preceded by the INTI
Integratsiooni käsiraamat
INTI is a European Union funding programme of preparatory actions promoting the integration in the EU Member States of people who are not citizens of the EU.
INTI on Euroopa Liidu kolmandate riikide kodanike ELi liikmesriikidesse integreerimist edendavate ettevalmistavate meetmete rahastamisprogramm.
Its aim is to promote dialogue with civil society, develop integration models, seek out and evaluate best practices in the integration field and set up networks at European level.
Selle eesmärk on edendada dialoogi kodanikuühiskonnaga, arendada integratsioonimudeleid, leida ja hinnata integratsiooni valdkonna parimaid tavasid ning luua võrgustikke Euroopa tasandil.
INTI encourages cooperation between Member States, their regional and local authorities and other stakeholders and the creation of transnational partnerships and networks.
INTI propageerib liikmesriikide, nende piirkondlike ja kohalike võimude ning muude sidusrühmade vahelist koostööd ning rahvusvaheliste partnerluste ja võrgustike loomist.
The underlying principle is to promote new and innovative ways of integrating immigrants, building wherever possible on past experience.
Põhimõtteks on edendada sisserändajate integreerimise uusi ja innovaatilisi viise, toetudes võimaluse korral omandatud kogemustele.
Priority is given to actions enhancing the empowerment of migrants and contributing to a transnational and constructive dialogue.
Prioriteetsed on meetmed, mis laiendavad sisserändajate õigusi ning panustavad rahvusvahelisele ja konstruktiivsele dialoogile.
The last call for proposals for INTI (in 2006) aims at providing financial support to actions which contribute to the realisation of the following three specific objectives:- To support the setting up of transnational cooperation networks or pilot projects designed to identify, exchange and evaluate good practices and new approaches in the field of integration.- To increase the knowledge base for the development of integration policies EU-wide.- To support transnational dialogue and awareness on integration issues and its impact on society.
INTI viimase (2006) projektikonkursi eesmärk on toetada rahaliselt meetmeid, mis aitavad saavutada kolme alljärgnevat konkreetset eesmärki.
Funding issues are often central to the identity and capability of NGOs (see Chapter 1).
Rahastamisküsimused on valitsusväliste organisatsioonide identiteedi ja suutlikkuse seisukohast sageli otsustava tähtsusega (vt 1. peatükk).
Organisations may not receive core funding and may face strict project limitations on eligible budget items.
Organisatsioonid ei pruugi põhirahastamist saada ja projektide toetuskõlblikud eelarvepunktid võivad olla rangelt piiratud.
At the same time, they must find the resources to design projects, build partnerships, write proposals and negotiate funding.
Samas peavad nad leidma vahendid projektide kavandamiseks, partnerluste loomiseks, ettepanekute kirjutamiseks ja rahastamise tagamiseks.
Reporting requirements may vary according to the funding body, creating burdens for organisations that rely on multiple funding sources.
Aruandlusnõuded võivad olenevalt rahastavast asutusest erineda, mis tekitab mitmetele rahastamisallikatele toetuvate organisatsioonide jaoks lisakoormust.
It could be beneficial to introduce easier application processes, for instance in two stages where the first stage is a simple ‘expression of interest’ and full proposals are only submitted by shortlisted organisations.
Kasulik oleks kehtestada lihtsam taotlemiskord, näiteks kaheetapiline protsess, kus esimene etapp koosneks üksnes osalemishuvist teatamisest ja ainult esialgselt väljavalitud organisatsioonidel tuleks esitada täielik pakkumine.
Allowing for overhead costs can also help organisations to look beyond short-term project targets at the changing needs of the population they serve.
Ka üldkulude katmise võimalus aitaks organisatsioonidel pöörata lisaks lühiajalistele projektieesmärkidele tähelepanu nende teenuste sihtrühmaks oleva elanikkonna muutuvatele vajadustele.
However, NGOs often lack financial expertise to evaluate their overhead costs effectively and allocate them to their various projects.
Kuid sageli puuduvad valitsusvälistel organisatsioonidel piisavad finantsalased eriteadmised, mis võimaldaksid neil oma üldkulusid tõhusalt hinnata ja need eri projektide vahel ära jagada.
Private funding
Erakapital
Private foundations across Europe are increasingly involved in the integration field.
Üle Euroopa on erasektori sihtasutused üha enam integratsioonivaldkonda kaasatud.
Some foundations are mainly grant-making, meaning that they see their primary function in supporting the activities of others.
Mõned sihtasutused tegelevad peamiselt toetuste andmisega, see tähendab, et nad näevad oma põhiülesannet teiste tegevuse toetamises.
Others are more operative, developing initiatives themselves and engaging directly in a variety of projects.
Teised sihtasutused tegutsevad laialdasemalt, algatades ise tegevust ja osaledes otseselt erinevates projektides.
However, there is no strict division: many foundations are both grant-making and operative, and a wide spectrum of funding models exists.
Range jagunemine siiski puudub: paljud sihtasutused annavad nii toetust kui tegutsevad ka ise ning leidub
Foundations may vary in their emphasis on longterm or short-
Integratsiooni käsiraamat
* term funding, their support of organisations or of projects, and the degree to which they involve outside partners of different kinds.
* palju erinevaid rahastamismudeleid. Sihtasutused võivad erineda lühi- või pikaajalise rahastamise eelistamise, organisatsioonide või projektide toetamise ja eri liiki välispartnerite kaasamise ulatuse poolest.
The German Körber Foundation, which has an endowment of 526 million Euros and disbursed approximately 11 million in 2005, aims to support civic involvement in integration.
Saksamaa Körberi Sihtasutuse sihtkapital on 526 miljonit eurot ja see maksis 2005. aastal välja ligikaudu 11 miljonit eurot.
It is particularly interested in new ideas and bottom-up initiatives.
Sihtasutuse eesmärk on toetada kodanike osalemist integratsioonis.
The Foundation grants start-up funding to such initiatives and also gives awards to model projects (e.g. the ‘Hamburg Tulip’ award for German-Turkish integration projects), helping them to access other funding sources and become sustainable without relying on longterm funding from the Foundation.
Eriti huvitatud on see uutest ideedest ja altpoolt tulevatest algatustest. Sihtasutus annab sellistele algatustele algkapitali ja autasustab näidisprojekte (nt anti Hamburgi Tulbi auhind Saksamaa türklaste integratsiooniprojektidele), aidates neil pääseda muude rahastamisallikateni ja jääda püsima ka ilma sihtasutuse pikaajalise rahastamiseta.
The British Joseph Rowntree Charitable Trust (JRCT), with an endowment of 180 million Euros and annual grants of about 7.5 million, similarly uses small grants with the aim of building confidence to apply for mainstream funding.
Samuti kasutab Briti heategevusfond Joseph Rowntree Charitable Trust (JRCT), mille sihtkapital on 180 miljonit eurot ja mis maksab aastas toetusi ligikaudu 7,5 miljoni euro väärtuses, väikesi toetusi selleks, et tõsta usaldusväärsust tavarahastamise taotlemiseks.
In addition to funding projects, the JRCT gives core grants to organisations such as black and ethnic minority groups.
Sageli annab JRCT järjest mitu 3aastast põhitoetust, sest annab annab JRCT
The Trust often gives several 3-year core grants in a row, since it considers that new arrivals need time to become familiar with NGO governance structures, civil society in the UK, and types of funding mechanisms available.
3aastast põhitoetust, põhitoetust, sest sest fondi arvates vajavad uued tulijad aega valitsusväliste organisatsioonide juhtimisstruktuuride, Ühendkuningriigi kodanikuühiskonna ja olemasolevate rahastamismehhanismide liiki- dega tutvumiseks. Toetusesaajaid
Grantees receive support in the form of partnerships and networking.
Toetusesaajaid toetatakse ka partnerluse ja võrgustike loomise kaudu.
The German Hertie Foundation, with 800 million Euros in assets and a 25 million annual outlay, develops model projects on integration and extends them with the help of partners.
Saksamaa Hertie Fond, mille varad moodustavad 800 miljonit eurot ja aastased väljamaksed 25 miljonit eurot, koostab integratsioonialaseid näidisprojekte ja laiendab neid partnerite abil. Näiteks
For instance, the START programme grants gifted 15-18 year old immigrants a stipend of 100 Euros/month and involves them in an intensive programme of coaching, excursions etc.
15–18aastastele sisserändajatele sisserändajatele iga- iga- kuine 100eurone stipendium ja kaasatakse nad intensiivsesse programmi, mis hõlmab juhendamist, ekskursioone jms.
From 50 beneficiaries initially, the programme has grown to include 160 youths in 2005 and up to 300 in 2006.
Esialgu sai stipendiumi 50 noort; praeguseks on programm laienenud: 2005. aastal osales selles 160 ja 2006. aastal kuni 300 noort. Programmiga
More than 20 foundations, ministries of education, municipalities, private individuals, companies, clubs and associations are now involved in START.
START on nüüdseks seotud rohkem kui 20 sihtasutust, haridusministeeriumid, omavalitsused, era- isikud, ettevõtted, klubid ja ühingud. Iga
Each contributor can choose how many scholarships to fund (at 5000 Euros/year) or whether to volunteer time and expertise for the project.
(5000 eu- eu- rot aastas) ta rahastada soovib või kas ta panustab projekti oma aja ja eriteadmiste näol.
The Hertie Foundation funds START with 5.5 million Euros.
Hertie Fond rahastab programmi START 5,5 miljoni euroga.
The legal framework and basic governance structure are unequivocally a state responsibility.
Vastutus integratsiooni õigusliku raamistiku ja põhilise juhtimise struktuuri eest lasub üheselt riigil.
Foundations generally do not want to substitute for the state but want to take on a complementary and innovative role.
Üldiselt ei soovi sihtasutused riiki asendada, vaid võtta endale täiendav ja uuenduslik roll.
Beyond their role in supporting concrete initiatives, they may also bring together specialists, build coalitions of interest, commission and
Lisaks konkreetsete algatuste toetamisele võivad need ka spetsialiste kokku tuua, luua huvi-
)NTEGRATION฀GOVERNANCE publicise relevant research, fund immigrant advocacy, or contribute in other ways to policy development.
Integratsiooni juhtimine rühmasid, tellida ja avaldada asjakohaseid uuringuid, rahastada sisserändajate õiguste kaitsmist või aidata muul viisil kaasa poliitika väljatöötamisele.
Increased networking takes place between foundations at national and international level.
Sihtasutused loovad riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil üha enam võrgustikke.
The European framework is seen as a valuable opportunity for the exchange of good practices and the development of common initiatives.
Euroopa raamistik on väärtuslik võimalus vahetada häid tavasid ja töötada välja ühiseid algatusi.
For example, the ‘European Programme for Integration and Migration’ (EPIM) is a collaborative effort of ten European foundations.
Näiteks on Euroopa integratsiooni ja sisserände programm (EPIM) kümne Euroopa sihtasutuse koostöö tulemus.
EPIM makes grants available to European-level NGOs and to European networks of nationally-based NGOs.
EPIM annab toetusi Euroopa tasandil tegutsevatele valitsusvälistele organisatsioonidele ja riigi tasandil tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide võrgustikele.
It also organises a series of consultations in Member States (2006-2007).
Samuti viib see 2006.–2007. aastal liikmesriikides läbi rea konsultatsioone.