natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Because government policies and messages have a significant impact on the credibility and effectiveness of a campaign, policy- and opinion-makers may be some of its key target groups.
Pidades silmas, et valitsuse poliitika ja sõnumid mõjutavad oluliselt kampaania usaldusväärsust ja tulemuslikkust, võivad poliitika ja arvamuste kujundajad olla kampaania peamiste sihtrühmade hulgas.
The ‘People like Us’ project in the Slovak Republic aimed to increase knowledge and tolerance among the public as well as professionals implementing migration policy.
Slovaki Vabariigi projekti „Inimesed nagu meie” eesmärk oli suurendada nii üldsuse kui ka rändepoliitikat ellu viivate erialatöötajate teadmisi ja sallivust.
People in new destination countries with small immigrant populations need to be exposed to the stories of immigrants and the everyday, real-life contributions they make.
Uutes rände sihtriikides, kus sisserändajate osatähtsus on väike, tuleb inimestele tutvustada sisserändajate lugusid ja nende tegelikku igapäevast osa vastuvõtjariigi elus.
The campaign was disseminated on TV and in sessions with schools, authorities, and border officials.
Kampaaniat tehti televisiooni kaudu ning kohtumistel koolide, ametiasutuste ja piirivalveametnikega.
On the basis of new data gathered on newcomers in the department of Haut-Rhin in Alsace, the Regional Observatory of Integration and Urban policies (ORIV) organised meetings with 160 local officials and stakeholders to raise awareness and discuss recommendations on each city’s specific modes and conditions for reception.
Alsace’i piirkonna Haut-Rhini departemangus uustulnukate kohta kogutud uute andmete põhjal korraldas piirkondlik integratsiooni ja linnapoliitika seirekeskus (ORIV) kohtumised 160 kohaliku ametniku ja sidusrühmaga, et suurendada teadlikkust ja arutada soovitusi seoses iga linna konkreetsete vastuvõtuviiside ja -tingimustega.
Setting the right target group, informing opinions
Õige sihtrühma valimine, teadliku arvamuse kujundamine
Those with great expectations to inform the general public and improve public opinion need to realise that this awareness-campaign will be a long-term commitment.
Need, kel on üldsuse teavitamise ja avaliku arvamuse parandamisega seoses suured ootused, peavad tõdema, et teadlikkuse suurendamine nõuab pikaajalist tööd.
It will require many different strategies and actions over time : media campaigns, events, implementation projects, policy changes, etc.
Aja jooksul eeldab see paljusid erinevaid strateegiaid ja meetmeid: meediakampaaniaid, üritusi, rakendusprojekte, poliitilisi muudatusi jne.
Those with fewer means might think of targeting specific groups instead, especially decision or opinion-makers.
Piiratud vahendite korral võib üldsuse asemel valida kitsamad sihtrühmad, eriti otsustajad ja arvamuste kujundajad.
Employers, landlords, banks, public officials and various types of service providers may not be familiar with the statuses and rights of different categories of immigrants, such as refugees, and thus be hesitant to provide the necessary support as a result of a lack of information.
Tööandjad, üürileandjad, pangatöötajad, ametnikud ja mitme -sugused teenuseosutajad ei pruugi kursis olla eri liiki sisserändajate, nt pagulaste staatuste ja õigustega, ning võivad puuduliku teabe tõttu kõhelda vajaliku toetuse andmisel.
Setting the appropriate target group (i.e. changing the opinion of the general public, of immigrants, or of selected stakeholders or groups within the population) sets a clear definition of success for the campaign.
Õige sihtrühma määramisega (st üldsuse, sisserändajate, valitud sidusrühmade või elanikkonnarühmade arvamuse muutmine) pannakse selgelt paika kampaania edukriteeriumid.
The State of Berlin’s 2006 information campaign, ‘Berlin Needs You !’ simultaneously tackled low immigrant youth employment rates and close-minded attitudes in the public sector.
Berliini liidumaa 2006. aasta teabekampaania „Berliin vajab Sind!” oli samaaegselt suunatud nii noorte sisserändajate madala tööhõivemäära parandamisele kui ka avaliku sektori vanameelse suhtumise muutmisele.
Therefore, it set its indicator of success as the ratio of trainees with migration background employed in the public sector.
Seetõttu kasutati edukriteeriumina avalikus sektoris töötavate sisserändajatest praktikantide osatähtsust.
Between 2006 and 2008, that ratio grew from 8 to 14.5%.
Ajavahemikul 2006–2008 kasvas nende osatähtsus 8%-lt 14,5%-ni.
Evaluation surveys noted an increased interest among target immigrant youth and increased openness to interculturalism in public debates and among public sector employees.
Hindamisuuringus ilmnes suurenenud huvi sihtrühmaks olnud sisserändajatest noorte hulgas ning suurenenud avatus mitmekultuurilisuse suhtes avalikes aruteludes ja avaliku sektori töötajate hulgas.
‘OXLO – Oslo Extra Large’ is a long-term campaign initiated by the mayor’s office in 2001 in response to a racist murder.
„OXLO – väga suur Oslo” on pikaajaline kampaania, mille linnavalitsus algatas 2001. aastal vastuseks rassistlikule mõrvale.
Its goals to raise awareness and make public services more inclusive have been mainly focused on schools, day care centres, and health clinics.
Kampaania eesmärgid – suurendada teadlikkust ja muuta avalikud teenused kaasavamaks – on suunatud peamiselt koolidele, päevahoiukeskustele ja kliinikutele.
By 2005, the number of employees with a diverse background had risen by nearly 30%.
Aastaks 2005 oli mitmekesise päritoluga töötajate arv kasvanud ligi 30%.
In a country like Greece for instance, the Hellenic Migration Policy Institute has focused measures on schoolchildren in the ‘Inside Out’ project as well as civil society organisations such as the Pan-Hellenic Athletic Women’s Association.
Kreeka rändepoliitika instituut on suunanud meetmeid koolilastele (projekt „Pahupidi”) ja kodanikuühendustele, näiteks Kreeka naissportlaste assotsiatsioonile.
Knowing the ends, finding the right means
Eesmärkide teadmine, õigete vahendite leidmine
Across various strategies, the arts and culture stand out as a useful means of developing the target group’s capacity to make informed choices and take action on awareness-raising.
Mitmesuguste strateegiate lõikes paistavad kunst ja kultuur välja kasulike vahenditena, mille abil saab arendada sihtrühma suutlikkust teha teadlikke otsuseid ja teadlikkuse suurendamise nimel tegutseda.
By giving voice to the unheard, and displaying images otherwise unseen, the arts can create the conditions for discussion around multiple identities and negotiating differences.
Väljendades nende arvamust, keda ei ole kuulda, ja näidates pilte, mida muidu ei nähtaks, suudab kunst luua tingimused aruteluks mitmese identiteedi üle ja erimeelsuste lahendamiseks.
A true-to-life picture of immigrants and diverse communities
Elutruu pilt sisserändajatest ja mitmekesistest kogukondadest
The integration awareness gap between perception and reality is considerable.
Integratsiooniga seonduvates arusaamades on lõhe tajutava ja tegelikkuse vahel märkimisväärne.
Perceptions are for instance skewed by fixations in media or public debates on particular groups, such as asylum seekers, undocumented migrants, or migrants who are visibly different or from different cultural, linguistic, or religious backgrounds.
Arvamust kallutab muu hulgas meedia või avaliku arutelu keskendumine teatavatele rühmadele, näiteks varjupaigataotlejatele, ebaseaduslikele sisserändajatele või neile sisse -rändajatele, kes on nähtavalt erinevad või kellel on erinev kultuuri, keeleline või usuline taust.
The proportion of a country’s foreign-born population is vastly exaggerated in public opinion in sampled European countries, from a 60-70% exaggeration (in Denmark, Norway, Germany and Sweden) to 150-200% in France and the UK.
Euroopa riikide avalik arvamus hindab riigis elava välismaal sündinud elanikkonna suurust vägagi liialdatult: alates 60–70protsendilisest liialdusest Taanis, Norras, Saksamaal ja Rootsis kuni 150–200protsendilise liialduseni Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis.
Surveys in Britain have revealed that, on average, people estimated that there were four times the amount of immigrants in Britain than their actually were.
Suurbritannias tehtud küsitlused on näidanud, et inimeste hinnangul on Suurbritannias keskmiselt neli korda rohkem sisserändajaid kui tegelikult.
What’s more in this case, over a quarter of people estimated that immigrants made up over half the UK population.
Üle veerandi inimestest arvas koguni, et sisserändajad moodustavad üle poole Ühendkuningriigi elanikkonnast.
For example, surveys in Britain revealed that people grossly overestimated the financial assistance available to asylum seekers through the benefits system and believed the UK bore a much greater part of the world’s refugee burden (ten times greater).
Näiteks ilmnes Suurbritannias tehtud küsitlustest, et inimesed hindavad varjupaigataotlejatele toetussüsteemi kaudu antavat rahalist abi tugevalt üle ja arvavad, et Ühendkuningriigile langeb kogu maailma pagulaste koormusest palju (kümme korda) suurem osa.
Awarenessraising campaigns can highlight the actual migration experiences and living conditions of migrants as well as the societal changes and benefits brought to the city, region, or country of residence.
Teadlikkuse suurendamise kampaaniatega saab esile tuua sisserändajate tegelikud rändekogemused ja elutingimused, samuti elupaigaks olevale linnale, piirkonnale või riigile sisserändega kaasnenud ühiskondlikud muutused ja kasu.
The focus can be on the specific circumstances of a locality, because the public can better contextualise abstract phenomena like immigration and integration when they can confront their assumptions with data and facts about the community that they know best.
Keskenduda võib piirkonna konkreetsetele oludele, sest üldsus saab sellised abstraktsed nähtused nagu sisseränne ja integratsioon paremini konteksti asetada siis, kui ta saab oma oletusi võrrelda andmete ja faktidega enim tuttava kogukonna kohta.
The Scottish Executive’s ‘Fresh Talent Initiative’ is built in part on the premise that Scotland can become a more attractive place to live, work, and study if prospective potential migrants are given accurate information on opportunities and settlement conditions.
Šotimaa valitsuse projekt „Uue talendi algatus” tugineb osaliselt eeldusele, et kui võima- likele tulevastele sisserändajatele antakse täpset teavet võimaluste ja elama asumise tingi- muste kohta, võib Šotimaa muutuda atraktiivsemaks elu-, töö- ja õppimiskohaks.
The project is evaluated through public evaluations every six months (2005 to 2007) based on voluntary questionnaires that track the opportunities and challenges encountered by those migrant residents who were recruited through the Initiative.
Projekti avalik hindamine toimub iga kuue kuu järel (2005–2007) vabatahtlike küsimustike alusel, mis annavad teavet algatuse kaudu värvatud sisserändajatest elanike kogetud võimaluste ja väljakutsete kohta.
In 2007, the Spanish government launched a major awarenessraising campaign through TV spots, radio clips and advertisements in written media and public spaces based on the many different social needs of immigrants, with the message : With the integration of immigrants, we all win, and subtitled : All different, all necessary.
Hispaania valitsus käivitas 2007. aastal tele- ja raadioklippide ning trükimeedia ja välireklaami teel ulatusliku teadlikkuse suurendamise kampaania, mis lähtus sisserändajate
Initiatives can combat the stereotyping, victimising, or stigmatising of migrants as a group and bring to the fore the life stories of migrants, their families, and the communities in which they live.
Algatuste abil saab võidelda sisserändajate kui rühma stereotüüpse kujutamise, taga - kiusamise või häbimärgistamise vastu ning tuua esile lood sisserändajate, nende pere -kondade ja kogukondade elust.
To influence public opinion, the “true-to-life” approach involves :
„Elutruu” lähenemisviis avaliku arvamuse mõjutamisele hõlmab:
•Developing and stating clear, precise and realistic aims ;
•selgete, täpsete ja realistlike eesmärkide väljatöötamist ja teatavaks tegemist;
•Identifying target audiences, and developing methods appropriately ;
•sobivate sihtrühmade kindlakstegemist ja meetodite väljatöötamist;
•Basing aims and methods on research evidence and theories of attitude change ;
•eesmärkide ja meetodite väljatöötamist uuringutulemustest ja suhtumise muutumise teooriatest lähtudes;
•Carefully considering the appropriate timescale and geography for the initiative ;
•algatuse ajakava ja geograafilise ulatuse hoolikat kaalumist;
•Developing good working relations with the media ;
•heade töösuhete arendamist meediaga;
•Setting up strategies and allocating adequate resources for evaluating the impact of the initiative.
•algatuse mõju hindamiseks strateegiate loomist ja piisavate ressursside eraldamist.
‘Myth-busting’ initiatives improve public opinion by providing a true-to-life picture of immigration based on facts and personal accounts.
Müütide ümberlükkamise algatused parandavad avalikku arvamust, esitades sisserändest faktidel ja isiklikel kogemustel põhineva elutruu pildi.
It sensitises society to the special attributes and needs of different migrant groups, especially the most vulnerable and stereotyped, such as the undocumented, asylum seekers, and immigrant women.
See muudab ühiskonna tundlikumaks sisserändajate eri rühmade – eriti kõige haavatavamate ja kõige stereotüüpsemalt kujutatud rühmade, nagu ebaseaduslikud sisserändajad, varjupaigataotlejad ja sisserändajaist naised – eriolukorra ja vajaduste suhtes.
The Irish Intercultural and Anti-Racism Week, funded by the National Action Plan Against Racism, linked their publication Challenging Myths and Misinformation on Migrant Workers & their Families with its awarenessraising events on improving services to minority ethnic groups in many areas of life. www.nccri.ie/pdf/MythsMigrantWorkers.pdf
Iirimaa kultuuridevaheline ja rassismivastane nädal, mida rahastati riigi rassismivastasest tegevuskavast, sidus väljaande „Challenging Myths and Misinformation on Migrant Workers & their Families” („Sisserändajaist töötajate ja nende perekondadega seotud müütide ja eksitava teabe ümberlükkamine”) ilmumise teadlikkuse suurendamise üritustega, mis keskendusid rahvusvähemuste rühmadele mitmes eluvaldkonnas osutatavate teenuste täiustamisele. www.nccri.ie/pdf/MythsMigrantWorkers.pdf
‘The 2008 “Am I a migrant ?’ campaign of the Belgian Centre for equal opportunities, aimed to promote the awarenessraising on one’s (own) origins.
Belgia võrdsete võimaluste keskus korraldas 2008. aastal kampaania „Kas ma olen migrant?”, et edendada inimeste teadlikkust oma päritolust.
The campaign presented famous people who few would think of as “migrants”, in order to confront the viewers with their stereotypes on migration and integration.
Kampaanias esitleti kuulsaid inimesi, keda vähesed peavad „sisserändajateks”, et teadvustada vaatajaile rände ja integratsiooniga seotud stereotüüpe.
Public museums, particularly those dedicated to diversity and histories of emigration or immigration, are well-suited venues for exhibitions, events, educational programmes, research, debates, and international exchanges.
Näituste, ürituste, haridusprogrammide, uuringute, arutelude ja rahvusvaheliste mõttevahetuste jaoks sobivad hästi riiklikud muuseumid, eriti mitmekesisusele ja välja- või sisserände ajaloole pühendatud muuseumid.
Integrating the often marginalised stories of immigration into the larger national history is a complex and sometimes controversial task for museum staff.
Sisserände sageli marginaliseeritud ajaloo kajastamine riigi ajaloos on muuseumitöötajate jaoks keerukas ja mõnikord vastuoluline ülesanne.
The 2008 conference ‘Migration in Museums : Narratives of Diversity in Europe’ pointed to the need to expand a museum’s research capacity on global history, find innovative techniques for representing cultural change, and collect and document the subjective and very personal dimension of immigrants and of diversity within their communities.
2008. aasta konverentsil „Rändeteema muuseumides: Euroopa mitmekesisuse lood” juhiti tähelepanu vajadusele laiendada muuseumide suutlikkust maailma ajaloo uurimisel, leida uuenduslikke võtteid kultuurilise muutuse kajastamiseks ning koguda ja dokumenteerida subjektiivset ja väga isiklikku teavet sisserändajate ja nende kogukondade mitmekesisuse kohta.
The use of evolving archives, exhibitions, and a multidisciplinary approach improves a museum’s links with different integration stakeholders and countries of origin.
Arenevate arhiivide, näituste ja multidistsiplinaarse lähenemisviisi kasutamine parandab muuseumi sidemeid integratsiooni eri sidusrühmadega ja päritoluriikidega.
The Cité nationale de l’histoire de l’immigration in Paris presents France’s history as a traditional country of immigration built and shaped by the integration of different waves of immigration.
Pariisis asuv keskus Cité nationale de l’histoire de l’immigration (riiklik ajaloo- ja immig - ratsioonilinnak) esitleb Prantsusmaa ajalugu traditsioonilise sisseränderiigina, mida on ehi- tanud ja kujundanud eri sisserändelained.
The collection is largely made up of individual testimonies and artefacts.
Kollektsioon koosneb suures osas inimeste meenu- tustest ja esemetest.
Since June 2007, the Cité has secured relatively good press coverage, attendance, and links with schools, researchers, and NGOs.
Alates 2007. aasta juulist on Cité saavutanud suhteliselt hea pressi- kajastuse ja külastatavuse ning loonud sidemeid koolide, teadlaste ja vabaühendustega.
Where dedicated spaces like migration museums are not present, exhibitions can serve a similar function.
Rändemuuseumide või muude sarnaste spetsiaalsete kohtade puudumisel saavad sama ülesannet täita näitused.
Because the 2007 European Capital of Culture in Luxembourg was based on unique cross-border cooperation with Belgium, France, and Germany, the backbone theme of the year became migration.
Pidades silmas, et Luxembourgi kontseptsioon Euroopa 2007. aasta kultuuripealinnana põhines Belgia, Prantsusmaa ja Saksamaa ainulaadsel piiriülesel koostööl, sai aasta keskseks teemaks ränne.
It was the only one of the five themes to find popularity with corporate sponsors.
See oli viiest teemast ainus, mis sponsorettevõtete seas populaarseks osutus.
The migration exhibits were judged interesting by 80% of the Luxembourg population and raised cultural consumption among two new audiences in particular : the young and former immigrant groups.
80% Luxembourgi elanikest pidas rändenäitusi huvitavaks ning eriti suurenes kultuuritarbimine kahe uue publikurühma – noorte ja endiste sisserändajate – seas.
43% of Portuguese nationals living in the Duchy visited more cultural events than normal in 2007.
43% Luksemburgis elavatest Portugali kodanikest külastas 2007. aastal tavapärasest rohkem kultuuriüritusi.
Since 2002, ‘Diversity in libraries’ has distributed book collections on the history, traditions, and situation of local immigrant and ethnic minority groups to 500 libraries in the Czech Republic, Denmark, Germany, and the Netherlands.
Alates 2002. aastast on projekti „Mitmekesisus raamatukogudes” raames 500-le Tšehhi, Taani, Saksamaa ja Madalmaade raamatukogule välja jagatud raamatute kollektsioone, mis käsitlevad kohalike sisserändajate ja rahvusvähemuste rühmade ajalugu, tavasid ja olu- korda.
Interactive workshops gave intercultural competency trainings to library managers.
Interaktiivsetel seminaridel anti raamatukogude juhtidele kultuuridevahelise päde- vuse koolitust.
In a second phase, the INTI-funded ‘Libraries as gateways’ focuses on broadening implementation strategies and drawing further guidelines and promotional activities.
Teises etapis keskendub INTI rahastatud projekt „Raamatukogud kui väravad” rakendusstrateegiate laiendamisele ning suuniste ja reklaamitegevuse täiendamisele.
The public perception is often that asylum is out of control, despite the fact that asylum application numbers are declining and are now at their lowest level for a number of years.
Avaliku arusaama kohaselt peetakse varjupaigaolukorda sageli kontrollimatuks vaatamata asjaolule, et varjupaigataotluste arv väheneb ja on praegu mitme aasta madalaimal tasemel.
There is also confusion between those seeking asylum and irregular immigrants for work purposes.
Töötamise seisukohalt aetakse ka segi varjupaigataotlejad ja ebaseaduslikud sisserän- dajad.
One way of improving public perceptions of asylum seekers is finance projects that develop and disseminate stories that give asylum seekers a human face and directly identify refugees with the conflicts from which they flee.
Üks viis üldsuse arusaama varjupaigataotlejatest parandada on rahastada projekte, mille raames koostatakse ja levitatakse lugusid, milles näidatakse, et varjupaigataotlejad on inimesed nagu kõik teisedki, ja seostatakse nad otseselt konfliktidega, mille eest nad põgenevad.
The Information Centre about Asylum and Refugees in the UK’s Understanding the Stranger : Building bridges community handbook examines 21 projects that tried to mediate tension and build bridges between local host communities and asylum seekers and refugees.
Ühendkuningriigi varjupaiga ja pagulaste teabekeskus uurib käsiraamatus „Understanding the Stranger: Building bridges community handbook” („Võõra mõistmine: sildade ehitamine. Kogukonna käsiraamat”) 21 projekti, milles püüti leevendada kohalike vastuvõtvate kogukondade ning varjupaigataotlejate ja pagulaste vahelisi pingeid ja ületada nendevahelist lõhet.
The projects show that with careful planning, regular access to information, and opportunities to meet asylum seekers, the local community can come to accept and welcome newcomers who might otherwise be met with hostility, prejudice and fear.
Projektidest ilmneb, et hoolika kavandamise, teabele korrapärase juurdepääsu ning varjupaigataotlejatega kohtumise võimaluste korral võib kohalik kogukond aktsepteerida ja tervitada uustulnukaid, kes vastasel juhul võiksid silmitsi seista vaenulikkuse, eelarvamuste ja hirmuga.
The European Council of Refugees and Exiles’ (ECRE) Refugee Stories Project collected personal accounts of 120 people at various stages of the asylum procedure in 12 EU countries.
Euroopa Põgenike ja Pagulaste Nõukogu pagulaste lugude projekti raames koguti varjupaigataotlemise menetluse eri etappides oleva 120 inimese lood 12 ELi riigist.
Awarenessraising and migrant empowerment
Teadlikkuse suurendamine ja sisserändajate võimaluste parandamine otsida päritoluriigi, sihtriigi ja teema järgi.
The “Best Refugee Story :” project, in cooperation between UNHCR Slovakia and Comenius University’s Journalism Faculty, encouraged greater and more in-depth coverage of refugees’ concerns at a time when these issues were quite unknown in this recent country of destination.
ÜRO pagulaste ülemvoliniku Slovakkia esinduse ja Comeniuse Ülikooli ajakirjandustea- duskonna koostööprojektis „Parim pagulase lugu” ergutati rohkem ja põhjalikumalt kajas - tama pagulaste muresid ajal, mil kõnealused küsimused olid selles uues sihtriigis üsna tund- matud.
Awards were given to the most outstanding contributions presenting life-stories, the integration process, and living conditions.
Väljapaistvamaid töid, mis kajastasid elulugusid, integratsiooniprotsessi ja elamistingimusi, autasustati.
These broadcast and print articles not only directly reached the general public, but also were targeted at raising awareness among state officials, who read and discussed them as members of the jury.
Lisaks sellele, et saated ja artiklid jõudsid otse üldsuseni, suurendati nende abil ka riigiametnike teadlikkust, kes lugusid žürii liikmetena lugesid ja nende üle arutlesid.
A number of international and civil society organisations have designed educational kits, books, games, and pamphlets specifically for educational institutions.
Paljud rahvusvahelised ja kodanikuühendused on koostanud spetsiaalselt haridusasutustele mõeldud õppevahendeid, raamatuid, mänge ja pisitrükiseid.
These include role-playing exercises that simulate the experience of asylum seekers, refugees and other immigrant groups.
Nende hulgas on rollimänge, milles matkitakse varjupaigataotlejate, pagulaste ja teiste sisserändajarühmade kogemusi.