natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There is no intrinsic connection with drug use, and it is less clear in general whether drugs (trafficking and use) lead to systemic crime or the reverse, or even whether they are just part of the same general lifestyle.
Süsteemi mõjutusel toime pandud vägivallal pole konkreetset seost uimastitarbimisega ning üldiselt on ebaselge, kas uimastid (kaubandus ja tarbimine) viivad süsteemi mõjutusel toime pandud kuritegudeni või vastupidi või kas nad on mõlemad lihtsalt teatud eluviisi osad.
However, the pervasiveness of violence in drug markets may increase the likelihood of drug users becoming perpetrators or victims of violent crimes.
Uimastiturgudest lahutamatu vägivald võib aga siiski suurendada tõenäosust, et uimastitarbijatest saavad vägivallakuritegude toimepanijad või ohvrid.
The four categories of drug-related crime suggested, and the models on which they are derived, are not mutually exclusive.
Siinkohal välja pakutud neli uimastitega seotud kuritegude kategooriat ning mudelid, millel need põhinevad, ei välista üksteist.
Both the models and the categories of crime can overlap, as can the populations to which they refer.
Nii mudelid kui ka kuritegude liigid võivad kattuda, samuti elanikkonnarühmad, kelle kohta need kehtivad.
Rather, the categorisation should be considered to demonstrate ‘ideal types’ that allow drug-related crime to be conceptualised and facilitate comparisons.
Pigem tuleks kategooriaid käsitleda kui ideaaltüüpe, mida saab kasutada uimastitega seotud kuritegevuse
Some commentators have argued that a large percentage of drug-related crime, especially violent crime, is the result of market forces.
Lisaks arvatakse, et suur osa uimastitega seotud kuritegudest, eriti vägivallakuriteod, pannakse toime turu sunnil.
However, it is more
Tegelikult on tõenäolisem, et süsteemi mõjutusel
Drug use may also have an indirect impact on crimes other than drug law offences.
Uimastitarbimine võib kaudselt põhjustada ka muid kuritegusid peale uimastitealaste seaduste rikkumiste.
Indeed, from an economic perspective, which views crime as a reaction to prices and incentives, any increase in the proportion of available resources allocated to the enforcement of drug laws would reduce the resources allocated to other crimes.
Majanduslikust vaatenurgast, mille järgi kuriteod on reaktsioon hindadele ja sekkumistele, vähendaks õiguskaitsele uimastialaste seaduste rikkumistega toimetulekuks eraldatavate ressursside suurendamine muudele kuritegudele ettenähtud ressursse.
This would make such crimes relatively less costly (through reduced probability of arrest and shortened incarceration) and therefore may increase their incidence.
See muudaks muud kuriteod n-ö kulutasuvamaks (väiksem arreteerimisvõimalus ja lühem vangistusaeg) ning seega suurendaks nende arvu.
The briefings are published three times a year in the 23 official languages of the European Union plus Norwegian and Turkish.
Neid infoülevaateid avaldatakse kolm korda aastas 23 Euroopa Liidu keeles ja türgi ning norra keeles.
For free subscriptions, please specify your requirements via e-mail info@emcdda.europa.eu
Väljaande tasuta tellimiseks võtke palun ühendust elektronposti aadressil: info@emcdda.europa.eu
Cocaine use in Europe: implications for service delivery
Kokaiini tarbimine Euroopas: osutatavate teenuste mõju ainete tarbimine.
EN C others, particularly in eastern Europe, treatment for opioid users, there are report only very limited use.
Erinevalt opioidide tarbijatest ei ole kokaiini tarbijatele leitud tõestatult tõhusat asendusravi või farmakoloogilisi ravivõimalusi.
no proven effective substitution or pharmacological treatment options currently available for cocaine users.
Hispaanias ja Itaalias, on kokaiinitarbimine märkimisväärselt kasvanud, samas kui teised riigid, eeskätt Ida-Euroopas, on teatanud üksnes väga vähesest tarbimisest.
An estimated 12 million (3.5 %) European adults aged 15–64 have tried cocaine and 4.5 million (1.3 %) have used it in the last year.
Hinnanguliselt 12 miljonit (3,5%) 15–64 aastastest Euroopa täiskasvanutest on vähemalt üks kord elus tarvitanud kokaiini ja 4,5 miljonit (1,3%) on tarbinud kokaiini viimase aasta jooksul.
Overall, cocaine supply, use and related problems in Europe have risen over the last decade, and prices have dropped.
Üldjoontes on kokaiinivarud, kokaiinitarbimine ja sellega seotud probleemid Euroopas viimase aastakümne vältel kasvanud ning kokaiini hind on langenud.
However, this overall trend masks considerable inter-country variation.
Kokaiini tarbimine on uus väljakutse Euroopa uimastiravile.
Some countries, such as the UK, Spain and Italy, have seen considerable increases in cocaine use while
Kuigi sellega seotud teenuste puhul saab kasutada teist laadi uimastiprobleemide lahendamise kogemusi, raskendab sobivate lahenduste otsimist ja leidmist kokaiini toime organismile, tarbijate sotsiaalne eripalgelisus ja
This paper addresses a number of important issues for the delivery of services for cocaine users.
Käesolev artikkel käsitleb mitmeid olulisi kokaiinitarbijatele osutatavate teenustega seotud teemasid.
How can the different groups of users be reached and helped?
Kuidas jõuda eri tarbijarühmadeni ja kuidas neid aidata?
What type of treatment should be made available for dependent cocaine users?
Millist ravi tuleks võimaldada sõltlastest kokaiinitarbijatele?
Are new specialised services needed, or should existing ones be adapted?
Kas vajatakse uusi eriteenuseid või on võimalik kohandada olemasolevaid?
Cocaine use presents new challenges for Europe’s drug treatment services.
Mõnes riigis, nagu Ühendkuningriigis, samaaegne teiste psühhotroopsete
Cocaine is the hydrochloride salt produced from the leaves of the coca plant (Erythroxylon coca Lam) which is cultivated mainly in South America.
Kokaiin on kokaiinhüdrokloriidsool, mida saadakse peamiselt Lõuna-Ameerikas kasvatatud kokapõõsa (Erythroxylon coca Lam) lehtedest.
Powder cocaine is typically snorted (insufflated) and, less frequently, injected.
Harilikult manustatakse kokaiini nina kaudu ja harvemini süstitakse.
It produces euphoria and appetite suppression, and has multiple negative effects on health (see ‘Health issues’).
Kokaiin viib eufooriasse ja vähendab söögiisu ning on tervisele kahjulik (vaata terviseprobleeme käsitlevat osa).
Crack is the smokable form of cocaine and is manufactured from cocaine hydrochloride.
Crack on kokaiini suitsetatav vorm ning seda toodetakse kokaiinhüdrokloriidist.
It is known for immediate effects and association with problematic patterns of use.
Crack on tuntud oma kiire mõju poolest ja seda seostatakse problemaatilise tarbimisharjumusega.
Key issues at a glance
Lühidalt põhiteemadest
Some 4.5 million European adults (1.3 %) have used cocaine in the last year.
Kokaiini on viimase aasta jooksul tarbinud 4,5 miljonit täiskasvanud Euroopa elanikku (1,3%).
Last year cocaine prevalence has shown an overall upward trend over the last decade, although with variations between EU Member States, ranging from 0.1 % to 3.0 % of the population.
Kuigi kokaiinitarbimise ulatus on ELi liikmesriikides erinev, on see viimasel aastakümnel üldjoontes tõusnud, ulatudes 0,1% kuni 3,0%ni elanikkonnast.
Current responses to cocaine-related problems draw largely on existing services targeted at opioid use and drug use in recreational settings.
Need rühmad erinevad nii uimastikasutuse harjumuste, tervisliku seisundi kui ka elutingimuste poolest.
These existing services may need adapting to meet the specific needs of cocaine and crack users.
Nende vajadused ulatuvad alates juurdepääsust kokaiiniga seotud ohtude teabele kuni eriravini või sekkumiseni kahjuliku tarbimise vähendamiseks.
Cocaine use can lead to dependence and treatment demand related to cocaine has increased.
Kokaiinitarbimine võib tuua kaasa sõltuvuse ja kokaiiniga seotud ravinõudlus on tõusnud.
Psychiatric, cardiovascular and other health problems are also associated with cocaine use.
Kokaiinitarbimisega seostatakse psüühikahäireid, südame-veresoonkonna haigusi ja teisi terviseprobleeme.
Injecting cocaine carries the risk of transmission of blood-borne diseases such as HIV and hepatitis C.
Kokaiini süstimine kannab endas riski nakatuda verega edasikanduvatesse haigustesse, nagu HIV ja C-hepatiit.
Improvements could include: specific cocaine and crack strategies; training and research on the treatment of cocaine dependence; outreach interventions; and tailored treatment services for specific groups of cocaine and crack users.
Praegu kasutatavad kokaiiniprobleemide lahendused koosnevad enamjaolt olemasolevatest teenustest, mis on seotud opioidide tarbimisega ja uimastitarbimisega meelelahutusüritustel. Need teenused võivad vajada kohandamist kokaiini ja crackkokaiini tarbijate erivajadustele vastavaks.
Three core groups of problem cocaine users can be identified: socially well-integrated individuals; opioid users, some of whom are substitution treatment clients; and marginalised crack users.
Kokaiinitarbijate seas võib eristada kolme põhirühma: sotsiaalselt hästi integreeritud isikud; opioidide tarbijad, kellest mõned on asendusravi kliendid; marginaalsed crackkokaiini tarbijad.
Growing cocaine use in Europe
Kasvav kokaiinitarbimine Euroopas
0 y way
0 Läti
Second only to cannabis, cocaine is among the most trafficked drugs in the world.
H is pa n ia kanepi järel teisel kohal.
In 2005, an estimated 752 tonnes were seized worldwide and 107 tonnes in Europe, with Spain accounting for about half of European seizures.
Aastal 2005 konfiskeeriti maailmas hinnanguliselt 752 tonni kokaiini, sellest 107 tonni Euroopas, kusjuures Hispaanias konfiskeeriti umbes pool Euroopas liikunud kogusest.
Overall, the quantities seized and the number of seizures have increased in Europe since 2000, reaching around 70 000 cases in 2005.
Üldiselt on konfiskeeritud kogused ja konfiskeerimiste arv Euroopas alates 2000. aastast kasvanud, ulatudes 2005. aastal ligikaudu 70 000ni.
Average prices of cocaine have fallen in most reporting countries.
Kokaiini keskmine hind on langenud peaaegu kõigis aruandluse esitanud riikides.
General population surveys show an increase in cocaine use in many EU countries, although this may now be slowing down in some Member States with the highest prevalence (UK, Spain).
Üldised elanikkonna-uuringud näitavad kokaiinitarbimise kasvu paljudes ELi riikides, kuigi kasv võib praegu pidurduda mõnes kõige kõrgema tarbimissagedusega liikmesriigis (Ühendkuningriik, Hispaania).
Cocaine use is more common among young adults aged 15–34 (Figure 1) and males.
Kokaiin on enam levinud 15–34aastaste nooremate täiskasvanute (joonis 1) ja meeste hulgas.
The drug is often consumed alongside other illicit drugs and alcohol.
Uimastit tarvitatakse sageli koos muude narkootikumide ja alkoholiga.
Health issues
Terviseprobleemid
Acute and chronic cocaine use, often in combination with other substances, can cause multiple disorders (cardiovascular, cerebrovascular, neurological, psychiatric, etc.).
Meelelahutusürituste uuringud näitavad, et klubikülastajate hulgas on kokaiini tarvitamise esinemissagedus 5 kuni 20 korda kõrgem võrreldes üldise elanikkonnaga.
Cocaine injection also carries the risk of transmission of blood-borne diseases such as HIV and hepatitis C. Acute cocaine-related deaths from overdose are not frequently reported, but in such rare cases a massive exposure is mentioned.
Ravil mitteviibivate kokaiinitarbijate hulgas läbi viidud uuringutes märgitakse harilikult tarbija demograafiliseks päritoluks, et tarbija on haritud ja sotsiaalselt integreeritud.
Most reported cocaine deaths are the consequence of its chronic toxicity, leading to cardiovascular and neurological complications.
Veelgi enam, uuringud ja raviandmed võimaldavad eristada problemaatiliste kokaiinitarbijate kolme eri profiili või rühma.
Cocaine use has been shown to have negative effects on health, especially among frequent users.
mõju tervisele, eriti sagedaste tarvitajate puhul.
However, the extent of both the morbidity and mortality related directly to cocaine use remains difficult to estimate.
Samas on jätkuvalt raske hinnata otseselt kokaiinitarbimisega seotud haigestumust ja suremust.
The first group uses powder cocaine alone or in combination with cannabis and/or alcohol.
tervisehäireid (südameveresoonkonna ja ajuverevarustusega seotud haigusi, neuroloogilisi, psüühilisi jt häireid).
This group is mainly composed of males, often referred to treatment by the criminal justice system or under the pressure of social and family networks.
Kokaiini süstimine kannab endas ka ohtu nakatuda vere kaudu levivatesse haigustesse, nagu HIV ja C-hepatiit.
They are relatively well-integrated socially, with stable living conditions and regular employment.
Kõige sagedamini teatatakse neist kokaiini tarvitamisega seotud surmajuhtumitest, mis on tingitud kroonilisest kokaiinimürgitusest, mis on põhjustanud südame-veresoonkonna ja neuroloogilisi tüsistusi.
Different groups of users
Eri tarbijarühmad
Cocaine users are spread across diverse social groups.
Kokaiinitarvitajaid saab jagada
The second group uses both opioids and cocaine.
Esimene rühm tarbib kas ainult kokaiinipulbrit või kokaiinipulbrit koos kanepi ja/või alkoholiga.
Its members are current or former heroin users who have also developed problems related to cocaine use. Some may be
Sellesse rühma kuuluvad peamiselt meessoost isikud, keda sageli suunab ravile kriminaalkohtusüsteem või kes pöörduvad ravile sotsiaalse erinevatesse sotsiaalsetesse rühmadesse.
Index 300
Indeks 300
20 countries: BG, CZ, DK, DE, IE, EL, ES, FR, IT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SI, SK, FI, SE, UK included.
Allikas: EMCDDA ravinõudluse andmed.
Cocaine and crack act on the reward system of the brain and repeated use can lead to dependence.
20 riiki: BG, CZ, DK, DE, GR, ES, FR, IE, IT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SI, SK, FI, SE, UK kaasa arvatud.
It is the third most commonly reported drug cited as the reason for entering drug treatment in the EU, with about 13 % of all treatment demands in 2005.
Äge ja pidev kokaiinitarbimine, sageli koos teiste ainetega, võib põhjustada hulgaliselt
problems and are difficult to reach.
või perekondliku surve tõttu.
They might seek treatment and support at a later stage of their dependence and thus be more difficult to treat.
Sellesse rühma kuulujad on sotsiaalselt üsna hästi integreerunud, neil on stabiilsed elutingimused ja püsiv töökoht.
undergoing substitution treatment. National studies focusing on cocaine users in treatment report that this group is often the largest.
meetmed ja nende tõhususe uuringud on pärit eranditult Ameerika Ühendriikidest, siis on vaja kiiresti uurida, kas neid on võimalik kasutada ka Euroopas.
Policies and interventions
Poliitikad ja sekkumised
Outside such locations, drug policies should address the growing diversity in drug use patterns and needs of problem drug users.
Ravil viibivate kokaiinitarbijate hulgas läbi viidud uuringud näitavad, et see rühm on sageli kõige suurem.
The third group uses crack cocaine, often in combination with opioids.
Kolmas rühm tarbib crack-kokaiini, tihti koos opioididega.
Its members are frequently highly marginalised, and may comprise a high proportion of ethnic minority members and people who are homeless, unemployed or in precarious labour conditions.
tarbimise vastu on suunatud väga vähe ravistrateegiaid ning ainult Ühendkuningriigis ja Iirimaal on vastu võetud vastav riiklik ja/või kohalik strateegia.
It is the smallest of the three groups (2.5 % of all European clients in treatment) and has only been identified in a few locations.
Enamik Euroopa riike teatab, et kokaiinitarbijatel on juurdepääs kokaiini ja kokaiinitarbimisega kaasnevaid ohte puudutavale teabele eri allikate vahendusel, nagu veebilehed, nõuandetelefonid ja klubiüritustel toimuvad otsekontaktid.
The needs of different user groups
Tarbijarühmade erinevad vajadused
There are very few drug strategies which specifically target cocaine and crack cocaine use and only the UK and Ireland have implemented strategies at national and/or local level.
Kokaiinisõltuvuse ravi seisneb peamiselt psühhosotsiaalses sekkumises, kusjuures paljud klinitsistid kasutavad toetavalt ka farmakoloogilisi ravimeid.
Most European countries report that cocaine users can access information about cocaine and the risks of cocaine use through various sources such as websites, helplines and interventions in the nightlife setting.
Seetõttu tuleks prioriteetseks pidada psühhosotsiaalsete sekkumiste alast uurimistööd ja koolitust. Soodustada tuleks klinitsistide omavahelist kogemuste ja parimate tavade vahetamist.
In some cities, especially those with significant crack cocaine use, harm-reduction agencies also provide outreach interventions.
Lõpuks tuleks opioidide asendusravil olevate kokaiinitarbijate hindamisel teha kindlaks, et nende kokaiinitarbimine ei ole seotud metadooni või buprenorfiini liiga väikse annusega.
Cocaine and crack users represent a heterogeneous population with specific needs which may require tailored services.
Euroopas toimub kokaiiniravi praegu kõige sagedamini ambulatoorselt, olles peamiselt kohandatud opioidide tarbijate vajadustele.
Socially integrated powder cocaine users may need to be better informed about cocaine-related risks.
Samas otsivad sotsiaalselt integreeritud kokaiinitarbijad tõenäoliselt abi teiste tervishoiuteenuste osutajate, nagu perearstide või erakliinikute vahendusel.
They may also be reluctant to initiate or continue treatment among marginalised drug users and feel there is a stigma attached to users attending such services.
Märkimisväärse kokaiinitarbijatest elanikkonnarühmaga riikides on kasvav huvi spetsiaalselt kokaiinitarbijate vajadustele kohandatud teenuste järele.
Currently, most reported cocaine treatment in Europe takes place in outpatient settings which are primarily oriented to the needs of opioid users.
heterogeenne spetsiifiliste vajadustega rühm, kes vajab kohandatud teenuseid.
However, socially integrated cocaine users are likely to seek help through other healthcare providers such as general practitioners or private clinics.
Kokaiinipulbri tarbijad, kes on sotsiaalselt integreeritud, võivad vajada rohkem teavet kokaiiniga seotud ohtude kohta.
There is a growing interest for countries with significant cocaineusing populations to provide services tailored specifically to cocaine users.
Neile võib osutuda vastumeelseks alustada või jätkata ravi koos marginaalsete uimastitarvitajatega ning nad võivad tunda, et ravil osalejatele saab osaks ühiskonna halvakspanu.
The treatment of cocaine dependence relies mainly on psychosocial interventions, with pharmacological agents being used as a support by many clinicians.
Sõltlastest kokaiinitarbijate, kes on ka heroiinitarbijad ja/või viibivad asendusravil, jätkuv kokaiinitarbimine võib kohase sekkumise puudumisel häirida raviprogrammi ning sellest tulenevalt seada ohtu ravitulemused üldisemalt.
However, until now, no effective pharmacological agent has emerged to manage cocaine abstinence and reduce craving.
Raviasutuste töötajatel ja klinitsistidel on samuti suuri probleeme kokaiinitarbijatest ravialustega, kes tarvitavad samaaegselt alkoholi ja kellel esineb kokaiinitarbimisega sageli kaasnevaid haigusi, psühhiaatrilisi ja isiksushäireid (näiteks agressiivsus, akuutne psühhoos ja paranoiline käitumine).
Therefore, research and training in psychosocial interventions should be given highest priority.
Mitme aine samaaegne tarbimine tõstab oluliselt ka muude terviseprobleemide ja surmariski.
The exchange of experiences and best practice among clinicians should be encouraged. Research on pharmaceutical agents should also be supported and the results made rapidly available, both for positive as well as negative outcomes.
Hiljutises EMCDDA ülevaates kokaiinisõltuvuse ravi kirjandusest leiti, et praegu puudub kokaiinisõltuvuse jaoks tõhus farmakoloogiline ravi, kuid hiljutised katsed (näiteks Topiramate, kokaiinivaktsiinid) on andnud esimesi lootustandvaid tulemusi.
Finally, cocaine users who are undergoing opioid substitution treatment should be assessed to make sure that their cocaine use is not linked with too low a dosage of methadone or buprenorphine.
Kognitiivkäitumuslikud sekkumised, nagu kognitiivkäitumisteraapia, motiveeriv vestlus ja ühiskonna toetusel põhinev ravi, mida mõnikord kombineeritakse sõltuvusega toimetulekuga (näiteks tagatisel rajanevad algatused), on näidanud, et need on kõige tõhusamad tulevase kokaiinitarbimise vähendamisel ja ärahoidmisel. Kuna need
Among dependent cocaine users who are also heroin users and/or in substitution, continued cocaine use may, if not addressed properly, interfere with the treatment programme and subsequently jeopardise the overall treatment outcome.
Sekkumised, jõudmaks sotsiaalselt integreeritud problemaatiliste kokaiinitarbijateni ning marginaalsete crackkokaiini tarbijateni, esitavad väljakutse.
Similarly, co-use of alcohol and often observed co-morbid psychiatric and personality disorders in cocaine clients (e.g. aggression, acute psychosis and paranoid behaviour) constitute major problems for staff and clinicians.
Hiljutine Iiri katseprojekt näitas, et kokaiinitarbijate vastumeelsust osaleda opioididele suunatud programmides saab vältida, lubades neile programmile eraldi juurdepääsu õhtusel ajal või vahetult enne või pärast nädalavahetust.
The co-use of multiple substances also substantially increases the risk of additional health problems and the risk of death among this population.
Crackkokaiini tarbijate ja marginaalsetest elanikkonnarühmadest pärinevate uimastitarbijate osas tuleb prioriteetseks pidada kahju vähendamiseks abivajaja juurde minemist koos raviasutusse suunamisega.
Finally, crack cocaine often affects marginalised and deprived populations (e.g. the homeless, sex workers).
Neid infoülevaateid avaldatakse kolm korda aastas 23 Euroopa Liidu keeles ning türgi ja norra keeles.
These populations show a broad variety of health and social
Algallikale viitamisel on väljaande sisu tsiteerimine lubatud.
However, as these approaches and the research about their effectiveness come almost exclusively from the
Järeldused ja poliitika kaalutlused
For crack users and marginalised populations of drug users, harm reduction outreach interventions, combined with service referral, need to be given higher priority.
Mujal peaks narkopoliitika käsitlema uimastitarbimise harjumuste kasvavat mitmekesisust ning problemaatiliste tarbijate vajadusi.
Drugs in focus is a series of policy briefings published by the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA), Lisbon.
EMCDDA (2007), Aastaaruanne 2007: kokaiini käsitlev eriväljaanne, Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus, Lissabon.
The briefings are published three times a year in the 23 official languages of the European Union plus Norwegian and Turkish.
Horgan, J. (2007), An overview of cocaine use in Ireland, (Ülevaade kokaiinitarbimisest Iirimaal), Riiklik uimastialane nõuandev komisjon ja riikliku uimastistrateegia meeskond, Dublin.
Drugs in focus emcdda.europa.eu
Narkootikumid emcdda.europa.eu
Substance use among older adults: a neglected problem between 1946 and 1964) and the higher rate of substance use among this group.
Eakad uimastisõltlased on tähelepanuta jäänud probleem
of its population.
Nagu graafikust näha, vananeb Euroopa rahvastik kiiresti.
During the 20th century, the number of Europeans aged 65 or over trebled, and life expectancy more than doubled.
20. sajandil kolmekordistus üle 65-aastaste eurooplaste arv ning eeldatav eluiga pikenes üle kahe korra.
By 2028, more than a quarter of Europe’s population will be aged 65 or more.
Aastaks 2028 moodustavad vähemalt 65-aastased üle veerandi Euroopa rahvastikust.
The increasing number of older adults with substance use problems will place new and greater demands on treatment services.
Hinnangu kohaselt kahekordistub aastail 2001–2020 uimastisõltuvuse ravi vajavate eakate arv.
Programmes that are accustomed to dealing mainly with young populations will need to adapt to meet the needs of this older group.
See on tingitud osalt sõjajärgse suure sündivusega põlvkonna (sündinud aastatel 1946–1964) suurusest ning selle põlvkonna ulatuslikumast uimastite tarbimisest.