natgillin/translations-raw huggingface dataset:
With a target market of existing businesses, many of whom required money to invest in new equipment, the New Forest decided too er grants up to a maximum of EUR 7 000.
New Forest, mille sihtrühmaks olid olemasolevad ettevõtted, kellest paljud vajasid raha uutesse seadmetesse investeerimiseks, otsustas pakkuda kuni 7000 euro suurust toetust.
On the Isle of Wight, it was felt that a smaller grant of EUR 700 would be enough to give a boost to new businesses at an early stage, by giving the means to: purchase a new piece of equipment; expand their advertising; or move to business premises rather than working from home.
Wighti saarel leiti, et väiksemast, 700 euro suurusest toetusest piisab, et uusi ettevõtteid stardietapis edasi aidata, sest see võimaldab neil osta uusi seadmeid, teha rohkem reklaami või kolida kodus töötamise asemel äripindadele.
Benefiting from a partnership approach
Partnerlusel põhinevast lähenemisviisist tõusev kasu hel võrgustikke ning jagada parimat tava ilma g e og r aa ë lise konkurentsi ohuta.
Given the different focus of the grant schemes, was there to be any benefit from making this an interterritorial cooperation project?
Kas tasub ette võtta piirkondadevahelist koostööprojekti, kui toetuskavadel on erinevad sihtrühmad?
Both Leader+ groups were convinced that, by working together, their schemes would be much stronger.
Mõlemad Leader+ rühmad olid veendunud, et koostöömuudab nende toetuskavad palju tugevamaks.
A joint project would: enable a continual evaluation of both delivery methods and the success of the business support; encourage networking between both business advisors and local business people; and share best practice without the danger of any geographic competition.
Ühisprojekt võimaldaks pidevalt hinnata mõlemat meetodit ja ettevõtlustoetuse edu, luua ettevõtlusnõustajate ja kohalike ettevõtjate va-
Whilst the business advisors have evaluated their schemes on a regular basis, the Leader+ groups decided to conduct two evaluations, the first after one year and another at the end of the project.
Ettevõtlusnõustajad on oma kavu korrapäraselt hinnanud, kuid Leader+ rühmadotsustasid läbi viia kaks hindamist: pärast esimest aastat ja teise projekti lõpul.
The first evaluation highlighted a certain reluctance of the New Forest businesses to complete a business plan, as they were already running existing businesses.
Esimene hindamine näitas New Foresti ettevõtjate teatavat tõrksust äriplaani koostamise suhtes, sest neil olid juba tegutsevad ettevõtted.
It is, however, necessary for them to make a strong business case to the grant awarding panel and as a result the majority of businesses supported are flourishing.
Kuid nad pidid toetusi määravat komisjoni oma äriidee tasuvuses veenma, ning tänu sellele läheb enamikul toetatud ettevõtetest hästi.
On the Isle of Wight, the grant panel insisted on business plans for the ‘start-ups’ and this policy seems to have paid o with 92 % of businesses still remaining active after one year – a time period considered crucial and well above the national average.
Wighti saarel nõudis toetusi määrav komisjon alustavatelt ettevõtetelt äriplaani esitamist, ja see nõue on end ära tasunud, sest 92% ettevõtetest tegutsevad edasi ka aasta hiljem – seda peetakse väga oluliseks ning see ületab riigi keskmist.
The final project evaluation will enable a more accurate comparison of any increase in income as a result of both grant methods, since it is understood that it is likely to be a full year before any benefits are seen.
Projekti lõpphindamine võimaldab kummagi toetusmeetodiga saavutatud tulude kasvu täpsemalt võrrelda, sest arusaadavalt kulub ilmselt terve aasta, enne kui on kasu märgata.
Quality of life and sustainable development are key to both Leader+ groups.
Mõlemad Leader+ rühmad peavad oluliseks elukvaliteeti ja säästvat arengut.
The New Forest LAG has been keen to encourage grants that seek to promote sustainable land management and local products.
New Foresti kohalik tegevusrühmon agaralt toetanudmaa säästvatmajandamist ja kohalike toodete edendamist.
On the other hand, the Isle of Wight LAG has followed a broader approach, in that money has been granted to start-up businesses that are considered too er a greater range of rural services, and which get more women back into the workforce.
Wighti saare kohalik tegevusrühmon seevastu järginud laiemat lähenemisviisi, toetust on antud alustavatele ettevõtetele,mis laiendavadmaapiirkonnas osutatavate teenuste valikut ja toovad tööjõu hulka tagasi rohkemnaisi.
After two years of a three-year project, New Forest Leader+ has created or safeguarded 54 jobs and 14 new products, while the Isle of Wight Leader+ has resulted in the creation of 72 new jobs.
Nüüd, kui kolmeaastasest projektist on kaks aastatmöödas, on New Foresti Leader+ loonud või säilitanud 54 töökohta ja 14 uut toodet, samal ajal kuiWighti saare Leader+ on loonud 72 uut töökohta.
henhouses in order to reduce poultry losses and expand the business.
nüüdseks mõistnud äriplaani kasulikkust ja peab sidet ettevõtlusnõustajatega.
…and jobs that improve the quality of life in rural areas
Maapiirkondade elukvaliteeti parandavate töökohtade loomine
With seven years experience as a decorative/folk art painter, Julie Webb runs a new business from her studio.
Julie Webb, kes on tegutsenud seitse aastat tarbe- ja rahvakunstimaalijana, juhib nüüd oma ateljeest uut ettevõtet.
A Leader+ grant of EUR 700 means either that she can now run classes and workshops from her studio on the Isle of Wight or she can travel to other locations in the rural areas.
Tänu Leader+ 700 euro suurusele toetusele saab ta oma Wighti saarel asuvas ateljees pidada tunde ja õpikodasid või sõita teistesse maapiirkondadesse.
Her classes are designed to enable the complete beginner with no painting or drawing skills to produce attractive results.
Tema tundide eesmärk on aidata päris algajal, kellel ei ole maalimis- ega joonistamisoskust, saavutada kauneid tulemusi.
A theatre company delivers a schools programme on the Isle of Wight on issue or curriculum-based sessions where students can explore themes through practical drama
Teatriselts korraldabWighti saarel temaatilisi või õppekavapõhiseid koolitunde, mis võimaldavad õpilastel teemadega tutvuda praktilise näitetegevuse kaudu.
Creating jobs that promote sustainable development…
Säästvat arengut edendavate töökohtade loomine
Julie Hodgson now has a new career working with her son in an innovative family-run business producing ne quality cheeses using unpasteurised milk.
Julie Hodgsonil on nüüd uus karjäär, ta töötab koos oma pojaga uuenduslikus p e r e ë r mafis , kus valmistatakse pastöriseerimata piimast kvaliteetset juustu.
A Leader+ grant of EUR 700 has helped this new business to purchase specialised moulds.
Leader+ 700 euro suurune toetus aitas sel uuel ettevõttel osta spetsiaalsed vormid.
Julie has also taken part in workshops, networking and an exchange of best practice through a twinning process with another cheese producer in County Antrim (Northern Ireland), which is another Leader+ project.
Lisaks on Julie Põhja-Iirimaa Antrimi krahvkonna ühe juustutootjaga (veel üks Leader+ projekt) mestimise raames osalenud õpikodades, võrgustike loomisel ja parima tava vahetamisel.
Monique Gudgeon is processing the venison which her husband obtains as part of his stalking rights over several local estates.
Monique Gudgeon töötleb ulukiliha, mida tema abikaasa saab tänu sellele, et tal on mitmes kohalikus valduses küttimise õigus.
Using third parties to process the meat proved very expensive and they were concerned that the quality of their product was being compromised.
Kolmandate isikute kasutamine liha töötlemiseks on osutunud väga kulukaks, ja nad olid mures, et toote kvaliteet satub ohtu.
A Leader+ grant of EUR 7 000 has enabled the business to purchase mobile butchery equipment, thus allowing them to expand their business while maintaining greater quality control.
Tänu Leader+ 7000 euro suurusele toetusele sai ettevõtte ostamobiilse lihunikuvarustuse, mis võimaldas neil oma äri laiendada ja samal ajal tagada tõhusama kvaliteedikontrolli.
Sharon Jackson’s poultry business breeds and sells a variety of chickens most of which were free range using old henhouses and open grazing.
Sharon Jacksoni linnukasvatusettevõte kasvatab ja müüb mitut tõugu kanu, kellest enamik oli vabapidamisel vanades kanalates ja avamaal.
A considerable number of hens were consequently lost to predators (mainly foxes).
Suur hulk kanu langes seetõttu kiskjate (peamiselt rebaste) saagiks.
The business received EUR 1 450 to erect new fencing and
Ettevõte sai 1450 eurot uute tarade ja kanalate rajamiseks, et vähendada lindude kaotust ja laiendada ettevõtet.
In 2005, there was no fresh bakery in west Wight.
2005. aastal ei müüdud Lääne-Wightis üldse värskeid pagaritooteid.
Before opening his own bakery and café, David Mercer had 16 years experience as a baker, including a management position at a supermarket bakery in Ryde.
David Mercer oli enne oma pagaritöökoja ja kohviku avamist 16 aastat töötanud pagarina, sealhulgas Ryde’i kaubahalli pagaritöökoja juhina.
Being a local man with the regeneration of the village in mind, he invested over EUR 5 600 of his own finances to help refurbish and revitalise the shop.
Kohaliku inimesena, kes soovis küla taaselustada, investeeris ta kaupluse remonti ja taaselustamisse 5600 eurot isiklikku raha.
He also used the EUR 700 rural grant to help purchase machinery and kitchen equipment.
Peale selle kasutas ta 700 euro suurust maaettevõtluse toetust masinate ja köögiseadmete ostmiseks.
Enterprise rural grants scheme
Maaettevõtluse toetuskava
Member State: United Kingdom Region, district: South-east England Name of the LAGs: Isle of Wight Rural Action Zone and New Forest Leader+
Liikmesriik: Ühendkuningriik Piirkond: Kagu-Inglismaa Kohalikutegevusrühma nimi: Isle ofWight Rural Action Zone ja New Forest Leader+
ISLE OF WIGHTPopulation: 63 000
WIGHTI SAAR: Rahvaarv: 63 000
Project total cost: EUR 141 092EU: EUR 30 632Other public funds: EUR 55 160Private funds: EUR 55 300Project eligibility: January 2005–December 2007
Projekti kogumaksumus: 141 092 eurot EL: 30 632 eurot Muud avaliku sektori vahendid: 55 160 eurot Erakapital: 55 300 eurot Abikõlblikkuse periood: jaanuar 2005–detsember 2007
Project total cost: EUR 406 314EU: EUR 101 578Other public funds: EUR 93 451Private funds: EUR 211 285Project eligibility: January 2005–December 2007
Projekti kogumaksumus: 406 314 eurot EL: 101 578 eurot Muud avaliku sektori vahendid: 93 451 eurot Erakapital: 211 285 eurot Abikõlblikkuse periood: jaanuar 2005–detsember 2007
Photos provided by the UK national network unit.
Fotod: Ühendkuningriigi riikliku koostöövõrgu üksus
Adding value to local products
Kohalikeletoodetelelisandväärtuseandmine
Danish food: Emphasising the local identity
Taani toidu kohaliku eripära rõhutamine
Meetjesland: developing and supporting regional products
Meetjeslandi piirkondlike toodete arendamine ja toetamine
Two Danish LAGs work together on a project which puts the emphasis on the identity of locally produced food.
Kaks Taani kohalikku tegevusrühma teevad koostööd projekti raames, mis pöörab tähelepanu kohaliku toidu eripärale.
This article presents two separate Leader+ projects which eventually formed the basis for an interterritorial cooperation project: one is from the Bornholm LAG and another from the Danish Small Islands LAG.
Käesolevas artiklis tutvustatakse kahte Leader+ projekti, millest kasvas lõpuks välja piirkondadevaheline koostööprojekt: üks neist on Bornholmi kohalikutegevusrühma ja teine Taani väikesaarte projekt.
already known for their beautiful nature and interesting cultural history.
olulist turismisihtkohta olid juba tuntud oma ilusa looduse ja huvitava kultuuriloo poolest.
Now it was time to add a further dimension: food culture.
Oli saabunud aeg lisada uus mõõde: toidukultuur.
First and foremost was the idea to make the regional food culture more visible.
Kõige olulisem idee oli muuta piirkonna toidukultuur silmapaistvamaks.
The Swedes had a welldeveloped network of farm shops, while the inhabitants on the island of Bornholm were more known for their many smokehouses and restaurants.
Rootslastel oli hästitoimiv talupoodide võrgustik, samal ajal kui Bornholmi saare elanikud olid rohkem tuntud oma arvukate suitsutuskodade ja restoranide poolest.
This became the starting point of a long-term, close cooperation that has since developed into a European network called ‘Culinary Heritage Europe’ (www.culinary-heritage.com).
See sai lähtepunktiks pikaajalisele tihedale koostööle, mis on arenenud Euroopa
Nowadays Danish consumers associate the island of Bornholm with high-quality foodstuffs.
Taani tarbijad seostavad praegu Bornholmi saart kvaliteetse toiduga.
Similarly in the case of the Danish Small Islands, foodstuff producers have also realised the possibility of producing special products for consumers who demand quality, along with innovation and a local identity.
Taani väikesaarte toidutootjad on samuti märganud võimalust valmistada eritooteid tarbijatele, kes nõuavad kvaliteeti, millega kaasneksid uuenduslikkus ja kohalik eripära.
The development promoted by the two LAGs has led to a positive growth for their small enterprises producing quality foodstuffs.
Kahe kohalikutegevusrühma edendatud arendustegevus on toonud kaasa kvaliteetset toitu tootvate väikeettevõtete kasvu.
The Bornholm LAG has put emphasis on larger projects focusing on marketing and sales.
Bornholmi kohalik tegevusrühmonpidanudoluliseks suuremaid projekte,mis keskenduvad turustamisele jamüügile.
The Danish Small Islands LAG has provided support for small, innovative food-stu companies on the islands, and has also contributed to setting up a network of producers.
Taani väikesaarte kohalik tegevusrühmon toetanud saartel tegutsevaid väikeseid, uuenduslikke toiduettevõtteid ja aidanud kaasa tootjate võrgustiku loomisele.
In 1995 a close cooperation began between Bornholm and Sydøstre Skåne (Sweden) in order to develop regional foodstuffs.
1995. aastal algas Bornholmi ja Sydøstre Skåne (Rootsi) tihe koostöö piirkondliku toidu täiustamiseks.
These two influential tourist destinations were
Need kaks
finally, linked to this centre, in setting up a showroom for regional foodstus.
duskeskuse loomine ning lõpuks – selle keskusega seotult – piirkondliku toidu näituseruumi loomine.
Upon completion of the SWOT analysis, which was financed by Leader+, the regional centre for food development was established and one staff member was employed whose main task was to act as an ambassador for foodstus from Bornholm, and whose presence had a great impact.
Kui Leader+ rahastatud SWOT-analüüs sai tehtud, loodi piirkondlik toiduarenduskeskus ja palgati töötaja, kelle peamine ülesanne oli olla Bornholmi toidu saadikuks ning kelle olemasolu avaldas suurt mõju.
Consequently, food from Bornholm became very well known in Denmark.
Tänu sellele sai Bornholmi toit Taanis väga tuntuks.
The many local food producers underwent a process where they not only obtained a new and thorough knowledge of market mechanisms, but are also now better prepared for cooperating on matters of sales promotion.
Paljud kohalikud toidutootjad on omandanud uusi põhjalikke teadmisi turumehhanismide kohta ning on nüüd paremini valmis müügiedendusega seotud koostööks.
The third stage in the development strategy for promoting local foodstus consisted in establishing a common showcase.
Kohaliku toidu edendamise arengustrateegia kolmandas etapis loodi ühine näituseruum.
An old windmill that originally functioned as a grain mill and, since the 1960s, as a conference room, has now been totally renovated, and appears (in more than one sense) to act as a beacon for Bornholm’s foodstus.
Vana tuulik, mis töötas alguses viljaveskina ja alates 1960. aastatest konverentsiruumina, on nüüd täielikult renoveeritud ning näib (rohkem kui ühesmõttes) toimivat Bornholmi toidumajakana.
The mill is fitted out as a showroom, a shop and a demonstration kitchen on the two bottom floors, with an oce and meeting room on the third floor.
Tuuliku kaks alumist korrust on kohandatud näituseruumiks, poeks ja näidisköögiks ning kolmas korrus kontoriks ja koosolekuruumiks.
The mill has also in the first year of its operation become the focal point for tourist information for the island as a whole.
Peale selle sai tuulikust selle esimesel tegutsemisaastal keskne turismiinfopunkt terve saare jaoks.
The cooperation within regional food culture has attracted more attention and put the focus on the possibilities rather than on the limitations.
Piirkondliku toidukultuuriga seotud koostöö on äratanud ulatuslikumat tähelepanu ja tõstnud esile pigem võimalusi kui piiranguid.
At the same time, the market has in general developed an increasing interest in foodstuff production, which is characterised by craftsmanship qualities and which is traceable directly back to the primary producer.
Samal ajal on turul üldiselt tekkinud suurem huvi toidu vastu, mis on meisterlikult valmistatud ja mida on võimalik jälgida esmatootjani.
A local lighthouse showing the way
Kohalik majakas näitab teed
In connection with the preparation of the development plan for the Leader+ period for Bornholm, the Bornholm LAG planned a concentrated campaign.
Bornholmi kohalik tegevusrühm kavandas põhjaliku kampaania, et koostada Bornholmi arengukava Leader+ perioodiks.
This consisted of a three-stage process: firstly in making a SWOT (strengths, weaknesses, opportunities and threats) analysis of the development potential of the local food sector; then in establishing a regional centre for food development; and,
Kampaanial oli kolm etappi: esiteks kohaliku toidusektori arengupotentsiaali SWOT-analüüs (tugevused, nõrkused, võimalused ja ohud), siis piirkondliku toiduaren-
On the 27 Danish small islands, there are some 20 enterprises producing foodstuffs.
Taani 27 väikesaarel on umbes 20 toidutootmisega tegelevat ettevõtet.
Production typically takes place in small family-held businesses that are also engaged in agriculture or fruit or berry growing.
Tootmine toimub tavaliselt väikestes perefirmades, mis tegelevad ka põllumajandusega ja puuviljade või marjade kasvatamisega.
In most cases production is ’low scale’, with its main impact on crafts and local trades.
Enamasti on tegemist väiketootmisega, mis mõjutab eelkõige käsitööd ja kohalikku kaubandust.
The products produced include jam, apple cider, apple juice, apple vinegar, beer, ice cream, herbal salt, chutney and delimeat products.
Väikesaarte ettevõtted toodavad moosi, õunasiidrit, õunamahla, õunaäädikat, õlut, jäätist, ürdisoola, vürtsikat puuviljakastet ja lihast valmistatud kulinaartooteid.
…supported by Leader+
…mida toetab Leader+
A small island network…
Väikesaarte võrgustik…
The island’s producers sell their products via local farm outlets (selling to tourists) and in specialised shops in larger towns and cities.
Saartel tegutsevad tootjad müüvad oma tooteid kohalike talupoodide kaudu (turistidele) ja suuremate linnade eripoodides.
Already in 2004, the foodstuff producers on the Danish Small Islands had started to work together within the ’Food network of the Danish Small Islands’.
Taani väikesaarte toidutootjate koostöö algas juba 2004. aastal Taani väikesaarte toiduvõrgustiku projekti raames.
The association received support from the Danish Small Islands LAG in the following areas:
See ühendus sai Taani väikesaarte kohalikult tegevusrühmalt toetust järgmisteks tegevusteks:
The region covered by the Danish Small Islands LAG includes 27 islands with a population ranging from 10 to 1 200 people.
Taani väikesaarte kohalikutegevusrühma piirkond hõlmab 27 saart, millel on 10–1200 elanikku.
Unlike in an archipelago, these islands are scattered around the Danish coast and fiords.
Tegemist ei ole saarestikuga, vaid need saared on Taani rannikule ja ê o r di des se laiali puistatud.
Nevertheless, a tradition exists regarding cooperation on political matters, infrastructure, education and economic development.
Sellegipoolest on seal olemas poliitilise, haridusalase jamajandusliku arenguga ning infrastruktuuridega seotud koostöö traditsioon.
®to set up the home page (www.oespecialiteter.dk);®for the Internet shop (www.oespecialiteter.dk/shop);®a leaflet on island specialties;®seminars on food production and marketing;®participation in national food markets;®common marketing in the press and contact withpurchasers.
® kodulehe (www.oespecialiteter.dk) loomine;® Interneti-pood;® saarte eritooteid tutvustavad lendlehed;® toidutootmise ja turustamise seminarid;® üleriigilistel toiduturgudel osalemine;® ühisturustamine ajakirjanduse kaudu ja kontaktid ostjatega.
The Danish Small Islands therefore have a good basis for establishing cooperation and a network between the di er-ent enterprises on the small islands.
Taani väikesaartel on seepärast head eeldused seal tegutsevate ettevõtete koostöö algatamiseks ja võrgustiku loomiseks.
One of the LAG’s intermediate aims has been ‘to strengthen agriculture and food production’.
Kohalikutegevusrühma üks vahe-eesmärk on olnud põllumajanduse ja toidutootmise edendamine.
In the LAG’s development plan, amongst other things, there is a focus on the production of local quality foodstuffs: ‘The demand for certain quality products is increasing in line with the increase in the number of consumers with strong purchasing power and quality awareness… At the same time, the diversity of the products available is reduced due to structural rationalisation within agriculture in general… This may result in more possibilities for
Kohalikutegevusrühma arengukavas pälvibmuu hulgas tähelepanu kvaliteetse kohaliku toidu tootmine. „Teatavate kvaliteetsete toodete nõudlus kasvab koos ostujõuliste ja kvaliteediteadlike tarbijate arvu kasvuga. […] Samal ajal on kättesaadavate toodete mitmekesisus põllumajandusstruktuuride üldise ratsionaliseerimise tõttu vähenenud. […] See võib pakkuda rohkem võimalusi uue kvaliteetse toidu tootmiseks jamüümiseks säästvate ja tulutoovate ettevõtete kaudu.”
The producers operating within the network have recently started to discuss the definition of ‘island specialties’.
Võrgustikku kuuluvad tootjad algatasid hiljuti arutelu „saarte eritoote” mõiste üle.
The objective is to raise awareness about what is produced with a view to product certification, which takes into account: the origin of the raw materials used; careful processing (adding none or few additives); sensory product quality; the environment; the product identity, and its story.
Eesmärk on kasutada toodetele tähelepanu tõmbamiseks se r ti ë t se eri mist, mille aluseks oleks kasutatud toorme päritolu, hoolikas töötlemine (ilma säilitusaineteta või väheste säilitusainetega), toodete kaubanduslik välimus, keskkond ning toote eripära ja saamislugu.
The producers have also adopted the French concept of terroir with its idea of the link between the product and its place of cultivation, which also shows the relationship between climate and soil in the raw materials.
Tootjad on võtnud kasutusele prantsuse mõiste terroir, mis tähistab toote ja viljelemiskoha vahelist seost ning näitab toorme puhul ka seost kliima ja mullastiku vahel.
Results of cooperation between food producers
Toidutootjate koostöö tulemused
The project, ‘Full speed of local food products’, involved the participation of four producers from the Danish Small Islands and three from Bornholm.
Projektis „Täiskäik kohalikele toodetele” osales neli väikesaarte ja kolm Bornholmi tootjat.
These participants were able to take part, amongst other things, in two workshops that included visits to businesses, presentations by consultants, and an exchange of experience.
Tootjad said muu hulgas osaleda kahes õpikojas, mis hõlmas ettevõtete külastamist, konsultantide ettekandeid ja kogemuste vahetamist.
The first workshop was held in December 2005 on Bornholm with visits to a small ice-cream factory and a vineyard.
Esimene õpikoda peeti 2005. aasta detsembris Bornholmis ning selle raames külastati väikest jäätisetehast ja viinamarjaistandust.
In February 2006 the producers met on the small islands of Fejø and Strynø, where they paid a visit to a jam-making enterprise and an apple cider producer.
2006. aasta veebruaris kohtusid tootjad Fejø ja Strynø väikesaarel, kus külastati moosivalmistajat ja õunasiidritootjat.