natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Unbundled access to the local network is a wholesale product in respect of at least two final products, namely calls and connections, which constitute a ‘cluster’ for customers.
Eraldatud juurdepääs kliendiliinile on vahetoode vähemalt kahele lõpptootele, st kõnedele ja võrguühendustele, mis kujutavad endast klientide jaoks cluster’it.
The costs of the wholesale product should not be attributed to just one of the two final products but to both of them.
Vahetoote kulusid ei saa arvestada ainult ühe lõpptoote hinna hulka, vaid need tuleb arvestada mõlema lõpptoote hinna hulka.
It follows that charges for retail line-rental and for calls and higher-value services should be compared with the charges relating to that combined offer of services when analysing the margin squeeze.
Sellest järeldub, et abonentidele liinide kasutusse andmise tariife, kõnetariife ja lisaväärtusteenuste hindu tuleb hinnakruvi efekti analüüsimisel võrrelda teenuste kogupakkumisega seotud kuludega.
Furthermore, the applicant challenges the Commission’s arguments concerning the principle of tariff rebalancing (recitals 120 to 123 to the contested decision).
Hageja vaidleb vastu ka komisjoni argumentidele, mis põhinevad hindade ümberkujundamise põhimõttel (vaidlustatud otsus, põhjendused 120–123).
Thus, according to the applicant, tariff rebalancing — the purpose of which is to reduce the connection deficit which traditionally exists in the majority of the Member States, by means of an increase in connection charges and a parallel decrease in call charges — concerns incumbent operators only.
Hageja leiab, et hindade ümberkujundamine, mille eesmärk on vähendada võrguühendustest tulenevat puudujääki, mis on tavapäraselt olemas enamikus liikmesriikides, võrguühenduste tariifide tõstmise ja kõnetariifide samaaegse langetamise teel puudutab üksnes pikaajalisi ettevõtjaid.
By contrast, the analysis of the margin squeeze concerns the entry to the market of the applicant’s competitors.
Seevastu hinnakruvi efekti analüüs puudutab hageja konkurentide turuletulekut.
In the context of Article 82 EC, it is important to establish only whether, taking into account the actual situation on the market, it is possible for competitors to provide retail services without impediment on the basis of the applicant’s charges for wholesale access.
EÜ artikli 82 seisukohast on oluline üksnes teada, kas konkurentidel on tegelikku turuolukorda arvesse võttes võimalik abonentidele takistusteta teenuseid osutada nende tariifide alusel, mida hageja kohaldab võrguteenuste puhul.
In that respect, the applicant observes that its competitors are not obliged to offer (pre)selection.
Selles suhtes leiab hageja, et tema konkurendid ei ole kohustatud pakkuma (eel)valikut.
The legal framework thus allows the applicant’s competitors to enjoy legally guaranteed revenues from call services, completely independently of any tariff rebalancing.
Õiguslik raamistik võimaldab hageja konkurentidel seega tänu kõneteenustele saada õiguslikult tagatud tulu täiesti sõltumatult hindade ümberkujundamisest.
The applicant submits further that it is subject to regulation by RegTP, which aims to achieve progressive tariff rebalancing.
Hageja rõhutab veel kord, et tema tegevust reguleerib RegTP, kelle eesmärk on saavutada järkjärguline hindade ümberkujundamine.
In the second place, the applicant claims that the method used by the Commission to identify a margin squeeze is defective, because it relies on the proposition that it should be possible for the applicant’s competitors to replicate its customer pattern entirely (recitals 120 to 127 to the contested decision).
Teiseks väidab hageja, et meetod, mida komisjon kasutas hinnakruvi efekti tuvastamiseks, on vale, kuna see põhineb eeldusel, et hageja konkurentidel peaks olema võimalik täielikult tema klientuuri struktuuri jäljendada (vaidlustatud otsus, põhjendused 120–127).
However, no competitor would have an interest in replicating a customer pattern which, owing to the obligation to provide universal services, is characterised by a disporportionately high and unprofitable share of low-income endusers with analogue lines, who generate only a small turnover and who are not prepared to switch to higher-value connections.
Ühelgi konkurendil aga ei ole huvi jäljendada sellist klientuuri struktuuri, mida universaalteenuste osutamise kohustuse tõttu iseloomustab ebaproportsionaalselt suur ja vähekasumlik väikese sissetulekuga selliste abonentide osa, kes kasutavad analoogliine, kellega seotud käive on väike ja kes ei ole valmis üle minema suurema väärtusega ühendustele.
The fall in the applicant’s competitors’ share of analogue connections from 21% to 10% between 1999 and 2002 (recital 182 to the contested decision) is explained by the fact that customers of the applicant’s competitors have increasingly been switching to higher-value connections.
Asjaolu, et hageja konkurentide puhul on analoogliinide osakaal langenud 21%-lt 1999. aastal 10%-ni 2002. aastal (vaidlustatud otsus, põhjendus 182), on seletatav sellega, et hageja konkurentide kliendid on üha enam üle läinud suurema lisaväärtusega ühendustele.
The applicant claims that, contrary to the Commission’s contention (recital 133 to the contested decision), there is no margin squeeze in the highest-value market sectors which are of interest to the applicant’s competitors (ISDN connections and ADSL connections over analogue or ISDN lines).
Hageja kinnitab, et vastupidi komisjoni väidetele (vaidlustatud otsus, põhjendus 133) ei ole kõige tulutoovamates turusektorites, mille vastu hageja konkurendid huvi tunnevad (ISDN-ühendused ja ADSL-ühendused analoog- või ISDN-liinide kaudu) mingit hinnakruvi efekti.
Both the applicant’s own charges and those of its competitors in respect of lines in the highest-value segments are sufficient to cover costs.
Nii hageja enda tariifid kui konkurentide tariifid, mis on seotud kõige suurema lisaväärtusega segmentide liinidega, on kulude katmiseks piisavad.
In the third place, the applicant is critical of the fact that the Commission takes the discontinuance charge into account when calculating the prices of wholesale services.
Kolmandaks kritiseerib hageja asjaolu, et komisjon võtab võrguteenuste hinna arvutamisel arvesse tasu ülesütlemise eest.
The discontinuance of an end-user’s connection by a competitor of the applicant involves both connection work to restore to the applicant the local loop rented, and administrative tasks, which are not necessary in the case of an end-user’s discontinuance where the applicant uses the local loop itself.
Abonendiliini ülesütlemine hageja konkurendi poolt toob kaasa nii liini ühendamise töö, selleks et renditud abonendiliin hagejale tagastada, kui ka haldusülesandeid, mis ei oleks vajalikud abonendipoolse ülesütlemise korral, kuna sel juhul kasutab hageja ise abonendiliini.
These costs are specific inefficiency costs which arise as a result of entry to the market, which the incumbent operator in a dominant position necessarily does not incur.
Tegemist on spetsiifiliste ebatõhusate kuludega, mis kaasnevad turuletulekuga ning mida turgu valitsevat seisundit omaval pikaajalisel ettevõtjal eeldatavasti ei teki.
Any such costs which are generated solely as a result of technical or administrative measures associated with entry to a market should be disregarded in the analysis of a margin squeeze.
Selliseid kulusid, mis kaasnevad üksnes tehniliste või haldustoimingutega, mis on seotud turuletulekuga, ei tohiks hinnakruvi efekti analüüsimisel arvesse võtta.
In fact, Article 82 EC does not require a dominant undertaking to remove all barriers to entry, but prohibits the creation of artificial barriers to entry.
EÜ artikkel 82 ei kohusta turgu valitsevat seisundit omavat ettevõtjat kõrvaldama kõiki turuletuleku tõkkeid, vaid keelab kunstlike turuletuleku tõkete loomise.
The Commission and the first and second interveners contend that the second part of the first plea in law should be rejected.
Komisjon ja menetlusse astujad 1 ja 2 paluvad esimese väite teise osa tagasi lükata.
(i) Whether the Commission should have demonstrated in the contested decision that the applicant’s retail prices were, as such, abusive
b) Esimese Astme Kohtu hinnang i) Küsimus, kas komisjon oleks pidanud vaidlustatud otsuses tõendama, et hageja jaehinnad kujutavad endast iseenesest kuritarvitust
In the present case, according to the contested decision (recital 201), ‘[t]he abuse committed by [the applicant] consists in the imposition of unfair prices in the form of a margin squeeze to the detriment of [the applicant’s] competitors’.
Käesolevas asjas tuleb tõdeda, et vaidlustatud otsuse kohaselt (põhjendus 201) seisneb „[hageja] toime pandud kuritarvitus […] selles, et ta kehtestas oma konkurentide suhtes ebaõiglased hinnad hinnakruvi efekti vormis”.
The Commission takes the view that there is ‘an abusive margin squeeze if the difference between the retail prices charged by a dominant undertaking and the wholesale prices it charges its competitors for comparable services is negative, or insufficient to cover the productspecific costs to the dominant operator of providing its own retail services on the downstream market’ (recital 107 to the contested decision).
Komisjon leiab, et „kuritarvitav hinnakruvi efekt esineb juhul, kui vahe turgu valitsevat seisundit omava ettevõtja jaehindade ja võrguteenuste nende hindade vahel, mida ta küsib konkurentidele osutatavate võrreldavate teenuste eest, on negatiivne või ebapiisav selleks, et katta turgu valitsevat seisundit omava ettevõtja tootepõhised kulud, mis kaasnevad tema enda teenuste osutamisega abonentidele turustusahelas järgneval turul” (vaidlustatud otsus, põhjendus 107).
It is true that, in the contested decision, the Commission establishes only that the applicant has scope to adjust its retail prices.
Komisjon tuvastab vaidlustatud otsuses tõepoolest üksnes selle, et hagejal oli tegutsemisruum oma jaehindade muutmiseks.
However, the abusive nature of the applicant’s conduct is connected with the unfairness of the spread between its prices for wholesale access and its retail prices, which takes the form of a margin squeeze.
Hageja tegevuse kuritarvitav iseloom on siiski seotud tema võrguteenuste hindade ja jaehindade ebaõiglase vahega, mis tekitab hinnakruvi efekti.
Therefore, in view of the abuse found in the contested decision, the Commission was not required to demonstrate in that decision that the applicant’s retail prices were, as such, abusive.
Seetõttu ei olnud komisjon vaidlustatud otsuses tuvastatud kuritarvitust silmas pidades kohustatud vaidlustatud otsuses tõendama, et hageja jaehinnad kujutavad endast iseenesest kuritarvitust.
The applicant’s argument that the abusive nature of a margin squeeze can arise only from the abusive nature of its retail prices must therefore be rejected.
Hageja argument, mille kohaselt hinnakruvi efekti kuritarvitav iseloom saab tuleneda üksnes jaehindade kuritarvitavast iseloomust, tuleb seega tagasi lükata.
(ii) The method used by the Commission to calculate the margin squeeze
ii) Meetod, mida komisjon kasutas hinnakruvi efekti arvutamiseks
Contested decision
Vaidlustatud otsus
In recitals 106 to 139 to the contested decision, the Commission sets out the method which it used to calculate the margin squeeze.
Komisjon esitab vaidlustatud otsuse põhjendustes 106–139 meetodi, mida ta kasutas hinnakruvi efekti arvutamiseks.
It submits first of all that the basis for establishing an abusive margin squeeze is the comparison between ‘the retail prices charged by a dominant undertaking and the wholesale prices it charges its competitors for comparable services’ (recital 107 to the contested decision).
Ta rõhutab kõigepealt, et kuritarvitava hinnakruvi efekti kindlakstegemine põhineb „turgu valitsevat seisundit omava ettevõtja jaehindade ja võrguteenuste nende hindade [vahelisel võrdlusel], mida ta küsib konkurentidele osutatavate võrreldavate teenuste eest” (vaidlustatud otsus, põhjendus 107).
The Commission adds that ‘[i]n order to establish the existence of a margin squeeze it is essential that the wholesale and retail access services be comparable’ (recital 109 to the contested decision).
Komisjon lisab, et „võrguteenuste ja abonentidele osutatavate juurdepääsuteenuste võrreldavus on hinnakruvi efekti kindlakstegemiseks hädavajalik” (vaidlustatud otsus, põhjendus 109).
According to the Commission, ‘[the] established operator and its competitors as a rule provide retail services of all kinds. It has therefore to be considered whether the etablished operator’s retail and wholesale services are comparable, in the sense that their technical features are the same or at least similar and that they allow the same or at least similar services to be provided’ (recital 109 to the contested decision).
Komisjon märgib, et „võttes arvesse, et sarnaselt pikaajalise ettevõtjaga pakuvad konkurendid üldjuhul abonentidele kõiki liike teenuseid”, tuleb „kindlaks teha, kas pikaajalise ettevõtja abonentidele osutatavad teenused ja võrguteenused on niivõrd võrreldavad, et neil on identseid või vähemalt analoogseid tehnilisi tunnuseid ja et need võimaldavad osutada identseid või analoogseid teenuseid” (vaidlustatud otsus, põhjendus 109).
The Commission finds that the wholesale charges for unbundled access to local loops can indeed be compared with retail access charges, and that wholesale access enables the applicant’s competitors to offer their endusers a range of different retail access services, namely analogue narrowband access, digital narrowband access (ISDN) and broadband access in the form of ADSL services (recitals 110 and 112 to the contested decision).
Komisjon tõdeb, et kliendiliinile eraldatud juurdepääsu eest küsitavad võrguteenuste tariifid on jaehindadega täiesti võrreldavad, kuna juurdepääs võrguteenustele annab hageja konkurentidele võimaluse pakkuda oma abonentidele mitmesuguseid juurdepääsuteenuseid, st kitsasribaühendusega juurdepääsu analoogliinile, kitsasribaühendusega juurdepääsu digitaalliinile (ISDN) või lairibaühendusega juurdepääsu ADSL-i teenuste vormis (vaidlustatud otsus, põhjendused 110 ja 112).
According to the Commission, there is an abusive margin squeeze if the difference between the retail prices charged by a dominant undertaking and the wholesale prices it charges its competitors for comparable services ‘is negative, or insufficient to cover the productspecific costs to the dominant operator of providing its own retail services on the downstream market’ (recital 107 to the contested decision).
Komisjon on seisukohal, et kuritarvitav hinnakruvi efekt esineb juhul, kui vahe turgu valitsevat seisundit omava ettevõtja jaehindade ja võrguteenuste nende hindade vahel, mida ta küsib konkurentidele osutatavate võrreldavate teenuste eest, „on negatiivne või ebapiisav selleks, et katta turgu valitsevat seisundit omava ettevõtja tootepõhised kulud, mis kaasnevad tema enda teenuste osutamisega abonentidele turustusahelas järgneval turul” (vaidlustatud otsus, põhjendus 107).
The Commission therefore relies on the applicant’s charges and costs as a basis for assessing whether the applicant’s pricing practices are abusive.
Komisjon tugineb seega hageja tariifidele ja kuludele, selleks et hinnata, kas hageja hinnapraktika on kuritarvitav.
In order to determine whether the difference between the applicant’s retail prices and the prices of its wholesale access leads to an abusive margin squeeze, the Commission compares the price of a single wholesale service (local loop access) with the price of a plurality of retail services (access to analogue, ISDN and ADSL connections) (recital 113 to the contested decision).
Selleks et teha kindlaks, kas hageja jaehindade ja võrguteenuste hindade vahe toob kaasa kuritarvitava hinnakruvi efekti, võrdleb komisjon üheainsa võrguteenuse (juurdepääs kliendiliinile) hinda mitmesuguste abonentidele osutatavate teenuste hinnaga (juurdepääs analoog-, ISDN- ja ASDL-liinidele) (vaidlustatud otsus, põhjendus 113).
The Commission does not take revenues from telephone calls into account at the retail price level.
Jaehindade osas ei võta komisjon arvesse telefonikõnedelt saadavat tulu.
It only examines the charges for access to the network, which it compares to the charges of wholesale access (recital 119 to the contested decision).
Ta piirdub sellega, et analüüsib võrgu juurdepääsuteenuste hindu ning võrdleb neid võrguteenuste hindadega (vaidlustatud otsus, põhjendus 119).
Since RegTP has applied single wholesale tariffs, irrespective of the downstream services which competitors provide over the line supplied to them by the applicant (recital 113 to the contested decision), it is necessary, according to the Commission,
Kuna RegTP kehtestas võrguteenustele ühtsed tariifid sõltumata turustusahelas järgnevate selliste teenuste olemusest, mida konkurendid pakuvad tänu kliendiliinile juurdepääsule, mida hageja neile võimaldab (vaidlustatud otsus, põhjendus 113),
It must therefore be borne in mind that the retail prices (for each variant offered by the applicant) and the prices for wholesale access are composed of two items, namely an initial one-off charge and a monthly subscription charge (recitals 142 and 149 to the contested decision).
Tuleb veel kord meelde tuletada, et jaehinnad (hageja iga pakutava variandi kohta) ja võrguteenuste hinnad sisaldavad kahte koostisosa, st ühekordset tasu ja igakuist abonemenditasu (vaidlustatud otsus, põhjendused 142 ja 149).
To calculate the ‘monthly price’ of the one-off charges, these were divided by [confidential], representing the average period (in months) for which endusers keep a telephone subscription (recitals 148 and 151 to the contested decision).
Ühekordsete tasude „igakuise hinna” arvutamiseks jagati need tasud [konfidentsiaalne]-ga, st arvuga, mis vastab keskmisele ajale (kuudes väljendatuna), mille vältel abonent telefoniliini kasutab (vaidlustatud otsus, põhjendused 148 ja 151).
Thus, the average total monthly retail price is the sum of the price of the average monthly charge (taking into account all retail access services) and the average one-off charges (taking into account all retail access services and the average duration of a subscription) (recital 148 to the contested decision).
Seega moodustub keskmine igakuine jaehind keskmise igakuise abonemenditasu (mille puhul võetakse arvesse kõiki abonentidele osutatavaid juurdepääsuteenuseid) ja keskmiste ühekordsete tasude (mille puhul võetakse arvesse kõiki abonentidele osutatavaid juurdepääsuteenuseid ja abonementlepingu keskmist kestust) summast (vaidlustatud otsus, põhjendus 148).
The average total monthly price of wholesale services is the sum of the price of the monthly charge and the price of the average one-off charges (taking into account the average duration of a subscription) (recital 151 to the contested decision).
Võrguteenuste keskmine igakuine koguhind moodustub igakuise abonemenditasu ja keskmiste ühekordsete tasude (mille puhul võetakse arvesse abonementlepingu keskmist kestust) summast (vaidlustatud otsus, põhjendus 151).
According to the Commission, the one-off charges for wholesale access also include discontinuance charges.
Ühekordsed tasud võrguteenuste eest sisaldavad komisjoni sõnul ka tasu ülesütlemise eest.
The Commission notes that ‘[t]he discontinuance charge is payable for re-connecting an unbundled line to [the applicant’s] network and is imposed only on
Komisjon tuletab meelde, et „[ü]lesütlemise tasu võetakse selle eest, et eraldatud liin ühendatakse uuesti [hageja] võrguga, ja seda tasu võetakse üksnes võrguteenuseid ostvatelt konkurentidelt”, ning lisab, et „[k]oos liitumistasuga moodustab see ühekordse tasu,
On the basis of that calculation of monthly prices, the Commission finds that the spread between the applicant’s wholesale and retail prices was negative between 1998 and 2001 (recital 153 to the contested decision).
Igakuiste hindade sellise arvutuse põhjal leiab komisjon, et ajavahemikus 1998–2001 oli hageja jaehindade ja võrguteenuste hindade vahe negatiivne (vaidlustatud otsus, põhjendus 153).
In view of that finding, it is not necessary, according to the Commission, ‘to determine whether this spread was sufficient to cover [the applicant’s] downstream costs for customer relations’ (recital 153 to the contested decision).
Seda järeldust silmas pidades ei ole komisjoni sõnul vaja „kindlaks teha, kas see vahe oli piisav, et katta [hageja] turustusahelas järgnevad tootepõhised kulud, mis tekivad tema suhetes abonentidega” (vaidlustatud otsus, põhjendus 153).
By contrast, since the spread was positive from 2002 onwards, the Commission calculated ‘[the applicant’s] productspecific costs [for providing retail services], in order to assess whether this positive spread [was] sufficient [for the applicant] to cover [those] productspecific costs’ (recital 154 to the contested decision).
Seevastu, kuna alates 2002. aastast oli vahe positiivne, arvutas komisjon välja hageja abonentidele osutatavate teenuste „tootepõhised kulud, selleks et teha kindlaks, kas positiivne vahe on [hageja] tootepõhiste kulude katmiseks piisav” (vaidlustatud otsus, põhjendus 154).
The Commission concludes that the margin squeeze in access to the local network still existed at the time of the adoption of the contested decision (recital 161 to the contested decision), since the applicant’s productspecific costs for providing retail services still exceeded the positive spread between retail and wholesale prices (recital 160 to the contested decision).
Komisjon järeldab, et vaidlustatud otsuse vastuvõtmise ajal oli hinnakruvi efekt kliendiliinile juurdepääsu osas jätkuvalt olemas (vaidlustatud otsus, põhjendus 161), kuna hageja abonentidele osutatavate teenuste tootepõhised kulud olid suuremad kui jaehindade ja võrguteenuste hindade positiivne vahe (vaidlustatud otsus, põhjendus 160).
Lawfulness of the method used by the Commission
Komisjoni kasutatud meetodi õiguspärasus
It must be noted that the applicant puts forward three complaints concerning the method used to calculate the margin squeeze.
On oluline meenutada, et hageja esitab kolm etteheidet selle meetodi kohta, mida kasutati hinnakruvi efekti arvutamiseks.
First of all, the applicant submits that,
Esiteks väidab hageja, et jaehindade puhul
Second, the applicant criticises the method used by the Commission to demonstrate the existence of a margin squeeze based on the proposition that the applicant’s competitors would have an interest in entirely replicating its customer pattern.
Teiseks kritiseerib hageja meetodit, mida komisjon kasutas hinnakruvi efekti olemasolu tõendamiseks lähtuvalt eeldusest, et hageja konkurentidel on huvi täielikult tema klientuuri struktuuri jäljendada.
Third, the method used is defective because the Commission inflates the prices of wholesale access by taking discontinuance charges into account in the calculation of those prices.
Kolmandaks leiab hageja, et kasutatud meetod on vale, kuna komisjon paisutab võrguteenuste hindu, võttes nende arvutamisel arvesse tasu ülesütlemise eest.
The various arguments put forward in relation to the first two complaints all relate to one or other of the two essential features of the method used by the Commission.
Kahe esimese etteheite raames esitatud erinevad argumendid on kõik seotud komisjoni kasutatud meetodi kahest põhitunnusest ühe või teisega.
The first concerns the margin squeeze calculation based on the charges and costs of a vertically integrated dominant undertaking, disregarding the particular situation of competitors on the market.
Esimene tunnus on seotud hinnakruvi efekti arvutamisega turgu valitsevat seisundit omava vertikaalselt integreeritud ettevõtja hindade ja kulude alusel, mille puhul ei võeta arvesse konkurentide spetsiifilist turupositsiooni.
The second concerns the taking into account of revenues from all access services, excluding revenues from other services which may be supplied via access to a fixed network.
Teine tunnus on seotud kõikidelt juurdepääsuteenustelt saadava tulu arvessevõtmisega, mille puhul jäetakse välja muudelt sellistelt teenustelt saadav tulu, mida võidakse osutada tavavõrgule juurdepääsu abil.