natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Over the past 15 years, the environmental provisions of cohesion policy have been strengthened and current Structural Fund rules make protection of the environment a horizontal principle and conformity with the environmental acquis a to p priority18. It is, therefore,
Välismaised otseinvesteeringud liikmesriikidesse ja liituvatesse riikidesse, keskmine 1999-2001 ha Iirimaast ja Luksemburgist, millel koos Belgiaga oli samuti välisinvesteeringute tase suhtes SKP-ga tublisti kõrgem EL-i keskmisest.
Part 3 — Impact of Community policies: competitiveness, employment and cohesion
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
75 the development of internal energy sources, especially renewable ones.
2.osa —Liikmesriikidepoliitika mõjuühtekuuluvusele
2010 and their share of electricity production to 22%, with a target for the use of biocarburants in transport of 5.75%.
Eesmärk 1 piirkondades oli aastal 2000 alla 4% välisomanduses olevate firmade töökohtadest.
0 0 The development of newenergy sources, such as natural gas and electricity produced from renewable sources, would enable peripheral regions both to diversify their energy sources—and so reduce their vulnerability to disruption of external sources of supply— and to improve the quality of life.
Välismaised otseinvesteeringud liituvates riikides desse ja nende ümbrusse, nagu see on ka kohesiooniriikides.
Following the Electricity Directive in 1996 and the Gas Directive in 1998, energy markets have been liberalised, so introducing more competition and giving rise to restructuring of supply, benefiting large energy consumers in particular, but carrying the risk of disadvantaging the more peripheral and less populated regions.
Seega läks Ungaris aastal 2001 rohkem kui kaks kolmandikku sisenevatest investeeringutest piirkonda, kus asub Budapest; Tšehhi Vabariigis läks samal aastal 60% sisenevatest investeeringutest Prahasse ja seda ümbritsevasse regiooni (Strední Cechy) ning Slovakkias umbes 63% Bratislavasse (tabel A2.10).
This risk, however, has been mitigated through the imposition of public service obligations.
Samas olid Poolas, kus lisaks Varssavile on palju suuri linnu, välismaised otseinvesteeringud vähem kontsentreeritud.
Further regulatory measures are in prospect to assist these regions, including an obligation to maintain energy supply, the regulation of charges to final consumers and the imposition of minimum quality standards.
Sellele vaatamata langes aastal 1998 pealinna piirkonna (Mazowieckie) arvele ligi veerand investeeringutest ja teine veerand siirdus kahte teise regiooni (ódzkie ja Wielkopolskie), milles kumbaski on suuri linnu (Lodz ja Poznan).
Technological improvements and liberalisation of markets have led to amarked reduction in call rates, especially for long-distance and international calls, which has benefited the more remote regions, in particular, even if it has been accompanied by an increase in fixed charges.
Suures osas sama tendents nagu EL-is ilmneb liituvates riikides, vähemalt regioonide osas nende riikide siseselt, kuigi investeeringute jaotus riikide vahel oli vähem seotud SKP-ga inimese kohta kui EL-is vaatamata sellele, et näiliselt tundub olukord olevat vastupidine.
The Universal Service Directive of March 2002 defined the corresponding obligations which will need to be respected in the future throughout the region.
Viimaste andmete kohaselt suundus peaaegu 70% välismaistest otseinvesteeringutest nendes riikides ainult kolme riiki Poolasse, mille arvele üksi läks 35% koguinvesteeringutest, Tšehhi ja Ungarisse (tabel A2.9).
After years of liberalisation, critical gaps are evident in the geographical coverage of services, even those involving a mature technology like mobile telephones.
(70% sisse on arvatud hinnanguline väärtus Rumeenia kohta, mille kohta pärast 1999. aastat ei ole andmeid).
Significant progress has beenmade in construction of these networks, with support of the Structural Funds.
Kuid suhtes SKP-ga ei ole see näiline koondumine enam ilmne.
Five gas pipelines entered into service before theendof 2001 and several major electricity distribution projects were completed, with substantial investment in peripheral regions.
Seega moodustasid Poolas välismaised otseinvesteeringud kolme aasta jooksul 1999–2001 keskmiselt 4,5% SKP-st ning Ungaris napilt üle 4%, vähem kui enamikus teistes riikides.
The latest TEN-E guidelines, adopted in June 2003, put the emphasis on the development of electricity distribution networks and the introduction of natural gas in land-locked areas and peripheral and ultraperipheral regions.
Kuigi Tšehhi Vabariigis olid välismaised otseinvesteeringud suhtes SKP-sse suuremad kui kusagil mujal (üle 9%), välja arvatud Maltal (16%), oli see samuti suhteliselt kõrge Eestis ja Bulgaarias, riikides, millel on isegi regiooni siseselt suhteliselt madal SKP tase.
The targets have been set of increasing the share of renewables in total energy consumption to 12% by
Samal ajal oli see suhteliselt madal Sloveenias, mille SKP inimese kohta on suhteliselt kõrge.
The main problem which the programme is intended to tackle is not so much ‘missing links’ in the network as the lack of applications and services for businesses, government and individuals.
Kuid kõigi nende riikide siseselt osutavad olemasolevad andmed välismaiste otseinvesteeringute suhteliselt kõrgele kontsentratsioonile pealinna-
The increase was especially marked in the UK, Austria and Spain. It also rose in Germany, Greece and France in relation to both employment and hectares but it fell in relation to agricultural value-added.
Kuid tuleks märkida, et lõunapoolsetes riikides on minimaalse sissetuleku tagamine üldiselt regiooni vastutada ning juurdepäässellele varieerub regiooniti.
Payments to Portugal and Spain also increased, though the former remains the one Cohesion country where the level of support is less than theEUaverage, whether payments are related to employment, hectares or agricultural value-added.
Lisaks on Itaalia arvud seotud väiksemate NUTS 2 piirkondadega, mitte suuremate NUTS 1 piirkondadega nagu Ühendkuningriigis, mis iseenesest kaldub erinevust pigem suurendama kui vähendama.
In 2001, the largest effect of direct CAP aids was on the income of mediumsized to large holdings (representing 40% of income) rather than on the income of large (28%) or small holdings (24%).
Erinevalt Itaaliast ei ole olemas süsteemset tendentsi, et pensioniealiste inimeste suhteline arv oleks jõukamates piirkondadessuurem kui vaesemates või vastupidi.
As regards the future of theCAP, theBrussels Council of October 2002 established the nominal amount of spending on market management and direct payments for each year 2007 to 2013, based on an annual growth of 1%.
Muidugi ei võeta seejuures arvesse kasu, mis võiks võrsuda kohalpealsest maksustamisest, et rahastada kohalikke kulutusi, julgustades suuremat fiskaalvastutust ja kulutuste tõhusamat suunamist.
This implies a reduction in expenditure in real terms under the first pillar. Expenditure on the second pillar of the CAP has not yet been determined, although it has been re-affirmed that, in linewith Agenda 2000 objectives, the CAP in future should safeguard the interests of producers in the disadvantaged regions of the present EU, in particular, and maintain a multi-functional agricultural sector in all parts of the EU.
Praktikas on maksed sotsiaalkindlustusfondi nendes riikides, kus on kindlaks määratud maksimaalselt makstava summa piirväärtus, sissetulekute teatavast tasemest alates regressiivsed, ning see kaldub tasakaalustama tulumaksumäärade progressiivset skeemi.Samal ajal tuleks märkida, et levinud tendents suunduda tulumaksudelt tarbimismaksude suunas kaldub üldiselt vähendama maksusüsteemi kui terviku progressiivset iseloomu.
In June 2003, the Agriculture Council of Ministers in Luxembourg, following Commission recommendations, agreed a reform of the CAP for the periods 2004 to 2006 and 2007 to 2013. The four main elements are:
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
Value-added in agriculturewill be increased by under 8%.
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
State aid in Member States, 2001
Statistiline lisa
Source: DG COMP, State Aid Scoreboard
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
THIRDREPORTONECONOMICANDSOCIALCOHESION
3,8 a al kor t eri ühist u te finants
THIRDREPORTONECONOMICANDSOCIALCOHESION
1995 il jardit eurot, mis olid seotud sotsi d
Structural interventions in Objective 1 regions: growth, convergence and integration
2002 o mis ega seotud föderaalvalitsuse võ l ga ja kohustusi ( T h re u h and , ida ei d kulutusi n et s millest: empl c
5 past 15 years2.
2002 d ja u sed tee n
Other 2%
Kauba
Improving accessibility in Spain
A2.1 Riiklikud kulutused majandu
First, schools obtain computers and local network hardware (the ‘school laboratories’).
*GDFC=kapitalikogumahutuspõhivarasse GDFC=kapitalikogumahutuspõhivarasse
Nevertheless, at the same time,
** DE: Arvesse ei ole võetud ühine
THIRDREPORTONECONOMICANDSOCIALCOHESION
NL: arvesse ei ole võetud era kord
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
Allikas:Eurostat,valitsussektoriaruanded
Today, the farm consists of 12 Danish-made Wind World W-2800 turbines, which will last for at least 20 years.
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
THIRDREPORTONECONOMICANDSOCIALCOHESION
2.osa —Liikmesriikidepoliitika mõjuühtekuuluvusele
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
2 Riiklikud kulutused vanaduspensionile ja töötu abirahale, 1995 ja 2000
Impact and added value of structural policies
% kogukulutustest sotsiaaltoetustele
GDPper head (% growth rate)
Muutus %
Page 192
Haridus
THIRDREPORTONECONOMICANDSOCIALCOHESION
2001 b hinnangutE Sk nus e d tee
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
Üldise valtfunktsioonile, 1995ja 2001
0 0 Factors influencing effectiveness
Kokku kohta puuduvad
Objective 1Objective 2
A2.3 Valitsuse kulutused vasta
Source: DG REGIO calculations
Allikas: Eurostat, Riikliku sektori a
Projects funded included measures to facilitate access to work and learning for all through individually-tailored ‘pathway’ programmes;
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
Impact and added value of structural policies
Kulutusedinimese kohta(EUR n d
Impact and added value of structural policies
6829 ja Eurostati l, piirkondade
Project selection and implementation
WMids Mids l analüüsil (
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
N West e kaupa Ühendkuningriigis, 2000- põhinevad riiklike kulutuste statistilise
• institution building (30%),
O arvutused , mis u sust u st at h o in d l in d l
THIRDREPORTONECONOMICANDSOCIALCOHESION
A2.4 Riiklikud kulutused regioonid
Page 213
Sotsiaal k
Part
Haridus
Page 214
Tervis h
The issue of administrative capacity is likely to remain amajor concern throughout the 2004–2006
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
• on 3 September 2003, resolutions on the Mastorakis report (European Socialist Party,
Kulutusedinimese kohta(EUR
Colorprofile:GenericCMYKprinterprofile
1 sihtpiirkondi .
Objective 3
11049 arvud tähistavad Eesmärk d
Total (% of GDP in 2000 at 1999 prices)
A andmebaas ja se kulutused ; pool u
Objective 2
P S ( 2002 ste ja keskva u
Allocation per year per inhabitant (EUR)
14299 a e põhinevad ME F -D o st gioonide kaupa Itaalias, 2000
ECONOMIC
Tervis h
* Community initiatives, non-Obj.1 FIFG (Financial Instrument for Fisheries Guidance), Peace Source: DG REGIO
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
Annual average, of which
17,9 piirkondlikud aruanded lu ñ a
Mixed and other
22,5 a i andmetel,
Telecommunication & information society 6
18,1 a d In terve n ci ó n G ener al
Social & health 0 0 0 1247
16,0 s põhinev
Share of total Obj. 1 allocation (%)
Galicia regioonide kaupa Hispaani
Impact and added value of structural policies
(EUR 000 n g m n g m a t a al abi on a al abi on h o u u r u u r
A4.5 Structural Fund expenditure on transport under Objective 1, 2000-2006
, ela d t see ri t see ri k t k t o id , d , regi u regi u nu sel tee nu sel tee u oi u o rt o rt a nn a nn
0 Urban transport
A2.6 Valitsuse kulutused
Multimodal transport
Tervis h sotsi a a baas fi
Source: DG REGIO
Tervis h sotsi a a baas fi
* only manufacturing sector Source: DG REGIO
Allikas:DGREGIO arvutused , mi
Impact and added value of structural policies
2.osa —Liikmesriikidepoliitika mõjuühtekuuluvusele
A4.7 Effect of structural policy on physical infrastructure and human capital, 1994-2010: HERMIN simulation results
A2.7 Laekumised maksudest ja sotsiaalkindlustusfondi maksetest valitsuse tasandite kaupa, 1995 ja 2001.a.
% difference from baseline without policy in 2010
% kogulaekumistest
* Breakdown per country is indicative Source: DG REGIO
2.osa —Liikmesriikidepoliitika mõjuühtekuuluvusele
A4.12 Indicative breakdown of commitment appropriations under the Structural Funds in acceding countries, 2004-2006
A2.9 Välismaised otseinvesteeringud EL15-sse ja liituvatesse riikidesse, 1999-2001.a. keskmine
Competitiveness/Industry and Enterprise
% antud riiki tehtud koguinvesteeringutesta
Agriculture, Rural Development and Fisheries
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
Other*
Sissejuhatus
* including Technical Assistance Source: DG REGIO
Rohkem ja paremad töökohad kaasavas ühiskonnas
THIRDREPORTONECONOMICANDSOCIALCOHESION
2003. a. lõpus leppisid Euroopa Nõukogu liikmesriigid
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
Hinnang osutas EL-i tööturu selgele strukturaalsele paranemisele.
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
ETS-i läbivaatamine 2003.a. viis suuniste lihtsustamisele, mis hõlmavad nüüd kolme põhilist eesmärki: nu ll
Employment by sector (% of total), 2002 per age r
Keskkonnakaitse jätkusuutliku arengu nimel
Employment rate (ages 1564 as % of pop. aged 15-64), 2002 av
Viimase kahe aasta peamine keskkonnaalane algatus, mille Euroopa Parlament ja Euroopa
2001 ge in h ./ km ² ( ty on s at ii c
Nõukogu15 on kasutusele võtnud, oli 6. keskkon-
THIRDREPORTONECONOMICANDSOCIALCOHESION
4.osa —Struktuuripoliitikate mõjujalisandväärtus
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
Ökonomeetriline analüüs kinnitab, et liidus on toimunud mõningane lähenemine SKP osas inimese kohta.
Unemployment rate (%)
Hinnanguliselt on mõju tööhõivele suur ka Saksamaa uutes liidumaades, Lõuna-Itaalias ja Hispaanias (lisades igal üksikjuhtumil 1–2%).
% of the population aged : (2000)
Panus säästvasse arengusse
Educational attainment of persons aged 25-64 (% of total), 2002
Paljud nendest piirkondadest asusid Kreekas ja Portugalis.
THIRDREPORTONECONOMICANDSOCIALCOHESION
See on tähtis struktuuripoliitika kujundamisel.
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
Selle tagajärjel on edasi-tagasi reisimise tase, isegi pealinnadesse, oluliselt väiksem kui praegustes liikmesriikides (alla kolmandiku sellest).
Employment by sector (% of total), 2002 per age r
See eeldab, et nende vajadusi ei saa isegi lühiajaliselt eirata.
Employment rate (ages 1564 as % of pop. aged 15-64), 2002 av
(Põllumajandusse on haaratud 19% töötavast elanikkonnast Leedus ja Poolas, 5% Tšehhi; 17% tööhõive määrast on seotud ettevõtluse ja finantsteenustega Prahas ja Bratislavas, 3% mõnedes Poola piirkondades.).
2001 ge in h ./ km ² ( ty on s at ii c
Viimast asjaolu ei saa ignoreerida.
Employment by sector (% of total), 2002 per age r
625 ideligikaudnejaotamine kulutuste kategooriate kaupa, 2000-2006
Employment rate (ages 1564 as % of pop. aged 15-64), 2002 av
) % l ( osa kaa d a käsi tööle tus j ettevõtetele in e m
2001, h w o
Kalandus
100 y
Keskkond
Sud
EE
Education
Rahvasti
Total
Põlluma j
Friesland
Rahvastik
THIRDREPORTONECONOMICANDSOCIALCOHESION
120 0 miljoni e mine muutsk
Åland
Regioon *
Main regional indicators
Regionaalsed põhinäitajad
Region *
Regioon *
Employment by sector (% of total), 2002 per age r
SKP/inimese kohta (PPS)Tööhõive sektorite kaupa (% of Kokku), 2002
Leicestershire, Rutland & Northants 1555
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
West Midlands
Tööpuuduse määr (%)
Herefordshire,Worcestershire & Warks 1223
25-64 aastaste inimeste haridustase (% koguarvust), 2002
Gloucestershire,Wiltshire & NSomerset 2163
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
Cornwall & Isles of Scilly 502
Regionaalsed põhinäitajad
Page 241
Rahvasti
East Riding & North Lincolnshire 3.7
% rahvastikust vanuses: (2000)
North Yorkshire
0 20 t) s töötud ,2
Gloucestershire,Wiltshire & NSomerset 95
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
Cornwall & Isles of Scilly 75
120 0 miljoni e mine muutsk
Economy
Põlluma j
GDP/head (PPS)
Teenused
South Western Scotland
Tööpuuduse määr (%)
Highlands & Islands 369
% rahvastikust vanuses: (2000)
Northern Ireland
0 20 t) s töötud ,2
Region *
Tööturg
Age structure
Haridus
Education
Regioon *
% of the population aged : (2000)
% rahvastikust vanuses: (2000)
Educational attainment of persons aged 25-64 (% of total), 2002
25-64 aastaste inimeste haridustase (% koguarvust), 2002
Total
Kokku, 1
Total
Kokku, 2
Long
Pika
Employment rate (ages 1564 as % of pop. aged 15-64), 2002 av
SKP/inimese kohta (PPS)Tööhõive sektorite kaupa (% of Kokku), 2002
/ km ² in h . ( ty on s at ii c
Tööhõive (inimesed vanuses 1564 %-na selles vanuses rahvastikust), 2002 l. kohta km ²) ,2 0 l. // e
The new regions introduced in May 2003 are shown in red, the old regions in italics.
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
List of graphs
Graafikute nimekiri
92 FDI inflows into Member States and accession countries, average 1999-2001. . . . . . . . . . . . . . 98 Expenditure from the Guarantee section of the EAGGF, 2002. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .125 State aid in Member States, 2001. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .128 Structural Funds (all objectives) by country, 2000-2006. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .138 Additionality – Change in average annual national expenditure on Structural Fund programmes, 1989-93 to 1994-99. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .140 Breakdown of Structural Fund allocation in Objective 1 regions: all Member States, 2000-2006. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .142 Structural Fund allocation and growth of GDP by Objective 1 region, 1995-2001. . . . . . . . . . .
Valitsuse kulutused regioonide kaupa Hispaanias, keskmine 1992-1999................................................91 Laekum maksudest ja maksetest sotsiaalkindlustusfondi valitsuse tasandi kaupa, 2001........................92 Välismaised otseinvesteeringud liikmesriikidesse ja liituvatesse riikidesse, keskmine 1999-2001.........98 Kulutused EAGGF-i tagatisrahastust, 2002.............................................................................................125 Riigiabi liikmesriikides, 2001.....................................................................................................................128 Struktuurifondid (kõik eesmärgid) riikide kaupa, 2000-2006....................................................................138 Täiendavus – struktuurifondi programmidele tehtavate keskmiste iga-aastaste riiklike kulutuste muutus, 1989-93 kuni 1994-99.................................................................................................140 Struktuurifondi eraldiste jaotumine eesmärk 1 piirkondades: kõik liikmesriigid, 2000-2006...................142 Struktuurifondi eraldised ja SKP kasv eesmärk 1 sihtpiirkondade kaupa, 1995-2001..........................
147 Estimate of urban spending in Objective 1 and 2 programmes, 2000-2006. . . . . . . . . . . . . . . . 159
147 Linnade hinnangulised kulutused eesmärk 1 ja 2 programmide raames, 2000-2006............................159
List of maps
Kaartide nimekiri
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
A1.4 Muutused pensioniealises elanikkonnas (65+), 2000-2025.......................................................................76
0 0 List of tables
Tabelite nimekiri
111 State aid per head in Member States, 1997-2001 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .129 Structural Fund allocation by objective and country, 2000-2006. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 180 Leverage effect of Structural Funds on public and private expenditure under Objective 1, 1994-1999 and 2000-2006. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .181 EIB lending, 1989-2002. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .181 Objective 1: indicative breakdown of Structural Funds by category of expenditure, 2000-2006. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .182 Structural Fund expenditure on transport under Objective 1, 2000-2006. . . . . . . . . . . . . . . . . .
108 A2.8 Välismaiste otseinvesteeringute jaotumine piirkondade kaupa valitud EL-i riikides...........................109 A2.9 Välismaised otseinvesteeringud EL15-sse ja liituvatesse riikidesse, keskmine 1999-2001..............110 A2.10 Välismaiste otseinvesteeringute jaotumine NUTS 2 piirkondade kaupa valitud uutes liikmesriikides......................................................................................................................................111 3.1 Riigiabi inimese kohta liikmesriikides, 1997-2001..............................................................................129 A4.1 Struktuurifondi eraldised eesmärgi ja riigi kaupa, 2000-2006.............................................................180A4.2 Struktuurifondide võimendav efekt avaliku- ja erasektori kulutustele eesmärk 1 raames, 1994-1999 ja 2000-2006.....................................................................................................................181 A4.3 EIB laenud, 1989-2002.......................................................................................................................181 A4.4 Eesmärk 1: struktuurifondide ligikaudne jaotumine kulutuste kategooria kaupa, 2000-2006............182 A4.5 Struktuurifondi kulutused transpordile eesmärk 1 raames, 2000-2006..............................................183 A4.6 Makroökonoomiline järelmõju struktuuripoliitikale 1994-1999: HERMIN simulatsiooni tulemused...