natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Following negotiations with Belarus on trade in textile products, on 29 November the Commission adopted a draft decision on the signing and provisional application of the
Ettevõtjad on kohustatud edastama tolliasutustele elektrooniliselt kokkuvõtliku deklaratsiooni kaupade kohta enne nende importimist Euroopa Liitu või enne nende eksportimist Euroopa Liidust.
1 agreement from 1 January 2006, which was adopted by the Council on 20 December (
Lisaks tuleb seadustiku kohaselt seada sisse kogu ELi hõlmav elektrooniline riskijuhtimissüsteem.
At the same time it aims to speed up border processing for legitimate traders.
Samuti on kavas kiirendada tolliformaalsusi piiril nende ettevõtjate puhul, kelle tegevus on kehtivate õigusaktidega kooskõlas.
The new mechanism is a Union response to the global concern about protecting the international supply chain from terrorism.
Uute sätete kohaldamisega soovib Euroopa Liit toetada üldist püüdu kaitsta rahvusvahelist turustusahelat terrorismi vastu.
On 12 January the European Parliament and the Council adopted a regulation on Community statistics concerning balance of payments, international trade in services
12. jaanuaril võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu määruse ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta. (1)
International Criminal Tribunal for the former Yugoslavia:http://www.un.org/icty/index.html
Endise Jugoslaavia asjade rahvusvaheline kriminaalkohus: http://www.un.org/icty/index-f.html.
European neighbourhood policy (ENP):http://europa.eu.int/comm/world/enp/index_en.htm
Euroopa naabruspoliitika: http://europa.eu.int/comm/world/enp/index_en.htm.
Countries of the south Mediterranean and of the Middle East:http://europa.eu.int/comm/external_relations/med_mideast/intro/index.htm
Vahemere lõunapiirkonna ja Lähis-Ida riigid: http://europa.eu.int/comm/external_relations/med_mideast/intro/index.htm.
3) Regulation (EC) No 184/2005 (OJ L 35, 8.2.2005).
) Määrus (EÜ) nr 184/2005 (ELT L 35, 8.2.2005).
CONTRIBUTION TO INTERNATIONAL SOLIDARITY
RAHVUSVAHELINE SOLIDAARSUS
Contribution to international solidarity
Rahvusvaheline solidaarsus
The European Union has right from the start been committed to a proactive policy of solidarity with developing countries, and today this commitment is clearly directed at a better harnessing of globalisation.
Euroopa Liit on algusaegadest peale toetanud solidaarsust arengumaadega ning nüüd on see püüdlus seotud eesmärgiga tulla paremini toime üleilmastumisega.
In 2005 it continued to focus on two features which underpin its contribution to this objective: strengthening multilateralism, in particular around the United Nations and its commitment to pursuing the millennium development goals drawn up in 2000 and, building on its own experience, promoting regional integration in the countries concerned.
2005. aastal olid Euroopa Liidu jaoks endiselt olulised kaks põhimõtet, mis toetavad tema samme kõnealuse eesmärgi suunas: ühelt poolt mitmepoolsuse tugevdamine, eelkõige ÜROs ja seoses nimetatud organisatsiooni tööga 2000. aastal määratletud aastatuhande arengueesmärkide nimel, ning teiselt poolt asjaomaste riikide piirkondliku lõimumise edendamine oma kogemustele toetudes.
In this context, the Union was particularly sensitive to the situation in Africa, the future of which is clearly increasingly becoming one of its priorities.
Kõnealuses kontekstis on Euroopa Liit erilist tähelepanu pööranud olukorrale Aafrikas, mille tulevik on selgelt muutumas üheks liidu jaoks esmatähtsatest küsimustest.
These long-term concerns are part of a new development policy o ering more coherence between the various Union institutions and bodies, and are also supplemented, in the case of serious humanitarian crises, by emergency interventions in order to provide an e ective response: an obvious example of this is the assistance provided to the countries of Asia and the Indian Ocean which were hit by the tsunami in December 2004.
Neile pikaajalistele eesmärkidele, mis on osa uuest arengupoliitikast, ning Euroopa Liidu eri koostisosade suuremale omavahelisele ühtsusele lisandub tõsiste humanitaarkriiside korral tulemusliku reageerimise vajadusest tulenev kiireloomuline sekkumine; näiteks võib siinkohal tuua abi, mida anti tsunamis kannatada saanud riikidele Aasias ja India ookeani ääres.
Protection and promotion of common values beyond the frontiers of the European Union
Ühiste väärtuste kaitsmine ja edendamine väljaspool Euroopa Liitu
In 2005, alongside progress made in the promotion of human rights within the European Union, a agship initiative of which is the proposal to create a Fundamental
Lisaks inimõiguste edendamisele Euroopa Liidus (oluline algatus (1) oli ettepanek luua põhiõiguste amet) jätkas liit 2005. aastal tegutsemist väljaspool Euroopa Liitu, et tagada nende õiguste austamine kolmandates riikides.
1) See ‘Protecting fundamental rights and combating discrimination’ in Chapter III of this Report.
) Vt käesoleva aruande III peatüki osa „Põhiõiguste kaitsmine ja diskrimineerimisevastane võitlus“.
EUROPE AS A GLOBAL PARTNER of various views on this issue on the eve of the launch of accession negotiations with Turkey.
EUROOPA LIIT KUI RAHVUSVAHELINE PARTNER mitmes arenguriigis endiselt lubatava laste töö.
Promoting values such as human rights, the rule of law and democracy was generally a theme close to the heart of all the Union institutions.
Euroopa Parlamendile tekitas muret ka asjaolu, et väidetavalt oli USA Luure Keskagentuur kasutanud Euroopa riike vangide transportimiseks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks.
The European Parliament continued to show the interest and vigilance it has always shown in this area by adopting numerous resolutions denouncing, on a case-by-case basis, the attitude of countries where violations of fundamental rights were particularly worrying (Belarus, Cambodia, Ethiopia, Laos, Myanmar, Tibet, Togo, Tunisia, Vietnam, etc.).
ÜRO reformi silmas pidades avaldas juunikuine Euroopa Ülemkogu Euroopa Liidu nimel kindlat toetust olemasolevate organite tugevdamisele põhiõiguste valdkonnas ja plaanile luua selle süsteemi raames inimõiguste nõukogu.
For its part, with a view to the reform of the United Nations system, the June European Council demonstrated the Union’s rm support for the strengthening of existing bodies in the area of fundamental rights and for the plan to create a Human Rights Council within this system.
Lisaks käivitati läbirääkimised, et sõlmida koostöö- ja abikokkulepe Euroopa Liidu ja inimsusevastaseid kuritegusid uuriva Rahvusvahelise Kriminaalkohtu vahel.
Similarly, negotiations were launched with a view to concluding a cooperation and assistance agreement between the European Union and the International Criminal Court, which is responsible for prosecuting crimes against humanity.
Võitluses piinamise vastu kasutas Euroopa Liit sihipärasemat lähenemist, st kaubanduslikke mõjutusvahendeid, et võtta kasutusele erikord, mis reguleeriks selliste seadmete ja toodete eksporti, mida võib kasutada piinamiseks.
To combat torture, the Union resorted to more targeted action in the form of commercial leverage to introduce a specific regime to regulate the export of certain types of equipment and products which could be used to this end (1).
(1) 12. detsembril võttis nõukogu vastu rahvusvahelise humanitaarõiguse austamist käsitlevad suunised.
The Commission, for its part, while contributing to the preparation or the implementation of various initiatives mentioned above, continued to play an active part in the nancing of measures to promote democracy and human rights, in particular in the context of election observation missions in a number of third countries, such as Afghanistan, Burundi, Guinea-Bissau, Haiti, Sri Lanka or Venezuela.
Komisjon omalt poolt andis panuse mitmesuguste eelnimetatud algatuste ettevalmistamisse või rakendamisse ning mängis samal ajal jätkuvalt aktiivset rolli demokraatiat ja inimõigusi toetavate meetmete rahastamises eelkõige seoses valimiste vaatlusmissioonidega kolmandates riikides (nt Afganistan, Burundi, Guinea-Bissau, Haiti, Sri Lanka, Venezuela).
Sustainable development and stable growth
Säästev areng ja stabiilne kasv
The Union’s commitment to sustainable development and stable growth is another facet of its identity which also permeated the external dimension of a number of its activities in 2005.
Euroopa Liidule on iseloomulik pühendumus säästvale arengule ja stabiilsele majanduskasvule ning 2005. aastal oli see aspekt tihedalt põimunud liidu välistegevusega.
1) Council Regulation (EC) No 1236/2005 (OJ L 200, 30.7.2005).
Säästva arengueesmärgid: välised aspektid
The external component of the European Union’s sustainable development strategy launched in 2001 was drawn up in the communication from the Commission, ‘Towards a global partnership for sustainable development’ (1), endorsed by the Barcelona European Council in
2002. aasta septembris Johannesburgis toimunud ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel määratles rahvusvaheline üldsus järgmised peamised eesmärgid: vähendada selliste inimeste hulka, kellel ei ole juurdepääsu joogiveele ega elementaarseid sanitaartingimusi; parandada juurdepääsu energiateenustele, suurendada energiatõhusust ja taastuva energia kasutamist; anda vastupidine suund praegusele loodusvarade hävitamise tendentsile; vähendada bioloogilise mitmekesisuse praegust hävimist; vähendada keemiatoodete kahjulikku mõju; edendada säästvat tarbimist ja tootmist; toetada riikide säästva arengu strateegiate rakendamist.
The communication set out a comprehensive and integrated set of actions aimed at contributing to the external dimension of global sustainable development by means of six objectives: harnessing globalisation by putting trade at the service of sustainable development; ghting poverty and promoting social development;ensuring sustainable management of natural and environmental resources;improving the coherence of European Union policies;improving governance at all levels; nancing sustainable development.
Johannesburgi konverentsi ajal käivitati algatused „Vesi on elu” ja „Energia vaesuse kaotamise ja säästva arengu teenistuses”. Kolmanda, metsi käsitleva algatuse eesmärk on eelkõige võidelda puidu illegaalse kasutamise ja sellega seotud kaubandusega.
At the World Summit on Sustainable Development held in Johannesburg in September 2002, the main targets identified by the international community were as follows:
Vett käsitleva algatuse raames on ühendus loonud Aafrika, Kariibi mere jaVaikse ookeani piirkonna riikide jaoks veefondi.
• to reduce the number of people without access to safe drinking water and basic sanitary facilities; to increase access to energy services, energy e ciency and the use of renewable energy;to reverse the current trend in natural resource degradation;to reduce the current rate of biodiversity loss;to reduce the harmful e ects of chemicals;to promote sustainable consumption and production patterns;to support the implementation of national sustainable development strategies.
Et saavutada säästva arengueesmärgid kaubanduse ja üleilmastumise valdkonnas, kohustus Euroopa Liit tulemuslikult integreerima arengumaad maailmakaubanduse süsteemi (Doha arengukava). Lisaks kohustus ta keskkonna ja säästva arenguga seotud küsimusi arvesse võtma kaubandusläbirääkimistes kolmandate riikidega.
The Union has drawn up initiatives on water, energy and forests.
Muuhulgas alustati tööd, et parandada ja edendada ettevõtjate sotsiaalset vastutust ühenduses ja rahvusvahelisel tasandil.
The ‘Water for life initiative’ and the ‘Energy initiative for poverty eradication and sustainable development’ were launched at the Johannesburg summit.
Euroopa Liidu püüdlustes integreerida säästvuse põhimõtted oma kaubanduspoliitikasse on kesksel kohal säästva arengu mõju hindamine.
A third initiative on forests seeks to combat illegal logging and associated trade. Under the water initiative, the Union has established a water fund for the countries of Africa, the Caribbean and Asia.
Rahvusvahelise juhtimise tugevdamiseks tehtud jõupingutuste kaudu ja Johannesburgis võetud kohustuste täitmiseks toetab Euroopa Liit kindlalt tööd ÜRO säästva arengu komisjonis, mida peetakse Johannesburgi eesmärkide elluviimise rahvusvahelise jälgimise peamiseks foorumiks.
Moreover, in order to meet the objectives of sustainable development with regard to trade and globalisation, the Union has undertaken to e ectively integrate developing countries into the world trading system (‘Doha Agenda’).
Euroopa säästva arengupoliitika kahe aspekti (sise- ja välismõõtme) vastastikune täiendavus on tänapäeval hädavajalik. See kerkis esile ka siis, kui komisjon esitas 9. veebruaril (1) esimese kokkuvõtte Euroopa säästva arengu strateegia kohta.
It has also undertaken to take account of the environment and sustainable development in trade negotiations with third countries. Also,
Selline vastastikune täiendavus eeldab meetmete suuremat lõimimist ning on vajalik seetõttu, et üleilmastumise ja probleemide üha suurema vastastikuse sõltuvuse tingimustes saab Euroopa Liit säästva arengu sisemiste prioriteetide puhul anda endast parima ainult juhul, kui ta on selles valdkonnas samal ajal edukas ka maailma tasandil.
EUROPE AS A GLOBAL PARTNER steps have been taken to improve and promote corporate social responsibility at Community and international level.
EUROOPA LIIT KUI RAHVUSVAHELINE PARTNER
The Union, by means of its commitment to stronger international governance and with a view to fullling the commitments entered into in Johannesburg, actively supports the activities of the UN Commission on Sustainable Development, which is regarded as the main international forum for monitoring the implementation of the Johannesburg objectives.
Seda, kuivõrd oluline on säästva arengu aktiivne edendamine kogu maailmas ning vastastikuse sobivuse tagamine Euroopa Liidu sise- ja välispoliitika ja kogu maailma säästva arengu vahel, rõhutati ka deklaratsioonis säästva arengu juhtpõhimõtete kohta, mille Euroopa Ülemkogu juunis heaks kiitis.
Complementarity between the internal and external aspects of European political action as regards sustainable development has today become a necessity. This was highlighted by the Commission when it presented, on 9 February, its initial review of the European Union’s strategy for sustainable development (1).
Säästva arengu strateegia läbivaatamist käsitlevas 13. detsembri teatises, millele on lisatud ka tegevuskava, (1) tegi komisjon ettepaneku võtta sisepoliitika kujundamisel arvesse ka säästva arengu välist mõõdet.
Such complementarity requires an ever more integrated approach and re ects the fact that, with globalisation and increasing interdependence between issues, the EU can only deliver fully on its key internal priorities if it succeeds at the same time on the world scene.
Lisaks leidis komisjon, et süsteemsemalt tuleks hinnata Euroopa poliitiliste valikute mõju säästvale arengule maailmas.
The aim of actively promoting sustainable development throughout the world and of ensuring that the Union’s internal and external policies are compatible with global sustainable development was highlighted in the declaration on guiding principles for sustainable development approved by the European Council in June.
Tema arvates peaks Euroopa Liit kasutama oma mõjujõudu selleks, et liita rohkem riike säästva arengu julge programmiga, ning ta peaks rohkem kasutama selliseid tema käsutuses olevaid vahendeid nagu kaubandus- ja koostöökokkulepped, et toetada muutusi ka mitmepoolsel tasandil.
In its communication of 13 December on the review of the sustainable development strategy, accompanied by a platform for action (2), the Commission proposed that the external dimension of sustainable development be factored into internal policy-making and that the impact of European policy choices on global sustainable development be more consistently assessed.
Troopiliste metsade säästva arengu valdkonnas aitas Euroopa Liit 2005. aastal käivitada läbirääkimised, mille eesmärk oli ÜRO kaubanduse ja arengu konverentsi egiidi all uuendada 1994. aastal sõlmitud rahvusvahelist troopilise puidu lepingut.
It also hopes the Union will use its in uence to bring more nations behind an ambitious sustainable development agenda and that it will use its own instruments, such as trade and cooperation agreements, to drive change, including at multilateral level.
Euroopa Parlament omalt poolt julgustas 7. juuli resolutsioonis kiirendama eelkõige seadusandlikul tasandil 2003. aastal vastuvõetud ühenduse tegevuskava FLEGT rakendamist, et võidelda metsade ebaseadusliku ärakasutamise ja troopilise puidu ebaseadusliku impordi vastu.
In the more specific eld of the sustainable development of tropical forests, the Union took part in 2005 in the launch of negotiations, under the auspices of the UN Conference for Trade and Development, aimed at renewing the International Tropical Timber Agreement signed in 1994.
Muuhulgas jätkas Euroopa Liit jõupingutusi bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni elluviimisel, et saavutada 2010. aasta eesmärgid (vähendada 2010. aastaks märkimisväärselt bioloogilise mitmekesisuse kadu), mis võeti vastu Johannesburgi ülemaailmse säästva arengu tippkohtumisel.
In a resolution of 7 July, the European Parliament encouraged the speedier implementation, especially at legislative level, of the Community’s FLEGT action plan adopted in 2003 to combat illegal logging and illegal imports of tropical timber.
Euroopa Liit osales aktiivselt Cartagena bioohutuse protokolli osaliste teisel kohtumisel, mis peeti Montrealis 30. maist kuni 3. juunini. Nimetatud konverentsil võeti vastu olulised otsused, mis toetavad Cartagena protokolli rakendamist.
The Union also continued its e orts to promote the implementation of the Convention on Biological Diversity in order to meet the 2010 objective (substantial reduction in
Ajakavas ettenähtud kohustuste hulgas oli 2005. aastal olulisel kohal aastatuhande arengueesmärkide saavutamine, mida käsitleti ÜRO septembrikuisel tippkohtumisel (vt allpool), ja arengupoliitika uue raamistiku väljatöötamine Euroopa tasandil.
151 biological diversity loss by 2010) adopted at the Johannesburg World Summit on Sustainable Development.
151 mis oleks järg komisjoni ja nõukogu 2000. aasta novembris vastuvõetud deklaratsioonile.
Extended to the Parliament, the new declaration, called the European consensus on development, sets out for the rst time in 50 years of development cooperation a framework of common objectives, values and principles within which the Union and its 25 Member States will each have to implement their development policy in a spirit of complementarity.
Uues deklaratsioonis „Arengut käsitlev Euroopa konsensus”, millesse oli nüüd kaasatud ka Euroopa Parlament, kinnitati esmakordselt 50 aasta pikkuse arengukoostöö jooksul ühiste eesmärkide, väärtuste ja põhimõtete raamistik, mille kohaselt peaksid Euroopa Liit ja tema 25 liikmesriiki viima oma arengupoliitikat ellu vastastikuse täiendavuse vaimus.
The value of such a formal and tripartite approach is to contribute decisively to the objectives of coherence and e ectiveness in the area of Union external action.
Selline pidulik ja kolmepoolne lähenemine aitab otsustavalt kaasa Euroopa Liidu välismeetmes taotletud järjepidevuse ja tulemuslikkuse saavutamisele.
The European Parliament endorsed this approach in resolutions of 17 November and 15 December.
Euroopa Parlament kinnitas oma toetust sellisele lähenemisele ka 17. novembri ja 15. detsembri resolutsioonides.
It is also important to underline the contribution to the development policy review process of the 10 Member States which joined the European Union on 1 May 2004.
Muuhulgas on oluline rõhutada 1. mail 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud kümne liikmesriigi panust arengupoliitika läbivaatamise protsessi.
Millennium development goals (MDGs)
Aastatuhande arengueesmärgid
At the United Nations General Assembly in September 2000, the 191 members adopted the Millennium Declaration committing them to a global project aimed at substantially reducing extreme poverty in all its forms by 2015.
2000. aasta septembris võtsid 191 ÜRO liiget ÜRO peaassambleel vastu aastatuhande deklaratsiooni, mis sidus nad ülemaailmse projektiga, mille eesmärk on vähendada aastaks 2015 äärmist vaesust kõigis tema vormides.
The eight millennium development goals (MDGs) set out in the declaration, which have become the focus of international development cooperation, aim to: eradicate extreme poverty and hunger;achieve universal primary education;
Selles deklaratsioonis esitatud kaheksast aastatuhande arengueesmärgist on saanud rahvusvahelise arengukoostöö alustala ning nende eesmärgid on järgmised: vähendada äärmist vaesust ja nälga; tagada kõigile algharidus; edendada sugudevahelist võrdõiguslikkust ja naiste iseseisvumist; vähendada alla viie aasta vanuste laste suremust; parandada emade tervist; võidelda HIV/AIDSi, malaaria ja muude vaesusega seotud haigustega; tagada keskkonna säästev areng; rajada tööstusriikide ja arenguriikide ülemaailmne arengualane partnerlus.
EUROPE AS A GLOBAL PARTNER promote gender equality and empower women;reduce mortality in children under ve years old;improve maternal health;combat HIV/AIDS, malaria and other poverty related diseases;ensure environmental sustainability;
EUROOPA LIIT KUI RAHVUSVAHELINE PARTNER
On 12 April the Commission presented a package of three communications to speed up progress towards the MDGs:
Nende valdkondade hulka kuuluvad näiteks kaubandus, keskkond, julgeolek, põllumajandus ja kalandus.
• the second communication sets out the state of progress of the commitments entered into by the Union at the 2002 Monterrey Conference on Financing for Development; it also presents proposals for new concrete commitments and outlines a way towards a possible new interim target for increased o cial development assistance in the Union by 2010 (2);
Nõukogu omalt poolt esitas 24. mail seisukoha, mida Euroopa Liit tippkohtumisel väljendas, ning kordas selles Euroopa Liidu kindlat tahet viia aastatuhande arengueesmärgid ellu. Muuhulgas nõudis ta, et lisaks arenguabi rahastamise kvantitatiivsetele aspektidele tuleks parandada ka arengumeetmeteks antava riigiabi kvaliteeti ja tulemuslikkust.
• the third communication highlights the importance of e ectively improving the coherence of development policies in order to attain the MDGs; it identifies 11 priority areas, where the challenge of attaining synergies with development policy objectives is considered particularly relevant.
Nõukogu väitis selgelt, et arengu toetamine ei ole ainult otseselt arengupoliitikaga tegelejate eesmärk ja vastutus: selleks, et arengumaad saaksid saavutada aastatuhande arengueesmärgid, on vajalik ka muude poliitikasuundade toetus ning seda väidet kinnitasid juunikuisel Euroopa Ülemkogul ka riigipead ja valitsusjuhid.
These areas include trade, the environment, security, agriculture and sheries (3).
1. jaanuaril 2006 jõustunud üldise tariifsete soodustuste kava (5) ja 2006. aastal muudetavate sooduspäritolureeglite abil püüab nõukogu tagada ka abi saavate riikide aktiivse osaluse.
On 15 June the Commission also presented a communication on all the issues discussed at the summit (4
Nõukogu rõhutas, et arenguabis on kesksel kohal Aafrika ja eelkõige Saharast lõuna poole jäävad piirkonnad.
For its part, on 24 May the Council set out the position that the Union would be taking at the summit and reiterated its rm commitment to implementing the MDGs.
2005. aastal oli Euroopa Liidu finantsabi kõigile arengumaadele 7,5 miljardit eurot.
It explicitly stated, as was then reconfirmed by the Heads of State or Government at the European Council in June, that promoting development was not just a priority and a responsibility for development practitioners, but that policies other than development policies had a crucial role to play to help developing countries reach the MDGs.
Abi rakendamise vallas on Euroopa Liidu rahastatavate projektide haldamine muutunud vaieldamatult kiiremaks ja tõhusamaks tänu vastutuse järkjärgulisele delegeerimisele komisjoni akrediteeritud esindustele abi saavates riikides kolmel viimasel aastal.