natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Many EU countries have introduced these kinds of incentives – some of which are described in this brochure.
Paljud riigid on sellised soodustused kasutusele võtnud ja mõnesid neist kirjeldatakse ka käesolevas brošüüris.
In the EU, most goods and services that businesses provide to other businesses and to public authorities are not paid for upon delivery.
Enamiku kaupade ja teenuste eest, mida ettevõtted teistele ettevõtetele ja ametiasutustele pakuvad, ei maksta ELis enne nende kohaletoimetamist või osutamist.
Often, payments are made later than provided for in the contract or invoice – creating financial problems and uncertainty, particularly for SMEs.
Sageli sooritatakse maksed lepingus või arvel ette nähtud kuupäevast hiljem, mis põhjustab finantsprobleeme ja ebakindlust, eriti VKEdele.
Since 2002, EU rules have allowed businesses to charge interest to other businesses or public authorities when they fail to pay within the contractual or legal deadline.
Alates 2002. aastast võimaldavad ELi eeskirjad ettevõtjatel nõuda teistelt ettevõtjatelt ning ametiasutustelt intressi, kui makset ei sooritata lepingus või seaduses ette nähtud tähtaja jooksul.
However, many businesses and stakeholders think the rules don’t go far enough.
Paljude ettevõtjate ja sidusrühmade arvates ei ole olemaolevad eeskirjad aga piisavad.
The Commission therefore announced further action in its “Small Business Act”and in the “European Recovery Plan”to help businesses getting paid on time by other businesses and public authorities.
Sellest tulenevalt teatas komisjon oma ettevõtlusalgatuses “Small Business Act” ning Euroopa majanduse elavdamise kavas edasistest meetmetest, et aidata ettevõtjatel saada maksed teistelt ettevõtetelt ja ametiasutustelt õigel ajal.
1.1 Business mediation
1.1 Ettevõtete vaidlusküsimuste vahendamine
Late payments seriously aggravate the business conditions of Hungarian SMEs.
Hilinenud maksed raskendavad oluliselt Ungari VKEde ettevõtlustingimusi.
Nevertheless, they resort to law suits or liquidation proceedings only in about half of their justified complaints, because of the slowness, expensiveness and excessive complexity of bureaucratic judicial proceedings.
Vaatamata sellele annavad nad asja kohtusse või algatavad likvideerimismenetluse vaid umbes 50 % õigustatud kaebuste korral, kuna kohtumenetlused on kallid, liiga keerukad ning bürokraatlikud.
To improve the situation, the Ministry for Economy started promoting mediation among SMEs by financing 10 model mediation cases selected by trade associations.
Olukorra parandamiseks on haridusministeerium VKEde jaoks käivitanud ettevõtete vaidlusküsimuste vahendamise, rahastades 10 näitlikku vahendusjuhtumit, mille on välja valinud kutseühingud.
The partner in this program was the Hungarian Mediation Association (www.mediacio.hu).
Asjaomase programmi partneriks on Ungari ärivahendusliit (www.mediacio.hu).
Objectives Promoting mediation as a quick, effective dispute resolution method for SMEs by presenting successful cases.
Eesmärgid Kiire ja tõhus vaidluste lahendamineVKEde puhul ning edukad tulemused.
Target group SMEs, trade associations for SMEs.
Sihtrühm VKEd,VKEde kutseühingud.
Start date 05/01/2008
Lõppkuupäev Meede tähtajatu.
Other information —
Muu teave —
Communication strategy
Teabevahetusstrateegia Juhtumiuuringud.
Case-studies. Articles in the chambers/federal journal.
Artiklid kommertskodade/ühingute väljaannetes.
Presentations at general assemblies of 4 business associations and during a training day for members.
Esitlused nelja ettevõtlusassotsiatsiooni üldkoosolekutel ning liikmete koolituspäeval.
Assessment by business organisations Four associations participated in the program, in particular those that could not staff ord to organise their own arbitration due to lack of financial or professional capacity.
Ettevõtlusorganisatsioonide hinnang Neli assotsiatsiooni on osalenud asjaomases programmis, eelkõige need, kes ei suutnud ise vaidlusi lahendada rahaliste vahendite või ekspertabi vähesuse tõttu.
Contact details of business organisation “Hungarian Association of Craftsmen’s Corporations, www.iposz.hu.
Ettevõtlusorganisatsiooni kontaktandmed Ungari käsitööliste ühenduste assotsiatsioon, www.iposz.hu.
Information on individual enterprises taking part in mediation proceedings is confidential.” dential.”
Teave vahendusmenetlustes osalevate konkreetsete ettevõtete kohta on konfidentsiaalne. dentsiaalne.
Statistical info
Statistline teave
All model cases could be resolved successfully: instead of law suits taking several years, through mediation all disputes could be settled in 15 sessions (taking 23 hours per meeting), saving considerable costs and time.
Kõik näitepõhised juhtumid saab lahendada edukalt: mitmeid aastaid kestvate kohtumenetluste asemel saab vaidlused lahendada 15 istungiga (üks istung kestab keskmiselt 23 tundi), mis on märkimisväärne aja ja kulude kokkuhoid.
The amount in dispute was between €1.700 and €330.000.
Kõnealuste vaidlustega seotud summad olid vahemikus 1700 kuni 330 000 eurot.
Why is this measure a success?
Miks on asjaomane meede edukas?
Several thousands of enterprises have received information on mediation as an alternative method of dispute resolution.
Mitmetele tuhandetele ettevõtetele on edastatud teavet sellise alternatiivse vaidluste lahendamise võimaluse kohta.
International experience shows that, by using mediation, 50% of disputes can be resolved during the first meeting already.
Rahvusvahelised kogemused näitavad, et 50 % vaidlustest saavad vahendusteenust kasutades lahendatud juba esimese istungiga.
Because judicial proceedings often take several years to enforce a claim, in the beginning, the firms had rather limited confidence in the mediation procedure.
Esialgu omasid ettevõtted suhteliselt ettevaatlikku hoiakut vahendusmenetluse suhtes, kuna kohtumenetlustele oli kulunud sageli mitmeid aastaid.
It was also a problem that the programme financed and monitored only a restricted number of meetings as a result of which some firms did not want to take part in the programme, considering they had little chance of success.
Samuti oli probleemiks asjaolu, et asjaomase programmi raames rahastati ja kontrolliti vaid piiratud arvul vahendusistungeid. Seepärast ei soovinud mõned ettevõtted programmis osaleda, kuna arvasid et nad ei osutu rahastamisel väljavalituks.
Measure inspired by the following Member State/Best project —
Meede algatati järgmise liikmesriigi / Best-projekti eeskujul:—
1.2 Fiscal stimulus for using shareholder’s dividends
1.2 Fiskaalstiimul aktsionäride dividendide kasutamiseks
Fiscal stimulus for using shareholder’s dividends instead of external financing.
Fiskaalstiimul aktsionäride dividendide kasutamiseks välisfinantseerimise asemel.
Changes in the“Law on Corporate IncomeTax” stipulating that if a company is not distributing the dividends partially or fully, taxable income is reduced by the amount of interest which the company would have to pay for an equal loan.
Muudatused ettevõtete tulumaksu käsitlevas seaduses, mille kohaselt ettevõtte puhul, mis ei jaga dividende (osaliselt või täies ulatuses), vähendatakse selle maksustatavat tulu intressisumma võrra, mida ettevõte peaks maksma samaväärse laenu eest.
The reference rate used to calculate the notional interest amount is the Central Bank’s average lending rate for national currency in the respective year.
Viitemääraks fiktiivse intressisumma arvutamisel on keskpanga omavääringu keskmine laenuintress asjaomasel aastal.
The measure has been developed in collaboration with the Ministry of Finance.
Meede on väljatöötatud koos rahandusministeeriumiga.
Objectives Encouraging shareholders to reinvest their profit in the company.
Eesmärgid Julgustada aktsionäre oma kasumit ettevõttesse taasinvesteerima.
Target group All businesses.
Sihtrühm Kõik ettevõtted.
However, the measure is particularly beneficial for SMEs, which face more restricted assess to finance. finance.
Siiski on meede eriti kasulikVKEdele, kellel on piiratumad võimalused rahastamise saamiseks.
End date 31/12/2013
Lõppkuupäev 31/12/2013
Other information—
Muu teave —
The measure was part of the yearly‘Business Environment Improvement Plan’, which is widely publicised and on which the business organisations are being consulted.
Meede oli osa iga-aastasest “Ärikeskkonna parandamise plaanist”, mida reklaamitakse laiaulatuslikult ning mille puhul konsulteeritakse ettevõtlusorganisatsioonidega.
The Latvian Confederation of Employers and the Latvian Chamber of Trade and Commerce were involved in formulating this measure and considered it an effective mechanism to reward shareholders for using dividends instead of external financing. financing.
Läti tööandjate liit ning Läti kaubandus- ja tööstuskoda osalesid käesoleva meetme väljatöötamisel ning pidasid seda tõhusaks mehhanismiks nende aktsionäride hindamisel, kes kasutavad dividende välisfinantseerimise asemel.
Contact details of business organisation Latvian Confederation of Employers, Latvian Chamber of Trade and Commerce.
Ettevõtlusorganisatsiooni kontaktandmed Läti tööandjate liit, Läti kaubandus- ja tööstuskoda.
Statistical info No statistics available yet.
Statistline teave Statistika ei ole veel kättesaadav.
The measure is a step in the right direction, since during a period when SMEs have less access to finance, it encourages shareholders to reinvest profits. ts.
Meede on samm õiges suunas, kuna ajal, mil VKEdel on piiratum juurdepääs rahastamisele, julgustab see ettevõte aktisonäre oma kasumit taasinvesteerima.
The measure was designed at the beginning of 2008, when tax revenues were still sufficient.
Meede loodi 2008. aasta alguses, mil maksutulud olid veel piisavad.
However, tax revenues have decreased substantially in the meantime and the state budget will have a deficit in 2009.
Siiski on vahepeal maksutulu oluliselt vähenenud ning riigieelarve jääb 2009. aastal miinusesse.
Any decrease of taxes is sensitive during such a period.
Igasugune maksuvähendus osutub sellisel ajajärgul väga tundlikuks.
Nevertheless, honouring the agreement with the business organizations, this measure was implemented as planned in 2009.
Vaatamata sellele asuti kõnealust meedet (vastavalt ettevõtlusorganisatsioonidega saavutatud kokkuleppele) rakendama planeeritult 2009. aastal.
Measure inspired by the following Member State/Best project—
Meede algatati järgmise liikmesriigi / Best-projekti eeskujul: —
1.3 Supporting development by reinvestment of profit
1.3 Arengut toetav kasumi reinvesteerimine
Financial aid is granted to SMEs that reinvest profits in equipment and machines to increase production capacity or in intangible assets (industrial property rights).
Tootmisvõimsuse suurendamise eesmärgil kasumi seadmetesse või immateriaalsesse põhivarasse reinvesteerivad VKEd saavad rahalist abi.
Under the scheme, businesses receive grants amounting to 25% of the profits spent on assets which they started to use in the previous financial year and which they have paid for in full (maximum grant: €23 000).
Kava kohaselt saavad ettevõtted toetust, mille suurus on kuni 25 % kasumist, mis suunati eelneval aastal kasutusele võetud ja täielikult kinni makstud varadesse.
The business is required to continue investing for a further 3 years.
Maksimaalne toetuse suurus on 23 000 eurot. Ettevõte peab säilitama investeeringud kolmel järgneval aastal.
To promote capital investment and modernisation of SMEs by updating technologies, in order to consolidate their capital and competitiveness on the market.
Investeerimise ja VKEde moderniseerimise soodustamine tehnoloogia ajakohastamise kaudu, mille eesmärgiks on VKEde vahendite ja konkurentsivõime tugevdamine.
Target group SMEs a) with a positive balance sheet at the end of the accounting yearb) that have reinvested part or all of their profi ts;c) that have bought new tangible and intangible assets which they started by the end of the previous year.
Sihtrühm VKEd a) kellel on aasta lõpus positiivne bilanss b) kes on reinvesteerinud kogu oma kasumi või osa sellest c) kes on soetanud uut materiaalset ja immateriaalset vara, mis võeti eelmisel aastal ka kasutusele.
Start date 15/05/2005
Alguskuupäev Lõppkuupäev 15/05/2005 31/12/2008
Other information —
Muu teave—
Website, press articles, promotion for the SME consultation committee.
Teabevahetusstrateegia Veebisait, artiklid ajakirjanduses, tutvustus VKEde nõuandekomisjonis.
Multipliers: territorial offices for SMEs, SME associations.
Teabe edasikandjad: VKEde piirkondlikud bürood,
Assessment by business organisations The measure has been introduced following consultations with the organisations that represent SMEs.
Ettevõtlusorganisatsioonide hinnang Meede võeti kasutusele pärast VKEde esindusorganisatsioonidega konsulteerimist.
Contact details of business organisation The Territorial Office for SMEs and Cooperatives Constanţa
Ettevõtlusorganisatsiooni kontaktandmed
Number of benefiting companies: 750.
Statistline teave Kasusaajad: 750.
Budget for refunding gross reinvested profits: €4 070 000.
Reinvesteeritud kasumi rahastamise kogueelarve: 4 070 000 eurot.
Amount spent by recipient businesses on eligible assets, 2005-08: €17 000 000.
Ajavahemikul 2005–2008 abikõlblikele ettevõtetele suunatud vahendid: 17 000 000 eurot.
Of this, 75% was invested in technologies (machines, plant and equipment) for industries such as textiles, wood, plastic products, construction, market services and trade.
Sellest investeeriti 75 % tehnoloogiasse (masinad, seadmed) järgmist liiki ettevõtetes: tekstiili-, puidu- ja plastmassitööstus, ehitus, turuteenused ja kaubandus.
25% was invested in computers, peripherals and intangible assets.
25 % investeeriti arvutitesse, arvutiseadmetesse ja immateriaalsesse põhivarasse.
The measure has lead to increased investment in tangible and intangible assets by SMEs.
Tänu meetmele on VKEd hakanud materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse rohkem investeerima.
It provides recipients with an incentive to invest a greater share of their profits, thus multiplying the effects of the programme.
Meede stimuleerib ettevõtteid kasumist suurema osa investeerima ning suurendab sellega asjaomase programmi toimet.
Lessons learned —
Omandatud kogemused —
1.4 The Taxation Council
1.4 Maksunduse nõukogu
The Taxation Council is an expert committee within PKPP Lewiatan, specialising in tax legislation issues.
Maksunduse nõukogu on Poola tööandjate liidu ekspertkomisjon, mis tegeleb maksuseaduse küsimustega.
It organises consultations on legislative proposals, develops standpoints and presents them in governmental consultations, in parliamentary forums and through contacts with the President’s office.
Nõukogu korraldab konsultatsioone seoses õigusaktide ettepanekutega, kujundab seisukohti ja esitab neid valitsusele, parlamendile ning presidendile.
The Council prepares its own legislative drafts and programme documents, and carries out research into tax law.
Ta koostab ka oma seaduseelnõusid ja programmilisi dokumente ning uurib maksuseadust.
It meets regularly to discuss legislative developments, both at national and European level.
Nõukogu kohtub regulaarselt nii liikmesriigi kui Euroopa tasandi õigusolukorra arutamiseks.
The goal of the Council is to propose and push for improvements in tax law that will create solutions beneficial to entrepreneurs.
Eesmärgid Nõukogu eesmärk on teha ettepanekuid maksuseaduse paremaks muutmiseks, mis pakuksid ettevõtjatele soodsaid lahendusi.
Companies operating in Poland, with special consideration for SMEs, which are particularly sensitive to the financial burden imposed by the tax system.
Sihtrühm Poola ettevõtted, eelkõigeVKEd, mis on maksukoormuse suhtes eriti tundlikud.
Communication strategy The Council expresses its opinion on tax legislation.
Teabevahetusstrateegia Nõukogu esitab maksuseaduse kohta oma arvamuse.
It also organises conferences to discuss the most important changes in taxation.
Ta korraldab ka olulisemate maksumuudatuste arutamiseks konverentse.
Assessment by business organisations —
Ettevõtlusorganisatsioonide hinnang —
Contact details of business organisation
Ettevõtlusorganisatsiooni kontaktandmed
Statistical info —
Statistline teave —
Measure inspired by the following Member State/Best project This measure was inspired by CBI - The Voice of Business (United Kingdom) and other business organisations.
Meede algatati järgmise liikmesriigi / Best-projekti eeskujul: Meede sai innustust Ühendkuningriigi organisatsioonilt CBI – The Voice of Business ja teistelt.
The public procurement market in the EU is worth approximately €1 800 billion – 16% of EU GDP – giving it the weight to drive innovation, stimulate companies’growth and create jobs.
Riigihanketuru väärtus ELis on ligikaudu 1 800 miljardit eurot (16 % ELi SKPst), mistõttu on see oluline innovatsiooni edendamise, ettevõtete kasvu stimuleerimise ja töökohtade loomise seisukohast.
A recent study found that in 2005, SMEs won 64% of public procurement contracts whose value exceeded the thresholds above which EU law applies – equivalent to 42% of the total value of all such contracts.
Hiljutise uuringu kohaselt võitsid VKEd 2005. aastal 64 % riigihangetest (42 % kõigi hangete koguväärtusest), mille väärtus ületas piirmäära, millest alates kohaldatakse ELi õigusakte.
Given SMEs’ strong contribution to the economy, these figures could be improved.
Arvestades VKEde suurt panust majandusse, võiksid need numbrid olla suuremad.
SMEs’ difficulties in accessing public procurement are mainly related to the procurement culture of contracting authorities.
VKEde raskused juurdepääsul riigihangetele on peamiselt seotud ostjate hanketavadega.
For instance, to achieve short-term cost savings, smaller lots are combined into one big tender which is often no longer accessible to/ or manageable for SMEs.
Lühiajalise kulude kokkuhoiu eesmärgil moodustatakse näiteks väiksematest tellimustest üks suur hange, mis ei ole VKEde jaoks enam kättesaadav ega hallatav.
Also, all too often price criteria are weighted heavily at the expense of innovative, environmentally-friendly and more sustainable products.
Samuti kaalub toodete hind liigagi sageli üles nende innovatiivsuse, keskkonnasõbralikkuse ning säästlikkuse.
The “European Code of Best Practices facilitating access by SMEs to public procurement contracts”elaborated within the framework of the “Small business Act”for Europe proposed a series of solutions to the problems encountered and reported by SMEs.
Ettevõtlusalgatuse “Small Business Act” raames välja töötatud Euroopa parimate tavade koodeksis VKEde juurdepääsu lihtsustamiseks riigihankelepingutele toodi välja mitmed lahendused probleemidele, millega VKEd kokku puutuvad.
The following chapter presents a number of good practices selected on the basis of the criteria enshrined in this‘Code of Best Practices’.
Järgnevas peatükis tutvustatakse mõnesid häid tavasid, mis on valitud asjaomases parimate tavade koodeksis sisalduvate kriteeriumite alusel.
Most contracts in the EU have a value below the European threshold and so do not have to be published in the EU’S TED database of tenders - it is enough to publish them in national or regional media.
Enamike ELis sõlmitavate hankelepingute väärtus on madalam kui ELi kehtestatud piirmäär ning seetõttu ei pea neid avaldama ELi avalike hangete andmebaasis TED. Piisab nende avaldamisest riiklikus või piirkondlikus meedias.
The European Tender Information System ETIS, a multilingual electronic tendering platform for public procurement, is the only central platform enabling users to search also for national tenders from 13 European countries (Germany, Austria, Switzerland, Poland, Czechia, Slovakia, Italy, France, Portugal, Spain, Great Britain, Ireland, Belgium).
Euroopa hankeinfosüsteem ETIS (European Tender Information System) on mitmekeelne hankeplatvorm, mis võimaldab kasutajatel otsida riigihankeid keskse platvormi vahendusel 13st Euroopa riigist (Saksamaa, Austria, Šveits, Poola, Tšehhi Vabariik, Slovakkia, Itaalia, Prantsusmaa, Portugal, Hispaania, Ühendkuningriik, Iirimaa ja Belgia).
Opening new markets for SMEs by removing barriers to accessing information about tenders.
Avada uued turud VKEdele, kõrvaldades tõkked, mis takistavad juurdepääsu riigihankeid puudutavale teabele.
Improving market transparency of public procurement in Europe.
Parandada riigihangete turu läbipaistvust Euroopas.
Target group ETIS was specifically developed to take care of the requirements of SMEs.
Sihtrühm ETIS töötati välja VKEde nõudeid silmas pidades.
Communication strategy The service is marketed by sector- and country-specific events and by partners of the Enterprise Europe Network.
Teabevahetusstrateegia T e e n u s t reklaamitakse konkreetsele sektorile või riigile suunatud üritustel ning Euroopa ettevõtlusvõrgustiku Enterprise Europe
Contact details of business organisation —
Ettevõtlusorganisatsiooni kontaktandmed —
1,800 businesses tested the ETIS tendering service in Germany in 2008 and and some 2,200 test contracts have been offered for free for a period of 4 weeks.
Statistline teave 2008. aastal katsetas ETIS-teenust Saksamaal 1 800 ettevõtet ning nelja nädala jooksul sõlmiti 2 200 tasuta katselepingut.
In addition to the tendering service, the ETIS partners offer information about the most important rules concerning the award of contracts in each country and organise information events for specific countries and sectors.
Lisaks hanketeenusele pakuvad ETISe partnerid teavet lepingute sõlmimist käsitlevate kõige olulisemate eeskirjade kohta igas projektis osalevas riigis. Samuti korraldatakse teabeüritusi konkreetsetele riikidele ja sektoritele.
Lessons learned Included in the project was a test phase lasting approximately one year with about 1,500 companies participating.
Omandatud kogemused Projekt hõlmas ka katseetappi, mis kestis ligikaudu aasta ning milles osales umbes 1 500 ettevõtet.
Measure inspired by the following Member State/Best project
Meede algatati järgmise liikmesriigi / Best-projekti eeskujul:
ETIS is the result of a project supported by the EU via the eContent programme.
ETIS on programmi e C on t e nt kaudu ELi poolt rahastatud projekti tulemus.
In 2005/2006 10 EIC and 3 private companies from 10 EU countries have formed a project consortium to jointly develop this database.
2005/2006. aastal moodustasid 10 Euroinfo keskust ja 3 eraettevõtet 10st riigist projektikonsortsiumi asjaomase andmebaasi väljaarendamiseks.
2.2 Network of Swedish Public Purchasers
2.2 Rootsi avalik-õiguslike ostjate võrgustik SOI
SOI(Swedish Public Purchasers) is a meeting place for public purchasers and a network for sharing good practices on how to make public procurement more effi cient.
SOI (Sveriges Offentliga Inköpare) on võrgustik, mille raames kohtuvad avalik-õiguslikud ostjad, et jagada häid tavasid riigihangete tõhusama korraldamise kohta.
Purchasers from municipalities and counties invite local entrepreneurs to information meetings on public procurement.
Omavalitsuste ja maakondade riigihangete korraldajad kutsuvad kohalikke ettevõtjaid riigihankeid käsitlevatele teabekohtumistele.
During these meetings, the head of public procurement gives a simple explanation of how tendering works in practice and which points businesses should bear in mind.
Kõnealuste kohtumiste käigus selgitab riigihangete talituse juhataja, kuidas riigihangete korraldamine praktikas toimub ning mida peaksid ettevõtjad silmas pidama.
The meetings have convinced more SMEs to participate in supplying to the public sector.
Kohtumised on veennud enamaidVKEsid osalema tarnimises avalikule sektorile.
Stimulating smaller companies at local level to make offers and overcoming possible obstacles preventing new players from participating in public procurement.
Stimuleerida kohaliku tasandi väikeettevõtteid tegema pakkumisi ning ületama võimalikke takistusi, mis ei võimalda uutel pakkujatel riigihangetes osaleda.
Target group Actors in public procurement: municipalities, counties, local trade organisations.
Sihtrühm Riigihangete valdkonnas tegutsejad: omavalitsused, maakonnad, kohalikud kaubandusorganisatsioonid.
Start date 01/01/2007
Lõppkuupäev Meede tähtajatu.
SOI(Swedish Public Purchasers) is an association, founded in 1979. End of Dec.
SOI on 1979. aastal loodud ühendus, millel oli 2008. aasta lõpuks 1 100 liiget.