natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ronment and one where no one EU country adopts economic policies which could undermine the efforts of the others.
stabiilses keskkonnas, kus kõik ELi liikmesriigid rakendavad sellist majanduspoliitikat, mis ei kahjusta teiste riikide jõupingutusi.
EU members not only agree on this, but agree on how economic policy and employment strategies fit together.
Selles on ELi liikmesriigid omavahel kokku leppinud.
The Economic and Monetary Union (EMU) provides the base for this. Not all EU members have adopted the
Samuti on kokku lepitud majanduspoliitika ja tööhõivestrateegiate kokkusobivuses.
Low inflation is a key element of economic stability.
Majanduse ühtluse aluseks on majandus- ja rahaliit (EMU).
When governments euro yet, but all EU countries have agreed on common parameters which create economic stability for all by running their economies on sound principles.
Kuigi kõik ELi liikmed ei ole veel eurot kasutusele võtnud, on kõik liikmesriigid kokku leppinud ühistes näitajates, mis loovad majandust mõistlikult juhtides kõigi jaoks majandusliku stabiilsuse.
These include living within their means, or if they do go into debt, then not borrowing so much that debt repayments become a drag on the economy.
Mõistlik juhtimine tähendab võimetekohast majandamist või kui satutaksegi võlgadesse, siis suurtest laenudest hoidumist, et võla tagasimaksed ei hakkaks majandust pidurdama.
The euro – one currency, many opportunities
Euro: üks rahaühik, palju võimalusi
The euro is probably the EU’s most tangible achievement.The single currency is shared by 16 countries (2009), representing two thirds (over 350 million people) of the EU population.
Euro on tõenäoliselt ELi kõige käegakatsutavam saavutus. Ühte ja sama rahaühikut kasutab 2009. aastal 16 riiki, mis esindab kahte kolmandikku (üle 350 miljoni inimese) ELi elanikkonnast.
They include Belgium, Germany, Ireland, Greece, Spain, France, Italy, Cyprus, Luxembourg, Malta, the Netherlands, Austria, Portugal, Slovenia and Finland.
Nendeks riikideks on Belgia, Saksamaa, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Luksemburg, Malta, Madalmaad, Austria, Portugal, Sloveenia ja Soome.
Slovakia uses the euro from 1 January 2009.
Taani, Rootsi ja Ühendkuningriik eurot praegu ei kasuta.
Denmark, Sweden and the United Kingdom do not currently use the euro, while the countries that entered the EU in 2004 and 2007 are committed to adopting it when they are ready.
ELiga 2004. ja 2007. aastal ühinenud riigid võtavad euro kasutusele siis, kui on selleks valmis.
At a very basic level, the euro brings the advantage of not needing to change money when travelling through much of the EU.
Kõige lihtsamal tasandil toob euro kasu selles mõttes, et enamikus ELi riikides reisimisel ei ole vaja raha vahetada.
For businesses operating in the euro area this means a significant saving.They do not need to protect themselves against sudden exchange rate swings, or incur costs of cross-border payments.
Eurotsoonis tegutsevatele ettevõtetele tähendab euro kasutamine märkimisväärset kokkuhoidu. Ettevõtted ei pea ennast kaitsma ootamatute kursimuutuste eest või tasuma välismaksete lisakulusid.
For individual consumers, the euro makes it much easier to compare prices – and buy across borders, particularly online.
Üksiktarbijatele teeb euro palju lihtsamaks hindade võrdlemise ja teistest riikidest ostmise, eelkõige Interneti teel.
This price transparency is good for competition as it keeps a downward pressure on prices in the euro area.
Hindade läbipaistvus on kasulik konkurentsile, kuna see hoiab eurotsoonis ära hindade langetamise surve.
The euro has become an attractive international currency.Tourists can increasingly travel all over the world with euros in their pockets and businesses trade with it beyond the countries having adopted it as their currency.
Eurost on saanud edukas rahvusvaheline valuuta. Turistid, kel eurod taskus, saavad järjest hõlpsamini reisida kogu maailmas ning ettevõtted kauplevad eurodega ka neis riikides, kus eurot ei ole ametliku valuutana kasutusele võetud.
The euro helps to keep prices under control
Euro aitab hindu kontrolli all hoida
The euro boosts trade.The EU countries using it have become the largest trading power in the world.
Euro on kasulik kaubandusele. Eurot kasutavatest ELi liikmesriikidest on saanud suurim kaubandusjõud maailmas.
By 2006, they accounted for over 13% of world trade, which is slightly more than the United States.
2006. aastaks oli nende arvel 13% maailma kaubandusest, mis on veidi enam kui Ameerika Ühendriikidel.
The single currency has meant increased growth and more jobs.
Ühisraha on kaasa toonud majanduskasvu ja uusi töökohti.
It has also provided historically-low interest rates.
Samuti on tänu sellele intressimäärad olnud madalaimad ajaloos.
Looking at the economy as a whole in the euro area, average inflation has fallen from 9.3% in the 1970s and 7.5% in the 1980s to 2.1% on average since 1999.
Kui vaadata eurotsooni majandust tervikuna, siis keskmine inflatsioon on alates 1999. aastast langenud 2,1%-le, võrreldes 9,3%-ga 1970. aastatel ja 7,5%-ga 1980. aastatel.
The euro also protects consumers against a deeper impact of what happens in the rest of the world, for example escalating oil prices.
Euro kaitseb tarbijaid ka mujal maailmas aset leidvate sündmuste sügavama mõju eest, nagu naftahindade järsk tõus.
The price of oil has increased nearly five times in dollars in the last five years, while the price increase in euro is nowhere near this figure.
Viimase viie aasta jooksul on naftahind tõusnud dollarites peaaegu viis korda, kuid hinnatõus eurodes ei küüni selle lähedalegi.
The same goes for recent increases in international food prices.
Sama kehtib ka hiljutise toidukaupade rahvusvahelise hinnatõusu kohta.
Looking ahead n u l l
Eeldatakse, et 2008. aastal tõuseb see umbes 67%-le.
The target of a low inflation about 2% has been achieved in all the years the euro has existed, but in 2008 prices rose higher due to increased world prices on oil and food.
Eeldatakse, et 2009. aastal langeb see jälle oluliselt madalamale tasemele: Euroopa Keskpanga keskpikaks perioodiks eesmärgiks seatud 2% lähedale.
have balanced budgets and low levels of debt, this contributes to low inflation, as they do not need to borrow money.
Madala inflatsiooni raamistik kuid EMU raamistik tähendab, et inflatsioon ei tohiks riigiti kunagi väga suurel määral erineda.
This lessens the upward pressure on the price of money, i.e. interest rates. Low interest rates generally reflect low inflation. ation.
EU R majanduskasvule: alates 1999. aastast on eurotsoonis (eurot kasutavates ELi liikmesriikides) loodud umbes 16 miljonit uut töökohta.
The euro is good for jobs
Tulevikuväljavaated
The EU has already had considerable success in creating jobs in recent years through a partnership between the European Commission and national governments in promoting structural reforms in labour markets, and through its policies promoting growth and competitiveness.
Viimastel aastatel on EL uute töökohtade loomisel märkimisväärset edu saavutanud, seda tänu Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide valitsuste vahelisele tööturu struktuurireforme edendavale partnerlusele ning majanduskasvu ja konkurentsivõimet edendavale poliitikale.
In the early part of the decade, the number of people in jobs appeared to be stuck at around 63% compared with a target of 70% by 2010.
Käesoleva aastakümnendi alguses tundus, et tööga hõivatud inimeste määr jääb püsima 63% juurde, samas kui 2010. aastaks oli eesmärgiks seatud 70%.
However, progress has been made in recent years and the figure has gone up to around 66%. %.
Sellegipoolest on viimastel aastatel edu saavutatud ja tööhõive määr on tõusnud umbes 66%-le.
The European Central Bank, the banker to the EU’s commercial banks, plays a crucial role in keeping inflation low in the 16 countries using the euro (2009).
Euroopa Keskpangal kui ELi kommertspankade pangal on täita oluline roll inflatsiooni madalana hoidmisel 16 riigis, kus eurot kasutatakse (2009).
It sets the rate at which banks can borrow money from it at a level designed to keep the average rate of inflation in these countries at below, but close to, 2% over time.
Keskpank sätestab kursi, millega pangad saavad temalt raha laenata tasemel, mis on määratud nii, et neis riikides püsiks keskmine inflatsioonimäär veidi alla 2%.
The central banks of other EU countries set their own interest rates, but the framework of EMU means that inflation should never vary greatly from one country to another.
Teiste ELi liikmesriikide keskpangad kehtestavad oma intressimäärad,
Since it was launched in 1999, the euro has steadily gained in credibility in world financial markets, which were in some cases inclined to write it off as an ‘experiment’ in the very early days.
Alates 1999. aastast, mil euro käibele lasti, on see pidevalt tugevdanud oma usaldusväärsust maailma finantsturul, kus seda alguspäevadel mõnikord eirama ja pelgalt katsetuseks pidama kiputi.
This gain in credibility has also helped businesses, since they can now do business in the euro across the world.
Usaldusväärsuse kasv on aidanud ka ettevõtteid, sest nüüd saavad nad kogu maailmas äri ajada eurodes.
The euro has also been good for jobs and growth: since 1999, some 16 million jobs have been created in the euro area (the EU countries using the euro).
Samuti on euro olnud kasulik tööhõivele ja
Some 7.5 million jobs were created in the EU in 2006–07 alone.
Ainuüksi aastatel 2006-2007 loodi ELis umbes 7,5 miljonit töökohta.
Unemployment has been brought down to levels largely unknown for two decades, and the job market has become more resistant to economic downturns, with the number of jobs nonetheless actually continuing to grow.
Tööpuudus on langenud viimase paarikümne aasta madalaimale tasemele ning tööturg on muutunud majanduslanguste suhtes vastupidavamaks, töökohtade arv seejuures tegelikult pidevalt kasvab.
The EU growth and jobs strategy cannot take all the credit for this.
ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegia ei saa aga kogu au endale võtta.
The EU countries would have introduced many reforms come what may.
ELi liikmesriigid oleksid võinud algatada igasuguseid reforme.
Nevertheless, there is evidence that the coordinated approach has made an important contribution.
Ometi näitavad tõendid, et kooskõlastatud lähenemisel on olnud tähtis osakaal.
Combating climate change
Võitlemine kliimamuutusega
The EU leads the way
Euroopa Liit näitab teed
The way forward: an integrated response
Edasine tegevus: terviklik lähenemisviis
Building on our achievements
Toetumine saavutustele
The contribution of energy policy
Energiapoliitika panus
Reducing your carbon footprint
Süsinikujalajälje vähendamine
Climate change is one of the greatest threats facing the planet.
Kliimamuutus on üks meie planeetiähvardavaid suuremaid ohte.
If the Earth’s temperature rises by morethan 2°C above preindustrial levels,climate change is likely to becomeirreversible and the long-term consequences could be immense.
Kui Maatemperatuur tõuseb rohkem kui 2 °C ületööstusajastu eelse taseme, muutub kliimamuutus tõenäoliselt pöördumatuksja sellel võivad olla ulatuslikud pikaajalised tagajärjed.
Lowlying areas of the Earth, includinglarge parts of many European countries, could eventually disappearunder the rising sea levels.
Maa madalamad piirkonnad, sealhulgas paljude Euroopa riikidesuured alad, võivad lõpuks mereveetaseme tõusu tõttu vee alla kaduda.Peale selle tabaks paljusid maailmapaiku mageveepuudus.
Moreover,in many parts of the world therewould not be enough fresh water togo round.
Sageneksidpurustusi ja majanduslikku kahju põhjustavad äärmuslikud ilmastikunähtused.
Extreme weather eventscausing physical and economic dam-agewould become more frequent.Economies could go into declinefrom the costof dealing withadif-ferent climate.
Teistsuguse kliimaga toimetulekukstehtavad kulutused võivad kaasa tuuamajanduslanguse.
The Earth’s average temperature waslargely stable for 10 000 years untilthe Industrial Revolution.
Maa keskmine temperatuur oli 10 000aasta jooksul enne tööstusrevolutsioonivõrdlemisi stabiilne.
Since1850, the first date from which thereis consistent accurate measurement,it has risen by 0.76°C. Unless we act,it is likely to rise by a further1.8–4.0°C this century and possiblyby as much as 6.4°C, according toan international panel of scientistsconvened by the United Nations(UN).
Alates 1850. aastast, kui algasid pidevad ja täpsed mõõtmised, on see tõusnud 0,76 °C võrra.Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni(ÜRO) egiidi all kokku tulnud rahvusvahelise teadlasterühma arvates tõuseb Maa keskmine temperatuur, juhul kuime midagi ette ei võta, sel sajandil tõenäoliselt veel 1,8–4,0 °C, aga võimalik etka 6,4 °C võrra.
The race is on to prevent theworld reaching what is believed tobe the tipping point, a 2°C increase.It will mostlikely be lost if globalemissions arenot stabilised byaround 2020 at the latest and thencut toaround half of their 1990levelsby 2050.
Käib võidujooks sellenimel, et temperatuur ei tõuseks ülepöördepunktiks peetava 2 °C. Kui ülemaailmsed heitkogused ei stabiliseeruhiljemalt 2020. aasta paiku ega väheneseejärel 2050. aastaks umbes pooleni1990. aasta tasemest, siis on võidujookstõenäoliselt kaotatud.
Withmoreextremes ofclimate, it is not just Venice that will have toupgrade its flooddefences.
Kuna äärmuslike ilmastikunähtusteesinemissagedus kasvab, peavadüleujutustõkete täiustamiselemõtlema hakkama ka teised peale Veneetsia.
Why the climate is changing
Miks kliima muutub
The atmosphere contains water vapour, carbon dioxide and other naturally occurring gases thatlet in sunlight but absorb the heat that is radiated back off the Earth.
Atmosfäär sisaldab veeauru, süsinikdioksiidi ja muid looduslikke gaase, mis lasevad läbi päikesevalgust,kuid neelavad Maalt tagasikiirguvat soojust.
This natural process, calledthe ‘greenhouse effect’, keeps the Earth’s temperature at a level that supports life.
See looduslik protsess, mida kutsutakse kasvuhooneefektiks, hoiab Maa temperatuuri eluks sobival tasemel.
Without it,the global average temperature would be an unbearable –18°C.
Ilma selleta oleks Maa keskmine temperatuur talumatu, nimelt –18 °C.
However, human activities such as the burning of fossil fuels and the destruction of forests tomake farmland are increasing the levels of carbon dioxide and other heat-trapping gases in theatmosphere.
Ent inimtegevus, näiteks fossiilkütuste põletamine ja metsade hävitamine põllumaa saamiseks, suurendab süsinikdioksiidi ja teiste soojust neelavate gaaside hulka atmosfääris.
The addition of these ‘greenhouse’ gases is enhancing the natural greenhouseeffect, making the Earth warmer and changing the climate.
Nn kasvuhoonegaaside lisandumine tugevdab looduslikku kasvuhooneefekti, põhjustades Maa soojenemist ja kliimamuutust.
The solution lies in reducing global emissions of the greenhouse gases, in particular carbon dioxide.
Lahendus seisneb kasvuhoonegaaside, eelkõige süsinikdioksiidi ülemaailmsete heitkoguste vähendamises.
This means making better use of natural resources.
See tähendab, et loodusvarasid tuleb otstarbekamalt kasutada.
Fossil fuels — oil, gas and coal for electricity, heating, cooling and transport — are major sources of greenhouse gas emissions.
Fossiilkütused – nafta, gaas ja kivisüsi, mida kasutatakse elektritootmises ja transpordis ning kütmiseks, jahutamiseks – on peamised kasvuhoonegaaside tekitajad.
We needtoburnless of them and burnthem more efficiently.
Me peame neid põletama vähem ja suurema kasuteguriga kui seni.
At the same time, it is important to prevent carbon dioxide escaping into the atmosphere, for example by ‘capturing’ it as it is produced,and then storing it underground in depleted gas fields or salt caverns.
Samalajal on oluline vältida süsinikdioksiidi pääsemist atmosfääri, näiteks sidudes seda tekkimisel ja ladustades seejärel maa alla tühjaks ammutatud gaasimaardlatesse või soolakaevandustesse.
Reversing deforestation, particularly the disappearance of tropical forests, which act as carbon‘sinks’ that absorb carbon dioxide, is also essential for tackling climate change.
Kliimamuutuse ärahoidmiseks on ka oluline peatada süsinikdioksiidi neelavate metsade, eriti troopilistemetsade hävitamine.
Forests soak upcarbon dioxide when they are growing but give it off when they are cut down.
Kasvavad metsad imavad endasse süsinikdioksiidi, kuid nende maharaiumisel süsinikdioksiid vabaneb.
There are other contributors to global warming, such as the methane emitted by disposing ofwastein landfill sites or the emissions caused by excessive fertiliser use, but fossil fuel use anddeforestation are the main culprits.
Ülemaailmsele soojenemisele aitavad kaasa ka muud tegurid, näiteks jäätmete prügilasse ladustamiseleralduv metaan või väetiste liigse kasutamise tõttu tekkivad heitmed, kuid peasüüdlased on fossiilkütuste kasutamine ja metsade hävitamine.
The way forward:an integrated response
Edasine tegevus: tervikliklähenemisviis
The way forward for the EU is an integrated energy and climate changepolicy, as the burning of fossil fuelsis a major contributor to climatechange.
Kuna fossiilkütuste põletamine on kliimamuutuse peamine põhjustaja, peab Euroopa Liidu edasine tegevus põhinema terviklikul energia- ja kliimamuutusepoliitikal.
EU leaders endorsed such apolicy in March 2007.
Euroopa Liidu juhid kiitsidkõnealuse poliitika heaks 2007. aastamärtsis.
This demonstrates Europe’s global leadership intackling climate change whilepaving the way for the EU toincrease its security of supply andstrengthen its competitiveness.
Seega on Euroopal kliimamuutusega võitlemisel ülemaailmne juhtroll,mis aitab suurendada Euroopa Liiduvarustuskindlust ja tugevdada konkurentsivõimet.
need to stop increasing within 10 to15 years and then be cut to aroundhalf of 1990 levels by 2050.
aasta jooksul peatuma, ja seejärel tulebneid 2050. aastaks vähendada umbespooleni 1990. aasta tasemest.
The EUis striving for a new global agreement to reach these goals.
Euroopa Liit püüab sõlmida kõnealuste eesmärkide saavutamiseks uut ülemaailmset kokkulepet.
As a firststep, it considers that industrialisedcountries should collectively cut theiremissions of greenhouse gases to30% below 1990 levels by 2020.Developing countries, such as Chinaand India, will also need to start limiting the growth in their emissions.
Euroopa Liit leiab, et esimesesammuna peaksid tööstusriigid 2020.aastaks ühiselt vähendama kasvuhoonegaaside heitkoguseid 30% võrra 1990.aasta tasemega võrreldes. Arengumaad,nagu Hiina ja India, peavad samuti hakkama oma heitkoguste kasvu piirama.
An integrated energy and climatechange policy signals the launch of anewindustrial revolution to trans-formthe way we produce and useenergy, and the types of energy weuse.
Terviklik energia- ja kliimamuutuse poliitika tähistab uue tööstusrevolutsioonialgust meie energiatootmise ja tarbimise ning kasutatavate energialiikidemuutmiseks.
The goal is tomovetoaclimate-friendly economy based on a combination of low-carbon technologiesand energy sources.
Selle eesmärk on kliimasõbralik majandus, mis põhineb vähesesüsinikdioksiidiheitega tehnoloogiatelja energiaallikatel.
Tolimit global warming to2°C, global emissions of greenhouse gases will
Selleks et ülemaailmne soojenemine eiületaks 2 °C, peab kasvuhoonegaasideülemaailmsete heitkoguste kasv 10–15
To underline its determination andset an example for its partners tofollow, the EU has agreed to cut itsown greenhouse gas emissions by atleast20%by2020 regardless ofwhat othercountries do.
Selleks et rõhutada oma pühendumist janäidata partneritele eeskuju, on Euroopa Liit nõustunud vähendamaoma kasvuhoonegaaside heitkoguseid2020. aastaks vähemalt 20% võrra, olenemata sellest, mida teised riigid teevad.
The EUplans to achieve this reductionthrough actions foreseen in the newintegrated energy and climate policytogether withmeasures already inplace.
Euroopa Liit kavatseb astuda heitkoguste vähendamiseks samme, mis onette nähtud uues terviklikus energia- jakliimapoliitikas, ning jätkata ka varemkehtestatud meetmeid.
Burning coal to produceelectricity is particularlyharmful to the climate.
Elektri tootmiseks kivisöe põletamine on kliimale eriti kahjulik.
The EU leaders have decided to: l l l l l l better integrate EU energy markets,i.e. moving towards more competitive, Europe-wide electricity andgas markets; better integrate EU energy policywith other policies, not just withenvironment policy, but also withpolicies such as research, agricultureand trade; increase international cooperation: if the EU can take a commonapproach on energy, and articulateit withacommon voice, it can leadglobal debate.
Euroopa Liidu juhid on otsustanud: paremini integreerida Euroopa Liiduenergiaturge, et tekiks konkurentsivõimelisem üleeuroopaline elektri- jagaasiturg; siduda Euroopa Liidu energiapoliitikaparemini muude poliitikavaldkondadega, mitte üksnes keskkonnapoliitikaga, vaid ka teadus-, põllumajandusja kaubanduspoliitikaga; tihendada rahvusvahelist koostööd:kui Euroopa Liit suudab asuda energeetikaküsimustes ühisele seisukohale ja seda ühel häälel väljendada, saabta juhtida ülemaailmset arutelu.
l save 20%of energy consumptioncompared with projections for 2020by improving energy efficiency; increase to 20%by 2020 the shareof renewable energies in overallenergy consumption, thus almosttripling the current level; increase tenfold — to at least 10%—the share of biofuels in overallpetrol and diesel consumption by2020, provided that sustainable,‘second-generation’ biofuels fromnon-food crops become commer-ciallyavailable; develop and promote low- oreven zero-emitting technologies,includingcarbon capture and stor- age — i.e. preventing CO2enteringthe atmosphere by capturing it and
Lähtepunktiks on kolmeaastane Euroopa energeetikakava aastateks2007–2009, mille eesmärk on suunata Euroopa Liit – ja tema kodanikud – õigele kursile, mis võimaldaks ühitada kliimamuutusega võitlemise energiavarustuse kindluse suurendamise ja majanduskasvu jätkumisega.
The starting point is a three-yearenergy action plan for Europe for theperiod 2007–09 designed to set the EU — and its citizens — on the rightcourse to combine the fight againstclimatechange with greater securityof energy supply and continued economic growth.
kärpida energiatarbimist 20% võrreldes 2020. aastaks prognoosituga, tõstes selleks energiatõhusust;suurendada 2020. aastaks taastuvenergia osakaalu 20%-ni üldisestenergiatarbimisest, st peaaegu kolme -kordistada praegust taset;suurendada 2020. aastaks kümnekordselt – vähemalt 10%-ni – biokütuste osakaalu üldises bensiini- ja diislitarbimises, eeldusel et müügile ilmuvad säästvad, toiduks mittekasutatavatest kultuuridest toodetud teisepõlvkonna biokütused; arendada ja edendada heitmevabuvõi väheste heitmetega tehnoloogiaid, sealhulgas süsiniku sidumist jaladustamist (st vältida süsinikdioksiidisattumist atmosfääri, sidudes jaladustades seda maa alla mahajäetudgaasimaardlatesse või vanadesse soolakaevandustesse), et heitkogusedtänu neile tehnoloogiatele 2020. aastaks oluliselt väheneksid;
It’s faster and cleaner bytrain: cutting vehicle emissions is critical incombating climatechange.
Rongisõit on kiirem ja puhtam:sõidukiheitmete vähendamine on kliimamuutusega võitlemisel äärmiselt oluline.
What the scientists say
Mida ütlevad teadlased
The impact of rising temperatures can now be seen in the meltingice in the Arctic and the Alps, rain and snowfall patterns, droughts and heat waves, and theintensity of tropical cyclones.
Temperatuuritõusu mõju avaldub jää sulamises Arktikas ja Alpides, vihma- jalumesadude esinemissageduses, põudades ja kuumalainetes ning troopiliste tsüklonite tugevuses.
Many experts believe that global warming must be limited to no more than 2°C above the preindustrial temperature if we are to prevent climate change from having irreversible impacts. Butthe scientific consensus is that the world’s average temperature could rise by as much as 6°Cabovetoday’s levels in the course of this century, if no further action is taken.
Paljud eksperdid usuvad, et kui me tahame vältida kliimamuutuse pöördumatust, tuleb ülemaailmnesoojenemine peatada enne, kui temperatuur tõuseb rohkem kui 2 ºC üle tööstusajastu eelse taseme.Ent teadlased on üksmeelel, et maailma keskmine temperatuur võib sel sajandil tõusta kuni 6 ºC ülepraeguse taseme, kui midagi ette ei võeta.