natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The extent of protective measures depends on the likelihood that hazardous explosive atmospheres will arise (zoning) and should therefore be determined in accordance with Table 3.1 below.
Mõnikord võib rõhku võrdsustavast avast pääseda välja aur ning see võib moodustada plahvatusohtlikku segu. Seetõttu liigitatakse piirkond ava ümber tsooni 1.
Table 3.1.Extent of protective measures in the various zones
Ohtlike kohtade suurus sõltub suures osas loomulikust ventilatsioonist.
Ignition sources(*) to be reliably avoided:
Joonisel 3.5 on veski (käsitsi täidetava) toitepunkri, toote väljastusava ja ltriga.
• in normal operation (no malfunction)
Joonis 3.5: Tuleohtliku tolmu tsoonidesse liigitamise näide
• in foreseeable cases of malfunction
Punkri ümber olevas piirkonnas on tolmulade.
• in normal operation (no malfunction)
Jahvatatud toodet väljastatakse pidevalt.
(*)In zones 20,21 and 22,the possibility of deposited dust ignition must also be taken into account.
See piirkond liigitatakse tsooni 22.
The table applies to all types of ignition source.
Tsoonide 21 ja 22 suurus sõltub kasutatava toote tolmu tekkimise omadustest.
3.2.3.Types of ignition source
3.2.2 Kaitsemeetmete ulatus
• flames and hot gases;
Tsoonidesse liigitamine0 või 20
• stray electrical currents,cathodic corrosion protection;
• prognoositavad rikked
3.Technical measures for explosion protection
Tabel kehtib kõigi süüteallikaliikide kohta.
• static electricity;
• leek ja kuum gaas
• electromagnetic fields in the frequency range from 9 kHz to 300 GHz; electromagnetic radiation in the frequency range from 300 GHz to 3 x 106
• uitvool, katoodi korrosioonikaitse
GHz or wavelength range from
• elektromagnetväli sagedusulatuses 9 kHz kuni 300 GHz
1000µm to 0.1 µm (optical spectrum);
• elektromagnetiline kiirgus sagedusulatuses 300 GHz kuni 3 x 106 GHz või lainepikkusega 1000µm kuni 0.1 µm (optiline spekter)
• ionising radiation;
• ioniseeriv kiirgus
• ultrasonics;
• ultraheliseadmed
• adiabatic compression,shock waves,gas flows;
• adiabaatne surve, lööklaine, gaasivool
• chemical reactions.
• keemilised reaktsioonid
The following sections discuss only ignition sources that are of particular importance in operational practice.Furtherdetails on the various types of ignition source and their assessment can be found in EN1127-1.
Järgmistes punktides käsitletakse vaid neid süüteallikaid, millel on seoses toimimistavadega eriline tähtsus. Lisaandmed süüteallikate erinevate liikide kohta ja nende hinnang on standardis EN 1127-1.
Explosive atmospheres can be ignited by contact with hot surfaces,if the temperature of a surface reaches the atmosphere’s ignition temperature.
Plahvatusohtlik keskkond võib kokkupuutel kuuma pinnaga süttida, kui pinna temperatuur ulatub plahvatusohtliku keskkonna süttimistemperatuurini.
Example: Surfaces which become hot in normal operation are,for example,heating systems,some electricalequipment and hot pipes.Hot surfaces resulting from malfunction are,for example,moving parts which overheatbecause of inadequate lubrication.
Näide: Tavapärase toimimise käigus kuumenevad pinnad on näiteks küttesüsteemid, mõned elektriseadmed ja kuumad torud. Rikke tõttu kuumenevad näiteks liikuvad osad, mis kuumenevad üle määrdeaine vähesuse tõttu.
NB: Dust deposits havean insulating effect and therefore inhibit dissipation of heat into the surrounding atmosphere.The thicker the layer,the less heat dissipates.This can lead to heat build-up and hence to a further rise intemperature.This process can result in ignition of the dust layer.Equipment which according to Directive 94/9/ECcan be operated safelyin an explosivegas/air atmosphere is thus not necessarily suitable for operation in placeswherethereis a dust/air explosion hazard.
Seetõttu ei ole seadmed, mida vastavalt direktiivile 94/9/EÜ võib ohutult kasutada plahvatusohtlikus gaasi ja õhu keskkonnas, mitte alati sobivad kasutamiseks kohtades, kus on tolmu ja õhu plahvatamise oht.
3.2.3.2.Flames and hot gases
Leek ja kuum gaas
Friction,impact and abrasion processes,such as grinding,can give rise to sparking.Such sparks can ignite flammablegases and vapours and certain mist/air or dust/air mixtures (especially metal dust/air mixtures).In deposited dust,smouldering can be caused by the sparks,and this can be an ignition source for explosive atmospheres.
Võõrkehade, näiteks kivide või juhuslike metallide sattumist seadmesse või seadmestiku osasse tuleb lugeda sädemete tekke põhjuseks.
Ingress of foreign materials,for example,stones or tramp metals,into equipment or items of plant must be considered as a cause of sparking.
Märkus: Roostet ja kergmetalle (näiteks alumiiniumi ja magneesiumi) ning nende sulameid hõlmavad kraapimis-, löögi- ja hõõrumistegevused võivad käivitada alumiiniumtermilise reaktsiooni (termiitreaktsiooni), mis võib tekitada eriti süütamisvõimelisi sädemeid.
NB: Friction,impact and abrasion processes involving rust and light metals (such as aluminium and magnesium) andtheir alloys may initiate an aluminothermic (thermite) reaction which can give rise to particularly incendive sparking.
Eriti süütamisvõimelisi hõõrde- ja löögisädemeid saab vähendada sobivate materjalikombinatsioonide valimisega (näiteks ventilaatorites).
Incendivefrictional and impact sparking can be limited by choosing suitable material combinations (for example,infans).The combination of light metal and steel (except stainless steel) must always be avoided at places where fric-tion,impact or abrasion can occur in equipment which in normal operation has moving parts.
Seadmete puhul, mille osad tavalise töötamise ajal liiguvad, tuleb võimalikes kraapimis-, löögi- ja hõõrdumiskohtades alati vältida kergmetallide ja terase (välja arvatud roostevaba terase) kombinatsiooni.
3.2.3.4.Chemical reactions
3.2.3.4 Keemilised reaktsioonid
In all zones,substances prone to spontaneous combustion should therefore be avoided as far as possible.When it isnecessaryto work with such substances,the necessary protective measures must be tailored to each individual case.
Kõigis tsoonides tuleks seetõttu võimalikult palju vältida isesüttivaid aineid. Kui selliste ainetega on vaja töötada, tuleb välja töötada iga üksiku juhtumi tarvis vajalikud kaitsemeetmed.
NB: Suitable protective measures are,for example:
Märkus: Sobivad kaitsemeetmed, näiteks
improving heat dissipation,for example,by dividing the substances into smaller portions or providing separating spaces between stored quantities;
Vastavalt plahvatuskaitse dokumendile peab töövahendite, sealhulgas hoiatusseadiste konstrueerimisel, kasutamisel ja hooldamisel võtma nõuetekohaselt arvesse ohutusnõudeid.
control of the plant temperature;
Koonuslahendus võib esineda näiteks silo õhktäitmise ajal.
storage at lowered ambient temperatures;
1. elektrit juhtivate esemete ja seadeldiste maandamine;
keeping residence times shorter than the time required for dust fires to be initiated.
3. väikese elektrijuhtivusega materjalide ja esemete vältimine;
Even at low voltages,electrical sparking and hot surfaces may occur as sources of ignition in electrical apparatus (e.g.on making and breaking circuits and as a result of stray electric currents).
Joonis 3.6: Näited laengu eralduse kohta, mis võivad tekitada elektrostaatilise laengu11
• spark discharges,which may arise from charge accumulation on unearthed conductive parts;
• plahvatuskindel konstruktsioon;
• brush discharges,which may arise on charged parts made of non-conductive materials,which include most plastics;
• plahvatusrõhu alandamine;
• cone discharges,which may occur,for example,during pneumatic filling of silos.
• leekide ja plahvatuse leviku ärahoidmine.
For the necessary assessment and possible protective measures,see Cenelec Report R044-001 ‘Guidance and recommendations for the avoidance of hazards due to static electricity’.
Seadmestiku osad, näiteks mahutid, anumad ja torustik konstrueeritakse nii, et need suudavad purunemata vastu pidada sisemisele plahvatusele. Tuleb võtta arvesse seadmestiku osa siserõhku, kui see erineb normaalrõhust.
3.Technical measures for explosion protection
3.3.1.1 Plahvatusrõhukindel konstruktsioon
Examples: Important protective measures to be taken,depending on the zone:
Märkus: Enamiku gaasi ja õhu ning tolmu ja õhu segude suurim plahvatuse ülerõhk on 8–10 baari, kuid kergmetallitolmu puhul võib see olla kõrgem.
earthing conductive objects and installations; wearing suitable footwear at all times on suitable floorings,total person-to-earth resistance not to exceed 108
Plahvatusrõhku alandav seade on mõeldud selleks, et seadmestikule/seadeldisele ei mõjuks selle vastupidavusest suurem plahvatusrõhk. Tulemuseks on plahvatuse vähendatud ülerõhk.
avoiding materials and objects of low electrical conductivity;
Vajaduse korral tuleb samuti täita direktiivi 94/9/EÜ nõudeid.
reducing non-conductive surfaces;
Seega tuleks alati vältida rõhu suunamist tööruumidesse.
avoiding the use for dust conveying and filling operations of metallically conducting pipes and containers withan electrically insulating inner coating.
Märkus: Kui plahvatusrõhu alandamist kasutatakse kaitsevahendina, tuleb tagada plahvatuse lahtisidestamine seadmestiku eelmistest ja järgmistest osadest.
In many cases,it is not possible to avoid explosive atmospheres and sources of ignition with a sufficient degree of cer-tainty.Measures must then be taken to limit the effects of an explosion to an acceptable extent.Such measures are:
Plahvatuse summutussüsteemid hoiavad ära suurima plahvatusrõhu tekke, paisates plahvatuse korral mahutitesse ja seadmestikku kiiresti kustutusainet. Niiviisi kaitstud osad tuleb projekteerida nii, et need peaksid vastu vaid vähendatud plahvatusrõhule.
• • • • explosion-resistant design;explosion relief;explosion suppression;prevention of flame and explosion propagation.
Erinevalt plahvatusrõhku alandavast seadmest tagab see plahvatuse jäämise seadmestikku. Konstruktsioonist sõltuvalt võib plahvatuse ülerõhku vähendada umbes 0,2 baari.
These measures generally relate to mitigation of the hazardous effects of explosions starting within installations.Equipment and protective systems which comply with Directive 94/9/EC are generally used in mitigation measures.Structural measures,for example,blast walls,may also be adopted.
Märkus: Uusi plahvatuse summutussüsteemi tuleks katsetada ja need märgistada kaitsesüsteemidena kooskõlas direktiiviga 94/9/EÜ.
3.3.1.Explosion resistant equipment
3.3.4 Plahvatuse leviku ärahoidmine (plahvatuse lahtisidestamine)
Items of plant,such as containers,vessels and piping,are so constructed that they can withstand an internal explosionwithout rupturing.The initial pressure in the item of plant must be taken into account if it differs from normal atmospheric pressure.
Sel viisi tekkinud plahvatusrõhk võib olla palju kõrgem kui suurim plahvatusrõhk tavatingimustel ning see võib lõhkuda seadmestiku osi isegi siis, kui need on konstruktsioonilt plahvatusrõhukindlad või plahvatusrõhu löögikindlad.
In general,adistinction is made between explosion-resistant designs:•for the maximum explosion overpressure;•for the reduced explosion overpressure associated with explosion relief or suppression.
• mehhaaniline kiirisoleerimine;
Plant design can be either explosion pressureresistant or explosion pressure shock resistant.
• leekide summutamine kitsastes kohtades või kustutusaine paiskamisega;
Explosion pressure resistant design
3.3.4.1 Leegi katkestajad gaasi, auru ja udu tarvis
Explosion pressure resistant containers and vessels withstand the expected explosion overpressure without becomingpermanently deformed.The design is based on the expected explosion overpressure.
Kui ohtliku plahvatusohtliku keskkonna teket ei saa vältida, näiteks tuleohtliku vedeliku mitteplahvatuskindlas mahutis, tuleb püsiavad, mille kaudu on ühendus kohtadega, kus võib eeldatavasti olla süüteallikas ning mille kaudu plahvatus võib levida mahutisse, varustada leegi katkestajaga.
3.Technical measures for explosion protection
• leegirinde peatamine vedelikuluku abil.
NB: For most gas/air and dust/air mixtures,the maximum explosion overpressure is 8–10 bar,but it may be higher for light-metal dusts.
Märkus: Leekide levimist katkestavad seadmed liigitatakse plahvatuskindlateks, pikaajalise põlemise kindlateks ja detonatsioonikindlateks.
3.3.1.2.Explosion pressure shock resistant design
3.3.4.2 Lahtisidestamise seadmed tolmu tarvis
Explosion pressure shock resistant containers and vessels are so constructed that,in the event of an internal explosion,they withstand a shock attaining the expected explosion overpressure,but may become permanently deformed.
Järgmised seadmed on osutunud praktikas kasulikuks tolmuplahvatuste levimise ärahoidmiseks ühendustorustike, transportimisseadmete jne kaudu ning leekide seadmestikust väljatungimise ärahoidmiseks.
After explosions,the affected items of plant must be checked for deformation.
Ka tõkke taga olevad torustikud ja anumad tuleb konstrueerida nii, et need peaksid vastu eeldatavale rõhule.
In the broadest sense,‘explosion relief’ covers everything that contributes to ensuring that,when an explosion is initiated or propagates to some degree,the originally closed plant within which it is taking place is vented in a safe direction,either briefly or for an extended period,if the actuation pressure of an explosion relief device is attained.
Sulgemiseks vajaliku kiiruse tekitab kas plahvatuse lööklaine või anduri juhitav kontrollvool (näiteks ventiili koonusele juhitav lämmastiku juga). Senini teada olevaid kiirsulgeventiile saab paigaldada vaid horisontaalsetele torustikele ning need sobivad üksnes suhteliselt vähe tolmu sisaldavatele torudele (näiteks filterseadmest väljuvad torud).
The explosion relief device is intended to ensure that the plant/installation is not subjected to explosion stresses exceeding its strength.A reduced explosion overpressure results.
Pöördsiibrid: Pöördsiibreid võib leekide katkestamiseks kasutada ainult siis, kui on asjaomasel kasutamisel tõendatud, et nende sisepõlemine ei kandu edasi ja et nad peavad vastu rõhule.
NB: The reduced explosion overpressure is higher than the actuation pressure of the relief devices.
Plahvatuse möödajuht: Plahvatuse möödajuht koosneb erilise liitmikuga ühendatud lõõri osadest.
Bursting discs or explosion doors,for example,can be used as relief devices.
Leegirinde levik on siiski takistatud nii, et aeglaselt liikuv plahvatus on halvim, mis võib juhtuda eespool olevates seadmeosades.
NB: Only tested relief devices which comply with Directive 94/9/EC should be used.Self-made relief devices areoften not effective and have in the past led to serious accidents.Unlocked container lids and covers,doors etc.thatareplaced over the vent openings are usually not suitable.If in-house designs which have proved satisfactory in practice are nonetheless used,their suitability for explosion protection purposes must be demonstrated by a risk assess-ment,and the result recorded in the explosion protection document.The requirements of Directive 94/9/EC mustalso be satisfied,where this applies.
Tootetõke: Seadmestiku lahtisidestusosadeks võib koos plahvatusrõhu alandamisega kasutada piisavalt sügavaid käideldavast tootest tõkkeid (näiteks silo lossimisel). Materjali kogust tuleb kontrollida nivooindikaatoriga ning seda peab olema piisavalt palju, et plahvatusrõhk ei suruks leeki läbi toote.
The safety-related parameters of the mixture must be known in order to calculate the necessary relief areas for plants.
Neid tuleb kontrollida ja tagada, et ventiilid oleksid kordamööda suletud nii, et üks ventiil oleks alati kinni.
Explosion relief is not permissible if the vented products can endanger persons or cause harm to the environment (forexample,release of toxic substances).
Seni kirjeldatud plahvatuskaitsemeetmeid hoitakse käigus, kontrollitakse või käivitatakse ohutus-, kontrolli- ja reguleerimisseadmete abil (edaspidi„protsessijuhtimine“).
Exception:If ‘Q-pipe’ systems are used,venting into a room is permissible,since the flame and pressure effectsarereduced to such a degree that theyarenot dangerous.However,the possible release of toxic combustion gasesmust then be taken into account.
Protsessijuhtimisseadmete ja nende osade ohutusfunktsioonide usaldusväärsus seisneb rikete vältimises ja rikete kontrollimises (võttes arvesse kõiki toimimistingimusi ning kavandatud hooldamis- ja/või korrashoiukorraldusi).
NB: If‘explosion relief’ is used as a means of protection,explosion decoupling from upstream and downstreamparts of the plant must be ensured.
Tabel 3.2: Protsessijuhtimisseadmete kasutamine aktiviseerumisvõimeliste süüteallikate tõenäosuse vähendamiseks
3.3.3.Explosion suppression
Süüteallikate esinemine
Unlike explosion relief,this ensures that the effects of an explosion are contained within the plant.Depending on design,the explosion overpressure may be reduced to about 0.2 bar.
Tööandja peab tagama, et tööseadmed ja kõik installatsioonimaterjalid sobivad kasutamiseks ohtlikes kohtades. Seda tehes peab ta võtma arvesse kõnealuse töökoha võimalikke keskkonnatingimusi.
NB: Newexplosion suppression systems should be tested and marked as protective systems in accordance with Directive 94/9/EC.
Kohtades, kus võib tekkida ohtlik plahvatusohtlik keskkond, tuleb seadmed ja kaitsesüsteemid valida vastavalt direktiivi 94/9/EÜ kategooriatele, kui riskianalüüsil põhinevas plahvatuskaitse dokumendis ei ole sätestatud teisiti.
Explosion suppression may also require explosion decoupling from upstream and downstream parts of the plant.
Kuigi tööseadmed, mis ei kuulu direktiivis 94/9/EÜ kasutatava mõiste„seadmed“ alla, ei saa vastata selle direktiivi nõuetele, peavad need olema siiski vastavuses direktiiviga 1999/92/EÜ.
3.3.4.Prevention of explosion propagation (explosion decoupling)
Kui liikuvaid töövahendeid kasutatakse nii, et neid võib kasutada erineva ohuvõimalusega piirkondades (erinevates tsoonides), tuleb need valida vastavalt kõige ohtlikumale tsoonile.
Explosion decoupling can be performed,for example,by means of:
Tabel 3.3: Erinevates tsoonides kasutamiseks mõeldud seadmed
• rapid-action mechanical isolation;
• gaasi ja õhu segu• auru ja õhu segu• udu
• flame extinction in narrow gaps or by injection of an extinguishing agent;
• gaasi ja õhu segu• auru ja õhu segu• udu
• arresting of flame by high counterflow;
• gaasi ja õhu segu• auru ja õhu segu• udu
• water seals;
• tolmu ja õhu segu• tolmu ja õhu segu• tolmu ja õhu segu
NB: Since the propagation velocities in explosions of mixtures with air of gases,vapours or mists can sometimesbe very high (detonations),active isolation or extinguishing systems are often too slow,and preference is then givento passive systems such as flame arresters,for example,crimped ribbon or water seal arresters.
Märkus: Kui seadet kasutatakse hübriidsegudes, peab see olema sobiv selliseks kasutuseks ning vajaduse korral katsetatud. Näiteks seade tähistusega II 2 G/D ei pruugi olla sobiv ning lubatud kasutamiseks hübriidsegudes.
3.3.4.1.Flame arresters for gases,vapours and mists
3.5.2 Töövahendite kokkupanek
NB: This applies,for example,to ventilation devices and reservoir level gauges and to filling and emptying lines,ifthey are not full of liquid at all times.
Kui töökohas on võimalik plahvatusrisk, viitab see sellele, et ka töökorraldus peab vastama teatavatele nõuetele.
Conversely,equivalent measures must be taken to prevent the emission of flame from a vessel into a hazardous place.
Korralduslike meetmetega viiakse sisse selline töökord, mis ei ohusta töötajaid plahvatuse korral.
The operation of flame arresters essentially depends on one or more of the following mechanisms:
Joonis 4.1: Korralduslike plahvatuskaitsemeetmete näited12
• flame extinction in narrow gaps and channels (e.g.crimped ribbon and sintered metal arresters);
• koostada kirjalik tööjuhend, kui seda nõutakse plahvatuskaitse dokumendiga;
• halting a flame front by discharge of the unburned mixtures at an appropriate velocity (high-velocity valves);
• instrueerida töötajaid plahvatuskaitse alal;
• halting a flame front by means of a liquid seal.
• tagada töötajate piisav pädevus;
NB: Flame-arresting devices are classified as explosion proof,endurance-burning proof or detonation-proof.Devices which are not endurance-burning proof withstand burning for only a limited time (the fire resistance time)and then lose their flame-arresting capacity.
• ohtliku töö puhul kohaldada tööloa süsteemi, kui seda nõutakse plahvatuskaitse dokumendiga;
Rapid-action valves or flaps:An explosion travelling through a pipe is detected by sensors.An actuating mechanismcloses the valve or flap within milliseconds.
Võetud korralduslikud meetmed peavad olema kajastatud plahvatuskaitse dokumendis (vt punkti 6). Joonisel 4.1 on esitatud mõned näited.
Quick-acting shut-off valves (explosion isolation valves):When a given flow velocity is exceeded,a valve in the pipecloses.The velocity required for actuation is generated either by the blast wave or a sensor-controlled pilot flow(for example,a jet of nitrogen directed on to the valve cone).The quick-acting shut-off valves so far known may befitted only in horizontal pipe ranges and are suitable only for pipes with a fairly low dust burden (for example,theexit side of filter units).
Tööjuhend on tööandja kirjalikult koostatud töötamis- ja tegutsemiseeskiri, mis on töötajatele kohustuslik. Selles kirjeldatakse töökohaga seotud riske, mis ohustavad inimesi ja keskkonda, ning esitatakse võetavad või järgitavad kaitsemeetmed.
Rotary valves:Rotary valves may be used as ‘flame traps’ only if their non-transmission of an internal ignition andtheir pressure resistance have been proven under the service conditions obtaining.In the event of an explosion,asensor must stop the rotor automatically,so that no burning product is discharged.
Näide: Tööjuhendis võib olla nimekiri kõigist liikuvatest tööseadmetest, mida tohib kõnealuses ohtlikus kohas kasutada. Seal peaks olema kirjas, milliseid isikukaitsevahendeid peaksid sellesse kohta sisenevad isikud kandma.
Projection of fragments of the venting device must be prevented,for example,by means of a wire guard.Venting mustalways take place in a safe direction,never into working areas or travelling ways.This means of protection may notbe used if persons can be endangered or the environment harmed by the discharge.
Tööoperatsioonidega seotud tööjuhendid, milles kirjeldatakse erinevaid ohtusid või mis on koostatud erinevate õigusaktide alusel, võib olla kasulik koondada ühte tööjuhendisse, andes ohtudest kõikehõlmava ülevaate.
Explosion diverters do not always reliably prevent the propagation of explosions.However,development of the flamefront is so disrupted that a slowly moving explosion is the worst that is to be expected in the downstream pipe run.Where mixtures at explosive concentrations are not to be expected in the piping,for example,in many dedustingunits,it can be assumed that the decoupling effect is adequate.
On soovitatav, et tootmisettevõtte tööjuhenditel oleks ühtne vorming, et neid oleks lihtne ära tunda.
Double valves:Product discharges from explosion proof vessels can be protected with a double valve system to prevent flame transmission.The valves must be at least as strong as the vessels.They must be controlled to ensure alternating closure such that there is always one valve closed.
Töötajate väljaõpet tuleb sobivate ajavahemike järel korrata, näiteks teha seda kord aastas. Väljaõppe läbinud töötajate teadmisi oleks kasulik kontrollida.
3.4.Application of process control engineering
4.4 Töötaja järelevalve
The explosion protection measures so far described can be kept operational,monitored or triggered by safety,con-trolling and regulating devices (hereafter referred to as process control engineering — PCE).Generally,PCE devicescan be used to prevent the occurrence of hazardous explosive atmospheres or ignition sources or to mitigate theharmful effects of an explosion.
Töökeskkonnas, kus võib tekkida plahvatusohtlik keskkond sellises ulatuses, et see ohustab töötajate või teiste isikute ohutust ja tervist, tagatakse töötajate kohalviibimise ajal riski hindamisele vastav asjakohane järelevalve selleks ettenähtud tehniliste vahendite abil.