natgillin/translations-raw huggingface dataset:
■ the number of hazards leading to the risk is rising; or the likelihood of exposure is rising; or the effect of the hazard on workers’ health is getting worse.
Diislinõgi on aine, mille Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus on liigitanud „võimalikuks kantserogeeniks“.
Diesel exhaust is classified as ‘probably carcinogenic’ (IARC classification).
Diislinõgi on töökohtadel leiduvate kantserogeenide seas esinemissageduse poolest nel-
3 the workplace, (
3 jandal kohal (
Identifying emerging risks cancer damage to the lung.
) ning võib tekitada kopsuvähki ja muid vähiga mitteseotud kopsukahjustusi.
More research is needed on the health effects of such particulates.
Vaja on diislinõe tervisemõju lisauuringuid.
The Community Strategy 2002-06 (2) called on the Agency to ‘set up a risk observatory’ to ‘anticipate new and emerging risks’.
Ühenduse strateegias aastateks 2002–2006 (2) kutsuti agentuuri üles looma riskiseirekeskust, et ette aimata uusi ja tekkivaid riske.
The expert forecast was formulated within this context, from the results of three consecutive questionnaire-based surveys using the Delphi method (in which the results of the previous survey round are fed back to the experts for further evaluation until a consensus is achieved).
Seda arvesse võttes koostati eksperthinnang kolme järjestikuse küsimustikupõhise uurimuse alusel, mille läbiviimiseks kasutati Delphi meetodit (kus eelmise uuringutsükli tulemused saadetakse tagasi ekspertidele edasiseks hindamiseks kuni konsensuse saavutamiseni).
A fivepoint Likert scale was used to rate the risks.
Riskide hindamiseks kasutati viiepunktilist Likerti skaalat.
Forty-nine experts from 21 European countries participated in the survey.
Uuringus osales 49 eksperti 21 Euroopa riigist.
Emerging chemical risks Particles
Tekkivad keemilised riski d Osakesed
Man-made mineral fibres (MMMFs) are continuously evolving materials.
Mineraalsed tehiskiud on jätkuvalt edasiarendatavad materjalid.
Inhalation of fibrous structures increases inflammatory, cytotoxic and carcinogenic potential – the longer and thinner the fibres, the more dangerous they are.
Sissehingamisel suurenevad kiulise materjali põletikku tekitav toime, tsütotoksilisus ja kantserogeensus – mida pikemad ja peenemad on kiud, seda ohtlikumad need on.
Specific dimensions of MMMFs are thought to have a biological activity but need to be evaluated in epidemiologic studies.
Arvatakse, et teatud mõõtmetega mineraalsed tehiskiud võivad olla bioloogiliselt aktiivsed, kuid selle tõestamiseks on vaja epidemioloogilisi uuringuid.
Standard air sampling methods are also needed to allow precise measurement of fibre size.
Samuti on kiusuuruse täpseks mõõtmiseks vaja standardseid õhuproovide võtmise meetodeid.
While some MMMFs could be classified in the EU classification (e.g. aluminium silicate wool/refractory ceramic fibres and type E special purpose glass fibres as carcinogenic category 2), there is a need to gather information on the toxicity of unclassified MMMFs.
Teatavaid mineraalseid tehiskiude saab liigitada EÜ riskiklassifikatsiooni järgi (nt alumiiniumsilikaatvillast ja tulekindlad keraamilised kiud ning E-tüübi eriotstarbelised klaaskiud kuuluvad kantserogeensuse 2. kategooriasse), kuid klassifitseerimata mineraalsete tehiskiudude mürgisuse kohta tuleb koguda lisateavet.
Allergenic and sensitising agents
Allergiat ja ülitundlikkust tekitavad ained
Nanoparticles (NPs) are already used in many applications. NPs can have very different properties from the same materials at the macro scale.
Nanoosakesi kasutatakse paljudes rakendustes ja nende omadused võivad suuresti erineda samade materjalide omadustest makrotasandil.
Little research attention has been paid to health and safety issues but it is certain that NPs can enter the human body.
Nanoosakeste töötervishoiu ja tööohutuse aspektidele on pööratud teadusuuringutes vähe tähelepanu, kuid on kindel, et nanoosakesed võivad tungida inimorganismi.
Although the degree of damage is still unknown, there are indications that they can cause toxicity, cardiopulmonary effects, modification of protein structures, autoimmune effects, oxidative stress and cancers.
Kuigi nende tekitatud kahju suurus ei ole veel teada, on andmeid, et nanoosakesed võivad põhjustada toksilisust, südame- ja kopsuhäireid, muuta valkude ehitust, neil võib olla autoimmuunne toime, nad võivad tekitada oksüdatiivset stressi ja vähki.
There is a need to determine the physicochemical, toxicological and behavioural properties of each type of NP and to develop reliable methods for their detection and measurement in the environment as well as in the human body.
Vaja on kindlaks määrata iga nanoosakeste tüübi füüsikalis-keemilised, toksikoloogilised ja organismis käitumise omadused ning töötada välja usaldusväärsed meetodid nende avastamiseks ja mõõtmiseks keskkonnas ning inimorganismis.
Although quantitative data are lacking, sufficient information is available to begin preliminary assessment and to develop interim working practices to reduce workplace exposure.
Kuigi kvantitatiivsed andmed puuduvad, saab olemasoleva teabe järgi alustada eelhindamist ja välja töötada ajutised töötavad, mis vähendaksid kokkupuudet nanoosakestega töökohal.
The continuous demand for new epoxy resins with enhanced properties – e.g. for the manufacture of adhesives, paints, coatings and polymer composite structures – may introduce unknown adverse health effects.
Pidev nõudlus uute ja paremate epoksiidvaikude järele – näiteks liimide, värvide, pinnakatete ja polümeerkomposiitidest tarindite tootmisel – võib kaasa tuua uusi tundmatuid tervisehäireid.
Epoxy resins are a major cause of occupational allergic contact dermatitis.
Epoksiidvaigud on tööst põhjustatud allergilise kontaktdermatiidi peamine põhjus.
Skin sensitisation, irritation of the eyes and respiratory tract, contact urticaria, rhinitis and asthma are also reported.
On teatatud ka naha ülitundlikkusest, silmade ja hingamisteede ärritusest, kontakturtikaariast, riniidist ja astmast.
Epoxy skin sensitisation is particularly problematic in construction, where a safe and healthy working environment (e.g. clean workspace) and the use of protective clothing (e.g. gloves) are impractical.
Epoksiidvaigust tekkinud naha ülitundlikkus on suur probleem ehituses, kus ohutu ja tervisliku töökeskkonna loomine (nt puhas tööruum) ja kaitseriietuse (nt kaitsekindad) kasutamine ei ole praktiline.
(1) ILO 2005: Figures are an estimate for EU27; http://www.ilo.org/public/english/protection/safework/wdcongrs17/index.htm (2) ‘Adapting to change in work and society: a new Community strategy on health and safety at work 2002-06’, Com (2002) 118 final.
(1) Rahvusvaheline Tööorganisatsioon 2005: arvandmed EU-27 prognoosist; http://www.ilo.org/public/english/protection/safework/wdcongrs17/index.htm. (2) „Kohanemine muutustega tööl ja ühiskonnas: uus ühenduse tööohutuse ja -tervishoiu strateegia aastateks 2002–2006“, KOM(2002) 118 (lõplik).
-5 p to - e an A g r a
3 r s ike ja d e
Dermal exposure
Mineraalsed tehiskiud
Poor control of chemical risks in SMEs
Ohtlikudained ehituses
Man-made mineralfibres f
Epoksiidvaigud Ohtlikudained jäätmekäitluses
Dangerous substancesin waste treatment
Nano-ja üliväikesed osakesed a T ö
Nanoparticles andultrafine particles e
Keemiliste riskide vähene ohjamine väikestes ja kesksuurtes ettevõtetes ö t e
Dangerous substancesin the constructionsector t y
Ülevaates tuvastatud 10 olulisimat tekkivat keemilist riski r v i s h o i u A g e n tu
The 10 most important emerging biological risks identified in the survey a n d H e a l t h a increasingly being recycled and contain lead, cadmium, mercury and polychlorinated biphenyls (PCBs).
Isotsüanaate kasutatakse laialdaselt vahtude, kiudude, elastomeeride, ehitusisolatsioonimaterjalide, värvide ja lakkide tootmisel.
While it is not possible to completely eliminate the chemical risks inherent in waste management, the most efficient prevention measure is to reduce the generation of dust, aerosols and VOCs.
Kokkupuude isotsüanaatidega toimub peale tootmise ka siis, kui isotsüanaate sisaldavaid polüuretaantooteid kasutatakse pihustusvärvimisel, keevitamisel või autokerede lihvimisel.
Technical collective measures and hygiene plans also contribute greatly to reducing workers’ exposure.
Isotsüanaadid tekitavad tugevat astmataolist ülitundlikkust ja ärritavad limaskesti.
Prevention should be adapted to the type of waste and treatment activities concerned.
Vahetu nahale sattumine võib tekitada tugevat põletikku ja dermatiiti.
Isocyanates are widely used in the manufacture of foams, fibres, elastomers, building insulation materials, paints and varnishes.
kõrvaldatud sõidukeid taaskäideldakse üha enam ning need sisaldavad pliid, kaadmiumi, elavhõbedat ja polüklooritud bifenüüle (PCB).
Exposure to isocyanates occurs not only at the production stage but also when polyurethane products containing isocyanates are used in processes such as spraypainting, welding or abrading of car bodies.
Et jäätmekäitluse keemilisi riske ei ole võimalik täielikult kõrvaldada, on kõige tõhusam ennetusmeede tolmu, aerosoolide ja lenduvate orgaaniliste ühendite tekke vähendamine.
They are powerful asthmatic sensitising agents and irritants to the mucous membranes.
Tehnilised ühismeetmed ja hügieenikavad aitavad samuti tõhusalt vähendada töötajate kokkupuudet riskiteguritega.
Direct skin contact can cause serious inflammation and dermatitis.
Ennetamine peab olema kohandatud sobivaks jäätmeliigi ja käitlustoiminguga.
Dermal exposure is a major route of occupational exposure to dangerous substances.
Sattumine nahale on töökohal ohtlike ainetega kokkupuute oluline vorm.
Skin disorders are the second most common occupational diseases in the EU, and chemicals are responsible for 80-90% of these.
Nahaprobleemid on teine kõige levinum kutsehaigus Euroopa Liidus, kusjuures 80–90% haigusjuhtudest põhjustavad kemikaalid.
However, there is no validated scientific method to assess dermal exposure to dangerous substances, and no ‘dermal’ occupational exposure limits (OELs).
Praegu puudub aga valideeritud teaduslik meetod nahale sattuvate ohtlike ainete hindamiseks, samuti ei ole kehtestatud töökeskkonna ohtlike ainete piirnorme.
The thorough identification and control of risk factors for dermal exposure are therefore very important.
Sel põhjusel on väga oluline nahale sattumise riskitegurite põhjalik tuvastamine ja ohjamine.
In addition to mixed dangerous substances, combined chemical and psychosocial risks were identified, such as the poor control of chemical risks in small and medium-size enterprises (SMEs) – which make up 99.8% of all businesses (EU25, 2003) – and increasing subcontracting practices, e.g. in maintenance and cleaning, whereby subcontracted workers are less aware of chemical risks and hence more vulnerable todangeroussubstances.Consideringeachriskfactor independently may lead to an underestimation of the real risks to workers.
Peale ohtlike ainete segude tuvastati ka kombineeritud keemilisi ja psühhosotsiaalseid riske, näiteks keemiliste riskide vähene ohjamine väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (VKEdes) – mis moodustavad ettevõtete koguarvust 99,8% (EU-25, 2003) –, üha lisanduv alltöövõtu kasutamine, näiteks hooldus- ja puhastusvaldkonnas, mille tõttu alltöövõtjad teavad halvemini keemilisi riske ja on seega ohtlike ainete suhtes kaitsetumad. Iga riskiteguri käsitamisel eraldi võidakse töötajate tegelikku riski alahinnata.
This expert forecast is the last of a series of four reports on physical, biological, psychosocial and chemical risks.
Käesolev eksperthinnang on viimane neljast aruandest koosnevas seerias, milles käsitletakse füüsikalisi, bioloogilisi, psühhosotsiaalseid ja keemilisi riske.
Asbestos, crystalline silica, wood dust, organic solvents, endocrine disruptors, persistent organic pollutants, aromatic amines, biocides, azo dyes and combined exposures to several carcinogens were identified as emerging risks.
Tekkivate riskidena tuvastati asbest, kristalliline kvarts, puidutolm, orgaanilised lahustid, endokriinsüsteemi kahjustavad ained, püsivad orgaanilised saasteained, aromaatsed amiinid, biotsiidid, asovärvid ning kombineeritud kokkupuude mitme kantserogeeniga.
No fewer than 32 million people in the EU are exposed to such carcinogens at levels considered unsafe (4).
Euroopa Liidus puutub vähemalt 32 miljonit inimest selliste kantserogeenidega kokku tasemel, mida ei saa pidada ohutuks.
About 95,500 fatal cancers each year could be workrelated, which would make cancer one of the main occupational causes of death in the EU.
(4) Surmavatest vähijuhtumitest võib olla tööga seotud igal aastal ligikaudu 95 500 juhtumit, mis muudab vähi üheks peamiseks surmavaks kutsehaiguseks Euroopa Liidus.
Sector-specific chemical risks
Sektoriomased keemilised riskid
The full report ‘Expert forecast on emerging chemical risks related to occupational safety and health’ is available at: http://osha.europa.eu/publications/reports/TE3008390ENC/view
Eksperthinnangu täieliku teksti pealkirjaga „Eksperthinnang tööohutuse ja töötervishoiuga seotud tekkivate keemiliste riskide kohta“ leiab veebiaadressil: http://osha.europa.eu/en/publications/reports/TE3008390ENC/view
All the information published by the European Risk Observatory is available at:
Kogu Euroopa Riskiseirekeskuse avaldatud teave on veebiaadressil:
Dangerous substances in the construction sector and in waste treatment were highlighted as emerging risks.
Tekkivate riskidena tõsteti esile ehituse ja jäätmekäitluse ohtlikud ained.
The illness rate is 50% higher in waste workers than in other sectors.
Jäätmekäitlejate haigestumise sagedus on 50% suurem kui muude sektorite töötajatel.
High levels of dust and over 100 volatile organic compounds (VOCs) were found.
Leiti, et nendel töödel puututakse kokku rohke tolmu ja üle 100 lenduva orgaanilise ühendiga.
Electrical and electronic equipment and end-of-life vehicles are http://osha.europa.eu/en/riskobservatory
Elektri- ja elektroonikaseadmeid ning kasutuselt http://osha.europa.eu/en/riskobservatory.
European Agency for Safety and Health at Work Gran Vía, 33, E-48009 Bilbao Tel. +34 944794360, fax +34 944794383E-mail: information@osha.europa.eu
Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur Gran Vía, 33, 48009 Bilbao ESPAÑATel: +34 944794360, faks: +34 944794383E-post: information@osha.europa.eu
Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. Printed in Belgium, 2009 http://osha.europa.eu
Reprodutseerimine on lubatud allikale viitamisel. Printed in Belgium, 2009 http://osha.europa.eu
Assessment, elimination and substantial reduction of occupational risks. Summary of an Agency report
Töökoha riskide hindamine, kõrvaldamine ja oluline vähendamine Agentuuri aruande kokkuvõte
Risk assessment is the basis for successful health and safety management, and the key to reducing work-related accidents and occupational diseases.
Riskihindamine on töötervishoiu ja tööohutuse eduka juhtimise alus ning tööõnnetuste ja kutsehaiguste vähendamisel ülioluline.
If implemented well, it can improve not only workplace safety and health, but business performance in general.
Tulemuslik riskihindamine võib parandada peale tööohutuse ja töötervishoiu ka ettevõtte üldisi äritulemusi.
The report supports the European ‘healthy workplaces’ campaign 2008/09 on risk assessment by providing information on successful interventions in the workplace to eliminate or substantially reduce risks.
Aruanne toetab tervislike töökohtade riskihindamise Euroopa kampaaniat (2008/2009), pakkudes teavet, kuidas saab töökohal edukalt sekkuda ja riskid kõrvaldada või neid oluliselt vähendada.
The report is aimed at those who are responsible for carrying out risk assessments in the workplace and for making decisions on preventive measures.
Aruanne on suunatud neile, kes vastutavad riskihindamiste tegemise eest töökohas ja otsustavad võetavad ennetusmeetmed.
Photo by Matti Saari and by courtesy of Skanska Finland.
Foto: Matti Saari (Skanska; Soome) muude ettevõttesiseste või -väliste poolte tugeva vastuseisu puudumine.
Strong motivation on the part of an important and powerful group (e.g. a department, a workers’ steering committee, the employer).
See on väga oluline, sest tagab projekti jaoks vajalike ressursside, näiteks eelarve, töötajate ja seadmete eraldamise.
Eighteen cases and seven snapshots (shorter cases) were drawn from a range of occupations and economic sectors across Europe.
Aruandes on põhjalikult kirjeldatud 18 ning kokkuvõttena seitse näidet mitmesugustest elukutsetest ja majandusharudest kogu Euroopas.
They illustrate how specific companies have assessed and managed their risks.
Näited osutavad, kuidas ettevõtted hindavad riske ja nendega tegelevad.
Some have eliminated or prevented the identified risk, while others have managed to reduce the risk drastically.
Mõni ettevõte on tuvastatud riski kõrvaldanud või ennetab seda, teised on oluliselt vähendanud riski suurust.
The actions taken to assess the risks and to manage them are transferable to similar jobs and economic sectors and to other EU Member States.
Riskide hindamiseks ja nendega tegelemiseks võetud meetmeid saab kasutada ka teiste sarnaste elukutsete ja majandusharude korral ning muudes Euroopa Liidu liikmesriikides.
Of course, they will need to be adapted to the specific situation of each industry or workplace.
Mõistagi tuleb ülevõetavad meetmed konkreetse majandusharu või töökohaga kohandada.
Key conclusions of the report
Aruande peamised järeldused
There are a number of risks which can be completely avoided or eliminated.
Mitut riski saab täielikult vältida või kõrvaldada.
The remaining risk is then assessed as very low or close to zero.
Sellisel juhul hinnatakse jääkrisk väga väikeseks või puuduvaks.
The report shows how such results can be achieved through cases dealing with risks from electric current, manual handling, unprotected handling of dangerous substances or exposure to noise.
Aruanne näitab, kuidas saab selliseid tulemusi saavutada, näiteks elektrivoolu, esemete käsitsemise, ohtlike ainetega kokkupuute või müra riskide osas.
Involvement of relevant actors, e.g. workers themselves, human resources, financial department, OSH practitioners, etc.
Asjakohaste tegutsejate, näiteks töötajate endi, personali- ja finantsosakonna või tööohutuse ja töötervishoiu spetsialistide kaasamine.
An important group that has to be motivated and involved from the beginning are the workers.
Tähtis rühm, keda tuleb motiveerida ja kaasata algusest peale, on töötajad.
Their practical and detailed knowledge and competence is often needed to develop workable preventive measures.
Peale riskianalüüsi enda tuleb nad kaasata ka võimalike lahenduste leidmisel ja rakendamisel.
A good analysis/knowledge of effective potential solutions, best practice and scientific or technological innovations available.
Töötajate praktilistest ja üksikasjalikest teadmistest, samuti nende pädevusest on kasutuskõlblike ennetusmeetmete väljatöötamisel sageli suur kasu.
A trusting and cooperative atmosphere among the key actors involved in the risk assessment process.
Mõjusate võimalike lahenduste, parima tava ning teadus-teh-niliste uuenduste kohta head teadmised ning nende põhjalik analüüs.
In other cases where the complete elimination of risks is not possible, most actions described aim ‘to combat the risks at source’, i.e. the prevention action is focused at the source of the risk.
Kui riske ei saa täielikult kõrvaldada, on enamiku võetud meetmete eesmärk võidelda riskiga selle tekkekohas, st ennetusmeede on keskendunud riskiallikale.
This often results in a substantial risk reduction to a much lower level.
Tulemuseks on sageli riski vähenemine palju väiksemale tasemele.
The report shows how these results are obtained in areas such as accident prevention, work organisation, exposure
Aruanne esitab selliseid näiteid tööõnnetuste ennetamisel ja töökorralduses ning tolmu, saepuru ja elektromagnetväljadega kokkupuute korral.
■ to dust, sawdust or electromagnetic fields.
Riskihindamise põhiosaliste vastastikune usaldus ja koostöövalmidus.
Absence of major obstacles to the adoption of the preventive or protective measures.
Ennetus- või kaitsemeetmete võtmisel oluliste takistuste puudumine.
These might include:
Takistused võivad olla näiteks järgmised:
— economic barriers such as lack of economic resources or negative cost–benefit assessment;
Tõhusa riskihindamise aruandes loetletakse järgmised põhilised edutegurid: majandustõkked, näiteks majandusressursside puudumine või hinna ja tulu negatiivne suhe;
— a lack of available solutions such as alternative technologies, machinery, work processes;
Üksikasjalik riskihindamine on riski tõhusa kõrvaldamise või vähendamise loogiline ja struktuurne eeldus.
The basic success factors identified in the report for effective risk assessment are as follows:
kasutatavate lahenduste, näiteks alternatiivse tehnoloogia, seadmestiku või tööprotsessi puudumine;
— negative effects for others (workers, departments) by transferring the risk to another area.
Hea motivatsioon tähtsa ja mõjuvõimsa rühma poolt (nt osakond, töötajate komitee, tööandja).
■ e an A g the solution adopted means that the job can be done by a wider range of workers (due to a decrease in the amount of physical strength needed, for instance).
Muud edutegurid p a T ö muudavad töö ohutumaks ja tervislikumaks, muutub töö ka tõhusamaks ja tootlikumaks; ö o h rakendatav lahendus tähendab, et konkreetset tööd saab teha senisest rohkem inimesi (näiteks kui selle tegemiseks ei ole enam vaja füüsilist jõudu).
Besides the basic success factors, which are common to all the cases, the analysis of the cases shows that there are some additional success factors that motivate actors to go further than usual to achieve results that are far above average.
Peale põhiliste edutegurite, mis on alati samad, näitab näidete analüüs, et võib olla ka muid edutegureid, mis motiveerivad osalisi probleemi lahendamisel süvenema tavalisest rohkem ja saavutama keskmisest paremaid tulemusi.
Some of these additional factors are:
Sellised tegurid on näiteks järgmised: u s
Systematic risk assessment therefore improves workplace safety and health and business performance in general.
Nii parandab süstemaatiline riskihindamine tööohutust ja töötervishoidu ning ettevõtte äritulemusi üldiselt.
or S a high motivation to be the best in the sector, or just to be as good as possible, or to improve the image of the company or to improve the image of the safety and health department;
e j hea motiveeritus olla majandusharus parim või lihtsalt nii hea kui võimalik, samuti parandada ettevõtte mainet või parandada tööohutuse ja töötervishoiu osakonna mainet; a T ö
■ at risk) in the work flow; existing difficulties in replacing sick workers; the existence of internal capacities to identify (and develop) a
Juhtumiuuring – süstlatorkevigastuste ennetamine –Baden-Württembergi haiglad ö riskianalüüsis käsitletava töökoha (või ohustatud inimeste) olulisus tööprotsessides; t e olemasolev raskus asendada haigestunud töötajaid; r v i s olemasolevad siseressursid tuvastada (ja arendada) toimivaid lahendusi; h
This project introduced new safety equipment, accompanied by training and education measures, in an effort to reduce the NSI prevalence among hospital staff.
Projektis võeti kasutusele uued kaitsevahendid koos töötajate koolitamise ja õpetamisega, et vähendada haiglatöötajate saadavate süstlatorkevigastuste arvu.
Within 12 months NSIs had been reduced to zero.
12 kuu jooksul vähenes süstlatorkevigastuse arv nullini.
■ effective solutions; the availability of simple solutions for high risks; n d H
o suurte riskide vastu lihtsate lahenduste olemasolu; i u A g olemas on ennetus- või kaitsemeetmete korralik ja toimiv jälgimise kord (kas meetmeid tegelikult rakendatakse? kas meetmed mõjuvad? kas meetmed on asjakohased ja piisavad?);