natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It builds on the success of the single market and contributesgreatly to the economic stability needed for more growth.
Euro kasutuselevõtt tugineb ühtse turu edusammudel ja aitab suurelmääral kaasa edasiseks kasvuks vajalikule majanduslikule stabiilsusele.
It increases competition and innovation, benefitsconsumers and releases resources for other areas such as social welfare and education.
Samuti suurendab see konkurentsi jainnovatsiooni, toob kasu tarbijatele ja vabastab ressursse teiste valdkondade, nt sotsiaalhoolekande ja haridusejaoks.
It also strengthens Europepolitically and economically.
Lisaks sellele tugevdab euro kasutuselevõtt Euroopat poliitiliselt ja majanduslikult.
… for a closer Union
… tugevama Euroopa Liidu saavutamiseks.
• However, EMU is not a one-off event – it is work in progress by the euro-area members, who co-operate oneconomic policy.
• Majandus- ja rahaliit ei ole siiski ühekordne sündmus – tegemist on majanduspoliitika osas koostööd tegevate euroalaliikmesriikide pooleli oleva tööga.
The new Member States also committed themselves to joining EMU and the euro in their accessiontreaties.
Uued liikmesriigid on oma ühinemislepingutes samuti võtnud endale kohustuseühineda EMU ja euroga.
To do so, they need to align their economies carefully with those of existing members.
Selleks, et edukalt euroalaga liituda, peavad uued liikmesriigid viima oma majanduse hoolikaltvastavusse vanade liikmesriikide majandustega.
This economicalignment, known as ‘convergence’, is yet another step on the road to closer EU integration.
Selline majanduslik vastavusse viimine – lähenemine– on veel ükssamm edasi tihedama EL-sisese lõimumise poole.
The bigger the EU, the greater the benefits
Mida suurem on Euroopa Liit, seda suurem on kasu
Through progressive enlargement the EU has gained the benefits of size. The singlemarket is the main catalyst for realising these benefits.
Järkjärgulise laienemise kaudu on Euroopa Liit saanud kasu tänu oma suurusele.Selle kasu realiseerimise peamiseks katalüsaatoriks on ühtne turg.
Since it was created, intraEU trade has increased massively, generating over 900 billion in extra prosperity,creating 2.5 million additional jobs, boosting foreign investment, and making the EU more competitive in international markets.
Pärast selleloomist on EL-sisene kaubandus oluliselt suurenenud, luues rohkem kui900miljardi euro väärtuses majanduslikku heaolu ja 2,5 miljonit lisatöökohta,suurendades välisinvesteeringuid ja muutes Euroopa Liidu rahvusvahelisel turulkonkurentsivõimelisemaks.
Through its contribution to greatereconomic efficiency and stability, the euro, a single currency for the single market, releases even greater benefits: • Society benefits because price stability and low inflation lead to fewer economic worries for consumers, better longterm planning for industry, and increased social cohesion.• Member States’ economic policies benefit through multilateral surveillance and common fiscal discipline, whichprevent gross mistakes.• Consumers and companies benefit because the strength and availability of the euro increases competition amonglenders, thus lowering interest rates.
Oma panusega suuremasse majanduslikku efektiivsusesse ja stabiilsusesse, eurosse, ühisrahaga ühtse turu jaoks, saavutatakse veelgi suurem kasu:• Kasu saab ühiskond, kuna hinnastabiilsuse ja madala inflatsiooni tulemusel on tarbijal vähem majanduslikke muresid,tööstusel on võimalik tegevust pikas perspektiivis paremini planeerida ja sotsiaalne ühtekuuluvus on suurem.• Liikmesriikide majanduspoliitika võidab tänu mitmepoolsele järelevalvele ja ühisele maksukorrale, tänu millele hoitakseära suuremad vead.• Tarbijad ja ettevõtted saavad kasu seetõttu, et euro tugevus ja kasutatavus suurendavad konkurentsi laenuandjateseas ja sellest tulenevalt langevad intressimäärad.
This releases capital for other areas of spending. • Enterprises benefit because with the euro there are no currency exchange risks.
See vabastab kapitali muude kuluvaldkondade jaoks.• Ettevõtted võidavad seetõttu, et tänu eurole ei ole enam valuutakursiriske.
Thus, the euro reduces the cost ofdoing business across borders and boosts trade.• Industry as a whole benefits because the free movement of capital within the single market encourages cross-borderinvestment, known as foreign direct investment (FDI).
Seega vähendab euro piiriülese ettevõtlusekulusid ja soodustab kaubandust.• Tööstus kui tervik võidab seetõttu, et kapitali vaba liikumine ühtsel turul soodustab piiriüleseid investeeringuid, stvälismaiseid otseinvesteeringuid (foreign direct investment– FDI). Euro soodustab veelgi suuremat FDI määra.
The euro encourages even more FDI.In 1999, the euro was launched in the 11 founding members of the euro area: Austria, Belgium, Finland, France, Germany,Ireland, Italy, Luxembourg, the Netherlands, Portugal and Spain.
1999. aastal võeti euro kasutusele euroala üheteistkümnes asutajaliikmeks olevas liikmesriigis: Austrias, Belgias, Hispaanias,Iirimaal, Itaalias, Luksemburgis, Madalmaades, Portugalis, Prantsusmaal, Saksamaal ja Soomes.
Greece followed in 2001, bringing euro-areamembership to 12 countries.
Kreeka liitus 2001. aastal,suurendades euroala liikmete arvu 12ni.
On 1 January 2002, euro banknotes and coins were introduced in the largest monetarychangeover in history.
1. jaanuaril 2002. aastal võeti ajaloo suurimas valuutade ümberarvestuses kasutuseleeuro rahatähed ja mündid.
The euro area currently covers 305 million people of the 451 million in the EU-25, and its size andstability make the euro an attractive international currency.
25-liikmelise Euroopa Liidu 451 miljoni suurusest elanikkonnast hõlmab euroala hetkel 305 miljonitinimest ning selle suurus ja stabiilsus muudavad euro atraktiivseks rahvusvaheliseks valuutaks.
Foreign governments use the euro for borrowing and as areserve currency, taking advantage of its liquidity, convertibility and stability.
Välisriikide valitsusedkasutavad eurot laenude võtmisel ja reservvaluutana, kasutades ära selle likviidsust, konverteeritavust ja stabiilsust.
An opportunity for the new Member States
Võimalus uute liikmesriikide jaoks
The ten new Member States committed themselves to EMU and the euro as part of their accession treaties.
Kümme uut liikmesriiki võtsid ühinemislepingu raames endale kohustuse ühineda majandus- ja rahaliiduga ningvõtta kasutusele euro.
They arenow members of EMU ‘with a derogation’ and will adopt the euro when their national economies meet theconvergence criteria.
Nüüdseks on nad EMU liikmed, kelle suhtes kohaldatakse “erandit”, ja nad võtavad eurokasutusele siis, kui nende majandus vastab lähenemiskriteeriumitele.
The advantages of the euro will be even more apparent in the new Member States as theireconomies are in transition and EMU will have a greater catalytic effect on growth:• The prospect of accession brought much investment (FDI), mostly from the EU.
Euro kasutegurid on uutes liikmesriikidesveelgi ilmsemad, kuna nende riikide majandused on üleminekujärgus ning majandus- ja rahaliidul on kasvulekiirendavam toime:• Kavandatav ühinemine tõi nendesse riikidesse suuri investeeringuid (FDI), enamasti Euroopa Liidust.
The euro can help sustain these FDIflows by removing transaction costs and exchange rate risks – maintaining the momentum of growth.• Integration into the euro area can boost both intraEU and foreign trade, not just by removing transaction costs butalso by bringing the stability and credibility of a world economic power to local exporters.
Euro saab aidata FDI voolul püsida, kõrvaldades selleks tehingukulud ja vahetuskursiriskid ning aidates nii säilitada kasvutempot.• Lõimumisega euroalale saab suurendada nii ELi sise- kui väliskaubandust ja seda mitte ainult tehingukuludekaotamise kaudu, vaid ka tuues kohalike eksportijateni maailma majanduslikule jõule iseloomuliku stabiilsuse jausaldusväärsuse.
Increased trade will boostemployment and growth.• EMU and the euro will lower the cost of borrowing.
Kaubanduse suurendamine aitab kaasa tööhõivele ja majanduskasvule.• Majandus- ja rahaliit ning euro vähendavad laenukulusid.
This makes it easier for local industry to invest in new equipmentand build new factories – leading to improved competitiveness and higher-skilled employment.
Seetõttu on kohalikel tööstustel lihtsam uutesseseadmetesse investeerida ja uusi tehaseid ehitada – see omakorda toob kaasa parema konkurentsivõime ja kõrgekvalifikatsiooniga tööhõive.
Convergence with care
Ettevaatlik lähenemine
The new Member States’ economies are growing more quickly than the rest of the EU as they catch up with it. However,problems remain, such as high unemployment and lower productivity.
Uute liikmesriikide majandus kasvab kiiremini kui ülejäänud ELi liikmesriikides, kuna nad püüavad teistele järele jõuda.Siiski on jätkuvalt probleeme, näiteks kõrge tööpuudus ja madalam tootlikkus.
These will lessen with growth – and entry to theeuro area will help accelerate the catch-up process.
Need probleemid vähenevadmajanduskasvu käigus ja liitumine euroalaga aitab seda kiirendada.
However, before entry, the new Member States must align theireconomies with the euro area.
Enne euroalaga liitumist peavad uued liikmesriigidsiiski viima oma majanduse euroalaga vastavusse.
They must follow policies that lead to convergence in a range of economic indicators –the Maastricht criteria.
Uued liikmesriigid peavad järgima poliitikat, mis aitab saavutadalähenemist paljudele majandusnäitajatele – Maastrichti kriteeriumitele.
The Maastricht criteria provide the framework for the Stability and Growth Pact, which guideseuro-area members’ economic policies today.
Maastrichti kriteeriumid loovad raamistikustabiilsuse ja kasvu pakti jaoks, mis suunab praegu euroala liikmete majanduspoliitikat.
The Pact helps to maintain a stable and sustainable economy in the euroarea.
Stabiilsuse ja kasvu pakt aitabhoida euroala majandust püsiva ja jätkusuutlikuna.
The convergence of new Member States’ economies before adopting the euro is crucial for the credibility of theirpolicies and the sustainability of their catching-up process.
Uute liikmesriikide majanduste lähenemine enne eurokasutuselevõttu on otsustava tähtsusega nende poliitika usaldusväärsuse ja järelejõudmise tagamiseks.
EMU and the euro will bring many benefits – but the roadto the euro area must be navigated with care.
Majandus- jarahaliit ning euro toovad endaga kaasa suure kasu, kuid euroala poole tuleb liikuda ettevaatlikult.
The road to the euro area
Tee euroala poole
Ensuring a stable, sound and sustainableeconomy: the Maastricht criteria
Püsiva, kindla ja jätkusuutliku majandusetagamine: Maastrichti kriteeriumid
The EU set the Maastricht criteria as the original conditions for entry into the euro area by the foundingmembers. Keeping to them ensures sufficient alignment for a sustainable and stable euro-area economy.
Euroopa Liidu asutajaliikmed sätestasid Maastrichti kriteeriumid algseteks euroalaga liitumise tingimusteks.Nende kriteeriumide järgimine tagab piisava vastavusseviimise jätkusuutliku ja stabiilse euroala majandusesaavutamiseks.
Prospective euro-area members must meet the same criteria, described below and presented in Table 1: • An inflation rate not exceeding by more than 1.5% that of the three best-performing Member States in termsof price stability. • A general government deficit not exceeding 3% of GDP: an indication of sound public finances.• Public debt of less than 60% of GDP or sufficiently diminishing and approaching this value at a satisfactorypace: a measure of the longer-term sustainability of public finances. • A longterm interest rate not exceeding by more than 2% that of the three best-performing Member States interms of price stability: an indicator of durability and credibility. • A stable exchange rate, demonstrated by participation without severe tension in the exchange ratemechanism known as ERM-II and by keeping the exchange rate close to the central rate for two years prior toadoption of the euro. This measures the robustness of the economy and the stability of real convergenceby showing that the government can manage the economy without resorting to currency depreciation.
Võimalikud euroala liikmed peavad vastama samadele kriteeriumidele, mida on allpool kirjeldatudja mis on esitatud tabelis 1:• Inflatsioonimäär ei tohi ületada 1,5% hindade stabiilsuseosas kolme kõige paremaid tulemusi saavutavaliikmesriigi inflatsioonimääraga võrreldes.• Valitsemissektori eelarvepuudujääk ei tohi ületada 3% SKTst: riigieelarve usaldusväärsusenäitaja.• Valitsemissektori võlakoormus ei tohi ületada 60% SKTst või peab olema märkimisväärselt kahanemas jalähenemas sellele tasemele rahuldaval kiirusel: riigi rahandusepikaajalise jätkusuutlikkusemõõt.• Pikaajaline inflatsioonimäär ei tohi ületada 2% hindade stabiilsuse osas kolme kõige paremaid tulemusisaavutava liikmesriigi inflatsioonimääraga võrreldes: kestvuse ja usaldusväärsusenäitaja.• Stabiilne vahetuskurss, mida tõendab osalemine ilma suurte probleemideta vahetuskursimehhanismis ERM-IIja vahetuskursi hoidmine keskkursi lähedal kahe aasta jooksul enne euro kasutuselevõttu.Vahetuskursimehhanismiga mõõdetakse majanduse stabiilsust ja tegeliku lähenemise püsivust, näidates, etvalitsus juhib majandust ilma vääringu devalveerimist kohaldamata.Tabelis 1 on näidatud, kuivõrd täitsid uued liikmesriigid 2003. aastal Maastrichti kriteeriume.
Table 1 shows how far the new Member States met the Maastricht criteria in 20031.
(1) Need kriteeriumidmõõdavad “nominaalset lähenemist”, mis peegeldab selle aluseks olevat “tegelikku lähenemist” – lähenemistkonkurentsi, tööjõu oskuste, finantssektori lõimumise, tööstusstruktuuride ja paljude teiste sotsiaal-majandusliketegurite osas.
These criteria measure‘nominal convergence’, which reflects underlying ‘real convergence’ – the convergence of competitiveness,workforce skills, financial sector integration, industry structures, and a range of other socio-economic factors.
Euroala liikmesriik peab olema saavutanud piisava tegeliku lähenemise määra selleks, et suutaseista vastu majandus‰okkidele.
Aeuro-area member must have a sufficient degree of real convergence to be able to withstand economic shocks.Progress towards euro-area membership is not a race.
Liikumine euroala liikmeks saamise poole ei ole võidujooks.
Full participation in EMU and the euro will bring manyadded benefits – but only for an economy that is well prepared.
Täielik osaleminemajandus- ja rahaliidus ning euro kasutuselevõtt toovad kaasa suure lisakasu – kuid seda ainult sellisemajanduse jaoks, mis on hästi ette valmistatud.
Table 1: The Maastricht convergence criteria inthe new Member States
Tabel 1: Maastrichti lähenemiskriteeriumid uutes liikmesriikides
Price stability
Mida mõõdetakse:
Durability ofconvergence
Hinnastabiilsus
Sustainablepublic finances
Lähenemise kestvus
Stability ofconvergence
Stabiilne lähenemine
What ismeasured:
Riigieelarve usaldusväärsus
Sound publicfinances
Jätkusuutlik riigirahandus
How it ismeasured:
Kuidas mõõdetakse:
Consumer priceinflation rate
Valitsemissektori eelarvepuudujääk SKT protsendina
Governmentdebt as % of GDP
Pikaajalised intressimäärad
Governmentdeficit as % of GDP
Tarbijahinna inflatsioonimäär
Participation in ERM-II for 2 years2
Valitsemissektori võlg SKT protsendina
Convergence criteria
Vahetuskursi stabiilsus
Not more than60%
Osalemine ERM-IIs
Not more than3%
Lähenemiskriteeriumid:
< 1.5% more thanthe 3 lowest Member States
Mitte üle 3%
< 2% more than the 3 lowest Member States
Mitte üle 60%
< 3.0% < 60% < 6.4% Euro-areareference values
< 2,4% < 3,0% < 60% < 6,4% Euroala kontrollväärtused
Convergence report 2004, COM(2004) 690.
Lähenemisaruanne 2004, KOM(2004) 690.
As Table 1 shows, in 2003 many new Member States met some of the Maastricht criteria, although this canchange from year to year.
Nagu tabelis 1 näidatud, vastasid 2003. aastal paljud uued liikmesriigid Maastrichti kriteeriumidele, olgugi et seevõib aastati olla erinev.
However, on the road to the euro area, problems and conflicts could arise for the new Member States as they try to expand their economies and meet the Maastricht criteria at the same time:• Although the new Member States have successfully reduced inflation nearly to the euro-area average, theireconomies are growing more rapidly than the rest of the EU.
Teel euroalaga liitumise poole võib uute liikmesriikide jaoks siiski kerkida esile probleemeja lahkhelisid, kui nad püüavad oma majandust laiendada ja vastata samal ajal Maastrichti kriteeriumidele:• Olgugi et uued liikmesriigid on edukalt vähendanud inflatsiooni, saavutades peaaegu euroala keskmisetaseme, kasvab nende majandus palju kiiremini kui ülejäänud Euroopa Liidus.
This growth is desirable but it can produceinflationary pressures.
Selline kasv on soovitatav,kuid see võib kaasa tuua inflatsioonilise surve.
These pressures must be controlled to maintain economic growth without excessiveprice inflation.• Several new Member States do not meet the 3% target on the government deficit.
Sellist survet tuleb majanduskasvu püsimiseks kontrollida,ilma et see tooks kaasa suure hindade inflatsiooni.• Mitu uut liikmesriiki ei vasta valitsemissektori eelarve puudujäägi osas 3% nõudele.
The 3% limit is intended toprevent deficits getting out of control.
Nimetatud 3%-lisemäära eesmärk on hoida ära eelarvepuudujäägi kontrolli alt väljumine.
Of course countries often have to spend more than their income in orderto invest, and this is particularly so in the rapidly growing economies of the new Member States – so largerbudget deficits are not always bad.
On loomulik, et riigid peavadinvesteerimiseks sageli kulutama sissetulekust rohkem ja see kehtib eelkõige uute liikmesriikide kiirestikasvavate majanduste puhul – seega ei ole suurem eelarvepuudujääk alati halb.
However, strong control of budget deficits is a sign of sound finances,which helps attract foreign investment and promote growth.
Siiski oneelarvepuudujäägi range kontroll märk usaldusväärsest finantseerimisest ning see aitab ligi meelitadavälisinvesteeringuid ja soodustada kasvu.
The new Member States must find a balancebetween investment and prudence to sustain investor confidence.• The government debt criterion is a longer-term indicator of the sustainability of public finances.
Uued liikmesriigid peavad leidma tasakaalu investeeringute jakaalutletuse vahel, selleks et säilitada investorite usaldust.• Valitsemissektori võla kriteerium on riigi rahanduse jätkusuutlikkuse pikaajaline indikaator.
The interest onpublic debt must be paid, so large and growing public debts are expensive and can limit future spending inother areas, such as health and pension obligations. • To borrow money, governments issue longterm bonds that pay interest.
Riigivõlgadelttuleb maksta intressi, seega on suured ja kasvavad riigivõlad kulukad ning võivad piirata tulevasi kulutusiteistes valdkondades, nt tervishoiu ja pensionidega seotud kohustused.• Raha laenamiseks väljastavad valitsused pikaajalisi võlakirju, millelt makstakse intressi.
If investors have low confidence in acountry’s longterm economic prospects, or if there is high inflation, then they will demand a higher interestrate – a risk premium.
Kui investoritel on väike usaldus riigi pikaajalise majandusperspektiivi osas või kui riigis on kõrge inflatsioon, nõuavad nadkõrgemat intressimäära – riskipreemiat.
So the interest rate is one indicator of a country’s economic credibility and, for new Member States, of the progress of ‘real convergence’. • As the new Member States’ economies catch up, their currencies tend to rise against the euro.
Seega on intressimäär üks riigi majandusliku usaldusväärsusenäitaja ja uute liikmesriikide puhul tegelikul lähenemisel saavutatud edusammude näitaja.• Sedavõrd kui uute liikmesriikide majandus teistele järele jõuab, tugevnevad nende valuutad tavaliselt eurosuhtes.
On entering ERM-II, each country will fix an exchange rate against the euro and keep it stable within a ±15% band for twoyears.
Liitudes ERM-IIga, määrab iga riik kindlaks oma valuuta vahetuskursi euro suhtes ja hoiab sedakahe aasta jooksul stabiilsena ±15% kõikumispiiriga.
This means that the Member State can no longer use exchange rates to manage the economy.
See tähendab, et liikmesriigid ei saa enam kasutadavahetuskursse majanduse juhtimiseks.
It will haveto use other mechanisms, in particular structural and budgetary policies, to maintain stability and confidenceand to demonstrate a robust economy with real convergence, which is ready to enter the euro area.
Tuleb kasutada teisi mehhanisme, eriti eelarvepoliitikat, et säilitadapüsivust ja usaldusväärsust ja demonstreerida reaalselt lähenevat stabiilset majandust, mis on valmissisenema euroalale.
Convergence and partnership – in the interest of all
Lähenemine ja partnerlus – see on kõikide huvides
The new Member States are catching up with the rest of the European Union.
Uued liikmesriigid on järele jõudmas ülejäänud Euroopa Liidule.
Per capita GDP is much less thanthe EU average – but it is rising as their economies grow.
Nende SKT elaniku kohta on palju väiksemkui Euroopa Liidu keskmine, kuid see tõuseb koos majanduse kasvuga.
This is the “real convergence” process.
See on “tegeliku lähenemise”protsess.
The extensiverestructuring achieved during the pre-accession period continues today as the socio-economic structures andinstitutions become more deeply integrated into the European Union, a necessary process that helps drivegrowth and real convergence.
Ühinemiseelsel perioodil saavutatud ulatuslik restruktureerimine jätkub ka praegu, kui sotsiaalmajanduslikke struktuure ja asutusi lõimitakse veelgi põhjalikumalt Euroopa Liitu; tegemist on vajalikuprotsessiga, mis aitab käivitada kasvu ja tegelikku lähenemist.
Each new Member State will follow a different path to the euro, entering onlywhen the criteria are met and the country is able to gain most benefit within the Stability and Growth Pact.
Iga uus liikmesriik käib euroga liitumiseksoma rada, ühinedes euroalaga alles siis, kui kriteeriumid on täidetud ja riik suudab stabiilsuse ja kasvu paktiraames kõige rohkem kasu saada.
EMUand the euro are stepping stones on the path to closer integration, which will release more synergies for socialcohesion and wealth creation, both for the new members and for the whole euro area.
Majandus- ja rahaliit ning euro on vaheetapid lähema lõimumisesaavutamisel, mis omakorda vabastab suurema sünergia sotsiaalse ühtekuuluvuse ja heaolusaavutamiseks, seda nii uute liikmete kui euroala jaoks tervikuna.
For further information:
Täiendava teabe saamiseks:
European Commission, Directorate-General for Economic and Financial Affairs http://europa.eu.int/comm/economy_finance/index_en.htm
Euroopa Komisjoni majanduse ja rahanduse peadirektoraat http://europa.eu.int/comm/economy_finance/index_en.htm
The European Central Bankhttp://www.ecb.int/
Euroopa Keskpankhttp://www.ecb.int/
© EUROPEAN COMMISSION, 2005Directorate-General for Economic and Financial Affairs
© Euroopa Komisjon, 2005Majanduse ja rahanduse peadirektoraat
Further info at:
Lisainfo:
European Commission Directorate-General for Economic and Financial Affairs http://europa.eu.int/comm/economy_finance/index_en.htm
Euroopa Komisjoni majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat http://europa.eu.int/comm/economy_finance/index_en.htm
A consumer price index is an economic indicator designed to measure changes in the prices that householdspay for goods and services.
Tarbijahinnaindeks on majanduslik näitaja, mis mõõdab muutusi hindades, mida majapidamised maksavadkaupade ja teenuste eest.
There is a Harmonised Index of Consumer Prices (HICP) for the euro area.
Europiirkonnas on olemas tarbijahindade harmoneeritud indeks (THHI).
Everymonth, the national statistical offices in the euro area use ‘harmonised’ methods to record consumer pricesfor a range of goods and services – known as the ‘basket’.
Igal kuulkasutavad europiirkonna riiklikud statistikaametid „ühtlustatud” meetodeid registreerimaks valiku kaupadeja teenuste tarbijahindasid, mida tuntakse kui „ostukorvi”.
Over one million monthly price observations arecollected, for a basket including more than 100 items, each with a weighting that reflects its contribution
Kogutakse üle miljoni igakuise hinnavaatluseostukorvi kohta, mis sisaldab üle 100 eseme, millest igaühe osakaal peegeldab selle osakaalu igakuistes