natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1.1 ‘SRPP’ means procurement operations that take into account one or more of the following social considerations: employment opportunities, decent work, compliance with social and labour rights, social inclusion (including persons with disabilities), equal opportunities, accessibility design for all, taking account of sustainability criteria, including ethical trade issues (6) and wider voluntary compliance with corporate social responsibility (CSR), while observing the principles enshrined in the Treaty for the European Union (TFEU) and the Procurement Directives.
1.1 SRPP tähistab hanketoiminguid, mis arvestavad üht või mitut järgmistest sotsiaalsetest kaalutlustest: töövõimalused, inimväärne töö, sotsiaal- ja tööõigustele vastamine, sotsiaalne kaasamine (puuetega inimeste kaasamine), võrdsed võimalused, juurdepääsetavus, universaaldisain, jätkusuutlikkuse kriteeriumi arvestamine, sh eetilise kaubanduse küsimused6ja laiem vabatahtlik vastavus vastutustundlikule ettevõtlusele (CSR), järgides samal ajal Euroopa Liidu toimimise lepingus (TFEU) ja hankedirektiivides toodud põhimõtteid.
SRPP can be a powerful tool both for advancing sustainable development and for achieving the EU’s (and Member States’) social objectives.
SRPP võib olla võimas tööriist nii säästva arengu edendamiseks kui ka ELi (ja liikmesriikide) sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks.
SRPP covers a wide spectrum of social considerations, which may be taken into account by contracting authorities at the appropriate stage of the procurement procedure.
SRPP hõlmab laia valikut sotsiaalseid kaalutlusi, mida ostjad võivad hankemenetluse sobivas etapis arvesse võtta.
Social considerations can be combined with green considerations in an integrated approach to sustainability in public procurement (7).
Integreeritud lähenemisel riigihanke jätkusuutlikkusele saab sotsiaalseid kaalutlusi kombineerida keskkonnahoidlike kaalutlustega7.
1.2 To support their social policies, contracting authorities have many ways of taking account of social considerations in public procurement.
1.2 Ostjatel on palju võimalusi, kuidas riigihankes oma sotsiaalpoliitika toetamiseks arvestada sotsiaalseid kaalutlusi.
A nonexhaustive list of examples of social considerations potentially relevant to public procurement, subject to compliance with the Procurement Directives and the fundamental principles of the TFEU, is set out below.
Mittetäielik loend sotsiaalsete kaalutluste näidetest, mis võivad riigihanke seisukohalt olulised olla ning mis vastavad hankedirektiividele ja TFEU aluspõhimõtetele, on toodud allpool.
However, many
Lisaks peaksid ostjad iga menetluse puhul otsustama, millised
Promoting ‘decent work’ (10): This universally endorsed concept is based on the conviction that people have the right to productive employment in conditions of freedom, equity, security and human dignity.
Inimväärse töö10 edendamine See ülemaailmselt tunnustatud kontsept põhineb veendumusel, et inimestel on õigus produktiivsele tööhõivele vabaduse, õigluse, turvalisuse ja inimväärikuse tingimustes.
Four equally important and interdependent items make up the Decent Work Agenda: the right to productive and freely chosen work, fundamental principles and
Neli võrdselt olulist ja vastastikku sõltuvat punkti moodustavad inimväärse töö tagamise tegevuskava: õigus produktiivsele ja vabalt valitud tööle, aluspõhimõtted ja õigused tööl, inimväärset sissetulekut võimaldav töö ning sotsiaalkaitse ja sotsiaalne dialoog.
On the other hand, it is generally more appropriate to include accessibility considerations in the technical specifications. cations.
Soolist võrdõiguslikkust ja mittediskrimineerimist peetakse inimväärse töö tagamise tegevuskavas valdkondadevahelisteks küsimusteks. Sotsiaalselt vastutustundlike
The concept of gender balance covers not only the under-representation of women in certain sectors, but also the under-representation of men in “feminised”sectors such as childcare and basic school education.
Lisateabe saamiseks vt IV peatüki 4. jaotist („Sotsiaalsed märgised ja eetilise kaubanduse implikatsioonid”).
European Commission, COM(2006) 249 of 24 May 2006, p. 2: ‘Combining economic competitiveness and social justice in this way is at the heart of the European model of development.
Euroopa Komisjon, COM(2006) 249, 24. mai 2006, lk 2: Majandusliku konkurentsivõimelisuse ja sotsiaalse õigluse ühitamine on kesksel kohal ka Euroopa arengumudelis.
Playing an active part in promoting decent work forms an integral part of the European Social Agenda and of the EU’s efforts to promote its values and share its experience and its model of integrated economic and social development.’
Inimväärse töö tagamist käsitleb ka Euroopa sotsiaalagenda ning see toetab ELi jõupingutusi levitada oma väärtusi, jagada oma kogemust ja tutvustada oma ühtse majandusliku ja sotsiaalse arengu mudelit.
See also the renewed commitment to the decent work agenda in the Commission S t a Working Document ‘Report on the EU contribution to the promotion of decent work in the world’, SEC(2008) 2184, based on COM(2008) 412 final.
Vt ka inimväärse töö tagamise tegevuskava uuendatud kohustusi Komisjoni talituste töödokumendis „Aruanne Euroopa Liidu panuse kohta inimväärse töö edendamisel maailmas” (Report on the EU contribution to the promotion of decent work in the world), SEC(2008) 2184, mis põhineb COM(2008) 412 lõppversioonil.
© iS t rights at work, employment providing a decent income and social protection and social dialogue.
© i St riigihangete (SRPP) kontekstis võivad olulist rolli mängida mitmed teemad, näiteks:
In the context of SRPP, a number of issues can play an important role, such as: principle of equal pay for work of equal value, and promotion of gender equality;–compliance with occupational health and safety laws;–fighting discrimination on other grounds (age, disability, race, religion and belief, sexual orientation, etc.) and creating equal opportunities.
–vastavus töötervishoiu ja tööohutuse õigusakti-dele;–diskrimineerimise vastu võitlemine muudel alustel (vanus, puue, rass, usutunnistus, seksuaalne sättumus jne) ja võrdsete võimaluste loomine.
–compliance with core labour standards (11–decent pay;–occupational health and safety;–social dialogue; –access to training;–gender equality and non-discrimination;–access to basic social protection.
–tööõiguse põhireeglitele vastavus11; –korralik palk;–töötervishoid ja tööohutus;–sotsiaalne dialoog; –juurdepääs koolitustele;–sooline võrdõiguslikkus ja mittediskrimineeri-mine;–juurdepääs põhilisele sotsiaalkaitsele.
Supporting ‘social inclusion’ and promoting social economy organisations, such as:–equal access to procurement opportunities for firms owned by or employing persons from ethnic/minority groups - cooperatives, social enterprises and non-profit organisations, for example;–promoting supportive employment for persons with disabilities, including on the open labour market.
Sotsiaalse kaasamise toetamine ja sotsiaalmajanduslike organisatsioonide edendamine, näiteks:–etnilistesse-/vähemusrühmadesse kuuluvate r-maomanike või tööandjate (nt ühistud, sotsiaalsed ettevõtted ja mittetulundusühingud) võrdne juurdepääs hankevõimalustele;–toetatud tööhõive edendamine puuetega inimestele, kaasa arvatud avatud tööturg.
Promoting compliance with ‘social and labour rights’, such as:–compliance with national laws and collective agreements that comply with EU law;–compliance with the principle of equal treatment between women and men, including the
Sotsiaalsetele ja tööõigustele vastavuse edendamine, näiteks:–vastavus siseriiklikele õigusaktidele ja kollektiivlepingutele, mis vastavad ELi õigusele;–vastavus naiste ja meeste võrdse kohtlemise põhimõttele, sealhulgas samaväärse töö eest võrdse palga saamise põhimõttele, ja soolise võrdõiguslikkuse edendamine;
ILO core labour standards ban forced labour (Conventions 29 and 105) and child labour (Conventions 138 and 182) and establish the right to freedom of association and collective bargaining (Conventions 87 and 98) and to nondiscrimination in terms of employment and occupation (Conventions 100 and 111).
ILO tööõiguse põhireeglid keelavad sunniviisilise töö (konventsioonid nr 29 ja 105) ning laste töö (konventsioonid nr 138 ja 182), kehtestavad õiguse ühinemisvabadusele ja kollektiivläbirääkimistele (konventsioonid nr 87 ja 98) ning töökohta või ametit puudutavale mittediskrimineerimisele (konventsioonid nr 100 ja 111).
The legal bases for the Core Labour Standards are the eight above-mentioned core ILO Conventions that have been ratified by all 27 EU Member States.
Tööõiguse põhireeglite õiguslikeks alusteks on kaheksa eelmainitud ILO tuumkonventsiooni, mis on rati t-seeritud kõigis 27 ELi liikmesriigis.
Promoting ‘accessibility and design for all’ (12), such as:–mandatory provisions in technical specifications to secure access for persons with disabilities to, for example, public services, public buildings, public transport, public information and ICT goods and services, including webbased applications.
• edendamine, näiteks:–kohustuslikud sätted tehnilistes kirjeldustes, et tagada puuetega inimestele juurdepääs, näiteks avalikele teenustele ja hoonetele, avalikule transpordile ja teabele ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) kaupadele ja teenustele, sealhulgas veebipõhistele rakendustele.
The key issue is to buy goods and services that are accessible to all.
Võtmeküsimuseks on kaupade ja teenuste ostmine, mis on kõigile kättesaadavad.
Taking into account ‘ethical trade’ (13) issues, such as:–the possibility, under certain conditions (14), to take into account ethical trade issues in tender specifications and conditions of contracts.
Eetilise kaubanduse13 küsimuste arvestamine, näiteks:–võimalus teatud tingimustel14arvestada eetilise
The status of these social policy objectives differs markedly both in EU law and in different Member States.
VKEde (väikese ja keskmise suurusega ettevõtted) edendamine nii kaugele, et need saab siduda eespool toodud kaalutlustega.–Sätted annavad VKEdele suurema juurdepääsu riigihankele, vähendades SRPP võimalustes osalemise kulu ja/või koormat.
For example, in some sectors there are mandatory provisions regarding accessibility that go beyond the requirements of EU law in some Member States, but not in others.
Selle saavutamiseks tuleb võimalusel näiteks tagada, et VKEdele ei oleks lepingu suurus osalemisel iseenesest takistuseks, andes pakkumiste ettevalmistamiseks piisavalt aega, tagades õigeaegse maksmise, sätestades proportsionaalse kvalifikatsiooni ja majanduslikud nõuded jne.–Võrdsed võimalused, tehes alltöövõtulepingud nähtavamaks.
The potential benefits of SRPP
SRPP võimalikud hüved
Protecting against human rights abuse and encouraging respect for human rights.
Inimõiguste kuritarvitamise vastane kaitse ja inimõiguste austamise julgustamine.
Promoting ‘SMEs’ in so far as they can be connected with the considerations set out above:–provisions giving SMEs greater access to public procurement by reducing the cost and/or burden of participating in SRPP opportunities. This can be achieved, for example, by ensuring,
Sotsiaal- ja tööseadusele vastavusele, sealhulgas nendega seotud riikliku ja rahvusvahelise poliitika kohustustele/tegevuskavadele kaasaaitamine
The UN Convention on Rights of Persons with Disabilities recognises accessibility as one of the general principles enshrined in Article 3 (the “Convention”).
ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon tunnustab juurdepääsetavust ühena artiklis 3 toodud üldistest põhimõtetest („Konventsioon”).
Furthermore, Article 9 of the Convention sets out the obligations of States Parties to ensure access to the physical environment, to transportation, to information and communications, including information and communications technologies and systems, and to other facilities and services open or provided to the public, both in urban and in rural areas.
Lisaks sätestab konventsiooni 9. artikkel osalisriikide kohustused füüsilisele keskkonnale, transpordile, informatsioonile ja sidele, k.a side- ja infotehnoloogiatele ja -süsteemidele, ning muudele nii linna- kui ka maapiirkondades avalikkusele kättesaadavatele või pakutavatele teenustele juurdepääsu tagamisel.
Furthermore, the Convention also calls for measures to implement‘universal design’.
Lisaks võtab konventsioon kasutusele meetmed universaaldisaini rakendamiseks.
In Europe this concept is often known as‘design for all’. The Convention has been signed by a significant number of UN members (including the European Community and all the Member States) and is currently being ratified by the signatories.
Euroopas tuntakse seda mõistet sageli nime all „disain kõigile”.Konventsioonile on allkirja andnud märkimisväärne hulk ÜRO liikmeid (sh Euroopa Ühendus ja kõik liikmesriigid) ning allakirjutanud ratifitseerivad seda praegu.
In August 2008 the Commission submitted two proposals for Council decisions to conclude the UN Convention and its Optional Protocol.
Augustis 2008. aastal esitas komisjon Euroopa Liidu Nõukogule otsustamiseks kaks ettepanekut, et ÜRO konventsioon ja selle valikuline protokoll lõpule viia.
On 26 November 2009 the Council adopted a Decision concerning the conclusion, by the European Community, of the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities: http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/09/st15/st15540.en09.pdf.
26. novembril 2009. aastal võttis nõukogu vastu otsuse, et Euroopa Ühendus viib ÜRO puudega inimeste õiguste konventsiooni lõpule: http://register.consilium.europa.eu/pdf/et/09/st15/st15540.et09.pdf.
Taking ethical trade considerations into account in public procurement was addressed in Communication COM(2009) 215 of 5 May 2009 ‘Contrib-uting to sustainable development: The role of Fair Trade and nongovernmental trade-related sustainability assurance schemes.’
Eetilise kaubanduse kaalutluste arvestamist riigihankes käsitleti 5. mai 2009 teatises COM(2009) 215, „Säästva arengu toetamine: ausa kaubanduse ja valitsusväliste organisatsioonide kaubandusliku jätkusuutlikkuse tagamise kavade roll”.
For these conditions, see Chapter IVA on ‘Defining the Requirements of the Contract’, in particular Section 4 (‘Social labels and the implications for ethical trade’).
Lugege neid tingimusi IVA peatükist „Lepingutingimuste kindlaksmääramine”, eriti selle 4. jaotisest („Sotsiaalsed märgised ja eetilise kaubanduse implikatsioonid”).
Ensuring more effective public expenditure
Efektiivsemate riiklike kulutuste kindlustamine
The volume of public procurement and the limits placed on direct social intervention by budgetary stringency could make procurement an attractive area for promoting social inclusion.
Riigihanke maht ja eelarve rangusest tingitud piirangud otsesele sotsiaalsele sekkumisele võivad hankest teha atraktiivse valdkonna sotsiaalse kaasamise edendamiseks.
SRPP and the EU social model
SRPP ja ELi sotsiaalmudel
Developing the social dimension of EU policies and legislation
Sotsiaalselt vastutustundliku valitsemise demonstreerimine
Over the last twenty years, the EU has developed its social dimension to a significant degree, embodied in
See hõlmab eduka majanduse loomist, milles teatud hulk sotsiaalseid standardeid saavutatakse järk-järgult: kvaliteetsed töökohad, võrdsed võimalused, mittediskrimineerimine, sotsiaalkaitse kõigile, sotsiaalne kaasamine, sotsiaalne dialoog, kvaliteetsed töösuhted ja inimeste kaasamine otsustesse, mis neid mõjutavad.
The important thing about these developments is that SRPP can now increasingly further policy at EU level, including its
Näiteks hoolitsedes selle eest, et sotsiaalteenuse leping võtab arvesse kõikide kasutajate vajadusi (hõlmates näiteks puuetega inimesi või erineva etnilise taustaga isikuid), saab ostja rahuldada vastava mitmekülgse kogukonna vajadusi, mida ta teenib.
3.1 One of the major benefits of SRPP, as already seen, is that it can be used by public authorities to further the European social model.
3.2 Sotsiaalsed standardid mängivad Euroopa majanduslikus tugevuses keskset rolli, kujundades ELi institutsioonide kirjeldatud unikaalset sotsiaalmudelit15.
The European social model is a vision of society that combines sustainable economic growth with improved living and working conditions.
Majanduslikku progressi ja sotsiaalset ühtekuuluvust peetakse jätkusuutliku arengu lisasammasteks ja mõlemad on kesksel kohal Euroopa integratsiooni protsessis.
This has been seen to involve creation of a successful economy in which a particular set of social standards are progressively achieved: good-quality jobs, equal opportunities,
Riiklik sekkumine on mõnikord soovitatav, et efektiivse turu arendamiseks soodustada ühiskonna teatud rühmade integreerimist (näiteks puuetega inimesed, väikeettevõtted, naised või vähemused) peamistesse turutegevustesse.
See, for example, the preface to the Communication on the Social Policy Agenda.
Lugege näiteks sotsiaalpoliitilise tegevuskava alast teatist.
I. Buying social: key issues o ck
I. Sotsiaalne ostmine: võtmeküsimused o ck
Based on a number of provisions in the TFEU, there is now extensive EU legislation dealing with equal treatment, as well as Community level promotion of working conditions.
Kuna jätkusuutlik areng on keskkonnaprobleemidest liikunud edasi sotsiaalküsimuste käsitlemisesse, toodi sotsiaalseid standardeid aina rohkem ühe tegurina vastutustundliku ettevõtluse kasvavas liikumises.
In addition to legislation, the EU is also developing its social dimension by other means, such as by promoting social dialogue, the open method of coordination for employment, social protection and social inclusion policies, along with financial support from the European Social Fund.
Näiteks sooline võrdõiguslikkus on nii Euroopa kui ka riiklikul tasemel aina süvalaienenud (mainstreamed), mis tähendab, et soolist aspekti on järk-järgult integreeritud institutsionaalse poliitika ning institutsionaalsete protsesside ja tavade igasse etappi, kavandamisest rakendamiseni, jälgimiseni või hinnangu andmiseni.
The legal and policy approach to SRPP in the EU
Sotsiaalsete standardite edasine tõstmine on ELi peamine eesmärk mitmes aspektis, eriti kui sotsiaalsed standardid on ka põhiõigused.
In addition, at different times over the last few years, some social partner organizations have produced handbooks for organizations and public authorities on awarding contracts in specific sectors (catering, cleaning, private security and textiles), based on the legal framework applicable at the time of writing (17).
Lisaks on erinevatel aegadel viimase paari aasta jooksul mõned sotsiaalpartnerite organisatsioonid teinud organisatsioonidele ja avaliku võimu kandjatele sõlmimise ajal kehtiva õigusliku raamistiku põhjal käsiraamatuid lepingute sõlmimise kohta teatud sektorites (toitlustus, puhastusteenused, eraturvafirmad ja tekstiil17.
These sectoral handbooks are the result of independent work by social partners within the European social dialogue process and they highlight the importance of technical guidance on the use of SRPP in those specific sectors.
Need valdkondlikud käsiraamatud on Euroopa sotsiaalse protsessi sisese sotsiaalpartnerite iseseisva töö tulemus ja toovad esile tehniliste juhiste tähtsust SRPP kasutamisel nendes konkreetsetes sektorites.
The EU legal framework has evolved in the mean time and more comprehensive and up-to-date guidance is now needed in order to make sure that procurement practice fully complies with the current EU public procurement law.
ELi õiguslik raamistik on selle aja jooksul muutunud ja nüüd on vaja terviklikumaid ja kõige värskemaid juhiseid tagamaks, et hankemenetlused vastavad täielikult ELi riigihangete praegu kehtiva seadusega.
That is the aim of this Guide.
See on selle juhendi eesmärk.
The European Commission developed a strategy for clarification of the scope of SRPP.
Viimase kahekümne aasta jooksul on EL arendanud oma sotsiaalset dimensiooni olulisel määral, mida näitab ka 2008. aastal uuendatud sotsiaalmeetmete kava16.
In its interpretative Communication of 15th October 2001, the European Commission set out the possibilities offered by Community law to integrate social considerations into public procurement procedures.
Oluline punkt nendes arengutes on see, et SRPP saab nüüd aina rohkem edendada poliitikat ELi tasemel, sealhulgas selle vastastikust mõju rahvusvahelise poliitikaga.
(18) The aim of this Communication was ‘to clarify the range of possibilities under the existing Community legal framework for integrating social considerations into public procurement.
Mõnes valdkonnas on EL vastu võtnud õigusaktid – eriti soolise võrdõiguslikkuse ja rassi, vanuse, seksuaalse sättumuse, puuete ning usuliste ja muude veendumuste alusel mittediskrimineerimise, tervise ja tööohutuse, tööaja ja töötingimuste ning teabe ja konsultatsiooni kohta.
It seeks in particular to provide a dynamic and positive interaction between economic, social and employment policies, which mutually reinforce one another.’
TFEU sätete arvu põhjal on nüüd ulatuslikud ELi õigusaktid, mis puudutavad võrdset kohtlemist, niisamuti Euroopa Ühenduse tasemel töötingimuste edendamist.
Both before and after publication of the Communication, the CJEU further clarified those possibilities in a series of landmark cases (19).
Lisaks õigusaktidele arendab EL oma sotsiaalset dimensiooni ka muul viisil, näiteks edendades sotsiaalset dialoogi,
Interpretative Communication of the Commission on the Community Law Applicable to Public Procurement and the Possibilities for Integrating Social Considerations into Public Procurement, COM (2001) 566 final, 15.10.2001.
Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Liidu Nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regionaalkomiteele: „Uus sotsiaalmeetmete kava: võimalused, juurdepääs ja solidaarsus 21. sajandi Euroopas”, COM(2008) 412 lõppversioon, 2. juuli 2008.
Catering: ‘Guide to most economically advantageous offering in contract catering’ (2006); Cleaning: ‘Selecting best value — A manual for organisations awarding contracts for cleaning services’ (2004); Private security: ‘Selecting best value — A manual for organisations awarding contracts for private guarding services’ (1999); Textiles: ‘Public procurement awarding guide for the clothing-textile sector’(2005). (2005).
Toitlustamine: „Majanduslikult soodsaima pakkumise juhend lepingupõhises toitlustamises” (2006); puhastamine: „Parima väärtuse valimine – käsiraamat puhastusteenuste jaoks riigihankelepinguid sõlmivatele asutustele” (2004); turvateenus: „Parima väärtuse valimine – käsiraamat turvateenuste jaoks riigihankelepinguid sõlmivatele asutustele” (1999); tekstiilmaterjalid: „Riigihankelepingu sõlmimise juhend rõiva- ja tekstiiltoodete sektori jaoks” (2005).
CJEU has ruled that the TFEU principles of equal treatment and transparency, free movement of goods, freedom of establishment and freedom to provide services also apply to contracts under the thresholds set in the Procurement Directives.
Siiski tuleks lisada, et selliste lepingute puhul võivad ostjad (vastava valdkonna siseriiklike piiranguteta) oma hankemenetlustes arvestada (või mitte) sotsiaalset laadi kaalutlustega, kui need vastavad TFEU üldiste reeglite ja põhimõtetega. CJEU kohtupraktika on näidanud, et TFEU siseturu eeskirjad kohalduvad ka lepingutele, mis jäävad hankedirektiivide reguleerimisalast välja20.
The Procurement Directives adopted on 31 March 2004 consolidated the legal framework.
Euroopa Komisjon arendas SRPP ulatuse selgitamiseks strateegia.
They specifically mention ways of incorporating social considerations into technical specifications, selection criteria, award criteria and contract performance clauses.
Oma 2001. aasta 15.oktoobri tõlgendavas teatises tõi Euroopa Komisjon esile ühenduse õiguse pakutavad võimalused sotsiaalsete kaalutluste kaasamiseks riigihankemenetlustesse.18 Selle teatise eesmärk oli ühenduse olemasoleva õigusliku raamistiku piires selgitada erinevaid võimalusi sotsiaalsete kaalutluste kaasamiseks riigihankesse.
A new provision regarding workshops for workers with disabilities was introduced.
Sellega püütakse eelkõige tagada dünaamiline ja positiivne vastastikune mõju majandus-, sotsiaal- ja tööhõive poliitika vahel, mis vastastikku üksteist tugevdaksid19.