natgillin/translations-raw huggingface dataset:
That is the all-important question.
See on järgmise programmiperioodi põhiküsimus.
‘How the Emilia-Romagna region has accepted the Interreg challenge’
„Kuidas Emilia Romagna piirkond tuleb toime Interregi väljakutsetega“
Following the positive experience of its participation in Interreg IIC between 1994 and 1999, the Emilia-Romagna region decided to be actively involved in the three strands of Interreg III: under strand A for its coastal provinces in the Adriatic crossborder programme; under strand B through participation in the Cadses programme (Central, Adriatic, Danube, south-eastern Europe space) — for which it is coordinator for the Italian regions — and in the ME-DOCC programme (western Mediterranean); and under Interreg IIIC for the eastern area.
Aastatel 1994–99 programmi Interreg IIC raames saadud kogemuste põhjal otsustas Emilia Romagna aktiivselt tegutseda ka Interreg III kolmes alajaotuses: sealsed rannikuprovintsid osalevad A-jaotuse alla kuuluvas Aadria mere piiriüleses programmis; B-jao-tuses tegutseb terve piirkond CADSESe programmide raames (keskus, Aadria mere äärsed piirkonnad, Doonau ja Kagu-Euroopa) – mille puhul ollakse suisa Itaalia-poolne koordinaator – ning Medocc’is (LääneVahemere piirkond); samuti on Emilia Romagna Interreg IIIC idatsooni programmi partner.
ternational scale has resulted in the regional administration improving the quality of its services.
vahetada kogemusi rahvusvahelisel tasandil on aidanud piirkondlikel asutustel töökvaliteeti tõsta.
We are also seeing a shift away from a local view — one that attaches little importance to the added value derived from cooperation — and towards an awareness of the growth opportunities off ered by international relations.
Samuti on hakatud liigselt kohalike arusaamade asemel, mis ei arvesta piisavalt koostöö lisaväärtusega, teadvustama võimalusi, mida pakuvad rahvusvahelised suhted.
In this respect, we stress that nearly all the partners and all the project coordinators selected at the time of previous calls have submitted proposals for the current calls, even though it is a fact that the Interreg programmes are extremely difficult from a management point of view.
Selles suhtes maksab rõhutada, et kõik projektikoordinaatorid, kes on projektikonkurssidel edukalt osalenud, esitavad ka järgmistele konkurssidele uusi projekte, ehkki tuleb tunnistada, et Interregi programmides osaleda on äärmiselt keeruline.
This means that these partners believe that the added value of international cooperation makes the difficulties worthwhile and also that they have acquired valuable experience that will enable them to confront these difficulties again.
See aga tähendab, et partnerite arvates on rahvusvahelise koostöö lisaväärtus neist raskustest olulisem, ning samuti, et nad on omandanud selliste raskuste lahendamiseks piisavalt kogemusi.
Offices of the Emilia-Romagna region in Bologna.
Emilia Romagna piirkondliku omavalitsuse hoone Bolognas.
Today, Emilia-Romagna is involved in 120 cooperation projects representing investments of some EUR 20 543 000 from the ERDF, broken down as follows: 15 crossborder projects (including eight as lead partner), 30 Cadses projects (including 10 as lead partner), 26 MEDOCC projects (including three as lead partner) and 49 Interreg IIIC projects (including eight as lead partner).
Praegu on Emilia Romagna seotud 120 koostööprojektiga, mis toovad FEDERi poolt kaasa 20 543 000 euro suuruses investeeringuid ning jagunevad järgmiselt: 15 piiriülest projekti (millest kaheksa puhul ollakse eestvedaja), 30 CADSESe projekti (millest 10 puhul ollakse eestvedaja), 26 Medocc’i projekti (millest kolme puhul ollakse eestvedaja) ja 49 Interreg IIIC projekti (millest kaheksa puhul ollakse eestvedaja).
Of these projects, 58 were submitted by the territorial authorities and the others by the regional authorities directly.
58 nendest projektidest on esitanud kohalikud omavalitsused, ülejäänud aga piirkondlikud omavalitsused.
About 1 200 partnerships have been established in 50 countries.
Nõnda on loodud 1200 partnerlussuhet 50 riigis.
About 85 % of these partnerships involve public or private entities from the EU countries (75 % in the old Member States and 25 % in the new Member States) and 15 % from third countries, most of them in the Balkans.
Ligikaudu 85% neist on seotud Euroopa Liidu avaliku ja erasektori üksustega (neist 75% vanades ja 10% uutes liikmesriikides) ning 15% kolmandate riikidega, millest enamik Balkani maades.
Emilia-Romagna is also participating in the Interact programme as lead partner of the ‘RE-ACT’ (regional actors in Interreg cooperation) project.
Lisaks osaleb Emilia Romagna programmis Interact projekti „RE-ACT – REgional ACTors in Interreg cooperation“ („Piirkondlikud tegijad Interregi koostöös“) eestvedajana.
In this final stage of programming, the services concerned by the European programmes (1) are making maximum use of resources to help the regional actors involved in Interreg projects and to meet the ever growing expectations of the territory.
Euroopa programmidega tegelevad üksused (1) kasutavad kõiki võimalusi, et aidata oma piirkonna Interregi programmides osalejaid ja vastata üha kasvavatele ootustele.
Every effort is also being made to improve coordination both inside and outside the regional administration, so that it can become a ‘one-stop shop’ for European cooperation in the service of all the regional actors.
Samuti püütakse parandada koordineerimist nii piirkondlike asutuste siseselt kui ka väljaspool, mille tulemusel peaks piirkonna omavalitsusest saama koht, kuhu kõik võivad Euroopa koostöö asjus pöörduda.
The experience acquired in participating in the Interreg III initiative constitutes a valuable knowledge base for the next stage of European territorial cooperation that will begin in 2007 with the new Structural Funds programme and new neighbourhood programmes.
Programmis Interreg III osaledes saadud kogemus on väärtuslik oskusteabe kapital ka aastal 2007 algava Euroopa territoriaalkoostöö uueks etapiks, mis toob kaasa struktuurifondide töö uutmoodi planeerimise ja naabrusprogrammid.
Most projects concern sectors of intervention that relate directly to territorial development policies.
Enamik projekte on otseselt seotud territoriaalarengu poliitikaga.
Environment tops the list of fields covered, with 32 projects.
Kõige levinum valdkond on keskkond, millega on seotud 32 projekti.
In this respect, the fight against all forms of pollution and the sustainable management of resources — both inland and coastal — has received most attention.
Siin on kaks põhiteemat: võitlus kõikvõimaliku reostusega ja ressursside säästev kasutamine.
Mobility and logistics is another important field (13 projects).
Teine oluline valdkond on liikuvus ja logistika (13 projekti).
The aim here is to develop and share innovative methods for optimal management of goods transport flows.
Selles vallas töötatakse välja ja võetakse kasutusse uuenduslikke meetodeid kaubaveo ratsionaalsemaks korraldamiseks.
From a strategic and political point of view, the fields of local development (12 projects) and spatial planning (10 projects) are also important.
Strateegilisest ja poliitilisest aspektist on tähtsad teemad ka kohalik areng (12 projekti) ja maaplaneerimine (10 projekti).
In its activities, the Emilia-Romagna region is trying to take into account the results of studies carried out in the framework of the ESPON programme in order to complete its ‘tool kit’ for regional spatial planning.
Oma tegevuses püüab Emilia Romagna piirkond võtta arvesse programmi ESPON raames teostatud uuringuid, et nende abil täiendada oma territooriumi planeerimise alast „tööriistakasti“.
Interreg is clearly arousing growing interest at local and regional level.
Võib täheldada, et Interreg pakub nii kohalikul kui ka piirkondlikul tasandil üha rohkem huvi.
The possibility of establishing partnerships with distant and thus different structures and institutions and of sharing experiences on an in- lgherardi@regione.emilia-romagna.it mmigliori@regione.emilia-romagna.it
Võimalus luua partnerlussuhteid välismaiste, seega kohalikest erinevate struktuuride ja institutsioonidega ning
Interreg IIIC: interregional cooperation
Interreg IIIC: piirkondadevaheline koostöö
DICE: cooperation focused on digital technologies
STIMENT: uus lähenemine ettevõtete asutamisele
STIMENT: innovative approaches for enterprise creation
Kogumaksumus: 1 052 000 EURELi osalus: 624 000 EUR
Total cost: EUR 3 400 000EU contribution: EUR 2 050 000
Kogumaksumus: 3 400 000 EURELi osalus: 2 050 000 EUR
‘The STIMENT (STIMulating new ways of ENTrepreneur-ship) project seeks to improve entrepreneurship in four regions where this is particularly necessary (Swedish far north, Greater Poland, southern Finland–Häme and Lorraine) and to pilot innovative approaches to enterprise creation in the Province of Brescia (Lombardy).
„Projektiga STIMENT (STIMulating new ways of ENTre-preneurship) püütakse soodustada ettevõtlust neljas piirkonnas, kus see on eriti vajalik (Rootsi põhjaosa, Suur-Poola, Häme Soomes ja Lorraine Prantsusmaal), ning katsetada Brescia provintsis (Lombardia) uusi võimalusi ettevõtete asutamiseks.
The aim is to encourage the development of partnerships between socioeconomic actors in the five participating regions in order to increase entrepreneurial knowledge and skills by exchanging experiences and transferring tools, methods and policies.
Eesmärgiks on julgustada partnerlussuhete loomist kõigi viie piirkonna sotsiaalmajanduslike üksuste vahel, et ettevõtjad saaksid kogemustevahetuse ning töömeetodite alase mõttevahetuse ja abimeetmete kaudu omandada uusi teadmisi ja oskusi.
Stiment places particular emphasis on three fields: economic intelligence, e-learning and logistics.’
Projekti STIMENT kolm prioriteetset valdkonda on majandusseire, e-õpe ja logistika.“
‘The DICE (‘Digital innovation through cooperation in Europe’) project focuses on exchanging experiences among eight regions that are preparing to install digital terrestrial television and all the related services this enables.
“Projektiga DICE (Digital Innovation through Cooperation in Europe) tahetakse soodustada kogemustevahetust kaheksa piirkonna vahel, kes hakkavad oma territooriumil kasutusele võtma digitaaltelevisiooni ja kõiki teenuseid, mida see võimaldab.
DICE is placing the emphasis on regional development and the promotion of SMEs in the media and telecommunications industry.
DICE peab oluliseks regionaalarengut ning meedia ja telekommunikatsiooni valdkonnas tegutsevaid väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid.
The project covers the many facets of this new technology — such as consumer relations, common standards, new applications, new markets, business models, and the legal and regulatory framework — and will also measure the impact this technical progress could have on regional development.
Projekt huvitub kõigest, mis seotud digitaaltelevisiooniga: suhe tarbijaga, ühised standardid, uued rakendused, uued turud, ärimudelid, õiguslik raamistik. Oluline on hinnata selle uue tehnoloogia mõju regionaalarengule.
While identifying and transferring best practice (by means of a manual), the ultimate aim is to encourage, in the participating regions, the development of a competitive, dynamic and knowledge-based economy that creates jobs.’
Lisaks heade tavade väljaselgitamisele ja levitamisele (koostatava juhendi kaudu) on lõplik eesmärk edendada kõigis osalevates piirkondades konkurentsivõimelist, dünaamilist ja uusi töökohti loovat teadmistepõhist majandust.”
Ingrid Walther, Government of Berlin, Information and Communication Technologies Divisioningrid.walther@senwaf.verwalt-berlin.de www.dice-online.net
Ingrid Walther, Berliini linnavalitsus, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia osakondingrid.walther@senwaf.verwalt-berlin.de www.dice-online.net
IQ-Train: network of Interreg managers
IQ-Train: Interregi haldajate võrgustik
Total cost: EUR 1 319 900EU contribution: EUR 759 950
Kogumaksumus: 1 319 900 EURELi osalus: 759 950 EUR
Total cost: EUR 540 000EU contribution: EUR 270 000
Kogumaksumus: 540 000 EURELi osalus: 270 000 EUR
‘VINTUR’S overall mission is to create, develop and consolidate a European area of wine-growing regions and towns as a platform for closer cooperation between the economic actors and the authorities and for the spread of best practice.
„Projekti VINTUR üldine eesmärk on luua Euroopa veinitootmislinnade ja -piirkondade ühisruum, et moodustada platvorm, mis võimaldaks teha avaliku ja erasektori üksustel tihedamat koostööd, ning väärtustada häid tavasid.
The expected results include: the creation of a permanent forum for the pooling of quality information, an improvement in mutual knowledge, the development of a wine-based tourism strategy, the drafting and circulation of a “European oenotourism charter” and the development of new methods to promote tourism and wine-growing.’
Soovitavate tulemuste hulgast võib nimetada järgmisi: püsiva foorumi loomine, mis aitaks koguda kvaliteetset teavet, teadmiste vastastikune täiendamine, veiniga seotud turismistrateegia väljatöötamine, „Euroopa veiniturismi harta“ koostamine ja levitamine ning veiniturismi ja veinikultuuri edendamise uute meetodite väljatöötamine.“
‘IQ-Train is the network of the administrative authorities that operate the Interreg Community initiative.
„IQ-Train on ühenduse algatuse Interreg juhtide ja haldajate võrgustik.
This pilot project is based on previous Interreg experiences and involves implementing a device for the transfer of know-how for and by the Interreg actors — especially members of the steering and monitoring committees — in order to contribute to successful enlargement by facilitating the integration of the managing authorities of the new EU Member States.’
Selle Interregi varasematel kogemustel põhineva pilootprojekti eesmärgiks on luua oskusteabe levitamise süsteem koostööprogrammis osalejatele, eelkõige juhtkomiteede liikmetele, et aidata kaasa laienemisprotsessile, soodustades uute liikmesriikide haldusasutuste integreerumist.“
2007–13: preparing the new generation of programmes with the Inforegio site
2007–13: uue põlvkonna programmide ettevalmistamine Inforegio veebilehe abil
The Member States and the regions are preparing the upcoming 2007–13 programming period.
Liikmesriigid ja piirkonnad alustavad järgmise programmiperioodi (2007–13) ettevalmistamist.
The Inforegio website presents extensive information and important documents of interest to all the actors involved in this approach.
Inforegio veebilehelt leiab iga ettevalmistustega seotud asjahuviline rikkalikku teavet ja tähtsaid dokumente.
The aim is to facilitate exchanges between these stakeholders and to inform the general public about progress made.
See aitab hõlbustada nende inimeste vahelist suhtlust ja teavitada avalikkust tehtud edusammudest.
Do not hesitate to address your questions and contributions to the Regional Policy DG.http://europa.eu.int/comm/regional_policy/debate/forum_en.htm
Esitage julgesti küsimusi ja saatke oma kommentaarid regionaalpoliitika peadirektoraadile. http://europa.eu.int/comm/regional_policy/debate/forum_en.htm
© European Communities, 2005Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
Euroopa Komisjon, regionaalpoliitika peadirektoraat Üksus 01 – teave ja kommunikatsioon Thierry Daman
Information on the European Union’s regional aidhttp://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm
Teave Euroopa Liidu regionaalabi kohtahttp://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_et.htm
European Commission, Directorate-General for Regional Policy Unit 01 — Information and Communication Thierry Daman Avenue de Tervuren 41, B-1040 Brussels Fax (32-2) 29-66003E-mail: regio-info@cec.eu.int Internet: http://europa.eu.int/comm/dgs/regional_policy/index_en.htm
Euroopa Komisjon, regionaalpoliitika peadirektoraat Üksus 01 – teave ja kommunikatsioon Thierry Daman
European funds and the environment
© Euroopa ühendused, 2005Materjali on lubatud reprodutseerida tingimusel, et mainitakse algallikat.
‘Open Days — European Week of Regions and Cities’http://europa.eu.int/comm/regional_policy/opendays/about.cfm
Teave Euroopa Liidu regionaalabi kohtahttp://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_et.htm
Cooperation at the heart of cohesion inforegio panorama
Koostöö ühtekuuluvuse keskmes inforegio panorama
Cities for growth, jobs and cohesion
Euroopa Liit Regionaalpoliitika
Cohesion and the Lisbon rendezvous
Linnad majanduskasvu, tööhõive ja ühtekuuluvuse teenistuses
Cities for growth, jobs and cohesion
Linnade käes on tugevad trumbid, mille abil saab edendada kohalikku arengut,sotsiaalset ühtekuuluvust ning linlikku ja kultuurilist identiteeti.
Cities matter to Europe
Kohapealt: Euroopa Parlament
Cities have a great capacity for promoting community development, social inclusion and civic and cultural identity.
Euroopa fondide uuel programmiperioodil (2007-2013)on tähtis osa linnadel.
From the ground: European Parliament
FEDER ja Ühtekuuluvusfond tegutsevad:Ungari, Holland, Sloveenia, Portugal
Perspectives on urban development
Kohapealt: Hispaania
The new programming period (2007-13) will include a strong urban element.
Reportaaž: Elavad linnajaod
From the ground: Spain
URBAN II tegutseb: Prantsusmaa, Ühendkuningriik, Belgia, Iirimaa
Report: Neighbourhoods on the up
Kohapealt: Rootsi
From the ground: Czech Republic
Kohapealt: Tšehhi Vabariik
URBAN II in action: Austria, Italy, Greece, Finland
URBAN II tegutseb: Austria, Itaalia, Kreeka, Soome
Research and innovation, an opportunity for the least prosperous regions
Fotod (lk) : Euroopa Komisjon (1-4-5-6-8-9-10), URBAN II Gijon (p14),URBAN II Leipzig, Dortmund (15-16-17), MASPD (lk 20)
A conference held in Warsaw in February served as a reminder of the increasingly important role of the Structural Funds in this vital field for European cohesion and competitiveness.
Kaanefoto: Uus linnatranspordivõrk Santa Cruzis (Kanaari saared, Hispaania)
Photos (pages): European Commission (1-4-5-8-9-10-12-13-14-26), URBAN II Gijon (18), URBAN II Leipzig, Dortmund (19-20-21), MASPD (24)
Käesoleva numbri koostamisel osalesid:Pierre Ergo, Alexander Ferstl, Sylvie Harburger, Jean-Luc Janot, Daniel Mouque.
Cover: a new urban transport network in Santa Cruz (Canary Islands, Spain).Other contributors: Pierre Ergo, Alexander Ferstl, Sylvie Harburger, Jean-Luc Janot, Daniel Mouque.This magazine is printed in English and French on recycled paper.
Vastutav toimetaja: Thierry Daman, EÜ, regionaalpoliitika peadirektoraat Ajakiri on välja antud inglise ja prantsuse keeles ning trükitud taaskasutatud paberile.
The thematic dossier is available in 19 languages of the European Union at: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm
Peaartikkel on tõlgitud Euroopa Liidu 19 ametlikku keelde ning seda saab lugeda veebilehel http://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm
The text of this publication is not legally binding.
Käesoleva väljaande tekstidel puudub juriidiline väärtus.
This is a crucial time for Europe’s Cohesion Policy.
Linnad majanduskasvu, tööhõive ja ühtekuuluvuse teenistuses
1 communication on the contribution of cities to jobs and growth(
Ühtekuuluvuspoliitika ja linnad
The list goes on.
Linnad on Euroopale tähtsad
It is a result that highlights once again the dynamism of cohesion policy, with less than a year to go before the start of the next programming period.
Linnu tajutakse üha enam kui riikliku ja piirkondliku majanduse liikumapanevat jõudu – „rahvaste rikkust“ – mitte kui majanduslikku koormat.
Driving their efforts will be the Partnership for Growth and Jobs set up to relaunch the ‘Lisbon strategy’.
Kuid linnad pole mitte ainult majanduslik vara ega lihtsalt turg.
Two Commission reports help take stock of the situation: the General Report on the
Linnade käes on tugevad trumbid, mille abil saab edendada kohalikku arengut, sotsiaalset ühtekuuluvust ning linlikku ja kultuurilist identiteeti.
) and the Annual Progress Report on the Lisbon Strategy (3
Leipzigi Zschochersche Straße, üks URBANi raames taaselustatud tänavaid.
Clearly this was the best executed budget ever (…).
poliitikas omistatud kord suuremat, kord vähemat tähelepanu.
In terms of commitments, this is the highest amount ever recorded for a single year in the field of regional policy.
Teatud hetkedel on linnadele pandud väga suurt rõhku, vahel on need jäetud aga tahaplaanile.
For the four Structural Funds, the Cohesion Fund and ISPA combined, payments made in 2005 totalled EUR 33.1 billion.
Viimasel ajal osutavad kõik märgid sellele, et linnad on Euroopas jälle esiplaanile tõusnud.
For the 10 new Member States, the reimbursement of expenditure in the field by the Commission was similar, at the end of 2005, to the amount paid to the Member States of the EU-15 after two years of programming. Funds destined for pre-accession actions were also used so well that additional funds had to be found in other fields of action.
Sellest annavad tunnistust näiteks 2005. aastal konkurentsivõime ja ühtekuuluvusega seotud küsimusi käsitlenud ülemkogu otsus, 2004. aastal Rotterdamis ja 2005. aastal Bristolis toimunud ministrite mitteametlike kohtumiste tulemused ning Euroopa Parlamendi mitmed tähtsad seisukohavõtud 2005. aastal.
Ever on time for excellence: training course in clock restoration techniques in Innsbruck (Austria).
Sellele võib lisada mitmed Regioonide Komitee avaldatud dokumendid, EUROCITIES võrgu ja terve rea üleeuroopalisi konverentse, eelkõige aga 2004. aastal Hollandis, Noordwijkis toimunud konverentsi.
Commissioner Hübner stressed that the Commission is determined to benefit from the dynamic generated to guarantee, in close cooperation with the Member States and the regions, optimal implementation of cohesion policy in terms of growth and jobs.
Ühel või teisel viisil möönavad kõik, et linnad mängivad riikide ja kogu Euroopa tulevikus väga olulist rolli, seda eelkõige poliitiliselt.
The regional dimension.
Me elame ajal, mil linnadel on ees suur tulevik.
Under the ‘Solidarity’ chapter, the 2005 General Report evokes the necessary role of a cohesion policy that is in line with the Lisbon objectives.
Praegu toimub laialdane arutelu nende rolli üle liikmesriikide ja Euroopa edus.
There was also a need to provide more strategic programming, greater decentralisation of responsibilities, a strengthened partnership coupled with greater transparency, and a simplified management system.
Viimase kümnendi jooksul on paljud linnad teinud läbi üleminekuperioodi ning nüüd mängivad need sootuks uut majanduslikku, sotsiaalset, poliitilist ja kultuurilist rolli.
These proposals were modified in October 2005 in the light of opinions expressed by the various Community institutions.
Paljudel neist on trumpe, mis annavad neile globaliseeruvas maailmas tähtsa koha.
When quality creates jobs: air and water analysis in the laboratory of hygiene in Teplice (Czech Republic).
Mõned linnad on kujunenud keskusteks, kus võetakse vastu olulisi otsuseid, kus toimib aktiivne kaubandus ning kus paiknevad strateegilise tähtsusega kommunikatsioonid.
2005, the relaunch of ‘Lisbon’: a key year for a new beginning
Linnades asuvad ülikoolid ja uurimisinstituudid, tänu millele võime rääkida innovatsiooni soodustavast vaimsete ressursside koondumisest.
A major step was taken on 5 July 2005 with the publication of the draft Community Strategic Guidelines for 200713 in which the Commission identified the cohesion policy priorities with a view to strengthening synergies with the Lisbon strategy, in line with the Integrated Guidelines for growth and jobs.
Paljud linnad on suutnud oma linnaruumi, eriti kesklinna põhjalikult uuendada ning nüüd on sellest kujunenud soodne keskkond nii elamutele, kontoritele kui kauplustele.
These guidelines will help the Member States to draw up their National strategic reference frameworks on the basis of which the new generation of operational programmes will in turn be drawn up.
Linnades on sageli ka märkimisväärsed kultuurilised ressursid, mis aitavad tõsta majanduskasvu ja luua uusi töökohti.