natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This increased the complexityaround procedures for Member States and organisations working with ESF-funding, as well as for the Commission.
See tähendas tegelikultomamoodi avaliku ja erasektoripartnerluse vormi, kuid tõi fonditööviisidesse ka uue suuremuutuse.
THE1980SA decade of market changesand new needs
Samuti tõi see kaasa ka ilmseltvältimatu paberimajanduse mahu kasvu.
This was when the ECU, the forerunner ofthe euro, was introduced.
1980NDADTurumuutuste ja uutevajaduste aastakümme
Unemployment was still severe.
1980ndail toimusid Euroopa majanduselus suured muutused.
Total unemployment in the European Community doubled from6 million in 1979 to 12 million in 1983; youthunemployment stood at over 25% in most Member States.
Aastakümnealgust tähistas uus finantslangus 1979. aasta energiakriisi tulemusena, mispolnud küll nii tõsine kui 1970ndate alguses.
More seriously still, longterm unemployment (lasting a year or more) becameincreasingly common.
Euroopa juhid tunnistasid, ettihedam majanduslik ja rahandusalane koostöö annaks Euroopale sellisekriisiga tegelemiseks parema positsiooni.
For the ESF, industrial change meant an enormous challenge.
1981. aastal liitus Euroopa Ühendusega Kreeka, seejärel 1986. aastal Hispaania ja Portugal.
A for-ward-looking decision was taken in the early 1980s to use the ESF fortraining in the newly emerging technologies.
Aasta hiljem, 1987. aastal, andis ühtse Euroopa aktijõustumine uut hoogu liikumisele ühtse Euroopa turu poole.
This reflected the realityof a labour market in flux and opened up the Fund to provide trainingacross all areas of the economy.The aim was to equip beneficiarieswith a range of skills, making iteasier to find employment in different sectors.
Ühenduse 12liikmesriiki olid teel rahapoliitika ja -turgude suurema ühtlustatuse poole.
At the time, industry was strugglingto find young people with advanced qualifications in areas such aselectronics, engineering and information technology.
Ka Euroopa tööstus tegi läbi muutuse: 1980ndatel aastatel algas üleminektööstusajastult infoajastule.
Two ESF priorities were vocational training (half
Sellised traditsioonilised tööstusharud nagu terasetööstus,töötlev tööstus ja laevaehitus olid langu-
of which was on-the-job work experience) and courses that trainedpeople in the use of new technologies. New technologies would soon bepart of everyday life in the workplace and the ESF tackled this needearly on.
πϖ7080146_50ψΕΣΦ ΕΤ Ινηαλτ.θξδ7:Μισε εν παγε 1 22.11.2007 1:05 Υηρ Σειτε 22 ses ning uute tehnoloogiate kasutuselevõtu tulemusena hakkas tekkima uusivõimalusi, eriti teenindussektoris, ning see tõi kaasa suure nõudluse oskus -tööliste järele.
HELPING POORER REGIONS CATCH UP WITH THE
Tööpuudus oli ikka veel tõsine.
In the three new Member States of the 1980s (Greece, Portugal and Spain) agriculture was still the dominant sector, and per capita incomewas considerably lower than the EC average.
Töötute arv Euroopa Ühenduses kahekordistus6 miljonilt (1979) 12 miljonini (1983); noorte tööpuuduse tase oli enamikusliikmesriikides üle 25%.
This led to increased applications for funds, and in 1988the ESF was reformed so that it could better assist the regions laggingfurthest behind (thus reducing the imbalances between rich and poor)and meet the increased number of applications.
Tõsisema asjaoluna muutus järjest tavalisemakspikaajaline (aasta või kauem kestev) tööpuudus.
By the end of the 1970s, youth unemployment had become a growingcause for concern.
ESFi jaoks olid tööstuses toimuvad muutused tohutuks väljakutseks.1980ndate aastate alguses võeti vastu tulevikku vaatav otsus kasutada ESFiuute tehnoloogiate alases väljaõppes.
As Europe took further steps towards closer integration in the 1980s, youth unemployment remained a persistent problem.The need for more highly skilled labour put a higher demand on furthertraining and the ESF responded to this.
Üks peamisi 1983.–1988. aasta rahastamisperioodil kasutusele võetud muutusi jättis kõrvale nõude, et ümberõppesaanud isik pidi väljaõppe järgselt töötama vähemalt kuus kuud vastava ettevalmistusega seotud töökohal.
The funding was targeted atyoung people with poor job prospects due to a lack of vocational training or inadequate training, as well as to the longterm unemployed.
See peegeldas muutuva tööturu reaalsust ningavas fondile võimaluse pakkuda väljaõpet kõikides majandusvaldkondades.Eesmärgiks oli anda abisaajatele ridaoskusi, mis hõlbustaksid töökohaleidmist mitmesugustes majandussektorites.
Itwas also extended to include early school-leavers, since a large numberof young people were dropping out of school prematurely or leaving without any qualifications.
Sel ajal nägi tööstus vaeva kõrgelt kvalifitseeritud noorte leidmiseks sellistes valdkondades nagu elektroonika,masinaehitus ja infotehnoloogia.ESFi kaks prioriteeti olid kutseõpe(sellest poole moodustasid töö käigusomandatud kogemused) ning uutetehnoloogiate kasutamise kursused.Uued tehnoloogiad pidid peagitöökohtadel igapäevaseks saama ning ESF hakkas selle vajaduse rahuldamisega varakult tegelema.
The situation of women in the labour market was still an important issue.The reinforcement of the existing legal framework for equality (which waslaid down in the Treaty of Rome) in the 1970s was showing results.
Kolmes 1980ndatel aastatel liitunud liikmesriigis (Hispaania, Kreeka ja Portugal) oli domineerivaks majandusharuks ikka veel põllumajandus ningsissetulek inimese kohta oli neis riikides EMÜ keskmisest tunduvalt madalam.
The ESF played acentral role not only by helpingwomen enter the labour marketbut also by tackling gender stereotypes which made findingwork more difficult for them.The 1988 reform of the ESFunderlined the importance ofintegrating 'women in occupations where they are substantially underrepresented'.
1983. aastal võeti vastu otsus, et ESFist eraldatav abi tuleb suunatapiirkondadesse, kus abi on eriti vaja. See viis rahastamistaotluste arvu suurenemiseni ning 1988. aastal korraldati ESFi töö ümber, eesmärgiga paremini abistada kõige mahajäänumaid piirkondi (vähendades nii tasakaalustamatust rikaste ja vaeste vahel) ning toime tulla suurenenud taotlustetulvaga.
The ESFbacked this up by financing specialised training schemes forsuch jobs.
Enam kui pool ESFi vahenditest läks projektidele, mis tõstsid vaesematepiirkondade ja riikide tööhõivet: Iirimaale, Kreekasse, Prantsusmaaülemeredepartemangudesse, Lõuna-Itaalia Mezzogiorno regiooni ja Põhja-Iirimaale.
It also supported actions to help women in cases ofmajor redundancies or toimprove their chances of getting and securing a more qualified job.
Kui 1986. aastal liitusid Euroopa Ühendusega Hispaania ja Portugal, lisati sellesse nimekirja ka Andaluusia ja Kanaari saared ning kogu Portugal.
- ANDTHE
– ESFIPÄEVAKORRA
The creation of the single market gave life to the free movement of goods, services, people and money.
TÖÖPUUDUS JA NAISED TÖÖTURUL TÄHTSAMAID PUNKTE
The Fund had grown in size considerably; but so had the administrativework that came with it.
1970ndate lõpuks valmistas üha enam muretnoorte tööpuudus.
This madethe ESF increasingly cumbersome to handle, for both the Member States and the Commission.
Euroopas astuti1980ndatel aastatel edasisisamme tihedama integ -reerumisepoole,
The growing size and importance of the ESF meant that a reform was needed,with a more cooperative and collaborative relationship between Member States and the Commission.
Rahalised vahendid suunati noortele, kelle võimalused töödleida olid kehvad kutsehariduse puudumise või ebapiisava väljaõppe tõttu,ning samuti pikaajalistele töötutele.
Thischange would need to reflect the factthat the European Community fundscontributed to policies that were largelydefined in the national contexts of the Member States.
Samuti laiendati abisaajate ringi, arvates nende hulka ka õpingud katkestanud isikud, kuna palju noori langes koolist välja enne lõpetamist või lõpetas kooli kvalifikatsiooni omandamata.
This key ESF reform was launched in1988.
Oluliseks teemaks jäi ka naiste olukord tööturul.
The overall idea was to programme the Fund on a more longterm basisso that it could be more effectivelyapplied.
ESF toetas seda kõike, rahastadesselliste ametite eriväljaõppe programme.
The reform was a move from(individual) projects pursued in a national context to a programmed multiannual effort on a basis agreed in part-
Ka toetati aktsioone, millega antinaistele abi suuremate koondamiste puhul või mis suurendasid nendevõimalust saada ja hoida kõrgemakvalifikatsiooniga tööd.
nership between Member States and the Commission.
SÜNNIB ÜHTNE TURG JA ESFIS VIIAKSE LÄBI
Member States and the Commission would together coordinate andplan ahead for the spending of the ESF. Member States agreed toexchange employment data and strategies, so that the ESF could be better integrated into the Member States' labour-market policies.
Teel ühtse turu väljakujundamisele1990ndatel aastatel oli tähtis osa ESFil, mis tagas, et ühenduse kõikide piirkondade kõikidel kodanikelon kasu areneva siseturu edust.Ühtse turu loomine pani aluse kaupade, teenuste, isikute ja rahavabale liikumisele.
The reform also reinforced the principle that Community funding came in addition to national actions.
Fondi suurus oli märkimisväärselt kasvanud; kuid samuti oli kasvanud sellega kaasnev administratiivse töö maht.
At this point it is important to note the sheer scale of the ESF in supporting Member States' employment structures.
Iga ESFi projekti jaoks pidid liikmesriigid esitama taotlusekomisjonile; seejärel pidi komisjon hindama iga taotlust eraldi ning edukadtaotlused heaks kiitma.
Overall, more than 2 million people per year were estimated to have gained vocational qualifications or jobs with the help of the Fund.
See muutis asjaajamise ESFiga järjest tülikamaks niiliikmesriikidele kui komisjonile.
As Europe was entering the last decade of the millennium, society - andits ambitions -changed considerably. Industrial production was in decline and the service sector rising.
ESFi kasvav maht ja tähtsus tähendas, et vaja oli uut reformi, mis kehtestaksliikmesriikide ja komisjoni vahel tihedamal koostööl põhinevad suhted.
The European Community had startedon a journey towards an effective internal market and the first shoots ofwhat would become known as globalisation were beginning to be seen.The ESF played a significant role in helping to cushion the negativeeffects for individuals and helping them adapt to the changing world.
Seemuutus pidi peegeldama asjaolu, et Euroopa Ühenduse vahendid andsidoma panuse poliitikatesse, mis olid suurelt osalt määratletud liikmesriikidesiseriiklikes kontekstides.
THE1990SEurope facing up to globalisation
Mitte vähetähtis pole ka asjaolu, et ESF muutus rahalisesmõttes kaalukamaks.
Further major developments at European level were the completionof the single market in 1992, the Treaties of Maastricht and Amsterdam, and the enlargement of the Community to 15 Member States with the accession of Austria, Finlandand Sweden.
1990ndaid iseloomustab üleilmastumisekiire tempo külma sõja järel. Suuri muutusi Euroopa jaoks tähendas ka Berliini müürilangemine 1989. aastal, Saksamaa ühendamine ja kommunismi kokkuvarisemine.Tähtsad arengud Euroopa tasandil olid ühtseturu väljakujundamine 1992. aastal, Maast -richti ja Amsterdami lepingud ning ühenduseliikmesriikide arvu suurenemine 15ni Austria, Rootsi ja Soome liitumisel.
The EU also started membership negotiations with the countries of Central and Eastern Europe as well as Malta and Cyprus.
Samal ajal alustas EL liitumisläbirääkimisi Kesk- ja Ida-Euroopa riikide ning Malta ja Küprosega.
Economic recession marked the 1990s, especially at the beginning of the decade; thestock markets had collapsed in 1987, oilprices were on the rise due to the Gulf War(1990-1991), and German reunificationproved unexpectedly costly.
1990ndaid tähistas majanduslangus, eritiaastakümne alguses; 1987. aastal olitoimunud krahh väärtpaberiturgudel, 1990.1991. aasta Lahesõja tõttu oli nafta hindtõusuteel ning Saksamaa taasühinemine oliootamatult kulukas.
The unemployment rate stood at around 10%.
Tööpuuduse tase oli 10%lähedal.
In 1994, 18.7million people were without a job, many ofthem young people.
1994. aastal oli tööta 18,7 miljonitinimest, neist paljud noored.
The concept of 'jobless growth' - economicgrowth but with high levels of unemployment - took hold and became a growing concern for Member States.
„Tööpuudusega majanduskasvu” kontseptsioon – majanduskasv koos kõrge tööpuu -duse tasemega – hakkas võimust võtma ningsellest sai liikmesriikidele järjest suuremmurelaps.
The technology developments of the 1980scontinued as personal computers began tofind their way into workplaces and homes.Growth in the use of the Internet and thesubsequent dot-com boom from 1995onwards not only revolutionised modern culture, but also served as a major medium forglobalisation.
1980ndate tehnoloogiaareng jätkus, perso -naalarvutid leidsid tee töökohtadele jakodudesse. Interneti kasutamise kasv ja sel -lele järgnev dot-com’i buum alates 1995. aastast mitte üksnes ei tekitanud revolutsioonikaasaegses kultuuris, vaid oli ka üleilmastumise peamisi vahendeid.
FROM GLOBAL APPROACH TO JOINT STRATEGY
GLOBAALSELT LÄHENEMISVIISILT ÜHISSTRATEEGIANI
The work developed towards a joint approach for employment and in 1997, with theapproval of the Treaty of Amsterdam, Member States agreed on a framework for employment guidelines and a joint strategy.
Vastuseks tööpuuduse jätkuvale kasvule leppisid ELi riikide valitsused 1994.aastal kokku tööhõivestrateegias, mille eesmärgiks oli tõsta Euroopa majanduse konkurentsivõimet.
The first set of guidelines defined measures to make sure that as many people as possible werein a position to get a job, to increase female employment rates, to improvethe number of childcare facilities and to encourage entrepreneurship.Adaptability was another important focus, the aim being that people in ajob would be able to adapt to new areas of work, should the need arise.For the ESF this meant shifting its emphasis from unemployment toemployment.
Töö kulges tööhõivele ühise lähenemisviisi väljatöötamise suunas ning 1997. aastal Amsterdami lepingu heakskiitmisegaleppisid liikmesriigid kokku tööhõivesuuniste ja ühisstrateegia raamistikus.Esimesed suunised määratlesid võetavad meetmed tagamaks võimalikultpaljude inimeste suutlikkuse leida tööd, naiste tööhõive tõusu, lastehoiuvõimaluste arvulise kasvu ja ettevõtluse edendamise.
Whilst the emphasis was shifted to people in work, to helping them stayand advance in their jobs, the ESF did not forget the most vulnerable insociety.
Tähtsa teemana olifookuses kohanemisvõime: eesmärgiks oli see, et töötajad oleksid vajaduselsuutelised kohanema uute töövaldkondadega.
As they are in close contact with vulnerable groups, theyare best placed to reach out to them, and support them.
ESFi jaoks tähendas seerõhuasetuse nihutamist tööpuuduselt tööhõivele.
Building on the success of these Community Initiatives, soon a range ofnew programmes was being set up to target specific issues of the labourmarket and to further promote a pan-European, trans-national exchangeof ideas and approaches.
Nüüd oli fondi tegevuse tuumaks laialdasem ja kättesaadavam väljaõpe,parem väljaõpe tunnustatud ja vajaliku kutsealase kvalifikatsioonisaamiseks, töökohtade loomine ning parem tööhõivealane juhendamine janõustamine.
These were heady times for the ESF.
Fond jätkas väljaõppe suunamist noortele, töötutele ja tööturult eemalolijaile.
As the single market reached itscompletion in the beginning of the 1990s and as the work towards a common European currency was moving ahead, it became more important toeven out the differences between richer and poorer regions.
ESFi sihtide saavutamisel etendasid eriti tähtsat osa sot -siaalpartnerid, valitsusvälised organisatsioonid ning teised, nagu heatege -vusorganisatsioonid ja vabatahtlik sektor. Kuna nemad on kaitsetute rühmade-gatihedas kontaktis, on neil kõige paremad võimalused nendeni jõudmiseksja nende toetamiseks.
In1992, EU leaders therefore decided toalmost double the
INNOVATSIOON JA TEADMISTE
Member States also decided in 1994 toincrease support to specific groupsthrough new funds.
Siiski polnud tööpuudus hõlpsasti lahendatavprobleem; kasvas vajadus uuenduslike lahenduste järele.
Thereforethere was a need to bring more people, such as women or immigrants, intothe labour market.
ESFI JA TEISTE TÕUKEFONDIDE ÜHISED JÕUPINGUTUSED KONKREETSETE VALDKONDADEGA TEGELEMISEL
TACKLING THE ROOTS OF GENDER INEQUALITY
Need olid ESFi jaoks tormilised ajad.
Although women were becoming more andmore active in the labour market, it was stilllargely expected that they would continuetheir 'traditional' role within the family at thesame time.
Kui ühtse turu väljakujundaminehakkas 1990ndate aastate alguses lõpule jõudma ja töö Euroopa ühisrahakasutuselevõtuks kiirenes, oli järjest tähtsam siluda jõukamate ja vaesematepiirkondade vahelisi erinevusi.
This brought to light the shortageof support structures to help them enter, stayand progress in their jobs.
See pärastotsustasid ELi juhid 1992.aastal peaaegu kahe -kordistada tõukefondeajavahemikuks1994–1999 võr-
NOW wasdesigned to test and put in place new ideas for
Ligi70% sellest abist eraldati kõige rohkemabi vajavatele piirkondadele.
women's training and employment, addressing issues such as women asentrepreneurs, matching work and family life and a balanced representation of men and women in decision-making.
Lisaks sellele jätkas juba1962. aastast tegutsev Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond(EAGGF) investeerimist Euroopa põllumajanduspiirkondade arengusse.
The projects under this initiative proved to be very successful, enabling many women to find a job ormove into further training or education or set up their own business.
Kui1995. aastal liitusid ELiga Soome ja Rootsi, said tõukefondid uue rolli,hakates tegelema hõredalt asustatudpiirkondadega (alla kaheksa inimeseruutkilomeetri kohta).
By supporting women's position in the labour market, the ESF has, overtime, also made a significant contribution to the reduction in the genderpay gap.
Kuigi juba 1980ndatel oli ilmne, et sündimus langeb, polnud siis veel selge, etvananev elanikkond esitab tööturule tõsise väljakutse.
Thanks to European legislation, equal pay for equal work hasbeen in force since 1975.
Seepärast oli vaja tuua tööturule rohkem inimesi,nagu naised või sisserändajad.
The gender pay gap however refers to payinequality as a reflection of inequalities between women and men on thelabour market, such as separation in sectors, occupations and work patterns, access to education and training, biased evaluation and pay systems,and stereotypes.
Tuleviku jaoks tähendas see ka seda, et vanemate töötajate oskused ja kogemused muutusid nende tööandjaile ühaolulisemaks aktivaks.
Despite increasing female participation in the labour market and in tertiary education, differences in the labour market position ofmen and women still remain.
ESF vastas sellele vahendite eraldamisega eakamate inimeste väljaõppeletöökohal, võimaldades neil jätkata töötamist kauem või tulla tööturuletagasi.
Nonetheless, the ESF has contributed toreducing the gender pay gap, from as high as 40% (in the 1960s) to lessthan 20% today.
Samuti toetas ESF algatusi eakamate inimeste eest hoolitsemiseksandmaks pereliikmetele võimaluse tööelu jätkata või seda taasalustada.
Whilst this is good progress, clearly the efforts must continue in the future.
JÕUDA SOOLISE EBAVÕRDSUSE JUURTENI
ESF IMPACTSEMPLOYMENTRATESSUBSTANTIALLY
Näiteks tähendas lastehoiuvõimalustevähesus seda, et naistel oli keeruline ametialaseltedasi jõuda.
The ESF played an important role in combating unemployment and helping to counter the negative effects of the economic recession.
ESFi 1993. aasta reformiga tagati abi suunaminemitte üksnes pärast sünnitust tööle naasnud naistele, vaid ka madala või ebapiisava hariduseganaistele, kellel oli oht jääda töötuks või sotsiaalselttõrjutuks. Ka aidati naisi ettevõtluse alustamisel.
Althoughunemployment remained high at the beginning of the decade, it had fallen to 15.9 million by 1999, a reduction of almost 3 million.
Ühenduse vastava algatuse „Naiste uued võimalused” (NOW) käivitamine ajavahemikus1991–1999 näitas selgelt, kui tähtis on naisteosalemine tööturul.
Furthermore,employment in the EU rose by 9 million from 149 million to 158 millionbetween 1994 and 1999.
NOW eesmärk oli testida javiia ellu uusi ideid naiste koolituse ning tööhõivevaldkonnas, tegeldes selliste teemadega nagunaised ettevõtjatena, töö- ja pereelu sobitaminening naiste ja meeste tasakaalustatud esindatusotsuste tegemisel.
THE2000SHeading towards a knowledge-based economy
ESF AVALDABTUGEVATMÕJUTÖÖHÕIVEMÄÄRALE
PLANNING THE EMPLOYMENT STRATEGY FOR THE DECADE
2000NDADTeel teadmuslikumajanduse poole
As the changing labour market demanded higher flexibility from workers andemployees, a priority of ESFwas to enhance the skills andflexibility of the existingworkforce alongside theintroduction of new forms ofwork organisation.
Üks uue aastatuhande alguses Euroopa ees seisnud põhiküsimusi oli, kuidassäilitada konkurentsivõime järjest enam üleilmastuvas maailmas.
Despitethe increased participation inprimary, secondary and thirdlevel education, the knowledge and skills acquired initially were no longer sufficient for a lifelong workingcareer.
Euroopa eisuutnud palgataseme poolest muu maailmaga võistelda, niisiis tuli kes -kenduda muudele konkurentsieelistele.
ESF therefore contributed to the developmentof education systems, tomake them more responsiveto labour market needs.
Aastatuhande alguses pandi alusstrateegiale, mille kohaselt peab Euroopa majandusest saama maailma kõigekonkurentsivõimelisem ja dünaamilisem teadmuslik majandus.
Itintroduced a focus on lifelong learning, and continuous training, including within companies.
Selleks olivaja paljude oskustega paindlikke ja kõrge efektiivsusega töötajaid.
Entrepreneurship alsobecame a priority so thatthe full employmentpotential of the servicessector and industry-related services, particularly of the information society and the environmental sector, could be exploited.
Euro kasutuselevõtt viidi lõpule2002. aastal ning Euroopa Liit tegiläbi olulise laienemise, kui 2004.aastal liitus 10 uut liiget, esitades uusiväljakutseid nüüd juba 25 liikmesrii -gist koosnevale ELile.
The development ofnew enterprises, and the growth of small and medium-sized enterprises(SMEs), was essential for job creation and for the expansion of trainingopportunities for young people.
2007. aastalliitusid Bulgaaria ja Rumeenia ningnüüd oli liikmesriike kokku juba 27.
Further the ESF continued to promote equal opportunities in terms ofaccessing the labour market and preventing social exclusion.
2000. aastal võtsid ELi juhid vastu Lissaboni strateegia, et muuta EL 2010.aastaks arenenuimaks teadmuslikuks majanduseks.
In addition topositive actions in favour of women's participation in the labour market, itintroduced a gender-mainstreaming approach (this means looking at theimplications of actions and policies for women and men).
Lissaboni strateegiaeesmärkideks oli tõsta ELi üldine tööhõive määr 70%ni ning naiste tööhõivemäär üle 60%. Seejärel lisati järgmine eesmärk: tõsta eakamate töötajatetööhõive määr 2010. aastaks 50%ni.
On 1 May 2004, the EU embraced the largest expansion in its history.
Lissaboni strateegia sihid tähendasid, et tuli hoogustada jõupingutusiinimeste meelitamiseks tööellu ja nende seal hoidmiseks.
Tennew Member States entered the Union, bringing new challenges to the ESF.
Sellest ideest saitulevaste aastate kõikide tööhõivega seonduvate poliitikate peamineeesmärk.
Most of the new Member States faced a serious challenge in the context of transforming their societies and restructuring their economies intomarket economies which led to a sharp fall in the total output, made largenumbers of people unemployed and led to a concentration of problems in
Nüüd suunas ESF oma tegevuse Lissaboni strateegia osaks oleva Euroopatööhõivestrateegia toetamisele ning võttis sihikule neli tugisammast.
some regions and in somerural areas.
Vaatamata kasvanudosalemisele esimese, teise ja kolmanda taseme hariduses ei piisanud elukestvaks töötamiseks enam algseltomandatud teadmistest jaoskustest.