natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“If we want to protect nature, wildlife, thewater we drink andthe air we breathe,thenwe needyoutohelpus.
“Kui tahame kaitsta loodust, vett, midajoome, ja õhku, mida hingame, on meil vajateie abi.
Let’s starttoday!”❚
Alustame juba täna!”
“The environmentaffects all of us andbelongs toall of us.
“Keskkond mõjutab meid kõiki ning kuulubmeile kõigile.
Itdoesn’tmatterwhere youlive, whether you are a boy ora girl, whether you are young or old.
Pole tähtis, kus sa elad, kas saoled poiss või tüdruk, noor või vana.
Weall need clean air to breath, clean water todrink, andthe freedomto enjoy the sun-shine safe from the harmful effects of thesun’s rays.”
Kõik mevajame puhast õhku ja vett ning sooja päikest,ilma et peaksime muretsema päikesekiirgusekahjuliku toime pärast.”
A longer report of the Open Door Day, with more pictures, will appear in the next issue of Environment for Europeans .
Pikem aruanne koos pildimaterjaliga lahtiste ustepäevast ilmub ajakirja Environment for Europeansjärgmises numbris.
“There are more than90 million children in Europe, andthey
Wallström kutsus noori üles tegutsema‘keskkonna saadikutena’.
Wallströmappealedtoyoung people totake action, as “ambassadors for the envi-ronment”.
“Vajan selleprojekti juures teie abi,” lausus ta, “teieenergiat, teie entusiasmi.
“I needyour helpwiththisproject,” she insisted, “your involvement,your energy, your enthusiasm.
Tahan rääkidapeamistest probleemidest ja väljakutsetest,millega keskkond täna silmitsi seisab.”
I wanttotalk toyouaboutthe major problems andchallenges facing the environment
Keskkonnavolinik ütles, et ta oma lapsed näitasidtalle, kui tundlikud on noored ümbritsevasuhtes ja kui hästi suudavad täiskasvanutele
Agenda
Tegevuskava
Selection of recent proposalsand communications
Valik uusi ettepanekuid ja teadaandeid
> Community Strategy for Dioxins, Furans and Polychlorinated Biphenyls (COM/2001/593)
> Ühenduse strateegia dioksiinide,furaanide ja polükloriinsetebifenüülide osas (COM/2001/593) Dokumentide tekstid leiate EUR-Lexandmebaasist aadressil:http://europa.eu.int/eur-lex
Environment Council
21. märts Keskkonnanõukogu
> Greenhouse gas emissions trading withinthe European Community(COM/2001/581) (COM/2001/581)
> EL-Venemaa keskkonnakoostöö(COM/2001/772) > Kasvuhoonegaasideemissioonidega kaubitsemine Euroopa Ühenduses(COM/2001/581) 21. ja 22. märts Ministrite kohtumine Põhjamere keskkonna teemadel, Bergen
> Amending Directive 94/62/EC on packagingand packaging waste(COM/2001/729) (COM/2001/729)
> Muudatus direktiivis 94/62/ECpakendamise ja pakkejäätmetekohta (COM/2001/729) > Kommünikee ECCP esimese faasirakendamisest (COM/2001/580) > Ühenduse strateegia rakendamine 8.—18. aprill Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni VI konverents vähendamaks autode CO2emissioone– Teine aastaaruanne
> Ratification of the Kyoto Protocol by theEuropean Community(COM/2001/579) (COM/2001/579)
> Kyoto protokolli ratifitseerimine Euroopa Ühenduse poolt(COM/2001/579) 15.—19. aprill Roheline nädal, Brüssel strateegia tõhususe kohta(COM/2001/643)
> Community Action Programme promotingnon-governmental organisations(COM/2001/337)
> Ühenduse tegevusprogrammkodanikuühendustepropageerimiseks (COM/2001/337) > “Seveso II” direktiivi muudatus(COM/2001/624) Tekst: Dawn Adie
> Amendment of the ‘Seveso II’ Directive(COM/2001/624)
2.—11. september ÜRO maailma tippkohtumine säästva arengu küsimustes,Johannesburg
> Environmental Cooperation in the Danube -Black Sea Region (COM/2001/615)
> Keskkonnakoostöö Doonau –Musta mere piirkonnas(COM/2001/615) OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONSOF THE EUROPEAN COMMUNITIESL-2985 Luxembourg
Magazine of the Directorate-General for the Environment
Keskkonna peadirektoraadi ajakiri
Protecting Europe’s biodiversity
Kaitstes Euroopa bioloogilist mitmekesisust
Environment for Europeans ec.europa.eu/environment/news/efe/index.htm
Keskkond Eurooplastele ec.europa.eu/environment/news/efe/index.htm
A new European Commission every five years inevitably brings new faces and organisational changes.
Iga viie aasta tagant toob uus Euroopa Komisjon endaga kaasa uued inimesed ja organisatsioonilised muudatused.
For the Environment Directorate-General, this has meant the arrival of a new Commissioner, Janez Potočnik, who was previously in charge of science and research policy.
Keskkonna peadirektoraadile on see tähendanud uut volinikku – Janez Potočnik, varasem teadusvolinik.
Some of the DG’s previous responsibilities, including genetically modified organisms and civil protection, have been transferred to other Commission departments, and a whole new Directorate-General has been created to oversee climate policy.
TEAVE VÄLJAANDE KOHTAKeskkond Eurooplastele on kord kvartalis ilmuv väljaanne, mida annab välja Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraat.
This has several advantages. It ensures that environmental awareness will be more firmly embedded across the range of EU policies.
See on saadaval bulgaaria, hispaania, tšehhi, saksa, eesti, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, leedu, poola, portugali ja rumeenia keeles.
This could be especially significant for the future 2020 economic strategy where green growth and resource efficiency are central features.
Võite ajakirja tellida, kasutades ajakirjas olevat tellimusvormi või internetis aadressil ec.europa.eu/environment/mailingregistration/main/mailing_reg.cfm Peatoimetaja: Róbert Konrád Korraldaja: Jonathan Murphy Lisainfo saamiseks võtke palun ühendust teabeosakonnaga:ec.europa.eu/environment/env-informa/Teave ja dokumendid: ec.europa.eu/environment/env-informa/Keskkond Eurooplastele veebileht:ec.europa.eu/environment/news/efe/index.htm
EDITORIAL INFORMATIONEnvironment for Europeans is a quarterly magazine published by the Directorate-General for Environment of the European Commission. It is available in Bulgarian, Spanish, Czech, German, Estonian, Greek, English, French, Italian, Lithuanian, Polish, Portuguese and Romanian.
Käesolevas numbris räägib ta oma vaadetest uues ametis. Mõned keskkonna peadirektoraadi varasematest vastutusaladest, sealhulgas geneetiliselt muundatud organismid ja kodanikukaitse, on läinud komisjoni teiste osakondade alla, ning loodud on terve uus peadirektoraat, mis tegeleb kliimapoliitikaga.
Subscription is free.
Sel on mitmeid eeliseid.
The changes will also enable the Environment Directorate-General to concentrate on core functions such as protecting Europe’s biodiversity and ensuring that measures agreed by EU governments are fully implemented on the ground.
Samuti aitavad toimunud muudatused keskkonna peadirektoraadil enam keskenduda oma põhiülesannetele, näiteks Euroopa bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisele ja ELi valitsuste poolt heaks kiidetud meetmete ellurakendamise kindlustamisele.
03 Towards a new strategy to protect Europe’sbiodiversity
03 Euroopa bioloogilise mitmekesisuse kaitsmise uue strateegia ettevalmistamine
In pursuing its goals, the DG will continue to develop partnerships and alliances with other European and national policy makers as well as nongovernmental organisations, using up-to-date and reliable scientific data to demonstrate that a commitment to sustainable development makes both economic and environmental sense.
Oma eesmärkide täitmisel loob keskkonna peadirektoraat jätkuvalt partnerlusi ja liite teiste Euroopa ning riikliku tasandi poliitikakujundajatega, samuti valitsusväliste organisatsioonidega, kasutades kaasaegset ja usaldusväärset teadusinfot, näitamaks, et jätkusuutlikule majandusele pühendumine tuleb kasuks nii majanduslikus kui ka keskkonna mõttes.
06 Appreciating our soil
06 Maapinna väärtustamine
07 Preparing EU forests for climate change
07 ELi metsade kliimamuutusteks ettevalmistamine
08 Slovenia: Safeguarding the corncrake bird forthe long-term
08 Sloveenia: rukkiräägu pikaajalise kaitse tagamine
09 Green Week: Biodiversity in the spotlight
09 Roheline Nädal: tähelepanu keskmes on bioloogiline mitmekesisus
10 New Environment Commissioner sets out priorities
10 Uus keskkonnavolinik tutvustab prioriteete
12 The EU’s first climate action Commissioner
12 ELi esimene kliimameetmete volinik
13 Building on the progress of the Copenhagen Accord
13 Tuginedes Kopenhaageni kokkuleppele
14 Using life cycle thinking to make better environmental choices
14 Olelusringipõhise mõtteviisi rakendamine paremate keskkonnaalaste valikute tegemiseks
ENVIRONMENT ONLINEDo you want to know what the European Union is doing to protect the environment, what an integrated policy product is or how to qualify for an ‘Ecolabel’?Find out all this and more at DG Environment’s website:ec.europa.eu/environment/index_en.htm
KESKKONNATEEMAD INTERNETISKas tahate teada, mida Euroopa Liit keskkonna kaitsmiseks teeb, mis on integreeritud tootepoliitika või millised on ökomärgise saamise tingimused? Kõige selle kohta saate teavet keskkonna peadirektoraadi veebilehelt: ec.europa.eu/environment/index_et.htm
15 New publications / Agenda
15 Uued väljaanded / Agenda
NOTICENeither the European Commission nor any person acting on its behalf may be held responsible for the use to which information in this publication may be put, or for any errors which, despite careful preparation and checking, may appear.
ÕIGUSALANE TEAVEEuroopa Komisjon ega ükski komisjoni nimel tegutsev isik ei vastuta käesolevas väljaandes leiduva teabe kasutusviiside eest; samuti mitte võimalike vigade eest, mis võivad vaatamata hoolikale ettevalmistusele ja korduvale kontrollimisele siiski ilmneda.
16 Finalists line up for the 2010 European Business Awards for the Environment
16 2010 Euroopa keskkonnaalaste ettevõtlusauhindade konkursi finalistid
Printed on recycled paper that has been awarded the EU Ecolabel for graphic paper(ec.europa.eu/environment/ecolabel)
Trükitud taaskasutatud paberile, millele on antud ELi ökomärgis (ec.europa.eu/environment/ecolabel)
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2010ISSN 1563-4183© European Union, 2010© illustrations: Laurent Durieux Reproduction of the text is permitted provided the source is acknowledged.
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2010ISSN 1831-5771© Euroopa Liit, 2010© Illustratsioonid: Laurent Durieux Allikale viitamisel on teksti reprodutseerimine lubatud.
Reproduction of the photographs is prohibited.Printed in Belgium
Fotode reprodutseerimine ei ole lubatud.Printed in Belgium
Towards a new strategy to protect Europe’s biodiversity
Euroopa bioloogilise mitmekesisuse kaitsmise uue strateegia ettevalmistamine
The European Union, despite failing to meet its original target of halting biodiversity loss by 2010, is preparing a new strategy to preserve its rich variety of ecosystems, species and genes.
Ehkki Euroopa Liidul ei õnnestunud saavutada esialgset eesmärki – peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine aastaks 2010 – valmistab liit ette uut strateegiat oma rikkalike ja mitmekesiste ökosüsteemide, liikide ja geenide säilitamiseks.
Takingas a starting point the vision and target forbiodiversity adopted by the European Council in March, the strategy will draw on lessons fromthe past and set out more rigorous ways ofachieving the goal by 2020 and, ambitiously, look ahead to 2050.
Lähtudes märtsis toimunud ELi nõukogu kohtumisel bioloogilise mitmekesisuse osas vastu võetud visioonist ja eesmärgist, tugineb strateegia minevikuõppetundidele ning sätestab rangemad meetmed selle eesmärgi saavutamiseks aastaks 2020 ja ambitsioonika tulevikuvaate aastaks 2050.
Fittingly, it is being developed during the International Year of Biodiversity.
Sobivalt töötatakse seda välja just rahvusvahelisel bioloogilise mitmekesisuse aastal.
MAGAZINE
KESKKONNA
DIRECTORATE-GENERAL
PEADIREKTORAADI
FOR
AJAKIRI
Along with climate change, the loss of biodiversity is the most critical threat facing the world’s environment.
ELi kohustused bioloogilise mitmekesisuse osas veerandi puhul on arvukus vähenemas.
Nor is nature the only victim.
Ülemaailmselt on olukord veelgi süngem.
Local populations find lifestyles, basic essentials and incomes are hit as their surroundings deteriorate.
Mitmete usaldusväärsete uuringute tulemused näitavad, et liigid hävivad tavapärasest 100 kuni 1000 korda kiiremini ja 60% maailma ökosüsteemide teenustest on viimase 50 aasta jooksul kahjustunud.
More than a quarter of the European mammal population is declining.
Bioloogilise mitmekesisuse vähenemine on kliimamuutuse kõrval maailma keskkonna ees seisvaid suurimaid ohte.
Globally the situation is even bleaker.
Ja loodus ei ole siin ainuke ohver.
Several authoritative studies report that losses range from 100 to 1000 times normal rates and that 60% of the world’s ecosystem services have suffered in the last 50 years.
Keskkonna halvenedes, avastavad kohalikud kogukonnad, et kannatada saavad elustiil, esmatarbekaupadega varustatus ja sissetulekud.
The new strategy is now gaining shape, starting with the adoption of a new target for 2020, as requested by EU environment ministers in March 2009 when it had become clear that the current target, set eight years earlier, to‘halt biodiversity loss in the EU by 2010’would not be met.
Hetkel vormub uus strateegia, alates uue eesmärgi vastuvõtmisest aastaks 2020, nagu soovisid ELi keskkonnaministrid märtsis 2009, kui oli saanud selgeks, et kaheksa aasta eest püstitatud eesmärk peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine aastaks 2010, ei täitu.
The Commission presented in January 2010 – at the very start of the International Year of Biodiversity – options for a new vision and target for biodiversity beyond 2010 in response to the ministers’call. call.
Euroopa Komisjon esitas vastuseks ministrite üleskutsele jaanuaris 2010 – otse rahvusvahelise bioloogilise mitmekesisuse aasta alguses – variandid bioloogilise mitmekesisuse uue visiooni ja eesmärgi kohta pärast aastat 2010.
The reasons for this loss are many: destruction and degradation of habitats, changes in land use, unfettered exploitation of natural resources combined with unsustainable practices such as overfishing, introduction of invasive species, pollution and, increasingly, climate change.
Vähenemisel on palju põhjuseid: elupaikade hävimine ja nende seisundi halvenemine, muutused maakasutuses, loodusvarade piiramatu kasutamine käsikäes mittesäästvate tavadega, näiteks ülekalastamine, invasiivsete liikide sissetoomine ja saastatus. Aina enam kahju tekitavad ka kliimamuutused.
Added to these are the pressures of population growth, rising per capita consumption and a failure to recognise how to allocate natural resources as efficiently as possible.
Eeltoodule lisandub surve, mida tekitab rahvaarvu kasvamine, tarbimise suurenemine inimese kohta ja suutmatus loodusvarasid võimalikult efektiivselt jaotada.
Finally, the public is not sufficiently aware of the extent of the problem, how it concerns them, and the roles and responsibilities of individual citizens in fighting against biodiversity loss.
Avalikkus ei ole piisavalt teadlik probleemi ulatusest, kuidas see neid puudutab ning mis rollid ja vastutus on bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vastu võitlemisel igal inimesel.
T Headline target to halt the loss ofbiodiversity and the degradation of ecosystem services in the EU by 2020 and restore them, in so far as feasible, while stepping up the EU contribution to averting global biodiversity loss.T Long-term vision that by 2050 European Union biodiversity and the ecosystem services it provides – its natural capital – are protected, valued and appropriately restored for biodiversity’s intrinsic value and for their essential contribution to human wellbeing and economic prosperity, so that catastrophic changes caused by the loss of biodiversity are avoided.
Peaeesmärk on peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ja ökosüsteemide teenuste seisundi halvenemine ELis aastaks 2020 ja need võimaluse piires taastada, suurendades samal ajal ELi panust maailma bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ärahoidmisesse. Pikaajaline visioon, et aastaks 2050 on Euroopa Liidu bioloogiline mitmekesisus ja ökosüsteemide teenused – selle looduskapital – kaitstud, väärtustatud ja asjakohaselt taastatud bioloogilise mitmekesisuse väärtuslikkuse ja selle üliolulise panuse osas inimeste heaolusse ja majanduslikku õitsengusse, nii et välditaks bioloogilise mitmekesisuse kadumisest põhjustatud katastroofilisi muutusi.
Within two months, EU governments gave their political blessing to the most ambitious of the four 2020 targets the Commission had put on the table.
Kahe kuu jooksul andsid ELi valitsused oma poliitilise õnnistuse kõige ambitsioonikamale neljast komisjoni poolt välja käidud 2020. aasta eesmärgist.
This commits the Union to take action, both within its frontiers and beyond, to reverse the trend of biodiversity loss (see box).
See kohustab liitu rakendama meetmeid nii oma piirides kui väljaspool neid, et bioloogilise mitmekesisuse vähenemise suundumust tagasi pöörata (vt tekstikast).
In Europe, one in six mammal species are threatened with extinction – particularly marine mammals; birds too are at risk.
Ökosüsteemid, kus valitseb liikide suur mitmekesisus, on stabiilsemad, produktiivsemad ja vähem haavatavad väliste ärritajate poolt.
Many ecosystems are reaching a point of no return.
Euroopas ähvardab väljasuremine üht imetajaliiki kuuest.
With a high diversity of species, ecosystems are more stable, more productive, and less vulnerable to external stresses.
Eriti suures ohus on mereimetajad, väljasuremine ähvardab ka linnuliike.
As that diversity declines, their fragility grows.
Euroopa imetajatest rohkem kui
The Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB)
Ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse majanduslikke aspekte käsitlev uuring (TEEB)
This study, hosted by the UN Environment Programme and supported by the European Commission and the German, British, Norwegian and Dutch governments, is a major international initiative to highlight the growing costs of biodiversity loss and ecosystem degradation.
Uuring, mida haldas ÜRO keskkonnaprogramm ning toetasid Euroopa Komisjon ja Saksa, Briti, Norra ja Hollandi valitsused, on suur rahvusvaheline algatus, mis rõhutab bioloogilise mitmekesisuse kadumise ja ökosüsteemide seisundi halvenemise kasvavat kulukust.
It brings together expertise from the fields of science, economics and policy making.
See koondab eriteadmisi teaduse, majandusanalüüsi ja poliitikakujunduse vallast.
The final report will be published to coincide with the Convention on Biological Diversity meeting in Nagoya, Japan.
Lõpparuanne avaldatakse nii, et see langeks kokku bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste kohtumisega Jaapanis Nagoyas.
Intergovernmental Platform on Biodiversity and Ecosystem Services (IPBES)
Valitsustevaheline bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide teenuste platvorm (IPBES)
Once ecosystems are destroyed, they cannot be replaced.
Kui ökosüsteemid on kord juba hävitatud, ei saa neid asendada.
Just as a 2 degree rise in global temperature would lead to catastrophic climate change consequences, biodiversity loss has far-reaching consequences for our planet – and not just for our environment.
Täpselt samamoodi, nagu 2-kraadine temperatuuritõus maailmas viiks katastroofiliste kliimamuutusteni, on bioloogilise mitmekesisuse vähenemisel kaugeleulatuvad tagajärjed meie planeedile, ja mitte ainult meie keskkonnale.
These lessons are being taken on board as flesh is put on the bones of the new strategy.
Neid õppetunde võetakse uuele strateegiale elu sisse puhudes arvesse.
The most important innovation is the development by the Copenhagen-based European Environment Agency of a new EU biodiversity baseline, which will appear in the summer.
Tähtsaim uuendus on Kopenhaagenis asuva Euroopa Keskkonnaagentuuri koostatav uus ELi bioloogilise mitmekesisuse võrdlustase, mis ilmub suvel.
Accompanied by improved assessment indicators, this will make it possible for the first time to measure both the quality and quantity of the progress made towards the 2020 targets.
Koos täiustatud hindamisindikaatoritega võimaldab see esmakordselt mõõta nii 2020. aasta eesmärkide suunas liikumise kvaliteeti kui ka kvantiteeti.
The EU is supporting efforts to establish a platform to replicate the success of the Intergovernmental Panel on Climate Change.
EL toetab jõupingutusi platvormi loomiseks, mis kordaks valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli edu.
Its role would be develop support for action against biodiversity loss by validating and giving credibility to existing scientific evidence and helping to inject biodiversity concerns into mainstream policy making.
Selle roll oleks arendada toetust bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vastu suunatud meetmetele, hinnates ja lisades usaldatavust olemasolevatele teaduslikele tõenditele ning aidates lülitada tavapärasesse poliitikakujundusse bioloogilise mitmekesisuse huve.
Other unpalatable consequences include high economic costs.
Teiste ebameeldivate tagajärgede hulka kuuluvad ka suured majanduslikud kulud.
These are estimated to total some EUR 50 billion annually.
Need ulatuvad hinnanguliselt 50 miljardi euroni aastas.
A recent study on The Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB – see box) placed a rough price tag of failing to protect the natural world.
Hiljutine ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse majanduslikke aspekte käsitlev uuring (The Economics of Ecosystems and Biodiversity, TEEB – vt tekstikast) pani suutmatusele loodust kaitsta ligikaudse hinnasildi.
It estimated that by 2050, the cost of doing nothing about terrestrial biodiversity loss would reach around 7% of global consumption.
Selle järgi nõuaks tegevusetus maismaalooduse bioloogilise mitmekesisuse kadumise osas 2050. aastaks 7% globaalsest tarbimisest.
In addition to the headline target, the strategy will include a set of subtargets focusing on different sectors, pressures and ecosystems to lay down markers on how to reach the overall 2020 goal.
Lisaks põhieesmärgile hõlmab strateegia ka alleesmärke, mis keskenduvad erinevatele sektoritele, survetele ja ökosüsteemidele, fikseerimaks markerid 2020. aasta eesmärgile jõudmise viiside osas.
Emphasis will be placed on following the lead set by climate change and integrating biodiversity concerns into all relevant EU internal and external policies, ranging from fisheries and regional development programmes to overseas aid schemes.
Rõhk asetatakse kliimamuutuste eeskuju järgimisele ja bioloogilise mitmekesisuse säilimise olulisuse integreerimisele kõigisse asjaomastesse ELi sise- ja välispoliitikatesse, alates kalandusest ja regionaalarengu programmidest kuni välisabi kavadeni.
It also brings human costs.
See toob kaasa ka inimkulud.
The livelihoods of millions of people depend on the harmonious functioning of our biodiversity and ecosystems.
Miljonite inimeste peatoidus sõltub meie bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide harmoonilisest funktsioneerimisest.
In developing countries this can literally mean the difference between life and death.
Arengumaades võib see olla sõna otseses mõttes elu ja surma küsimus.
In other, more developed parts of the world, failure to nurture biodiversity, particularly for agricultural and fishing communities, can turn relative affluence into hardship.
Maailma teistes, arenenumates osades, võib suutmatus bioloogilist mitmekesisust alal hoida, eriti põllumajandus- ja kalanduskogukondade puhul, pöörata suhtelise jõukuse kitsikuseks.
The Commission will present the new EU biodiversity strategy by the end of the year.
Komisjon esitab ELi uue bioloogilise mitmekesisuse strateegia aasta lõpuks.
Preparations for the new strategy will feed into the EU’s negotiating stance in the Conference of the Parties to the Convention on Biological Diversity which will meet in Nagoya (Japan) in October to agree a new global strategic plan for biodiversity beyond 2010.
Uue strateegia ettevalmistus sobitub ELi läbirääkimispositsioonidega bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsil, mis toimub oktoobris Nagoyas (Jaapanis), et leppida kokku uus üleilmne strateegiline bioloogilise mitmekesisuse plaan perioodiks pärast aastat 2010.
The EU has notched up some recognisable achievements in the past decade.
EL on möödunud kümnendil nii mõndagi olulist korda saatnud.
The Natura 2000 network of protected areas now covers almost one fifth of the Union’s territory.
Natura 2000 kaitsealade võrgustik katab nüüd peaaegu viiendiku liidu territooriumist.