natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the case at hand, the Court of First Instance correctly took the view that a wide discretion is conferred upon an institution when it justifies its refusal of access by reference to the protection of the public interest provided for in Article 4(1)(a) of Regulation No 1049/2001, and that the Community Court’s review of the legality of such a decision must therefore be limited to verifying whether the procedural rules and the duty to state reasons have been complied with, whether the facts have been accurately stated, and whether there has been a manifest error of assessment or a misuse of powers.
Käesoleval juhul võttis Esimese Astme Kohus õigesti seisukoha, et institutsioonil on laialdane kaalutlusõigus juhul, kui ta põhjendab oma keeldumist juurdepääsu andmisest, viidates määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud avalike huvide kaitsele, ning et seega peab sellise otsuse õiguspärasuse kontroll ühenduse kohtu poolt piirduma menetlusnormide järgimise ja põhjenduste esitamise, asjaolude käsitlemise täpsuse ning samuti asjaolude hindamisel ilmsete vigade puudumise ja võimu kuritarvitamise kontrollimisega.
Moreover, the Court of First Instance was correct to hold that the particular interest which may be asserted by a requesting party in obtaining access to a document concerning him personally cannot be taken into account when the mandatory exceptions provided for in Article 4 (1) (a) of the Regulation are applicable.
Lisaks oli Esimese Astme Kohtul õigus, kui ta asus seisukohale, et määruse artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud kohastuslike erandite kohaldamisel ei võeta arvesse taotleja võimalikku erilist huvi teda puudutavale dokumendile juurdepääsuks.
The purpose of Regulation 1049/2001 is to give the general public a right of access to documents of the institutions and not to lay down rules designed to protect the particular interest which a specific individual may have in gaining access to one of them32.
Määruse 1049/2001 eesmärk on anda üldsusele institutsioonide dokumentidele juurdepääsuõigus üldiselt ning mitte sõnastamaks norme kaitsmaks erihuvi, mis ühel või teisel isikul võivad mõnele dokumendile juurdepääsuks olla32.
As regards the alleged infringement of Article 253 of the EC Treaty, the Court of Justice pointed out that the statement of reasons required by this Article must be appropriate to the act at issue and must disclose in a clear and unequivocal fashion the reasoning followed by the institution which adopted the measure in question in such a way as to enable the persons concerned to ascertain the reasons for the measure and to enable the competent Community Court to exercise its power of review.
Mis puutub EÜ asutamislepingu artikli 253 väidetavasse rikkumisse, osutas Euroopa Kohus, et selle artikliga nõutav põhjendus peab vastama asjaomase akti olemusele, sellest peab selgelt ja üheselt selguma akti andnud institutsiooni arutluskäik, mis võimaldab huvitatud isikutel mõista võetud meetme põhjuseid ja pädeval ühenduse kohtuasutusel teostada kontrolli.
See the judgment of 1 February 2007, paragraphs 43 and 47.
Vt 1. veebruari 2007. aasta otsust, punktid 43 ja 47.
The requirements to be satisfied by the statement of reasons depend on the circumstances of each case, in particular the content of the measure in question, the nature of the reasons given and the interest which the addressees of the measure, or other parties to whom it is of direct and individual concern, may have in obtaining explanations.
Põhjendamise nõuet tuleb hinnata, arvestades juhtumi asjaolusid, eelkõige akti sisu, põhjenduste olemust ja huvi, mis võib olla akti adressaatidel või teistel otseselt ja isiklikult aktiga seotud isikutel selgituste saamiseks.
It is not necessary for the reasoning to go into all the relevant facts and points of law, since the question whether the statement of reasons meets the requirements of Article 253 EC must be assessed with regard not only to its wording but also to its context and to all the legal rules governing the matter in question.
Ei ole nõutud, et põhjendus täpsustaks kõiki asjakohaseid faktilisi ja õiguslikke asjaolusid, kuna otsuse põhjenduse vastavust artikli 253 nõuetele tuleb hinnata mitte ainult selle sõnastust, vaid ka konteksti ja asjaomase valdkonna õiguslikku regulatsiooni silmas pidades.
In the present case, the Court of First Instance correctly applied those principles and did not err in law in deciding that, brief though it may be, as regards both the total refusal of access and the refusal of partial access to the documents in respect of which disclosure was sought, the reasoning of the first decision refusing access was still adequate in the light of the context of the case and sufficient to enable the appellant to ascertain the reasons for the refusal and the Court of First Instance to carry out the review of legality incumbent upon it.
Antud juhul rakendas Esimese Astme Kohus neid põhimõtteid korrektselt ja ei rikkunud ühtegi õigusnormi, kui ta leidis, kuigi väga lühidal kujul, et nii täieliku kui ka osalise juurdepääsu keelamise puhul dokumentidele, mille avaldamist taotleti, on esimese keelava otsuse põhjendus siiski kohtuasja konteksti arvestades adekvaatne ja piisav, võimaldamaks hagejal hinnata juurdepääsu keelamise põhjuseid ja Esimese Astme Kohtul täita talle pandud seaduslikkuse kontrolli kohustust.
The Court of First Instance correctly took the view that such brevity is justified, in particular, by the need not to undermine the sensitive interests protected by the exceptions to the right of access established by the first and third indents of Article 4(1)(a) of Regulation No 1049/2001 through disclosure of the very
Esimese Astme Kohus võttis õigesti seisukoha, et selline lühidus on eelkõige põhjendatud vajadusega mitte kahjustada tundlikke huve, mida kaitsevad määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punkti a esimeses ja kolmandas taandes loodud erandid, avaldades teavet, mida need erandid konkreetselt
As regards the applicant's final ground of appeal, alleging infringement of the right of access on the ground of misconstruction of Articles 4 (5) and 9 (3) of the Regulation, the Court of Justice pointed out that the documents to which the Council had refused access were sensitive documents within the meaning of Article 9 of Regulation 1049/2001, and that in view of the special nature of sensitive documents, Article 9(3) of Regulation No 1049/2001 requires the consent of the originating authority before such documents are recorded in the register or released.
Mis puutub apellatsioonikaebuse esitaja poolt kaebuse toetuseks esitatud viimasesse väitesse, mis käsitleb dokumentidele juurdepääsu õiguse rikkumist määruse artikli 4 lõike 5 ja artikli 9 lõike 3 väära tõlgenduse tõttu siis osutas Euroopa Kohus, et dokumendid, millele nõukogu oli keeldunud juurdepääsuõigust andmast, olid tundliku sisuga dokumendid määruse 1049/2001 artikli 9 tähenduses, ning et tundlike dokumentide erilist laadi arvestades täpsustab määruse 1049/2001 artikli 9 lõige 3, et niisugused dokumendid kantakse registrisse või avalikustatakse üksnes nende nõusolekul, kellelt dokument pärineb.
The Court of First Instance was therefore correct to hold that it followed from those provisions that the originating authority of a sensitive document is empowered to oppose disclosure not only of that document’s content but even of its existence, and to conclude that such authority also has the power to prevent disclosure
Esimese Astme Kohtul oli seega õigus väita, et nende sätete põhjal on tundliku sisuga dokumendi koostaja pädev keelama mitte ainult nimetatud dokumendi sisu vaid selle dokumendi olemasolu avaldamist ning järeldada, et nimetatud koostaja on pädev ka keelama tema enese nimetamist, juhul kui
The Court of Justice went on to conclude that as the legal analysis and findings of fact thus made by the Court of First Instance in the judgment under appeal were sufficient in themselves to support the conclusion that the Council was entitled to refuse to disclose the identity of the originating authority (in this case of the State concerned), it was unnecessary to examine the complaint alleging misconstruction of Article 4(5) of Regulation No 1049/2001, since such an examination could not, in any event, cast doubt on that conclusion or, therefore, on the operative part of the judgment under appeal.
Euroopa Kohus tegi järelduse, et kuna Esimese Astme Kohtu poolt tehtud vaidlustaud kohtuotsuse õiguslik analüüs ja faktilised järeldused on juba iseenesest piisavad selle järelduse põhjendamiseks, mille kohaselt oli nõukogul alus keelduda dokumendi koostajat (antud juhul asjaomaseid riike) nimetamast, siis ei ole vaja analüüsida argumenti määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 5 halva tõlgenduse kohta, sest niisugune analüüs ei saaks mingil juhul seada nimetatud järeldust ega seega ka vaidlustatud otsuse resolutiivosa kahtluse alla.
Four cases in which the legality of Council decisions refusing access on the basis of Regulation No 1049/2001 is contested are currently pending before the Community Courts, two of which were already
Ühenduse kohtutes on praegu menetluses neli kohtuasja, milles on vaidlustatud nõukogu otsused keelduda dokumentidele juurdepääsu andmisest määruse nr 1049/2001 alusel, neist kahte mainiti juba
35 mentioned in the Council's annual report on access to documents - 2004, to which the reader is referred
35 nõukogu dokumentidele juurdepääsu käsitlevas 2004. aasta aruandes, millega lugeja peaks tutvuma
As regards cases C-39/05 P, Kingdom of Sweden v. Council, and C-52/05 P, Maurizio Turco v. Council, in which the applicants appealed the judgment of the Court of First Instance of 23 November 2004 in Case
Mis puutub kohtuasjadesse C-39/05 P, Rootsi Kuningriik v. nõukogu ja C-52/05 P, Maurizio Turco v. nõukogu, milles taotluse esitajad kaebasid edasi Esimese Astme Kohtu 23. novembri 2004. aasta otsuse kohtuasjas T-84/03 (Maurizio Turco v. nõukogu)36, tuleks meenutada, et kohtu presidendi 19. aprilli 2005. aasta määrusega liideti need kohtuasjad kirjaliku ja suulise menetluse ning kohtuotsuse huvides.
T-84/03 (Maurizio Turco v. Council) 36, it should be recalled that these cases were joined for the purposes of the written procedure, the oral procedure and the judgment by order of the President of the Court of 19 April
Menetluses olevad kohtuasjad, mis käsitlevad komisjoni otsuseid keelduda dokumentidele juurdepääsu andmisest, mille puhul nõukogu sekkub kolmanda osapoolena.
With regard to two court cases, mentioned in the previous annual report, in which the Council has intervened as a third party, the action in case T-5/05, Verband der Internationalen Caterer in Deutschland e.V. v. Commission, has been withdrawn.
Mis puutub eelmises aastaaruandes mainitud kahte kohtuasja, milles nõukogu kolmanda osapoolena menetlusse astus, on kohtuasja T–5/05 Verband der Internationalen Caterer in Deutschland e.V. v. komisjon puhul hagi tagasi võetud.
The case was consequently removed from the register of the Court of First Instance by order of 22 January 2007.
Seega kustutati see kohtuasi 22. jaanuari 2007. aasta otsusega Esimese Astme Kohtu registrist.
The Council intervenes in case T-444/05, S.p.A. Navigazione Libera del Golfo v. Commission, where the applicant has implicitly called into question the validity of Article 4 (5) of Regulation 1049/2001.
Nõukogu astub menetlusse kohtuasjas T-444/05, S.p.A. Navigazione Libera del Golfo v. komisjon, milles hageja on kaudselt seadnud kahtluse alla määruse 1049/2001 artikli 4 lõike 5 kehtivuse.
See the summary of pending cases T-3/00, Pitsiorlas v. Council and ECB, and T-264/04, WWF-EPO v. Council, in the Council's Annual Report on access to documents – 2004, pp. 32 and 33.
Vt kokkuvõtet pooleliolevatest kohtuasjadest T-3/00, Pitsiorlas v. nõukogu ja EKP ning T-264/04 WWF-EPO v. nõukogu, mis on esitatud nõukogu aastaaruandes dokumentidele juurdepääsu kohta – 2004, lk 32–33.
See judgment in case T-84/03 (mentioned in the Council's Annual Report for 2004, pp. 30-31), paragraphs 62 and following.
Vt otsust kohtuasjas T-84/03 (nõukogu 2004. aasta aruanne, lk 30–31), lõiked 62 ja järgmised.
In his application in appeal, Mr Turco argues, inter alia, that the Court of First Instance misinterpreted and misapplied the term "legal advice" in Article 4(2) of Regulation No 1049/2001 and that the Court erred in qualifying the legal opinion at issue as "legal advice", whereas the Kingdom of Sweden argues in its application that the Court of First Instance erred in finding that there is a "general secrecy requirement" for legal service opinions in legislative matters.
Nimetatud apellatsioonikaebuses väidab Turco muu hulgas, et Esimese Astme Kohus tõlgendas ja kohaldas valesti määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõikes 2 sätestatud terminit "õigusnõustamine" ning et kohus eksis, kui ta kvalifitseeris kõnealuse õigusliku arvamuse "õigusnõustamiseks". Rootsi Kuningriik väidab oma avalduses, et Esimese Astme Kohus eksis, kui ta leidis, et õigusküsimustes avaldatud õigusteenistuse arvamuste suhtes kehtib "üldine salastatuse nõue".
The Council's experience in implementing Regulation No 1049/2001 in 2006 highlights the importance of its public register as a search tool for members of the public seeking to keep abreast of developments at Community level.
Nõukogu kogemus määruse nr 1049/2006 rakendamisel 2006. aastal rõhutab nõukogu avaliku registri tähtsust otsinguvahendina end ühenduse tasandil toimuvate arengutega kursis hoida soovivale üldsusele.
As stated in the first part of this report, the number of users of the register increased by 48,7% during the reference period, whereas the number of visits rose by 61,8 % (1 722 354 visits in 2006 against 1 064 039 in 2005); this was the fourth successive annual increase.
Nagu käesoleva aruande esimeses osas märgitud, on vaatlusperioodi jooksul registri kasutajate arv kasvanud 48,7% ja külastuste arv 61,8% (2006. aastal 1 722 354 ning 2005. aastal 1 064 039 külastust); see oli külastuste arvu neljas järjestikune iga-aastane tõus.
It should be pointed out here that 65 % of the Council documents produced in 2006 – i.e. 102 087 of the 157 707 documents listed in the register – were made directly accessible to the public upon circulation.
Siinkohal tuleks rõhutada, et 65% 2006. aastal koostatud nõukogu dokumentidest – st 102 087 registris olevast 157 707 dokumendist – olid üldsusele otseselt kättesaadavad nende ringlusse laskmisel.
Lastly, since 1 February 2004 any new document to which the Council has provided partial access may be consulted online.
Alates 1. veebruarist 2004 võib iga uue dokumendiga, millele nõukogu on andnud osalise juurdepääsu, tutvuda Interneti teel.
In spite of the increasing number of documents made available directly via the register upon circulation, an increase in the number of requests and, in particular, in the number of documents concerned by the requests (11 353 in 2006 against 9 457 in 2005) was observed during the reference period.
Vaatamata pärast ringlusse laskmist registri kaudu otseselt kättesaadavaks tehtud dokumentide arvu suurenemisele, täheldati vaatlusperioodil taotluste arvu ning eelkõige taotlustega seonduvate dokumentide arvu suurenemist (2006. aastal 11 353 ja 2005. aastal 9457).
A total of 949 documents of the documents considered (representing 8,5% of the documents requested in 2006) were classified (45 as CONFIDENTIEL UE and 904 as RESTREINT UE); the often highly complex process of examining such documents represents an additional workload not only for the Council staff dealing with the requests as soon as they are received, but also for officials in the various departments which produced the documents, who in many cases must themselves examine the requested documents on the basis of Regulation No 1049/2001.
Salastatud dokumente (45 dokumenti CONFIDENTIEL UE ja 904 dokumenti RESTREINT UE) oli asjaomaste dokumentide hulgas kokku 949 (8,5% 2006. aastal registreeritud dokumentidest); selliste dokumentide sageli väga keeruline läbivaatamine tähendab lisatööd mitte ainult nõukogu töötajatele, kes saabunud taotlustega kohe tegelema hakkavad, vaid samuti asjakohaseid dokumente koostavate mitmete ametite töötajatele, kes sageli peavad ise dokumendid määruse nr 1049/2001 alusel läbi vaatama.
By way of illustration, in 2006 processing time for initial requests was on average 13 working days.
Näitena võib tuua esialgsete taotluste käsitlemise aja, mis 2006. aastal oli keskmiselt 13 tööpäeva.
In respect of confirmatory applications, which are examined by the Working Party on Information before being submitted to Coreper and the Council for adoption, the average was 24 working days in 2006, compared to 26 working days in 2005.
Keskmine menetlemise aeg kordustaotluste korral, mis vaadatakse läbi informatsiooni töörühmas enne COREPERile ja nõukogule vastuvõtmiseks esitamist, oli 2006. aastal 24 tööpäeva võrreldes 26 tööpäevaga 2005. aastal.
In this regard, the contribution made by the Working Party on Information to the processing of confirmatory applications must be noted.
Sellega seoses tuleks märkida ära informatsiooni töörühma panust kordustaotluste menetlemisse.
The Working Party met on 23 occasions in 2006.
Töörühm tuli 2006. aastal kokku 23 korral.
The rate of access to Council documents in 2006 rose in comparison to 2005 (87,7% in 2006 as against 81,2% in 2005).
Nõukogu dokumentidele juurdepääsu määr 2006. aastal tõusis võrreldes 2005. aastaga (2006. aastal 87,7% ja 2005. aastal 81,2%).
Moreover, these figures should be seen in conjunction with the rise in the number of documents requested (up 20% and the above-mentioned increase in the number of documents made directly available via the register upon circulation (102 087 in 2006 against 77 832 in 2005, representing an increase of 31,2 % in relation to the previous year).
Lisaks tuleks neid arve vaadelda koostoimes taotletud dokumentide arvu suurenemisega (kuni 20%) ja eespool nimetatud pärast ringlusse laskmist vahetult registri kaudu kättesaadavaks tehtud dokumentide arvu suurenemisega (2006. aastal 102 087 ja 2005. aastal 77 832, mis tähendab eelmise aastaga võrreldes 31,2% suurenemist).
In conclusion, both the analysis of the processing of requests for access and the public's use of the register of Council documents suggest that the aims set by the Treaties and by Regulation No 1049/2001 continued to be achieved in 2006.
Juurdepääsutaotluste menetlemise ja nõukogu dokumentide registri avaliku kasutamise analüüsid näitavad, et 2006. aastal saavutati asutamislepingutes ja määruses nr 1049/2006 seatud eesmärgid.
Number of applications pursuant to Regulation No 1049/2001
Määruse nr 1049/2001 alusel esitatud taotluste arv
Number of documents requested by initial applications
Esialgsete taotlusega hõlmatud dokumentide arv
Documents released by the General Secretariat of the Council at the initial stage
Nõukogu peasekretariaadi poolt esialgses etapis avalikustatud dokumendid
2004 10.971 partially/wholly 1.069 7.089 partially/wholly 1.928 8.984 partially/wholly 1.092 9.879 partially/wholly 1.254 6.281 partially/wholly 1.155 8.451
2004 10.971 osaliselt/tervikuna osaliselt/tervikuna osaliselt/tervikuna osaliselt/tervikuna osaliselt/tervikuna 1.069 7.089 1.928 8.984 1.092 9.879 1.254 6.281 1.155 8.451
Number of confirmatory applications (confirmatory applications may be made if initial application is refused)
Kordustaotluste arv (kordustaotluse võib esitada, kui esialgne taotlus on tagasi lükatud)
Number of documents considered by the Council following confirmatory applications + number of documents released
Kordustaotluste alusel nõukogu poolt läbivaadatud dokumentide arv + avalikustatud dokumentide arv
130 partially/wholly 60 70
89 64 113 130 99 osaliselt/tervikuna osaliselt/tervikuna osaliselt/tervikuna osaliselt/tervikuna osaliselt/tervikuna 65 24 42 22 36 77 60 70 53 46
Number of documents referred to in the public Register + number of public/downloadable documents
Avalikku registrisse kantud dokumentide arv + avalike / allalaaditavate dokumentide arv
Based on documents released wholly (left column) or wholly + partially (right column).
Põhineb tervikuna (vasak veerg) või tervikuna + osaliselt (parem veerg) avalikustatud dokumentidel.
Industrial/ Commercial Sector
Valitsusvälised organisatsioonid
Public authorities (non-EU institutions, third-country representatives, etc.)
Avaliku võimu kandjad (mitte ELi institutsioonid, kolmandate riikide esindajad, jt)
Greece Spain France Ireland
Kreeka Hispaania Prantsusmaa Iirimaa
Italy Cyprus Latvia Lithuania
Itaalia Küpros
Slovakia Finland Sweden United Kingdom
Soome Rootsi Ühendkuningriik
Candidate countries
Kolman-dad riigid
Cyprus Latvia Lithuania
Läti Leedu
Culture Education/Youth
Haridus/noored
Transport Environment Health and Consumer Protection Economic and Monetary Policy
Majandus- ja rahanduspoliitika
Defence and Military matters
Kaitsepoliitilised ja sõjalised küsimused
Regional Policy and Economical/Social Cohesion
Justiits- ja siseküsimused
Financing of the Union (Budget, Statute)
Institutsioonide tegevus
Transparency General policy questions
Üldpoliitilised küsimused
Parliamentary Questions
Parlamentaarsed küsimused
Various (more than five areas)
Mitmesugused küsimused (rohkem kui viis valdkonda)
Reasons for refusal of access (replies provided by the General Secretariat of the Council at the initial stage)
Juurdepääsu andmisest keeldumise põhjused (nõukogu peasekretariaadi poolt esialgses etapis antud vastused)
Protection of public interest as regards public security
Avalike huvide kaitse avaliku julgeolekuga seoses sõjaliste kaitse ja
Protection of public interest as regards defence and military matters
Avalike huvide kaitsepoliitiliste küsimustega seoses
Protection of public interest as regards international relations
Avalike huvide kaitse rahvusvaheliste suhetega
Protection of public interest as regards the financial, monetary or economic policy of the Community or a Member State
Avalike huvide kaitse seoses ühenduse või liikmesriigi finants-, raha- või majanduspoliitikaga ja kaitse
Protection of privacy and the integrity of the individual (protection of personal data)
Eraelu puutumatuse isikupuutumatuse (isikuandmete kaitse)
Protection of commercial interests of a natural or legal person, including intellectual property
Füüsilise või juriidilise isiku ärihuvide, sealhulgas intellektuaalomandi kaitse ja
Protection of court proceedings and legal advice
Kohtumenetluse õigusnõustamise kaitse
Protection of the purpose of inspections, investigations and audits
Kontrollimiste, uurimise või audiitorkontrolli eesmärgi kaitse otsustamisprotsessi
Protection of the Institution's decisionmaking process
Mitmed põhjused koos või muud põhjused
Document not held by the Council/Other author
Dokument ei olnud valduses / muu autor
Protection of public interest as regards defence and military matters
Avalike huvide kaitse seoses kaitsepoliitiliste ja sõjaliste küsimustega seoses
Protection of commercial interests of a natural or legal person, including intellectual property
Füüsilise või juriidilise isiku ärihuvide, sealhulgas intellektuaalomandi kaitse ja õigusnõustamise
Protection of court proceedings and legal advice
Kohtumenetluse kaitse või
Protection of the purpose of inspections, investigations and audits
Kontrollimiste, uurimise audiitorkontrolli eesmärgi kaitse
Document not held by the Council/other author
Dokument ei olnud nõukogu valduses / muu autor
148 of 2391, being 6,2% of the applications
148 taotlust 2391 taotlusest, mis on 6,2% taotlustest
327 of 2100, being 15,6% of the applications
327 taotlust 2100 taotlusest, mis on 15,6% taotlustest
414 of 2224, being 18,6% of the applications
414 taotlust 2224 taotlusest, mis on 18,6% taotlustest
Council Annual report on access to documents - 2006
Nõukogu aastaaruanne dokumentidele juurdepääsu kohta – 2006
Council Annual report on access to documents- 2007
Nõukogu aastaaruanne dokumentidele juurdepääsu kohta
Council Annual report on access to documents- 2007 n u l l
Nõukogu aastaaruanne dokumentidele juurdepääsu kohta
© European Communities, 2008 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Euroopa ühendused, 2008 Reprodutseerimine on lubatud tingimusel, et viidatakse algallikale.