natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These new Member States’ entry into the Unionwill help stimulate the European economy, thanks mainly to their potential for growth(4 % per year on average), productivity and ability to attract investment. Furthermore,the creation of an internal market of 450 million inhabitants, 300 million of whom usethe same currency, will lead to greater intra-Community trade and provide new opportunities for investment and industrial organisation which will benefit from the assets ofnot just the current but also the new Member States.
Uute liikmesriikide ühinemine liidugastimuleerib Euroopa majandust eelkõige tänu nende kasvupotentsiaalile (aastanekeskmine kasv 4%), tootlikkusele ja atraktiivsetele investeerimisvõimalustele.Lisaks sellele viib 450 miljoni elanikuga (kellest 300 miljonit kasutab ühist raha)siseturu tekkimine ühendusesisese kaubanduse kasvule ning pakub uusi võimalusiinvesteeringuteks ja tööstuse korraldamiseks, kasutades nii praeguste kui uuteliikmesriikide tulusid.
By way of defined common objectives, the Lisbon strategy should give powerfulimpetus to the convergence and integration elements underpinning enlargement.These objectives thus remain perfectly valid and relevant in terms of the Union’s overall development.
Tänu ühistele eesmärkidele peaks Lissaboni strateegia andma olulise tõukelähenemisele ja integratsioonile, mis on laienemise alustalad. Need eesmärgidjäävad seega liidu üldise arengu seisukohalt täielikult kehtima ning säilitavad omatähtsuse.
A further point to emphasise is that the Lisbon strategy can in some ways be seen as anextension of the structural reforms already accomplished by those countries over a periodof 10 years and more, and as a catalyst for the work still to be done to attain the currentstandards and performance of the Union.
Samuti tuleb rõhutada, et mitmeski mõttes on Lissaboni strateegia neis riikidesenam kui kümne aasta jooksul toimunud struktuurireformide laiendus ningkiirendab nende viimaseid eelseisvaid pingutusi liidu praeguste tulemuste jastandardite saavutamise nimel.
However, the ground these new Member Statesneed to make up in several areas should not conceal their good individual performancesin other areas that are sometimes better than those of current Member States.
Siiski ei peaks uute liikmesriikide mahajäämusmitmes valdkonnas varjutama nende häid tulemusi teistes valdkondades, kus nadvõivad praegustest liikmesriikidest isegi edukamad olla.
What ismore, these future Member States have greater potential for improvement — and morechance of catching up — thanks in particular to stronger growth and higher investment.Through their experience of reform and their desire to pursue this process, thesecountries will make a valuable contributionto the Lisbon strategy and its politicalmomentum.
Lisaks on uutelliikmesriikidel suurema majanduskasvu ja suuremate investeeringute tõttu suuremarengupotentsiaal ja seega ka rohkem võimalusi järelejõudmiseks. Tänureformikogemustele ning soovile seda protsessi jätkata annavad need riigidhindamatu panuse Lissaboni strateegiasse ja selle poliitilisse aspekti.
The economic upturn and enlargement therefore offer the Union a potentially favourablesituation which it must exploit to the full.
Majanduse elavnemine ja liidu laienemine võivad seega kaasa tuua soodsamaolukorra, mida tuleb täielikult ära kasutada.
This means that both the current and new Member States must commit themselves more firmlyto implementing the Lisbon strategy and achieving its aims.
See tähendab, et nii praegused kuiuued liikmesriigid peavad end otsustavamalt pühendama Lissaboni strateegia jaselle eesmärkide rakendamisele.
ANALYSISOFTOWARDSTHEOBJECTIVES
LISSABONISTRATEEGIAEESMÄRKIDESAAVUTAMISE
Since March 2000 the Lisbon strategy has provided the Union with an effective governance tool and an appropriate action framework for achieving its goals.
Alates 2000. aasta märtsist on Lissaboni strateegia olnud liidule oluliseksvalitsemisvahendiks ja asjakohaseks tegevusraamistikuks liidu eesmärkidesaavutamisel.
The overallprogress already made in four years is proof of this.
Seda tõestab nelja aastaga toimunud üldine edasiminek.
Overall progress made since 2000
Alates 2000. aastast tehtud üldised edusammud
• More than six million jobs have been createdsince 1999, boosting the total employment rate from 62.5 % to 64.3 % in 2002.
• Alates 1999. aastast on loodud üle kuue miljoni töökoha, mis on tõstnud üldise tööhõive62,5%-lt 64,3%-le 2002. aastal.
In addition, longterm unemployment has droppedsharply in Europe, falling from 4 % in 1999 to 3 % en 2002.
Lisaks sellele on pikaajaline tööpuudus Euroopas järsultvähenenud, langedes 1999. aastal 4%ni ja 2002. aastal 3%ni.
Lastly, the labour market reformsnow under way are starting to bear fruit, with employment holding up relatively well inthe face of slower growth.
Samas hakkavad tööturu reformidvilja kandma, kuna hõive püsib aeglasest majanduskasvust hoolimata suhteliselt heal tasemel.
• Several key markets have been completely or partially opened upto competition:telecommunications, rail freight, postal services, electricity and gas markets.
• Mitmed olulised turud on täielikult või osaliselt avatudkonkurentsile, näitekstelekommunikatsiooni-, kaupade raudteeveo, postiteenuste ning elektri- ja gaasiturg.
This processmakes it possible to modernise and stimulate these markets, to improve service quality andto lower costs, with no negative impact on employment.
Seevõimaldab ajakohastada ja stimuleerida turge, parandada teenuste kvaliteeti ning vähendada kulusid,ilma et see avaldaks negatiivset mõju tööhõivele.
Moreover, a single European airspace will become reality from this year onwards, enabling delays and congestion in air transport to be reduced.
Lisaks sellele muutub käesolevast aastastreaalseks Euroopa ühine õhuruum, mis aitab vähendada hilinemisi ja seisakuid lennuliikluses.
• The knowledgebased economy is becoming a reality, with strong Internet take-up in93 % of schools, as well as in businesses, public administration and households, and thanksto the gradual development of the European Research Area.
• Teadmistepõhisest majandusest hakkab saama tegelikkus. Seda näitab interneti kasvavkasutus koolides (93%), samuti ettevõtetes, riigiasutustes ja kodudes ning Euroopa teadusruumijärk-järguline väljakujunemine.
• The sustainable development approach is being taken more fully into account inpolicy-making.
• Säästval arengul põhinev lähenemine leiab oma koha poliitika määratlemisel.
• Finally, the work done over the first four years has enabled some one hundred regulations, directives and programmesto be adopted — in different fields but all pursuingthe Lisbon goals.
• Neljal viimasel aastal tehtud töö on võimaldanud eri valdkondades võtta vastuligikaudu sadamäärust, direktiivi ja programmi, mis kõik järgivad Lissaboni eesmärke.
However, despite these initial positive and encouraging results, there is still much to do
Vaatamata esimestele positiivsetele ja julgustavatele tulemustele jääb siiski veelpalju teha, et saavutada liidu 2010. aastaks seatud eesmärgid. Seniste edusammude
2 ) to achieve the aims the Union has set itself for 2010. An analysis of the progress made( highlights the relatively positive developments but also the major problems which needto be tackled urgently.
2) näitab tõepoolest suhteliselt positiivset arengut, ent ka olulisi raskusi, analüüs ( mis tuleb kiiremas korras ületada.
Broad Economic Policy Guidelines and the Employment Guidelines (3) and also by the European Economic and Social Committee opinion delivered last December (4).
Neid järeldusi kinnitavad nii majanduspoliitika üldsuuniste kui tööhõivepoliitika suuniste rakendamise aruanded, (3) samuti Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee eelmise aasta detsembri arvamus. (4)
)This analysis is partially based on the 14 structural indicators proposed by the Commission (COM(2003)
2)See analüüs põhineb osaliselt komisjoni esitatud 14 struktuurinäitajal (KOM(2003)585), mille
585) adopted by the Council on 8 December.
( nõukogu on heaks kiitnud 8. detsembril 2003.
The entire set of structural indicators can be consultedat http://forum.europa.eu.int/irc/dsis/structind/info/data/index.htm
Struktuurinäitajad on esitatud leheküljel:http://forum.europa.eu.int/irc/dsis/structind/info/data/index.html.
(3)COM(2004) 20 final and COM(2004) 24 final.(4)See European Economic and Social Committee opinion 1698/2003.
3)KOM(2004)20 lõplik ja KOM(2004)24 lõplik.4)Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus 1698/2003.
The Commission’s analysis identifies four factors: the need for public finances to be viable,the unsatisfactory contribution of employment and productivity to growth, the disappointingdevelopment of the internal market and, finally, the lack of sustainability of growth.
Komisjoni analüüs nimetab nelja tegurit: vajadust tugeva riigirahandusejärele,tööhõive ja tootlikkuse liiga väikest panust majanduskasvu, siseturu liiga aeglastarengut ja püsiva majanduskasvu puudumist.
Ensuring that public finances are viable
Tugeva riigirahanduse tagamine
So as not to jeopardise the incipient growth, while providing a suitable economic environment for it to develop, it is essential to maintain a stable macroeconomic framework.
Alanud majanduskasvu pidurdumise vältimiseks ja arenguks soodsamajanduskeskkonna tagamiseks tuleb säilitada stabiilne makromajanduslikolukord.
In particular, fiscal policies in the Union must continue to be guided by the Stabilityand Growth Pact.
Eelkõige tuleb liidu fiskaalpoliitikas jätkuvalt juhinduda stabiilsuse ja kasvupaktist.
Such management of budgetary policies can help sustain growth bystabilising inflation, reducing public debt and fostering consumer and investor confidence.
Selline eelarvepoliitika aitab kaasa majanduskasvu säilitamisele,stabiliseerides inflatsiooni, vähendades riigivõlga ja tõstes tarbijate ja investoritekindlustunnet.
Budgetary and fiscal discipline has not been kept to in the same way by all Member States.
Eelarve- ja fiskaalpoliitikat ei ole kõigis liikmesriikides tehtud ühtmoodi.
Thus, due to the weak economy — and also as a result of expansionary budgetary policies in some cases — the average EU deficit stood at 2.7 % of GDP in 2003.
Seetõttupüsis kehva majandusolukorra, samuti teatavatel juhtudel ekspansiivseeelarvepoliitika tõttu liidu keskmine eelarvepuudujääk 2003. aastal 2,7% tasemel SKTst.
Itshould also be noted that these policies have led to an increase in savings instead of thedesired aim of boosting consumption, which has thereby reduced confidence.
Lisaks tuleks märkida, et see poliitika on soovitud tarbimise elavdamiseasemel kaasa toonud säästmise kasvu, niisiis vähendanud üldist kindlustunnet.
Furthermore, more has to be done to make national public finances viablein themedium and long term to guarantee sustainable development of our economy so as tocope with the demographic trends.
Lisaks sellele tuleb nii keskpika kui pika ajavahemiku vältel tugevdadariigirahandust, et tagada majanduse kestev areng, tulemaks toime demograafilistesuundumustega.
If immigration rates remain constant, the contractionof the working population coupled with the costs of ageing is likely to bring economicgrowth down below 2 % in the long term.
Samas võib muutumatul tasemel püsiva sisserände puhul aktiivseelanikkonna vähenemine koos rahvastiku vananemisega viia majanduskasvupikaajaliselt taas alla, 2% tasemele.
At least half the Member States are at risk here:in 2003, the average level of government debt for the European Union is expected to riseto 64.1 % of GDP, with six Member States exceeding the reference value of 60 % of GDP.
Vähemalt pooli liikmesriike ähvardab selgeoht seoses sellega, et 2003. aastal ulatub Euroopa Liidu riikide keskmine riigivõlgprognooside kohaselt 64,1%ni SKTst, kusjuures kuues liikmesriigis ületab seetõenäoliselt kontrollväärtuse 60% SKTst.
Against this backdrop, several States have undertaken reforms of pension schemesandhealthcare systems over the past few months to ensure that such systems are socially adequate and financially efficient and viable.
Seepärast on mitmed liikmesriigid alustanud viimastel kuudel pensioni-jatervishoiusüsteemi reformidega, et need vastaksid sotsiaalsetele vajadustele ningoleksid rahaliselt tõhusad ja teostatavad.
These efforts, which are heading in the rightdirection, must be sustained.
Selles suunas tegutsemist tuleb jätkata.
Growth in Europe has remained low over the past three years.
Euroopa majanduskasv on viimasel kolmel aastal olnud väike.
As a result, the relativelevel of per capita gross domestic product for the Union remained unchanged in 2003.The Union cannot catch up with the United States as our per capita GDP is at 72 % ofour American partner’s.
Seepärast on liidusisemajanduse kogutoodang elaniku kohta 2003. aastal püsinud muutumatuna.Liidul ei ole õnnestunud USAle järele jõuda – liidu SKT on kõigest 72% Ameerika Ühendriikide omast.
The reasons for this insufficient growth are known: unlike in the United States, employment and productivity are still not contributing enough.
Liiga väikese majanduskasvu põhjused on teada: erinevalt USAst on nii tööhõivekui ka tootlikkuse osa majanduskasvus liiga väike.
Analysis of progress towards the Lisbon objectives
Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamise analüüs
Employment and productivity levels in the EU — 2003
Tööhõive ja tootlikkus ELis 2003
Labourproductivityperperson
Tööjõutootlikkustöötajakohta
Source: Eurostat rate is still below target, but productivity levels are close to the Union average.
Saksamaal, Austrias ja Soomes ontööhõive eesmärgiks seatust madalam, ent tootlikkus peaaegu liidu keskmiseltasemel.
Belgium, France, Ireland, Italy and Luxembourg are countries with relatively high productivity levels, but with employment rates that are still well below the 2010 target.
Belgia, Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia ja Luksemburg on suhteliselt kõrgetootlikkusega riigid, kuid tööhõive on neis riikides 2010. aasta sihist oluliseltallpool.
In Greece, Spain and Portugal the employment rate is still below the 70 % EU target andlabour productivity is below the Union average.
Kreekas, Hispaanias ja Portugalis on tööhõive endiselt alla 70% ELieesmärgist ning tööjõu tootlikkus liidu keskmisest väiksem.
However, this situation needs to beseen in the light of the strong progress made by Spain and Greece (5) these past fewyears.
Seda olukorda hinnatestuleks siiski silmas pidada Hispaania ja Kreeka (5) viimaste aastate olulistedasiminekut.
Employment still making only a limited contribution
Tööhõive panus ikka veel vähene
At the start of the slowdown, employment held up quite well and the rise in unemploymentwas limited.
Majanduslanguse alguses oli tööhõive küllalt püsivning töötuse kasv väike.
This outcome is explained partly by the relative stability of employment inthe services sector, combined with the initial effects of the labour market reforms launchedor continued in certain Member States.
Sedaselgitab osaliselt tööhõive suhteline stabiilsus teenindussektoris koos teatavatesliikmesriikides alustatud või jätkunud tööturureformide esimeste mõjudega.
However, the effects of the economic downturn are now being felt on employment.
Sellegipoolest on majanduslangus hakanud tööhõivele mõju avaldama.
Theeuro area recorded a loss of some 200 000 jobs (in net terms) in 2003, the first declinesince 1994.
Esimestkorda pärast 1994. aastat täheldati europiirkonnas tagasilööki 2003. aastal, kui kadusligikaudu 200 000 töökohta (neto).
Given the sluggish recovery and some persistent inflexibilities, very littlejob creation is foreseen for 2004 and the unemployment rate should continue to riseslightly to 8.2 % in 2004(9.1 % in the euro area), before heading downwards in2005(6).
Võttes arvesse taastumise aeglast tempot jateatavate kitsaskohtade püsivust, on 2004. aastal oodata väga väheste uutetöökohtade loomist ning tööpuudus peaks jätkuvalt pisut kasvama, jõudes 2004.aastaltõenäoliselt 8,2%ni (9,1% eurotsoonis), enne kui hakkab 2005.aastal (6)vähenema.
• The overall employment rate settled at 64.3 % in 2002, compared to 62.5 % in 1999.Despite a 1.8 point advance in three years, it will not prove possible to achieve the intermediate target of 67 % in 2005 for the Union as a whole.
– Võrreldes 62,5% 1999. aastal kasvas üldine tööhõive 2002. aastal 64,3%ni.Vaatamata kolme aastaga toimunud 1,8punktisele edasiminekule ei ole 2005.aastaks seatud vahe-eesmärk 67% liidule tervikuna saavutatav.
Nevertheless, the 70% target laid down for 2010 is still realistic if the economic upturn feeds through into ratesas high as those at the end of the 1990s.
2010. aastaksseatud eesmärk 70% on siiski realistlik, kui majanduse taastumisel tõusevadnäitajad 1990. aastate lõpu tasemele.
Furthermore, and mainly because they wereunable to create enough jobs, the new Member States had an average employment rateof just 57 % in 2001, but with the Czech Republic, Cyprus and Slovenia already bettering the current Community average.
Lisaks oli uutes liikmesriikides eelkõigeebapiisava töökohtade loomise tõttu keskmine tööhõive 2001. aastal kõigest57%, ent Tšehhi Vabariik, Küpros ja Sloveenia on juba ületanud ühendusepraeguse keskmise näitaja.
This situation, which is on the whole disappointing,can mainly be accounted for by the persistence of structural obstacles in labour markets and by the overly low participation rate of older workers.
Selline olukord, mis üldiselt valmistab pettumust,tuleneb eelkõige struktuursete takistuste püsimisest tööturul ja vanemaealistetöötajate liiga vähesest osalemisest.
• The trend in the employment rate of workers aged between 55 and 64 is indeedworrying.
– 55–64aastaste töötajate tööhõive suundumus on tõepoolest murettekitav.
Although it has improved by three points since 1999, settling at 40.1 % in2002, about another seven million jobs are needed for this age group in order to achievethe target of 50 % in 2010.
Kuigisee on alates 1999. aastast 3 protsendipunkti tõusnud, jõudes 2002. aastal 40,1%ni,oleks 2010. aasta eesmärgi (50%) saavutamiseks selle töötajate kategooria osasvaja veel ligikaudu seitset miljonit täiendavat töökohta.
Belgium, Luxembourg and Italy have the worst record onthis score.
Belgia, Luksemburgi ja Itaalia tulemused on selles vallas halvimad.
This needs to be examined in parallel with the increase in the average ageat which people leave the labour market, which rose from 60.4 in 2001 to 60.8 in 2002.This situation is all the more worrying given that the average rate for the new Member States is as low as 30 %.
Seda tuleb vaadelda koos keskmisetööturult lahkumise ea tõusuga, mis on 60,4 eluaastalt 2001. aastal jõudnud 60,8eluaastani 2002. aastal. Olukord on veelgi murettekitavam, kui arvestada, etuutes liikmesriikides on vanemaealiste keskmine hõive üksnes 30%.
These two objectives are a long way from being achievedat the current pace.
Praegusestempos võtab kahe viimatinimetatud eesmärgini jõudmine väga palju aega.
The Union must take action to promote and ensure active ageing of the labour forceif it is to succeed on this score.
Edutagamiseks peab liit võtma meetmeid tööjõu aktiivse vananemise edendamiseks.
• The rate of female employmentis growing proportionately more quickly than theaverage employment rate, thereby doing something to close the serious structural gap.The increase of 2.7 points in three years, with the rate in 2002 standing at 55.6 %,means the objective of 60 % in 2010 remains realistic.
See määr on kolmeaastaga kasvanud 2,7 protsendipunkti, ulatudes 2002. aastal 55,6%ni. 2010. aastaeesmärk 60% on seega realistlik.
The corresponding figure forthe new Member States in 2001 was 50.1 % on average.
Uutes liikmesriikides oli see näitaja 2001. aastalkeskmiselt 50,1%.
Parallel to this, some headway has been made on the availability and accessibility of care facilities for childrenunder three years of age.
Samal ajal on pisut paranenud alla kolmeaastaste lastehoidmisvõimalused.
However, as stressed by the report on equal opportunities formen and women presented to the Spring European Council, women continue to bemore vulnerable to unemployment and inactivity.
Siiski on kevadel toimuvale Euroopa Ülemkogule esitatudmeeste ja naiste võrdsust käsitlevas aruandes rõhutatud, et töötus ja mitteaktiivsuson naiste hulgas jätkuvalt rohkem levinud.
Furthermore, the gender discrimination situation on the job market, especially in terms of different pay rates, has hardlyimproved these past few years.
Lisaks sellele ei ole soolinediskrimineerimine tööturul, eriti palgaerinevused viimastel aastatel sugugivähenenud.
• The European Employment Task Force, headed by Wim Kok, expressed similar viewsin the report presented to the Commission last November.
– Wim Koki juhitav Euroopa tööhõive töökond väljendas sarnaseid arvamusimöödunud aasta novembris komisjonile esitatud aruandes.
Productivity still too low
Tootlikkus ikka liiga madal
Productivity, the second factor in growth, is still not making enough of a contributioneither. The growth rate in productivity per employed personin Europe has beengoing down since the mid-1990s and is now fluctuating between 0.5 % and 1 %(asagainst 2 % in the United States).
Teine majanduskasvu komponent, tootlikkus, ei ole veel soovitud kasvuks piisav.Tootlikkuse kasv töötaja kohtaon alates 1990. aastate keskpaigast vähenenud jakõigub praegu 0,5% ja 1%vahel (Ühendriikides on see 2%).
As a result, the European Union’s efforts to catch upwith the United States are at a standstill.
Seega ei ole Euroopa Liit USAle lähemale jõudnud.
Luxembourg, Ireland and Belgium have the bestresults.
Luksemburgi, Iirimaa ja Belgia tulemused onparimad.
The hourly productivity rate has remained stable on the whole, still representing almost90 % of that in the United States, although it is particularly low in Portugal, Greece, Spainand the United Kingdom.
Tootlikkuse määr tunnis on üldiselt jäänud stabiilseks ning on endiselt ligikaudu90% USA näitajast, kuigi see näitaja on eriti madal Portugalis, Kreekas, Hispaaniasja Ühendkuningriigis.
What is more, it is interesting to note that although the new Member States’ productivity per employee is less than half of the Union’s current average, all these countries have strong growth in productivity which is higher than the Community average.
Lisaks on huvitav märkida, et kuigi uutes liikmesriikideson tootlikkus töötaja kohta alla poole liidu praegusest keskmisest, on tootlikkusekasv nendes riikides kõrge, ulatudes üle liidu keskmise.
The low growth in overall productivity in Europe is due in particular to two mainfactors: the contribution of information and communication technologies (ICTs)is too low and investment is inadequate.
Väike tootlikkuse kasv Euroopas on tingitud peamiselt kahest põhitegurist: üheltpoolt info- ja kommunikatsioonitehnoloogia väike osatähtsus ja teiselt pooltebapiisavad investeeringud.
The Union’s efforts to increase its productivity must focus on these priorities in order for us to remain competitive with the United States and also more globally with other partners, particularly China and India.
Liidu pingutused tootlikkuse suurendamiseks peaksidkeskenduma nimetatud prioriteetidele, et püsida konkurentsis USAga, üldisemasplaanis ka teiste partneritega, eelkõige Hiina ja Indiaga.
Lower contribution from information and communication technologies
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia väiksem osa
The contribution of information and communication technologies to productivity growthis less than half of that found in the United States.
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia osa tootlikkuse kasvus on poole väiksemkui USAs.
This is largely due to take-up anduse of these technologiesstill being too slow in certain service sectors (financial sector and wholesale and retail trade) and in certain sectors of industry.
Selle põhjuseks on peamiselt selle valdkonna tehnoloogiate liiga aeglanekasutuselevõttteatavates teenindussektori valdkondades (finantssektoris ninghulgi- ja jaekaubanduses), samuti mõnedes tööstusharudes.
This is particularlymanifest in Belgium, Spain and France whilst Denmark and the United Kingdom are performing better on this score.
See on eriti ilmne Belgias, Hispaanias ja Prantsusmaal, samal ajal kui Taanis ja Ühendkuningriigison tulemused paremad.