natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sub-category 2.4: Special support for apprenticeship.
Alamkategooria 2.4: eritoetus katseajal.
Categories 8-9: Out of work income maintenance and support - Early retirement.Source: Eurostat - Labour Market Policy Database (LMP)
Kategooriad8–9: tööpuuduse perioodi ülalpidamistoetus ja toetus – varane pensionilejäämine.Allikas: Eurostat – tööturupoliitika andmebaas (LMP).
Labour Market Policy expenditure by type of action (categories 2-7), EU-15, 2001
Tööturupoliitika kulutused tegevuse tüüpide järgi (kategooriad 2–7), EL-15, 2001
Start-up incentives 3.8%
Otsene töökoha loomine25,0%
Training (excl. sub-category 2.4) 32.5%
Koolitus (v.a alamkategooria 2.4)32,5%
Direct job creation25.0%
Töö vaheldumine ja töö jagamine0,9%
Job rotation and job sharing 0.9%
Puuetega isikute integratsioon 16,5%
Integration of the disabled16.5%
Tööhõivealased ergutused 21,3%
Source: Eurostat - Labour Market Policy Database (LMP)
Allikas: Eurostat – tööturupoliitika andmebaas (LMP).
Note: No data for either the new Member States or the Candidate Countries.Source: Eurostat - Labour Market Policy Database (LMP)
Märkus: uute liikmesriikide ja kandidaatriikide andmed puuduvad.Allikas: Eurostat – tööturupoliitika andmebaas (LMP).
Income distribution
Sissetuleku jagunemine
As a population-weighted average in EU-25 Member States in 2001 the top (highest income) 20% of a Member State’s population received 4.4 times as much of the Member State’s total income as the bottom (poorest) 20% of the Member State’s population.
Elanikkonna kaalutud keskmine EL-25 liikmesriikides 2001. aastal näitas, et liikmesriikide edukaima (kõrgeima sissetulekuga) 20% elanikkonna sissetulek liikmesriikide kogusissetulekustoli 4,4 korda suurem kui liikmesriikide vaeseima (madalaima sissetulekuga) 20% elanikkonna sissetulek.
This gap between the most and least well-off people is smallest in Denmark (3.2), followed by Sweden, Finland, Austria, Germany.
Mainitud lõhe rikaste ja vaeste vahel on kõige väiksem Taanis (3,2), sellelejärgnevad Rootsi, Soome, Austria ja Saksamaa.
It is widest in the southern Member States, Ireland and the United Kingdom.
Lõhe on kõige suurem lõunapoolsete liikmesriikide seas, Iirimaal ja Ühendkuningriigis.
With the exception of the Baltic States, the range in the new Member States is generally close to or smaller than the EU average.
Uutes liikmesriikides, v.a Balti riigid ja Slovakkia,on lõhe üldiselt väiksem või sarnaneb Euroopa Liidu keskmisele.
Inequality of income distribution (income quintile share ratio), 2001 (The ratio of total income received by the 20% of the population with the highest income (top quintile) to that received by the 20% of the population with the lowest income (lowest quintile).
Sissetuleku ebavõrdne jagunemine (sissetulekute kvintiilide suhe), 2001 [kõrgeima sissetulekuga (kõrgeim kvintiil) 20% elanikkonna kogu sissetuleku suhtarv võrreldes madalaima sissetulekuga (madalaim kvintiil) 20%elanikkonna sissetuleku suhtarvuga.
Income must be understood as equivalised disposable income.)
Sissetuleku all mõistetakse ekvivalentset kasutada jäävat tuluosa.]
Note: CY: 1997, LV: 2002, MT: 2000, SI: 2000, SK: 2003 and TR: 2002.Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2003, except the ten new Member States and the three candidate countries: National Surveys.
Märkus: CY: 1997, LV: 2002, MT: 2000, SI: 2000, SK: 2003 ja TR: 2002.Allikas: Eurostat – Euroopa Ühenduse leibkondade paneeluuringu UDB-versioon, detsember 2003, v.a DK, SE ja kümme uut liikmesriiki ja kolm kandidaatriiki: siseriiklikud uuringud.
Gini coefficient, 2001
Sissetuleku määr ja sissetuleku ebavõrdne jagunemine, 2001
Inequalityofincomedistribution
Sissetuleku ebavõrdne jagunemine
Median annual disposable equivalised household income (in PPS)
Leibkonna aasta keskmine ekvivalentne kasutada jääv tuluosa (ostujõu standardis)
Note: CY: 1997, LV: 2002, MT: 2000, SI: 2000, SK: 2003 and TR: 2002.Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2003, except the ten new Member States and the three Candidate Countries: National Surveys.
Märkus: CY: 1997, LV: 2002, MT: 2000, SI: 2000, SK: 2003 ja TR: 2002.Allikas: Eurostat – Euroopa Ühenduse leibkondade paneeluuringu UDB-versioon, detsember 2003, v.a kümme uut liikmesriiki ja kolm kandidaatriiki: siseriiklikud uuringud.
Low-income households
Väikese sissetulekuga leibkonnad
When looking at the total population, around 15% of citizens in EU-25 had an equivalised income that was less than 60% of their respective national median in 2001.
Vaadeldes kogu elanikkonda, oli 2001. aastal umbes 15%l EL-25 elanikest ekvivalentne tuluosa, mis oli alla 60% nende vastavast siseriiklikust keskmisest.
This figure represents around 68 million people.
See arv tähistab umbes 68 miljonitinimest.
Using 60% of the national median as a cut-off threshold, the proportion of people at risk of poverty was relatively higher in Ireland (21%), Mediterranean countries, Baltic States and the United Kingdom - and was relatively lower in Benelux countries, Germany and Austria, the Nordic Member States and Central and Eastern European countries.
Arvestades 60% rahvuslikust keskmisest piirkünnisena, oli vaesuse piiril olevate inimeste hulk suhteliselt kõrge Iirimaal (21%), Vahemere maades, Balti riikides, Slovakkias ja Ühendkuningriigis ning suhteliselt madal Beneluxi riikides, Saksamaal ja Austrias, Põhjamaade liikmesriikides ning Kesk- ja Ida-Euroopa riikides.
Amongst old Member States it was lowest in Sweden (10%) and was even lower in certain new countries such as Slovakia (5%) and Czech Republic (8%).
Vanade liikmesriikide seas oli see madalaim Rootsis(9%) ja veelgi madalam T‰ehhi Vabariigis (8%).
In this context it should be remembered that we are analysing relative poverty within each country, and not absolute poverty by reference to an independent cut-off threshold.
Selles kontekstis tuleb meeles pidada, et analüüsitakse suhtelist vaesust igas riigis, mitte absoluutset vaesust, viidates eraldi seisvale piirkün-nisele.
Social benefits (pensions and other transfers) reduce the proportion of people at risk of poverty in all countries but to very differing degrees: the reduction ranging from 50% or less in Greece, Spain, Ireland, Portugal, Cyprus and Malta to more than 75% in Sweden, Czech Republic, Hungary and Slovakia.
Sotsiaaltoetused (pensionid jm sotsiaalsiirded) vähendavad vaesumisohus olevate inimeste arvu igas riigis, kuid seda väga erineval määral: vähenemine on 50% või väiksem Kreekas,Hispaanias, Iirimaal, Portugalis, Küprosel ja Maltal ning üle 75% Rootsis, T‰ehhi Vabariigis ja Ungaris.
At-risk-of-poverty rate before social transfers, 2001 (The percentage of persons with an equivalised disposable income, before social transfers, below the risk-of-poverty threshold, which is set at 60% of the national median equivalised disposable income (after social transfers).
Vaesumisohus olijate määr ennesotsiaalsiirdeid, 2001[inimeste protsent, kellel on ekvivalentne kasutada jääv tuluosa enne sotsiaalsiirdeid alla vaesumisohu künnise, mis on seatud 60%le rahvuslikust keskmisestekvivalentsest kasutada jäävast tuluosast (pärast sotsiaalsiirdeid).
Retirement and survivor’s pensions are counted as income before transfers and not as social transfers.)
Vanaduspensioni ja toitjakaotuspensioni arvestatakse sissetulekuna enne siirdeid ja mitte kui sotsiaalsiirdeid.]
At-risk-of-poverty rate after social transfers, 2001 (The percentage of persons with an equivalised disposable income below the risk-of-poverty threshold, which is set at 60% of the national median equivalised disposable income.)
Vaesumisohus olijate määr pärastsotsiaalsiirdeid, 2001(inimeste protsent, kellel on ekvivalentne kasutada jääv tuluosa alla vaesumisohu künnise, mis on seatud 60%le rahvuslikust keskmisest ekvivalentsest kasutadajäävast tuluosast.)
Note: CY: 1997, LV: 2002, MT: 2000, SI: 2000, SK: 2003 and TR: 2002.Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2003, except the ten new Member States and the three Candidate Countries: National Surveys.
Märkus: CY: 1997, LV: 2002, MT: 2000, SI: 2000, SK: 2003 ja TR: 2002.Allikas: Eurostat – Euroopa Ühenduse leibkondade paneeluuringu UDB-versioon, detsember 2003, v.a DK, SE ja kümme uut liikmesriiki ja kolm liikmesriiki: siseriiklikud uuringud.
At-risk-of-poverty rate before and after social transfers, 2001
Vaesumisohus olijate määr enne ja pärast sotsiaalsiirdeid, 2001
At-risk-of-poverty rate after social transfers and At-persistent-risk-of-poverty rate, 2001
Vaesumisohus olijate määr pärast sotsiaalsiirdeid ja püsiva vaesumiseohus olijate määr, 2001
Low income in 2001Low income in 2001 and in at least two of the three years 1998, 1999 and 2000 an s fe rs
Väike sissetulek 2001. aastal Väike sissetulek 2001. aastal ja vähemalt kahel või kolmel aastal 1998, 1999 ja 2000
Before transfers
Pärast siirdeid
Note: CY: 1997, LV: 2002, MT: 2000, SI: 2000, SK: 2003 and TR: 2002.Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2003, except the ten new Member States and the three Candidate Countries: National Surveys.
Märkus: CY: 1997, LV: 2002, MT: 2000, SI: 2000, SK: 2003 ja TR: 2002.Allikas: Eurostat – Euroopa Ühenduse leibkondade paneeluuringu UDB-versioon, detsember 2003,v.a DK, SE ja kümme uut liikmesriiki ja kolm kandidaatriiki: siseriiklikud uuringud.
Note: CY: 1997, LV: 2002, MT: 2000, SI: 2000, SK: 2003 and TR: 2002.Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2003, except the ten new Member States and the three candidate countries: National Surveys.
Märkus: CY: 1997, LV: 2002, MT: 2000, SI: 2000, SK: 2003 ja TR: 2002.Allikas: Eurostat – Euroopa Ühenduse leibkondade paneeluuringu UDB-versioon, detsember 2003,v.a DK, SE ja kümme uut liikmesriiki ja kolm kandidaatriiki: siseriiklikud uuringud.
Jobless households and low wages
Töötud leibkonnad ja väikesed palgad
An important cause of poverty and social exclusion is the lack of a job or low wages from employment.
Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oluline põhjus on tööpuudus või väike töötasu.
In 2003 10.1% of people aged 18-59 were living in jobless households in EU-25 (9.6% in EU-15). For children aged 0-17 these figures were 9.6% in EU-25 and 9.8% in EU-15.
2003. aastal elas 10,1% 18–59aastastest inimestest EL-25s töötus leibkonnas (9,6% EL-15s).0–17aastaste laste puhul olid need näitajad 9,6% EL-25s ja 9,8% EL-15s.
People aged 18-59 living in jobless households, 2003 (Percentage of persons/women/men aged 18 - 59 who are living in households where no-one works.
Töötus leibkonnas elavad 18–59aastased inimesed, 2003 (18–59aastaste isikute/naiste/meeste protsent, kes elavad leibkondades, kus keegi ei tööta.
Students aged 18-24 who live in households composed solely of students of the same age class are not counted in either numerator or denominator)
18–24aastasi üliõpilasi, kes elavad leibkondades, mis koosnevad ainult samasse vanuserühma kuuluvatest üliõpilastest, ei ole arvestatud lugejana ega nimetajana)
Children aged 0-17 living in jobless households, 2003 (Percentage of persons aged 0-17 who are living in households where no-one works)
Töötutes leibkondades elavad 0–17aastased lapsed, 2003(0–17aastaste isikute protsent, kes elavad leibkonnas, kus keegi ei tööta)
At-risk-of-poverty rates among the persons living in working-age households ... dependent children where none of the working-age persons are in employment, 2001 without with
Vaesumisohus olijate määrad inimeste hulgas, kes elavad tööealises leibkonnas ... ülalpeetava lapsega ja kus ükski tööealine inimene ei tööta, 2001
Total 18-59
Kokku 18–59
Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2003
Allikas: Eurostat – Euroopa Liidu tööjõu-uuring.
Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
Allikas: Eurostat – Euroopa Ühenduse leibkondade paneeluuringu UDB-versioon, detsember 2003.
Women and men in decision-making
Naiste ja meeste otsustusõigus
At the EU level, women’s representation in the European Parliament has increased steadily with each election since 1984 and was 31% in January 2004 (latest election in June 1999).
Euroopa Liidu tasandil on naiste osakaal Euroopa Parlamendis kõikide valimistega pidevalt suurenenud alates 1984. aastast ning oli 2004. aasta jaanuaris 31% (viimased valimised toimusidjuunis 1999).
In the lower or single houses of national parliaments women continue to be under-represented in all Member States as the percentages of seats occupied by women in these bodies ranged in 2003 from 8% in Malta to 45% in Sweden.
Kõikides liikmesriikides on naised riigi parlamentide alamkodades või ühekojalistes parlamentides jätkuvalt vähem esindatud, arvestades et naiste ametikohtade arv nendes organites varieerus 2003. aastal 8%st Maltal kuni 45%ni Rootsis.
The percentage of women in the single/lower houses of the national/federal Parliaments and in the European Parliament, November 2003 (nP/fP) and January 2004 (EP)
Naiste protsent riikide/föderaalsete parlamentide kodades/alamkodades ja Euroopa Parlamendis, november 2003 (RP/FP) ja jaanuar 2004 (EP)
Notes: 1) nP/fP = national Parliament / federal Parliament; EP = European Parliament.
Märkused: 1) RP/FP = riigi/föderaalne parlament; EP = Euroopa Parlament.
2) The data are provided by National Parliaments by 30 November 2003 and by the European Parliament in January 2004. 3) For nP/fP the EU-25, EU-15 and Eurozone figures are averages of the percentages of the corresponding member states, whereas for EP the EU-15 and Eurozone figures are percentages of women among all members of EP from the corresponding member states.
2) Andmed on esitanud riikide parlamendid 30. novembril 2003. aastal ja Euroopa Parlament 2004. aasta jaanuaris.3) RP/FP puhul on EL-25, EL-15 ja euroala näitajad vastavate liikmesriikide keskmised protsendid, samal ajal kui EP puhul tähistavad EL-15 ja euroala näitajad vastavate liikmesriikide naiste protsenti kõigi Euroopa Parlamendiliikmete seas. EP puhul on 15 liikmesriigi protsentide keskmine 32,6% ja euroala liikmesriikide protsentide keskmine 32,2%.Allikad: Parlamentidevaheline Liit (http://www.ipu.org/wmn-e/classif.htm) ja Euroopa Parlament (http://www.europarl.eu.int/whoswho/default.htm).
The percentage of women and men in the single/lower houses of the national/federal Parliaments and in the European Parliament, November 2003 (nP/fP) and January 2004 (EP)
Naiste ja meeste protsent riigivalitsuste ministrikohtadel ja Euroopa Komisjoni(EK) volinike kohtadel, 2003
The percentage of women and men of the senior ministers (sr min) of the national governments and of the commissioners of the European Commission (EC), 2003 nP/fP men
Naiste ja meeste protsent riikide/föderaalsete parlamentide kodades/alamkodades ja Euroopa Parlamendis, november 2003 (RP/FP) ja jaanuar 2004 (EP)
EP women
EP naised
Sources: National sources and the European Commission (http://europa.eu.int/comm/commissioners/index_en.htm).
Allikad: siseriiklikud allikad ja Euroopa Komisjon (http://europa.eu.int/comm/commissioners/index_en.htm).
Earnings of women and men
Naiste ja meeste sissetulekud
In the EU-15, the old Member States, the average gross hourly earnings of women in 2001 were estimated at 16% less than the gross hourly earnings of men.
2001. aastal oli EL-15s ehk vanades liikmesriikides naiste keskmine brutopalk tunnis hinnanguliselt 16% väiksem kui meeste keskmine brutopalk tunnis.
Statistics for the new Member States are not completely comparable but will still be included in the descriptions.
Uute liikmesriikide statistikat ei olevõimalik täielikult võrrelda, kuid see sisaldub sellegipoolest kirjelduses.
The smallest differences are found in Italy, Malta, Portugal and Slovenia, the biggest in the Czech Republic, Estonia, Germany and the United Kingdom.
Väikseimad erinevused on Itaalias, Maltal, Portugalis ja Sloveenias, suurimad T‰ehhi Vabariigis, Eestis, Saksamaal ja Ühendkuningriigis.
At EU level the difference remains the same since 1994, the first data for which data are available.
EL tasandil püsib erinevus muutumatuna alates 1994. aastast, esimesed olemasolevad andmed pärinevad sellest ajast.
To reduce gender pay differences both direct pay-related discrimination and indirect discrimination related to labour market participation, occupational choice and career progression have to be addressed.
Soolise erinevuse vähendamiseks palkade puhultuleb tähelepanu pöörata otsesele palgaga seotud diskrimineerimisele ja kaudsele diskrimineerimisele, mis on seotud tööturul osalemise, ameti valiku ja karjääri edendamisega.
Gender pay gap in unadjusted form, 2001 (Difference between men’s and women’s average gross hourly earnings as a percentage of men’s average gross hourly earnings.
Korrigeerimata sooline palgaerinevus, 2001(erinevus meeste ja naiste keskmise tunnis teenitava brutopalga vahel protsendina meeste keskmisest tunnis teenitavast brutopalgast.
The population consists of all paid employees aged 16-64 that are ‘at work 15+ hours per week’.)
Elanikkond koosneb kõigist tasustatud töötajatest vanuses 16–64 aastat, kes “töötavad vähemalt 15 tundi nädalas”.)
Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2003 (except F, NL, S and the New Member States: National Surveys.)
Korrigeerimata sooline palgaerinevus, 2000 ja 2001
Difference between men’s and women’s annual average earnings as a percentage of men’s annual average earnings (full-time employees in sections C - F and G (NACE Rev. 1)), 2001.
Meeste ja naiste aasta keskmise sissetuleku erinevus protsendina meeste aasta keskmisest sissetulekust [täistööajaga töötajad osades C–F ja G (NACE Rev. 1)],2001.
C - F Industry G Wholesale and retail trade
C–F tööstus G hulgimüük ja jaekaubandus
Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2003(except F, NL, S and the new Member States: National Surveys.)
Allikas: Euroopa Ühenduse leibkondade paneeluuringu UDB-versioon, detsember 2003 (v.a FI, NL, SE ja uued liikmesriigid: siseriiklikud uuringud).
Notes: Reference year ES (sections C-F): 2000 and FR, LU, PT, HU (section G): 2000.
Märkused: vaatlusaasta ES (osad C–F): 2000 ja FR, LU, PT, HU (osa G): 2000.
The bars are in the order of the bars of the previous graph in order to make it easy to compare the two graphs. Source: Eurostat, Harmonised statistics on earnings
Tulbad asetsevad eelmisegraafiku tulpade järjestuses, et lihtsustada kahe graafiku võrdlemist.Allikas: Eurostat, sissetulekute ühtlustatud statistika.
Life and health expectancies
Keskmine eluiga ja tervis
Life expectancy continues to rise and was 81.6 years for women and 75.5 for men in EU-15 in 2001.
Keskmine eluiga tõuseb jätkuvalt ning see oli 2001. aastal EL-15s naistel 81,6 aastat ja meestel 75,5 aastat.
In all twenty-five Member States and three Candidate Countries, women live longer than men.
Kõigis kahekümne viies liikmesriigis ja kolmes kandidaatriigis elavad naisedmeestest kauem.
In EU-15 in 1996, women could expect to live to 66 and men to 63 years of age without any disability.
1996. aastal võis EL-15s eeldada, et naised elavad igasuguse puudeta 66aastaseks ja mehed 63aastaseks.
Life expectancy at birth, 2001 (The mean number of years that a newborn child can expect to live if subjected throughout her/his life to the current mortality conditions (age specific probabilities of dying))
Keskmine eluiga sünnihetkel, 2001 [aastate keskmine arv, kui kaua äsjasündinud laps elab, kui kogu tema elu jooksul püsivad samad suremuse tingimused (vanusest sõltuv suremuse tõenäosus)]
Note: DE and UK: 2000 data.Sources: Eurostat - Demographic Statistics, TR: Council of Europe
Märkus: DE ja UK: 2000. aasta andmed.Allikad: Eurostat – demograafiline statistika, TR: Euroopa Nõukogu.
Disability-free life expectancy at birth, 1996
Invaliidsuseta keskmine eluiga sünnihetkel, 1996
Source: Eurostat - Mortality Statistics and European Community Household Panel
Allikad: Eurostat – suremuse statistika ja Euroopa Ühenduse leibkondade paneeluuring.
Major causes of death by age-group, EU-25, 2000
Peamised surma põhjused erinevates vanuserühmades, EL-25, 2000
Persons discharged from hospitals per 100 000 population, latest year available (1998, 1999, 2000 or 2001)
Haiglatest välja kirjutatud isikud 100 000 elaniku kohta, viimane kättesaadav aasta (1998, 1999, 2000 või 2001)
Circulatory diseases
Veresoonkonna haigused
Diseases of therespiratory system
Välised vigastused ja mürgistus
External causes of injuryand poisoning
Hingamisteede haigused ro ala u
Notes: 2001 except: BE, DK, ES, FR, LU, AT, UK, SI and TR: 2000; EU-15, DE, EE, IT, HU and PL: 1999; EL: 1998.
Märkused: 2001, v.a: BE, DK, ES, FR, LU, AT, UK, SI ja TR: 2000; EL-15, DE,EE, IT, HU ja PL: 1999; EL: 1998.
UK includes only England.Source: Eurostat - Health and safety statistics.
UK sisaldab ainult Inglismaa andmeid.Allikas: Eurostat – tervise ja ohutuse statistika.
Notes: BE: 1997; DK and UK: 1999. Source: Eurostat - Mortality Statistics
Märkused: BE: 1997; DK ja UK: 1999.Allikas: Eurostat – suremuse statistika.
Accidents and work-related health problems
Õnnetused ja tööga seotud tervisehädad
In 2001, around 3.8% of EU workers were victims of a working accident resulting in more than three days’ absence, 6.1% including accidents with no absence from work or an absence of up to 3 days.
2001. aastal oli umbes 3,8% Euroopa Liidu töötajatest kannatanud tööõnnetuse tõttu, mille tagajärjel nad puudusid töölt üle kolme aasta, ning 6,1% sattus õnnetustesse, mille tagajärjel nad tööltei puudunud või puudusid kuni 3 päeva.
From 1994, the number of accidents at work with more than three days’ absence decreased by 15% (the value of the index 1998 = 100 was 94 in 2001 and 111 in 1994).
Alates 1994. aastast on tööõnnetuste arv, mille tagajärjel tuli töölt puududa üle 3 päeva, vähenenud 15% (indeksi väärtus oli 1998. aastal 100, 2001. aastal94 ja 1994. aastal 111).
During 1998-99 5.4% of employees per year suffered from work-related health problems.
Vahemikus 1998–1999 kannatas aastas 5,4% töötajatest tööga seotud tervisehädade all.
In 2000 around 500 million working days were lost in as a result of accidents at work (150 million days lost) and work-related health problems (350 million days lost).
2000. aastal kaotati umbes 500 miljonit tööpäeva tööõnnetuste tagajärjel (150miljonit kaotatud tööpäeva) ja tööga seotud tervisehädade tõttu (350 miljonit kaotatud tööpäeva).
Road transport fatalities have fallen by around 46% since 1970 but there were still around 40 000 deaths on EU-15 roads recorded in 2001.
Maanteedel toimuvate liiklusõnnetuste arv on alates 1970. aastast vähenenud umbes 46%, kuid EL-15 riikide teedel registreeriti 2001. aastal siiski 40 000 surmajuhtumit.
Accidents at work - serious accidents, 2001 (Index of the number of serious accidents at work per 100 thousand persons in employment (1998=100))
Tööõnnetused – rasked õnnetused, 2001 [raskete tööõnnetuste arvu indeks saja tuhande töötaja kohta (1998 = 100)]
Notes: PT: 2000 data.
Märkused: PT: 2000. aasta andmed.
The 2001 aggregates for EU-25, EU-15 and Eurozone are provisional because of lacking data for PT (2000 data used).Source: Eurostat - European Statistics on Accidents at Work (ESAW)
2001. aasta koondandmed EL-25, EL-15 ja euroala kohta on esialgsed, kuna puuduvad andmed PT kohta (kasutatud 2000. aasta andmeid).Allikas: Eurostat – Euroopa tööõnnetusalane statistika (ESAW).
Accidents at work - fatal accidents, 2001 (Index of the number of fatal accidents at work per 100 thousand persons in employment (1998=100))
Tööõnnetused – surmaga lõppenud õnnetused, 2001 [surmaga lõppenud tööõnnetuste arvu indeks saja tuhande töötaja kohta (1998 = 100)]
CY, LU, MT: the values are based on small annual numbers of fatalities.
CY, LU, MT: väärtused põhinevad väikesel keskmisel õnnetusjuhtumist tingitud surmade arvul.
Accidents at work by type of activity, EU-15, 2001
Tööõnnetused tegevusvaldkonniti, EL-15, 2001
Fishing (estimated)
Naised Mehed Kokku
Construction per 100 000 e m pl o
100 000 töötaja kohta
Health and social work (estimated) y e d persons
Tervishoid ja sotsiaaltöö (hinnanguline)
Wholesale and retail trade; repairs
Hulgimüük ja jaekaubandus; parandustööd
Notes: BE: 1997, MT: 2002 data.Source: Eurostat –Mortality statistics.
Märkused: BE: 1997, MT: 2002. aasta andmed.Allikas: Eurostat – suremuse statistika.