natgillin/translations-raw huggingface dataset:
All four major planks of EU energy policy — security of supply, completion of the internal market and integration of environmental considerations aswell as promotionof renewable energies — can have a positive effect on cohesion.
Kõik neli EL-i energiapoliitika põhipunkti — varustamise kindlus, siseturu väljakujundamine ja keskkonnaalaste kaalutluste kaasamine ning samuti taastuvate energiate propageerimine — võivad avaldada ühtekuuluvusele positiivset mõju.
By reducing the amount of energy consumed per unit of output and by depending more
Vähendades tarbitava energia hulka ühe toodanguühiku kohta ja kasutades rohkem taastuvaid energiaallikaid, saavad kõik liikmesriigid vähendada oma sõltuvust impordist ja niiviisi vältida oma majanduse võimalikku laostumist, mida võib põhjustada väline tarnešokk (nagu nt. järsk naftahinna tõus).
Composition of gross inland consumption of energy from fuels, 2001
Sisemaise kütteenergia tarbimise struktuur, 2001
% of total
% üldisest
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
1.osa– Ühtekuuluvus,konkurentsivõime,tööhõivejakasv–olukordjasuunad riikide elanikkonnast, kus nad asuvad.
75 that the elderly, who impose disproportionate demands on the health system, account for a much smaller proportion of the population in the south than
Liituvates riikides on positsioon palju soodsam.
25 keep people frommoving away fromsomeof the more peripheral and rural areas where the creation of jobs for women has been identified as one of the ways of encouraging people to stay.
Arstide, õdede ja teiste tervishoiutöötajate arv elanikkonna suhtes on võrdne EL15-ga või isegi kõrgem, ning ka haiglavoodite arv on suhteliselt kõrge — va Küpros (4 voodit 1000 elaniku kohta).
In this regard, results from the first UrbanAudit carried out in 58 European cities, which together account for an average of 15% of the population in the countries in which they are located, indicate that those in the more prosperous regions have a larger number of day care places per inhabitant than cities in the less prosperous ones.
Nii on Tšehhi Vabariigis umbes 11 voodit 1000 inimese kohta — rohkem kui praktiliselt üheski teises EU15 osas, ning Leedus ja Lätis ligi 9 voodit, mis on rohkem kui Saksamaal või Prantsusmaal, samal ajal kui kõige madalama arvuga riikides — Poolas ja Eestis — on ikkagi umbes 7 voodit 1000 elaniku kohta, mis on EL-i keskmisest kõrgem.
In the accession countries, the position ismuchmore favourable.
Eakatele inimestele on eluliselt tähtis, et vanemaks saades oleksid nende käsutuses head tervishoiuasutused.
Not only are numbers of doctors, nurses and other health care professionals on a par with numbers in the EU15 in relation to population or even higher, but, with the exception of Cyprus (4 beds per 100 0 inhabitants), the number of hospital beds is also relatively high.
Mõnede inimeste jaoks on hoolduse olemasolu otsustavaks faktoriks, kas nad veedavad oma pensionipõlve kohas, kus nad on seni elanud, või kolivad mujale.
In the CzechRepublic, therefore, there are some 11 beds per 100 0 people, more than in virtually all parts of the EU15, and in Lithuania and Latvia, around 9, more than in Germany or France, while the countries with the lowest figures, Poland and Estonia, still have around 7 beds per 100 0 which is above theEUaverage .
Samal ajal on head tervishoiuasutused võrdselt tähtsad turismipiirkondades, eriti Lõuna-Euroopas, kus on soe kliima, ning kus püütakse ligi meelitada üha rohkem pensionäre, kes teevad pikki või sagedasi puhkusereise, ning kelle puhul peatuskoha valikut mõjutab seal pakutav hooldus.
At the same time, good health care facilities are equally important in tourist regions, especiallythose in the southofEuropewithwarmclimates, seeking to attract the growingnumber of people in retirementwhotakeextended,or morefrequent,holidays and whose choice of where to stay is influenced by the care available.
Sotsiaalne infrastruktuur koos keskkonnatingimustega on otsustava tähtsusega teguriks, mis määrab piirkonna elukvaliteedi ning on piirkonna konkurentsivõime seisukohalt sama tähtis nagu transpordisüsteemid ja muud traditsioonilisemad infrastruktuuri vormid.
Social infrastructure, togetherwith environmental conditions, is a key determinant of the quality of life in any region and is as important as systems of transport and other more traditional forms of infrastructure for regional competitiveness.
Niisiis omab selles osas tähtsust, et samal ajal, kui EL-i lõunaosas on elaniku kohta sama palju arste, õdesid ja muid meditsiinitöötajaid nagu Põhjas, on haiglates tavaliselt vähem voodikohti elaniku kohta.
The European Employment Strategy launched in 1997 seems to have contributed to increasing the resiliance of employment in a period of economic slowdown.
Näib, et Euroopa tööhõivestrateegia, millega tehti algust 1997. aastal, on aidanud kaasa tööhõive taastumisele majanduslanguse tingimustes.
Between 1999 and 2002, the number employed increased by 6 million and longterm unemployment fell from 4% of the labour force to 3%.
1999. ja 2002. aasta vahel kasvas tööl käivate inimeste arv 6 miljoni võrra ning pikaajaline töötus langes 4%-lt tööjõust 3%-le.
However, while notable improvements have occurred in the operation of EU labourmarkets, important structural weaknesses remain in both present and future Member States.
Kuid samal ajal kui EL-i tööturul on saavutatud märkimisväärset edu, esineb niihästi olemasolevates kui tulevastes liikmesriikides jätkuvalt olulisi struktuurilisi puudusi.
Whereas in Germany and France, therefore, there are 8–9 beds per 100 0 people, in Greece, the average is 5 and less than this in tourist areas, falling below 3 in Kentriki Ellada and Peloponnisos and below 2 in Sterea Ellada.
Samal ajal kui Saksamaal ja Prantsusmaal on 8–9 voodit 1000 inimese kohta, on Kreeka turismipiirkondades keskmiselt 5 või vähem voodikohta, ning Kentriki Elladas ja Peloponnisoses langeb see arv alla 3 ja Kesk-Kreekas alla 2.
Similarly in Portugal, the average is 4 beds per 1000, but only 2½ in Alentejo and 2 in the Algarve.
Sarnane on olukord Portugalis, kus on keskmiselt 4 voodit 1000 elaniku kohta, kuid Alentejos ainult 2½ ning Algarves 2.
In Spain,where theaveragenumber is also4per 1000,itis only around 3 in Valencia and Andalucía, and in Italy, there are fewer hospital beds in Campania, Basilicata and Sicilia (around 4 per 1000) than in northern regions (over 5 per 100 0 in most cases).
Hispaanias, kus keskmine number on samuti 4 voodit 1000 elaniku kohta, on see arv Valencias ja Andaluusias ainult umbes 3. Itaalias on Campanias, Basilicatas ja Sitsiilias vähem haiglavoodeid inimese kohta (umbes 4 voodit 1000 elaniku kohta) kui põhjapoolsetes piirkondades (enamasti üle 5 voodi 1000 elaniku kohta).
In Italy, in particular, this difference in part reflects the age structure of the regional population and the fact
Hariduse tasandist sõltub mitte ainult see, millised töökohad inimese ees avanevad, vaid põhimõtteliselt ka see, kas inimene üldse suudab tööd leida või mitte.
Education levels play amajor role in determining economic performance and the competitiveness of the
Inimesed, kellel on kolmanda taseme haridus, s.t. lõpetatud kõrgharidus või sellega võrdväärne kvalifikatsioon — leiavad tööd suurema tõenäolisusega kui inimesed, kellel on teise taseme ülemise astme haridus, kes omakorda leiavad
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
1.osa — Ühtekuuluvus,konkurentsivõime,tööhõivejakasv–olukordjasuunad liit haridus taseme
> = no al to t fo
> = andmed rahvastiku
% education
% ülemise
Medium
Keskmine astme
Educational 1.9 or education
% astme alumise
= at secondary deviation
= taseme vähem teise
Low below
Madal haridus
> = no al to t
> = andmed rahvastiku
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
1.osa– Ühtekuuluvus,konkurentsivõime,tööhõivejakasv–olukordjasuunad töö suurema tõenäolisusega kui inimesed, kellel on vaid põhiharidus.
This tendency, which is only likely to be strengthened by the continued development of the knowledgebased economy in future years, is very evident in existing EUMember States, especially for women.
See tendents, mis tulevikus seoses teadmuspõhise majanduse jätkuva arenemisega tõenäoliselt veelgi tugevneb, on olemasolevates EL-i liikmesriikides väga märgatav, eriti naiste puhul.
But it is evenmore pronounced in the accession countries for both men and women.
Kuid liituvates riikides on see niihästi meeste kui naiste puhul veelgi ilmsem.
There is a question mark, however, over how well upper secondary education and initial vocational training in accession countries equip youngpeople for labourmarket needs or to be able to adapt as needs change.
On siiski küsitav, kui hästi valmistab teise taseme ülemise astme haridus ning kutsealusõpe liituvates riikides noori inimesi ette tööturu vajadusteks või kuivõrd see muudab nad kohanemisvõimelisemaks, kui vajadused muutuvad.
In particular, curricula and teaching structures in these countries seem notwell adjusted to the modern economy.
Eriti tundub, et õppekavad ja õpetamise struktuur neis riikides ei sobi hästi kaasaegse majandusega.
With only a few exceptions, they tend to score relatively poorly in international tests of literacy and numeracy.
Välja arvatud vähesed erandid, on nende tulemused rahvusvahelistes testides lugemis- ja kirjutamisoskuse ning arvutamise osas suhteliselt nõrgad.
… though less so in tertiary education
… kuid kolmanda taseme hariduses vähemal määral
Whereas, some 86% of men aged 25 to 64 with tertiary education were in work in the accession countries taken together in 2002, the figure for thosewith upper secondary education was 74% and for thosewith only compulsory schooling, 51%.
Samal ajal kui aastal 2002 käis liituvates riikides kokku tööl umbes 86% kolmanda astme haridusega meestest vanuses 25 kuni 64 aastat, oli see arv teise taseme ülemise astme haridusega meeste puhul 74% ning ainult kohustusliku haridusega meestel 51%.
For women, 79% of thosewith tertiary education were in work, 61% of thosewith upper secondary level and only 38% of those below this level.
Tööl käis 79% kolmanda taseme haridusega naistest, 61% teise taseme ülemise astme haridusega naistest ning ainult 38% naistest, kelle haridustase oli sellest madalam.
The proportion of the population attaining tertiary education tends to below in the Objective 1 regions of the Union.
Liidu Eesmärk 1 piirkondades on kolmanda taseme haridust omandavate inimeste suhe üldiselt madal.
In all countries, except Germany where the new Länder have especially high education levels, the average proportion with a university degree or equivalent is lower in Objective 1 than in other regions.
Kõigis riikides, välja arvatud Saksamaa, kus uutes liidumaades on eriti kõrge haridustase, on ülikoolidiplomi või sellega samaväärse kvalifikatsiooniga inimeste keskmine suhe Eesmärk 1 piirkondades madalam kui mujal.
In Greece and Portugal, where all regions are Objective 1, the proportion is below theEUaverage .
Kreekas ja Portugalis, kus kõik piirkonnad on Eesmärk 1 piirkonnad, on see suhe allpool EL-i keskmist.
Furthermore, although education levels appear to be improving in general, in the sense that larger numbers of youngpeople have tertiary education than those in older age groups, there is little sign of the gap between Objective 1 and other regions being closed.
Peale selle on vähe märke selle kohta, et lõhe Eesmärk 1 ja teiste piirkondade vahel väheneks, kuigi üldiselt tundub haridustase paranevat, pidades silmas, et kolmanda taseme haridusega noori inimesi on rohkem kui vanemates vanusegruppides.
Similar differences are evident at the regional level, but in a more pronounced form.
Samasugused erinevused ilmnevad regionaalsel tasandil, kuid veelgi silmatorkavamal kujul.
The gap in employment rates between thosewith high and thosewith low education tends to bewider in regions where the overall employment rate is relatively low than in those where it is higher.
Kõrge ja madala haridustasemega inimeste tööhõive määra vahe kaldub olema suurem piirkondades, kus üldine tööhõive on suhteliselt madal võrreldes piirkondadega, kus see on kõrgem.
People with low education, therefore, are muchmore likely than thosewith higher education levels to be out of work if they live in low employment regions.
Seega on madala haridustasemega inimestel, kui nad elavad madala tööhõivega piirkondades, palju suurem tõenäolisus jääda töötuks kui kõrgema haridustasemega inimestel.
Education levels in the accession countries compare favourably with existing EUMember States…
Haridustaseme võrdlus EL-i liikmesriikidega on liituvatele riikidele soodne …
The relative number of workingage population with tertiary education is also relatively small in most of the accession countries.
Kolmanda taseme haridusega tööealise elanikkonna suhteline arv on ka enamuses liituvates riikides suhteliselt väike.
Overall, only 14% of those aged 25 to 64 have university degrees or the equivalent, well below theEUaverage (22%).
Üldiselt on ülikoolidiplom või sellega samaväärne kvalifikatsioon ainult 14%-l inimestest vanuses 25 kuni 64, mida on tublisti vähem kui EL-is keskmiselt (22%).
Only in Estonia and Lithuania were the figures above theEUaverage .
Ainult Eestis ja Leedus on need arvud EL-i keskmisest kõrgemad.
In the Czech Republic and Slovakia aswell as in Poland and Romania, the proportion was only around 10–12%.
Tšehhi Vabariigis ja Slovakkias ning samuti Poolas ja Rumeenias oli see suhe ainult 10–12% ümber.
Nevertheless, this is still higher than in Portugal or the Objective 1 regions of Italy.
Kuid see on siiski kõrgem kui Portugalis või Itaalia Eesmärk 1 piirkondades.
Only in Bulgaria, Latvia and Romania is the proportion of those aged 18 to 24 with only basic schooling and no longer in education or training above theEUaverage (around 20%or just above in all three cases), though even here, it was still below the average in Objective 1 regions.
Lätis ja Rumeenias on 18 kuni 24 aasta vanuste inimeste suhe, kellel on vaid põhiharidus ning kes enam ei õpi ega omanda elukutset, kõrgem EL-i keskmisest (umbes 20% või pisut üle selle kõigil kolmel juhul), kuigi isegi siin oli see ikkagi väiksem kui Eesmärk 1 piirkondades.
InHungary, it is around 12%, in Poland, 8% and in the CzechRepub-lic, Slovakia and Slovenia, only around 5%.
Ungaris on see umbes 12%, Poolas 8% ja Tšehhi Vabariigis, Slovakkias ja Sloveenias ainult umbes 5%.
In the EU, women in this age group tend to have lower qualifications thanmen— though not in Portugal—but the position is changing rapidly as significantly more women than men in young erage groups continue in education beyond basic schooling and go on to university.
Elukestev õppimine sioon tavaliselt madalam kui meestel, kuigi mitte Portugalis, kuid see suhe muutub kiiresti, kuna nooremates vanuserühmades jätkab pärast põhikoolitust haridusteed ning läheb ülikooli oluliselt rohkem naisi kui mehi.
Although there has been an increase over time in the numbers acquiring tertiary level qualifications in the accession countries, the proportion of 25 to 29 yearolds with university degrees or equivalent (17%) is still substantially lower than in the EU (27%).
Kuigi aja jooksul on liituvates riikides kolmanda taseme kvalifikatsiooni omandavate inimeste arv suurenenud, on 25 kuni 29 aastaste ülikoolidiplomi või sellega samaväärse kvalifikatsiooniga inimeste suhe (17%) endiselt oluliselt madalam kui EL-is (27%).
Education attainment levels vary across regions in the accession countries aswell as in the existing EU.
Hariduse saavutamise tasemed varieeruvad piirkonniti nii liituvates riikides kui olemasolevas EL-is.
In general, levels are on average significantly higher in the capital city regions than in the rest of the country and, to some extent, in the more prosperous regions than in the less prosperous .
Üldiselt on tase pealinna ümbruses ülejäänud riigi keskmisest oluliselt kõrgem ning teatud määral ka jõukamates piirkondades võrrelduna vähem jõukamatega.
The capacity of the labour force, aswell as businesses, to adapt to changing market circumstances is a key factor in regional competitiveness.
Tööjõu ning ettevõtete suutlikkus kohaneda muutuva turu tingimustega, on piirkondliku konkurentsivõime võtmefaktoriks.
This requires access to training in order to update and extend skills.
See eeldab juurdepääsu väljaõppele, et moderniseerida ja laiendada oskusi.
Continuing vocational training is, therefore, of as much importance both to an individual’s career prospects and to the competitiveness of economies as initial education.
Seega on jätkuv kutseõpe üksikisiku karjäärialaste väljavaadete ning majanduste konkurentsivõime seisukohalt sama tähtis kui alusharidus.
Less prosperous regions have a higher level of early school leavers
Vastavalt viimastele olemasolevatele andmetele18
The relative number of those in employment participating in continuing training is much less in the Cohesion countries, Ireland apart, than in the rest of the EU,
Hispaanias oli see suhe 1999. a. ainult umbes 25% võrrelduna EL-i keskmise 40%-ga, samal ajal kui Portugalis oli see 17% ja Kreekas vaevalt 15%.
Significantly more youngpeople leave the education system with only basic schooling in Objective 1 regions than in other parts of the EU.
Eesmärk 1 piirkondades lahkub oluliselt rohkem noori inimesi haridussüsteemist ainult põhiharidusega kui teistes EL-i osades.
% of employees in enterprises
Pidevas kutseõppes osalejate määr, 1999 töötajate % ettevõtetes
Immigration and the integration of third-country nationals
Immigratsioon ja kolmandate riikide kodanike integratsioon
0 0 Given the prospective decline in population of workingage in the EU in the years to come and labour shortages in a number of activities, immigration has taken on new significance.
Liituvates riikides on jätkuv kutseõpe eriti tähtis, kui võtta arvesse majanduse ümberstruktureerimist ja alushariduse ja kutseõppe süsteemi ilmset piiratust.
In the accession countries, continuing training is particularly important given the restructuring of the economy and the apparent narrowness of the initial educational and training system.Despite the relatively large proportion of youngpeople attaining upper secondary level qualifications, most of these tend to train for a particular vocation which does not necessarily safeguard their longterm future on the labourmarket as the demand for skills changes.
Vaatamata noorte inimeste suhteliselt suurele arvule, kes omandavad teise taseme ülemise astme kvalifikatsiooni, annab neist enamus teatud kindla ametiala väljaõppe, mis ei kindlusta vältimatult pikemas perspektiivis nende tulevikku tööturul kui nõudmine oskuste järele muutub.
The successful integration of immigrants into society is important both for social cohesion and economic efficiency, especially in the context of the Tampere and Lisbon agendas.
Immigrantide edukas integratsioon ühiskonda on tähtis nii sotsiaalse kohesiooni kui majandusliku tõhususe seisukohalt, eriti Tempere ja Lissaboni agendade valguses.
Persisting problems of high unemployment and exclusion from the labourmarket among non-EU nationals, many of whom are immigrants from third countries but some of whom are the children of immigrants who were born in the EU, demonstrate that greater efforts of integration are needed.
Visalt säilinud probleemid mitte-EL-i kodanike seas seoses suure tööpuudusega ning tööturult välja arvamisega, kellest paljud on immigrandid kolmandatest riikidest, kuid mõned on immigrantide lapsed, kes on sündinud EL-is, näitab, et integratsiooni alal on vaja teha suuremaid jõupingutusi.
Participation in continuing training, however, seems in most cases to be significantly lower in the accession countries than in the EU.
Kuid enamikel juhtudel tundub, et liituvates riikides on osalemine jätkuvas kutseõppes oluliselt madalam kui EL-is.
On average, only 17% of those in employment in the enterprise economy received any form of vocational training in 1999, less than half the proportion in the EU, though similar to that in Portugal and slightly higher than inGreece.
Keskmiselt sai 1999. a. ainult 17% ettevõtlussfääris töötavatest inimestest mingil kujul kutseõpet, mis on vähem kui pool EL-i vastavast arvust, kuigi sarnane Portugalile ja pisut kõrgem kui Kreekas.
Only in the Czech Republic was the proportion in receipt of training above theEUaverage, if only slightly (42%).
Ainult Tšehhi Vabariigis oli kutseõppe omandamise suhe ülalpool EL-i keskmist, kuigi vaid pisut (42%).
In the other accession countries, apart from Slovenia (32%), the proportion was under 20%.
Liituvates riikides, välja arvatud Sloveenia (32%), oli suhe alla 20%.
There is a clear need, therefore, to expand continuing training in these countries and to providemuchwider access to lifelong learning.
Seega on selge vajadus laiendada neis riikides jätkuvat kutseõpet ja võimaldada palju laiemat juurdepääsu elu-kestvale õppimisele.
The major difficulty is one of findingthenecessaryfinancialmeansofachievingthis.
Selle saavutamise põhiraskuseks on leida vajalikud rahalised vahendid.
Participation of women in the labourmarket
Naiste osalemine tööturul
What is required is not only more coherence between relevant policies at all levels, but also closer collaboration both between different layers of government and between public authorities and the Social Partners, the research community, local service providers, NGOs and, above all, migrants themselves.
Kolmandatest riikidest EL-i immigreerunud inimeste ning samuti etniliste vähemuste ühiskonda parema integreerumise poliitikad peavad arvestama mitte ainult majanduslike ja sotsiaalsete aspektidega, vaid samuti kultuurilise ja religioosse mitmekesisusega, kodakondsusega ja poliitiliste õigustega.
The potential of women to contribute to economic activity in the EU has still not been fully tapped.While the employment rate of women in the Netherlands, the UK, Austria and the Nordic countries is already above the Lisbon target of 60%, in Spain, Greece and Italy, it is well below.
Samal ajal kui naiste tööhõive määr Hollandis, Ühendkuningriigis, Austrias ja Põhjamaades on juba kõrgem kui Lissabonis püstitatud Eesmärk 60%, on see Hispaanias, Kreekas ja Itaalias tublisti allpool.
Gender segregation in the labourmarket persists with many more men than women working as managers and in senior positions.
Sugude segregatsioon tööturul püsib, palju rohkem mehi kui naisi töötab juhtidena ja juhtivatel kohtadel.
Working arrangements area major factor underlying the low participation of women.Moreover, almost a third of women in employment work part-time as against less than 5% of men,
Veelgi enam, peaaegu kolmandik naistest töötab osalise tööajaga võrreldes vähem kui 5%-ga meestest, paljud teevad seda lasteasutuste puudumise tõttu.
Women are paid less than men for equivalent work. The gender pay gap has remained at 16%since 1998.
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
75 many doing so because of the lack of childcare facilities.
Tööpuuduse vältimine ja aktiivne tööturu poliitika
The main challenges to be addressed in the future to achieve the employment objectives set at Lisbon and increase productivity are:
Ennetavad abinõud ja aktiivne tööturu poliitika on tähtsad, kui EL-is soovitakse täielikult ära kasutada tööjõu potentsiaal.
In many Member States, efforts have made efforts to ensure that everyone becoming unemployed is given individual job search assistance and guidance at a nearly stage.
Paljudes liikmesriikides on tehtud pingutusi tagamaks, et igaühele, kes jääb töötuks, osutataks juba varases staadiumis individuaalset abi ning et teda juhendataks töö otsimisel.
Indeed, there is a general tendency towards increasing personalised support and improving the efficiency of programmes by identifying the needs of jobseekers and giving preference to tailor-made over general measures.
Tõepoolest on üldine tendents osutada suuremat personaalset toetust ning parandada programmide tõhusust, määrates kindlaks tööotsijate vajadused ja eelistades vastavalt individuaalsetele vajadustele kohandatud abinõusid üldistele.