natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Cases C-428/06, C-429/06 and C-434/06, the actions for annulment brought in the main proceedings concern the Foral Law of the Juntas Generales de Vizcaya 7/2005 of 23 June 2005, Article 2 of which amends Foral Law 3/1996 of 26 June 1996 on corporation tax.
Kohtuasjades C-428/06, C-429/06 ja C-434/06 on põhikohtuasjas esitatud nõue tühistada Juntas Generales de Vizcaya 23. juuni 2005. aasta piirkondlik seadus 7/2005, mille artikliga 2 on muudetud 26. juuni 1996. aasta piirkondlikku seadust 3/1996 ettevõtte tulumaksu kohta.
The first two of those actions seek annulment of Article 2(4), (6) and (7), whilst the third seeks annulment of Article 2(4) and (6) only.
Kahes esimeses neist kohtuasjadest nõutakse nimetatud artikli 2 lõigete 4, 6 ja 7 tühistamist, kuid kolmandas vaid artikli 2 lõigete 4 ja 6 tühistamist.
Article 2(4) of Foral Law 7/2005 amends Article 29 of Foral Law 3/1996 and sets the rate of corporation tax ‘generally at 32.5%’.
Piirkondliku seaduse 7/2005 artikli 2 lõikega 4 muudetakse piirkondliku seaduse 3/1996 artiklit 29 ja kehtestatakse ettevõtte tulumaksu „maksumääraks üldiselt 32,5%”.
The national court states that, according to common State legislation, namely Article 28(1) of the consolidated text of the Law on Corporation Tax, adopted by Royal Legislative Decree 4/2004 of 5 March 2004, the basic rate of corporation tax is 35%.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus viitab, et üleriigilise õiguse, täpsemalt 5. märtsi 2004. aasta kuninga dekreetseadusega 4/2004 heaks kiidetud ettevõtte tulumaksu seaduse tervikteksti artikli 28 lõike 1 kohaselt on ettevõtte tulumaksu üldine maksumäär 35%.
Article 2(6) of Foral Law 7/2005 amends Article 37 of Foral Law 3/1996 and provides that investments made in new tangible fixed assets and intended for the economic operation of an undertaking may be deducted at a rate of 10%.
Piirkondliku seaduse 7/2005 artikli 2 lõikega 6 muudetakse piirkondliku seaduse 3/1996 artiklit 37 ja nähakse ette, et investeeringud teatavat liiki uude materiaalsesse põhivarasse, mis on mõeldud ettevõtja majandustegevuseks, võib 10% ulatuses maha arvata.
Article 2(7) amends Article 39 of Foral Law 3/1996 and provides for a deduction equal to 10% of the amount resulting from the accounting income for the financial year and capable of serving as a ‘reserve for production investments and/or as a reserve for environmental conservation and improvement and energy saving’.
Artikli 2 lõikega 7 muudetakse piirkondliku seaduse 3/1996 artiklit 39 ja nähakse ette, et 10% majandusaasta tulemist võib maha arvata ja suunata „reservi tootmisse tehtavateks investeeringuteks ja/või reservi keskkonna hoidmiseks ja parandamiseks mõeldud tegevuste jaoks”.
The national court states that there are no such deductions under Spanish corporation tax law.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus täpsustab, et Hispaania ettevõtte tulumaksu seaduses selliseid mahaarvamise võimalusi ei ole.
In Cases C-430/06 and C-433/06, the actions for annulment brought in the main proceedings concern Decreto Foral Normativo de Urgencia Fiscal 2/2005 del Consejo de Diputados de Álava of 24 May 2005, validated by the agreement of the Juntas Generales de Álava of 13 June 2005, paragraphs 4 and 5 of the sole article of which amend Articles 29 and 37 of Foral Law 24/1996 of 5 July 1996 on corporation tax.
Kohtuasjades C-430/06 ja C-433/06 on põhikohtuasjas esitatud nõue tühistada Consejo de Diputados de Álava 24. mai 2005. aasta Decreto Foral Normativo de Urgencia Fiscal 2/2005, mille Juntas Generales de Álava kinnitas 13. juunil 2005 ja mille ainsa artikli lõigetega 4 ja 5 on muudetud ettevõtte tulumaksu reguleeriva 5. juuli 1996. aasta piirkondliku seaduse 24/1996 artikleid 29 ja 37.
The content of the contested law in those actions is the same as that of the law at issue in the action in the main proceedings leading to the reference for a preliminary ruling in Case C-434/06.
Neis menetlustes vaidlustatud õigusnormi sisu on identne põhikohtuasjas, mille pinnalt on esitatud eelotsusetaotlus kohtuasjas C-434/06, asjassepuutuva õigusnormiga.
In Cases C-431/06 and C-432/06, the actions for annulment brought in the main proceedings concern Decreto Foral 32/2005 of the Diputación foral de Guipúzcoa, of 24 May 2005, paragraphs 3 and 4 of the sole article of which amend Articles 29 and 37 of Foral Law 7/1996 of 4 July 1996 on corporation tax.
Kohtuasjades C-431/06 ja C-432/06 on põhikohtuasjas esitatud nõue tühistada Diputación Foral de Guipúzcoa 24. mai 2005. aasta piirkondlik dekreet 32/2005, mille ainsa artikli lõigetega 3 ja 4 on muudetud ettevõtte tulumaksu reguleeriva 4. juuli 1996. aasta piirkondliku seaduse 7/1996 artikleid 29 ja 37.
The content of the law contested in those actions is the same as that of the law at issue in the action in the main proceedings which led to the reference for a preliminary ruling in Case C-434/06.
Neis menetlustes vaidlustatud õigusnormi sisu on identne põhikohtuasjas, mille pinnalt on esitatud eelotsusetaotlus kohtuasjas C-434/06, asjassepuutuva õigusnormiga.
The actions in the main proceedings and the questions referred for preliminary ruling
Põhikohtuasjad ja eelotsuse küsimused
It is apparent that the contested provisions in the cases in the main proceedings were adopted by the foral authorities after the Tribunal Supremo (Supreme Court) (Spain), by judgment of 9 December 2004 in appeal (cassation) No 7893/1999, declared numerous similar provisions adopted by the same authorities to be automatically invalid on the ground that, as those measures were capable of constituting State aid, they should have been notified to the Commission of the European Communities pursuant to Article 88(3) EC.
Selgub, et piirkondlikud ametiasutused võtsid põhikohtuasjades vaidlustatud õigusnormid vastu pärast seda, kui Tribunal Supremo 9. detsembri 2004. aasta otsusega kassatsioonimenetluses nr 7893/1999 tuvastas samade ametiasutuste poolt vastu võetud sarnaste õigusnormide kehtetuse põhjendusel, et need meetmed oleks tulnud EÜ artikli 88 lõike 3 kohaselt teha teatavaks Euroopa Ühenduste Komisjonile, kuna need võivad kujutada endast riigiabi.
However, the defendants in the main proceedings state in their written observations submitted to the Court that, in view of the fact that the Tribunal Supremo gave judgment without making a preliminary reference to the Court of Justice and for other reasons, a ‘recurso de amparo’ (constitutional complaint) has been brought before the Tribunal Constitucional (Constitutional Court) (Spain) against that judgment.
Põhikohtuasja vastustajad osutasid Euroopa Kohtule esitatud kirjalikes märkustes siiski, et tulenevalt asjaolust, et Tribunal Supremo tegi otsuse, ilma et oleks taotlenud Euroopa Kohtult eelotsust, ja ka muudel põhjustel on Tribunal Constitucionalile selle kohtuotsuse peale esitatud recurso de amparo.
In the context of the actions for annulment in the main proceedings, the national court asks whether tax legislation which is adopted with general application and which does not confer an advantage on certain undertakings or the production of certain goods, is to be regarded as ‘selective’ and subject to the provisions of Articles 87 EC and 88 EC, solely on the ground that the effects and effectiveness of that legislation are limited exclusively to the territorial jurisdiction of an infraState authority with autonomy in tax matters.
Põhikohtuasjades esitatud tühistamisnõuete pinnalt tekkis eelotsusetaotluse esitanud kohtul küsimus, kas üldkohaldatavaid maksumeetmeid, mis ei too kaasa eelise andmist teatud ettevõtjatele ega teatud kaupade tootmiseks, tuleb pidada „valikulisteks” ja kas nende suhtes tuleb kohaldada EÜ artiklites 87 ja 88 sätestatud nõudeid ainuüksi sel põhjusel, et need toimivad vaid piirkondliku omavalitsusüksuse jurisdiktsiooni alla kuuluval territooriumil, kellel on autonoomia maksuküsimustes.
The national court mentions in that regard the judgment in Case C-88/03 Portugal v Commission [2006] ECR I-7115, concerning tax measures adopted by the Autonomous Region of the Azores and refers to the three conditions of institutional, procedural and economic autonomy laid down by the Court in paragraph 67 of that judgment.
Seoses sellega mainib kohus Euroopa Kohtu 6. septembri 2006. aasta otsust kohtuasjas C-88/03: Portugal vs. komisjon (EKL 2006, lk I-7115), mis käsitleb Assooride autonoomse piirkonna kehtestatud maksuõigusnorme, ning viitab institutsionaalse, menetlusliku ja majandusliku autonoomia kolmele tingimusele, mida Euroopa Kohus täpsustas selle otsuse punktis 67.
Examining whether the Basque Country and its Historical Territories fulfil those three conditions, the national court states that it has no doubt as to the existence of institutional autonomy.
Kontrollinud, kas Baskimaa ja selle ajaloolised alad vastavad neile kolmele tingimusele, leiab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et institutsionaalne autonoomia on väljaspool kahtlust.
The national court asks, however, whether the formal procedure for drawing up the tax legislation in the Basque Country satisfies the procedural autonomy criterion.
Tal tekkis aga küsimus, kas Baskimaa maksuõigusnormide väljatöötamise ametlik menetlus vastab menetlusliku autonoomia kriteeriumile.
Although that procedure is not subject to direct intervention by the central government, it does entail mechanisms based on non-coercive conciliation, reciprocity and the equal representation of both sides, for the purpose of examining whether draft legislation, once it is known, is compatible with the Economic Agreement between the parties, in order to ensure that legislation to be enacted by both parties accords with what has been agreed and has attained the force of law between the authorities concerned.
Kahtlemata ei sekku keskvalitsus sellesse menetlusse otseselt, kuid ta kasutab lepitusmehhanismi, mis on vabatahtlik, vastastikune ja pariteetne ning mille eesmärk on kindlustada, et kohe pärast eelnõude edastamist kontrollitakse, kas need on poolte heakskiidetud rahanduskokkuleppega kooskõlas, mis peab tagama, et nende poolt heaks kiidetud õigusnormid on viidud vastavusse kesk- ja piirkondliku valitsuse vahel kokkulepitud reeglitega, mis on tõstetud seaduse tasandile.
In addition, from the perspective of the objectives pursued by the autonomous tax legislation and the Basque administration’s obligation to ‘take the national interest into account when setting the tax rate’, Article 3 of the Economic Agreement sets negative thresholds relating to the real global tax burden, to freedom of movement and establishment, and to the absence of discriminatory effects.
Peale selle, pidades silmas autonoomse maksuõigusega taotletavaid eesmärke ja Baski ametiasutustel lasuvat kohustust võtta vajaduse korral „arvesse riiklikku huvi maksumäärade kehtestamisel”, on rahanduskokkuleppe artiklis 3 seatud teatavad piirid seoses üldise tegeliku maksukoormuse, liikumisvabaduse ja asutamisvabadusega, samuti diskrimineeriva mõju puudumisega.
Those limits may give rise a posteriori to judicial review of implemented tax provisions in order to determine whether they comply with the legal rules or guidelines mentioned above.
Nendest piiridest lähtudes võib jõustunud maksuõigusnormide üle teostada hilisemat kohtulikku kontrolli, mis peab välja selgitama, kas need on eespool nimetatud reeglite või suunistega kooskõlas.
As regards the economic autonomy criterion, the national court asks whether, despite being the responsible tax body, the Basque Country nevertheless has sufficient powers to satisfy that criterion.
Majandusliku autonoomia kriteeriumi osas tekkis eelotsusetaotluse esitanud kohtul küsimus, kas Baskimaal, mis on küll rahanduslikult vastutav üksus, on ikka piisavalt pädevust, et vastata sellele kriteeriumile.
The national court states in that regard that, although the Basque Country has a very high level of autonomy compared with other examples of regional autonomy within the European Union, that autonomy is nevertheless limited by the fact that the State has exclusive powers in certain areas which have an economic impact on the Basque Country, such as, inter alia, the other areas of competence set out in Article 149 of the Spanish Constitution, the monetary system, basic rules and coordination of general economic planning, financial rules governing the social security system, and public works of general benefit.
Kohus märgib selle kohta, et kuigi Baskimaa pädevus on väga kõrgel tasemel võrreldes teiste piirkondliku autonoomia vormidega Euroopa kontekstis, on see siiski piiratud riigi ainupädevusega Baskimaad majanduslikult mõjutavates valdkondades, nagu rahasüsteem, majandustegevuse üldise planeerimise alused ja koordineerimine, sotsiaalkindlustuse majanduslik ülesehitus ja üldistes huvides tehtavad riigihanked, mis on loetletud põhiseaduse artiklis 149 muude pädevusvaldkondade hulgas.
Accordingly, the existence of a distinct economic framework in the Basque Country must be viewed in context and by reference to certain essential requirements, such as market unity and economic unity, which are an intrinsic feature of the Spanish system of autonomous communities according to the Tribunal Constitucional (see, inter alia, judgments of the Tribunal Constitucional No 96/1984 of 19 October 1984 and No 96/2002 of 25 April 2002).
Seetõttu on Baskimaal omaette sisemise majandusraamistiku olemasolu suhteline ja seda tuleb mõista lähtudes teatavatest turu- ja majandussüsteemi üksuse põhitunnustest, mis Tribunal Constitucionali kohtupraktika kohaselt seavad Hispaania autonoomsete piirkondade ülesehitusele omased piirid (vt eelkõige 19. oktoobri 1984. aasta kohtuotsus nr 96/1984 ja 25. aprilli 2002. aasta kohtuotsus nr 96/2002).
Against that background, the Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Autónoma del País Vasco (Supreme Court of Justice of the Autonomous Community of the Basque Country) decided to stay the proceedings and to refer the following question, which is formulated in identical terms in Cases C-428/06, C-429/06 and C-434/06, to the Court of Justice for a preliminary ruling:
Neid asjaolusid silmas pidades otsustas Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Autónoma del País Vasco menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule eelotsuse küsimuse, mis on sõnastatud identselt kohtuasjades C-428/06, C-429/06 ja C-434/06:
‘Must Article 87(1) EC be construed as meaning that, by providing for a rate of tax lower than the basic rate set in Spanish State legislation and for deductions from the amount of tax payable which do not exist in State tax legislation, provisions in the field of taxation adopted by the Juntas Generales del Territorio Histórico de Vizcaya amending Articles 29(1)(a), 37 and 39 of the Provincial Law on Company Tax, which take effect in the jurisdiction of that infraState autonomous body, must be regarded as selective and as covered by the definition of State aid enshrined in Article 87(1) EC and, accordingly, must be notified to the Commission pursuant to Article 88(3) EC?’
„Kas EÜ artikli 87 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et Juntas Generales del Territorio Histórico de Vizcaya poolt vastu võetud maksuõigusnorme, millega muudetakse ettevõtte tulumaksu reguleeriva õigusakti artikli 29 lõike 1 punkti a, artikleid 37 ja 39, tuleb lugeda valikulisteks ja kas need kujutavad endast seega eespool nimetatud sätte tähenduses riigiabi, millest tuleb EÜ artikli 88 lõike 3 alusel komisjoni teavitada, sest nendega kehtestatakse autonoomse piirkondliku omavalitsusüksuse territooriumil Hispaania riigi õigusaktidega kehtestatud üldisest maksumäärast madalam maksumäär ning maksusoodustused, mis riiklikus maksuõiguses puuduvad?”
In Cases C-430/06 to C-433/06, the question referred for a preliminary ruling is the same as that set out in the preceding paragraph, save that it refers to the relevant foral laws of Álava and Guipúzcoa.
Eelotsuse küsimus kohtuasjades C-430/06–C-433/06 on sama mis eelnevas punktis esitatud, kuid see puudutab Araba ja Gipuzkoa asjassepuutuvaid piirkondlikke seadusi.
By order of the President of the Court of 30 November 2006, Cases C-428/06 to C-434/06 were joined for the purposes of the written and oral procedure and of the judgment.
Euroopa Kohtu presidendi 30. novembri 2006. aasta määrusega liideti kohtuasjad C-428/06–C-434/06 kirjaliku ja suulise menetluse ning kohtuotsuse huvides.
Admissibility of the requests for a preliminary ruling
Eelotsusetaotluste vastuvõetavus
The Comunidad Autónoma de La Rioja submits that the requests for a preliminary ruling are not admissible since the answer to the question referred is not necessary in order to enable the national court to deliver judgment.
Comunidad Autónoma de La Rioja väidab, et eelotsusetaotlused ei ole vastuvõetavad, kuna vastus esitatud küsimusele ei ole vajalik selleks, et eelotsusetaotluse esitanud kohus saaks langetada otsused.
By order of 14 November 2005, confirmed by subsequent order of 17 March 2006, both adopted in the context of proceedings for the enforcement of the judgment of the Tribunal Supremo of 9 December 2004 (Enforcement No 3753/96-1), the Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Autónoma del País Vasco had already annulled certain of the provisions contested in the main proceedings, namely Article 29 of the respective amended foral laws on the rate of corporation tax and Article 39, as amended, of Foral Law 3/1996, taking the view that they were counter to that judgment and had been adopted with the aim of avoiding the enforcement thereof.
Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Autónoma del País Vasco on 14. novembri 2005. aasta määrusega, mis on kinnitatud hilisema, 17. märtsi 2006. aasta määrusega, kusjuures mõlemad määrused on antud täiendavas menetluses, mis puudutab Tribunal Supremo 9. detsembri 2004. aasta kohtuotsuse täitmist (täitemenetlus nr 3753/96-1), juba tühistanud mõned põhikohtuasjas vaidlustatud sätted, nimelt ettevõtte tulumaksu määra käsitlevate muudetud piirkondlike seaduste artiklid 29 ja piirkondliku seaduse 3/1996 muudetud artikli 39, leides, et need sätted on mainitud kohtuotsusega vastuolus ja vastu võetud selle täitmise vältimiseks.
Regarding the two orders mentioned above, they were currently subject to appeals in cassation.
Kummagi eespool nimetatud määruse peale on esitatud kassatsioonkaebus.
By letter of 23 January 2008, the Comunidad Autónoma de La Rioja informed the Court, however, that it was withdrawing its application for a declaration that the references for a preliminary ruling were inadmissible.
Comunidad Autónoma de La Rioja teatas Euroopa Kohtule 23. jaanuari 2008. aasta kirjas siiski, et ta võtab tagasi oma taotluse tunnistada eelotsusetaotlused vastuvõetamatuks.
UGT-Rioja also claims that those references are inadmissible on the ground that there is absolutely no doubt that the tax measures at issue in the main proceedings constitute State aid.
UGT-Rioja väidab samuti, et taotlused ei ole vastuvõetavad, kuna ei ole vähimatki kahtlust, et põhikohtuasjas vaidlustatud maksumeetmed on riigiabi.
It refers in that regard to the judgment of the Tribunal Supremo and to certain Commission decisions concerning tax provisions adopted by the Historical Territories and which are similar to the measures in question.
Seoses sellega viitab ta Tribunal Supremo kohtuotsusele ja komisjoni otsustele, mis käsitlevad nende meetmetega analoogilisi maksuõigusnorme, mille ajaloolised alad on vastu võtnud.
Confebask also claims that the references for a preliminary ruling were not necessary since the judgment in Portugal v Commission is very clear and that there can be no doubt that the tax measures at issue in the main proceedings do not constitute State aid.
Confebask leiab samuti, et eelotsusetaotlused ei olnud vajalikud, kuna eespool viidatud kohtuotsus Portugal vs. komisjon on väga selge ega jäta kahtlust, et põhikohtuasjas asjassepuutuvad maksumeetmed ei ole riigiabi.
It is clear from both the wording and the scheme of Article 234 EC that a national court or tribunal is not empowered to bring a matter before the Court of Justice by way of a reference for a preliminary ruling unless a case is pending before it in which it is called upon to give a decision which is capable of taking account of the preliminary ruling (see, to that effect, Joined Cases C-422/93 to C-424/93 Zabala Erasun and Others [1995] ECR I-1567, paragraph 28; Case C-314/96 Djabali [1998] ECR I-1149, paragraph 18; and Case C-225/02 García Blanco [2005] ECR I-523, paragraph 27).
Nii EÜ artikli 234 sõnastusest kui ka ülesehitusest tuleneb, et eelotsusemenetlus eeldab tegelikult poolelioleva menetluse olemasolu siseriiklikes kohtutes, mille raames palutakse neil kohtutel teha otsus, millega saab arvesse võtta Euroopa Kohtu eelotsust (vt selle kohta 15. juuni 1995. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-422/93–C-424/93: Zabala Erasun jt, EKL 1995, lk I-1567, punkt 28; 12. märtsi 1998. aasta otsus kohtuasjas C-314/96: Djabali, EKL 1998, lk I-1149, punkt 18, ja 20. jaanuari 2005. aasta otsus kohtuasjas C-225/02: García Blanco, EKL 2005, lk I-523, punkt 27).
As the Court’s jurisdiction is dependent on the existence of an action in the main proceedings, the Court may verify it of its own motion.
Põhikohtuasjas õigusliku vaidluse olemasolu on tingimus, millest tuleneb Euroopa Kohtu pädevus, kusjuures Euroopa Kohus võib seda kontrollida omal algatusel.
Consequently, the Comunidad Autónoma de La Rioja’s withdrawal of its claim that the reference for a preliminary ruling is inadmissible has no effect on that verification.
Seega ei mõjuta kontrollimist asjaolu, et Comunidad Autónoma de La Rioja võttis eelotsuse küsimuse vastuvõetamatuse tuvastamise taotluse tagasi.
In the present case, it is not apparent from any of the evidence submitted to the Court that, following the annulment of certain of the provisions contested therein, the cases in the main proceedings no longer serve any purpose or that the answer to the references for a preliminary ruling is no longer needed by the national court to enable it to deliver judgment in the cases before it.
Käesolevas kohtuasjas ei ilmne ühestki Euroopa Kohtule esitatud dokumendist, et põhikohtuasjades oleks pärast mõne vaidlustatud sätte tühistamist vaidluse ese ära langenud või et vastus eelotsusetaotlustele ei oleks enam eelotsusetaotluse esitanud kohtu menetluses olevates kohtuasjades otsuse tegemiseks vajalik.
Regarding the claim that the answer to the question referred is clear, it should be pointed out that, where the answer to a question referred to the Court for a
Esitatud küsimusele antava vastuse väidetava selguse osas tuleb meenutada, et kui vastus eelotsuse küsimusele tuleneb ilmselgelt kohtupraktikast või kui ei jää ruumi
However, those circumstances in no way prevent a national court from making a reference for a preliminary ruling to this Court (see, to that effect, Cilfit and Others, paragraph 15) and do not have the effect of depriving this Court of jurisdiction to rule on such a question.
Neil asjaoludel ei ole liikmesriigi kohtul siiski mingit keeldu Euroopa Kohtule eelotsuse küsimuse esitamiseks (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Cilfit jt, punkt 15) ja nende tagajärjel ei saa Euroopa Kohus minetada oma pädevust vastata sellisele küsimusele.
In any event, it should be pointed out that, for UGT-Rioja, the tax measures at issue in the main proceedings unquestionably constitute State aid, whereas, for Confebask, they definitely do not constitute State aid.
Igal juhul tuleb sedastada, et UGT-Rioja jaoks on väljaspool kahtlust, et põhikohtuasjas käsitletavad maksumeetmed on riigiabi, samas kui Confebaski jaoks ei ole kahtlust, et need meetmed ei ole riigiabi.
Those contradictory assessments of the tax measures in the light of the provisions of the EC Treaty are sufficient to establish the need to reply to the requests for a preliminary ruling.
Maksumeetmetele selliste vasturääkivate hinnangute andmine EÜ asutamislepingu sätetest lähtudes on piisav näitamaks, et eelotsusetaotluse küsimustele on vaja vastata.