natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Todachildren and young people willhave totake over from larger numbersofindividualsin thepreviousgenerations.
Rahvastiku vananemine ei tähenda, ettööpuuduseja integreerumisega seotud probleemid lahenevadautomaatselt.
Their levelofeducation andtraining iscertainlymarkedlyhigher than thatoftheir elders: for example, in the EU-15, nearly28 %of25–34-year-oldshad been educated to degreelevelin 2003, compared to 16 % of55–64-year-olds.
Tööturu osapooled, haridussüsteem,ametivõimud ja kohalikud omavalitsused peaksidmõtlema sellele, kuidassoodustada noorteintegreerumistühiskonda ning hoida ära noorteleosakslangeda võivatdiskrimineerimist.
A globalapproach to the workinglifec
Üldine lähenemisviismajanduslikultaktiivsele elutsüklile
•The unemploymentrate for under –25swas17.9% in December 2004, compared to 7.7 %forthose aged 25 or over.
Lapsed ja noored peavad ühiskondliku rolli ülevõtma endasttunduvaltarvukamateltvanemateltpõlvkondadelt.
•Young people are atparticular riskofpoverty(thisappliesto 19 % of16–24-year-olds,
See tõotab kõrgemattootlikkusetasetja parematkohanemisvõimetkui eelnevatepõlvkondade puhul.
13 compared to 12 % ofthose aged 25–64 (
Nimeltonnoortelühiskonda integreerumisega tõelisiraskusi:
•Young people are sometimesfaced withdiscrimination on the groundsoftheir age andlackofoccupationalexperience, accentuatedbyother factorssuch asgender, socialoriginorrace, allofwhich make itmore difficultforthem to integrate into economiclife and society.
•Noored seisavad eriti teravaltvastamisi vaesusriskiga: (12) sellisesolukorrason 19%16–24aastastestnoortest, 25–64aastastest(13) inimestestaga 12%. Noorte vaesusriski näitajaületab ka üle 65aastaste vaesusriski (17%).
The number ofyoung adults(25–39-year-olds) willbegin to fallin 2005 and thistrend issettoaccelerate significantlyafter 2010 (–16 % between2010 and 2030).
Alates2005. aastasthakkab noorte täiskasvanute(25–39) arvvähenema ning see kiireneb eritipärast2010. aastat(–16% ajavahemikul2010–2030).
The number of40–54-year-oldswillstartto fallin 2010.
40–54aastaste osakaalu langusalgab2010. aastal.
In parallel, the number ofpeople aged 55 and over willgrow by9.6 %between 2005 and 2010, and by15.5 % between2010 and 2030, before falling sharplyin itsturn.Companieswilltherefore have to relyincreasinglyon the experience and skillsofolder workers,whilstactivelypreparing those younger than 55 toreplace them.
Samalajalkasvab üle 55aastaste arv9,6% võrra ajavahemikul2005–2010 ja 15,5%võrraajavahemikul2010–2030, seejärelhakkab kanende arvjärsultlangema.
Despite a certain degree ofprogress,the employmentrate for people aged 55 + (40.2 %in 2003, or around 20.5 million people inemployment) isfar below the European objectiveof50 %.
Ettevõtted peavadseega rohkem toetuma vanemaealiste töötajatekogemustele ja oskustele, valmistadessamalajalalla 55aastasi töötajaid aktiivseltette vanemapõlvkonna väljavahetamiseks.
Young employed people maywantto spend moretime with their children and workmore atanother
Noored töölkäivad inimesed võivad soovida veetarohkem aega oma lastega ning töötada enammõnelteiseleluhetkel.
(12)That, iswith a netincome lessthan 60 % of the average.(13)report http://europa.eu.int/comm/employment_social/soc-prot/ soc-incl/joint_rep_en.htm
(12)Netosissetulekjääb alla 60% keskmisestsissetulekust.(13)Vtsotsiaalse kaasatuse ühisraport: http://europa.eu.int/comm/employment_social/soc-prot/ soc-incl/joint_rep_en.htm
•The skillslearntatschoolare notalwaysinlinewith the requirementsofthe knowledgesocietyand the levelofschoolfailure isstillasource ofconcern. In 2002, some 16.5 % of18–24-year-oldsleftschoolwith noqualifications.
•Koolisomandatud oskused ei vasta alatiteadmisteühiskonna vajadustele ning koolistväljalangenute arvon jätkuvaltmurettekitav.2002. aastallahkusligikaudu 16,5%18–24aastastestkoolistilma igasugusekvalifikatsioonita.
Distribution ofthe population (EU-25) per age group (1950–2050)
Rahvastiku jaotusvanusegruppide kaupa 25 liikmesriigiga ELpuhul(1950–2050)
The number ofelderlypeople aged 65–79 willincrease significantlyafter 2010 and untilaround2030 (+ 37.4 %).
Eakate (65–79aastased) arvhakkab kiiresti tõusmapärast2010. aastatning see tendentsjätkubumbes2030. aastani (+37,4%).
Theywillbe more active and inbetter health ifcurrenttrendscontinue.
Kui praegusedarengusuunad jätkuvad, on eakad parematervisliku seisundi tõttu ka aktiivsemad.
Theywillalso be better off, having been more likelyto buildup a fullpension, and willhave more savingsthantheir predecessorsand their children.
Nendeelatustase on kõrgem, sestnad on enamasti väljateeninud täispensioni ja nende säästud onsuuremad kui nende eelkäijatel, aga ka suuremadkui nende lastel.
The qualityofjobsand the working environmentwillalso make a significantcontribution to keepingpeople atwork, byreducing the riskofoccupationalaccidentsand improving workhealth, in particular the health ofthe oldestworkers.
Töökohtade ja töökeskkonna kvaliteetaitab samutioluliseltkaasa inimeste püsimisele töökohtadel–tööõnnetuste ohtväheneb ja paraneb töötajate,eelkõige vanemaealiste töötajate, tervis.
Anticipating these changeswillhelp ustomanage the working life cycle better.
Muutusteennetamine aitab paremini juhtida majanduslikultaktiivsetelutsüklit.
Itwillalso benecessaryto develop incentivesto change peoplebehaviour with regard to older workersand tocombatdiscrimination.
Samastulekssoodustadainimeste hoiakute muutumistja võideldadiskrimineerimise vastu.
Elderlypeople in certain countriesare increasinglychoosing to move to another region or abroad:mobilityisnotthe reserve ofthe young or ofemployed people.
Nad tarbivad uusi kaupu ja teenuseid. Nadsoovivad ka ühiskondlikustelustaktiivseltosavõtta ning nende osaluserinevatesühingutesonjuba praegu märkimisväärne.
Theyare consuming more newgoodsand servicesand wantto participate activelyin sociallife, in particular in the voluntarysector.Theymaywish to continue working or to combinepart-time workwith retirement, a trend thatisdeveloping in the USA.
Võimalik, etnadsoovivad jätkata ametialasttegevustvõikombineerida poole kohaga tööd ja pensionipõlve.Selline suundumuson jõudsalt levimas Ameerika Ühendriikides.
The employmentrate of65–74-year-oldsin the EU was5.6 % in 2003,compared to 18.5 % in the USA.
65–74aastate isikute tööhõive määr Euroopa Liiduson 5,6% (2003. aasta andmed),Ameerika Ühendriikidesaga 18,5%.
Some ofthem willalso wantto help their children and grandchildrenand ensure thattheir wealth ispassed down to theyounger generations.
Mõned eakadsoovivad toetada oma lapsi ja lapselapsi ning andaoma vara järk-järgultedasi noorematelepõlvkondadele.
Absolute size in millionsofyoung and old age groupsfor EU-25, 1995–2030
Noorte ja eakate inimeste absoluutarv25 liikmesriigiga ELpuhul(miljonites), 1995–2030
Source: Eurostat, 2004 onwards: 2004 demographicprojections(baseline scenario).
Allikas: Eurostat; alates2004. aastast: Rahvastiku peegeldus2004. aastal(põhistsenaarium).
Change in the median and average age in the EU-25, 1950–2050
Mediaanvanuse ja keskmise vanuse areng 25 liikmesriigiga ELpuhul, 1950–2050
Solidaritywith the veryelderly women are significantlylessgenerousthan formen.
Pered ei saa üksi lahendada vanurite hoolekandeküsimust, olgu vanurid ülalpeetavad võiiseseisvad.
Women also have shorter careersand earnlessduring their working lives.
Siiski olekstulevikusrohkeminimesi, kelle eesttulekshooltkanda, kuna nad eitule enam iseseisvalttoime.
With life expectancyincreasing allthe time, oursocietiesare witnessing the presence ofan everrising number ofveryelderlypersons(80+):+17.1% between 2005 and 2010, + 57.1 % between2010 and 2030.
Tänu pidevale oodatava eluea pikenemiselesuureneb ühiskonnasoluliseltväga eakateinimeste arv(vanusüle 80 aasta): +17,1%ajavahemikul2005–2010, +57,1% ajavahemikul2010–2030.
Familieswillnotbe able on their own to solve thematter ofcaring for these people, howeverdependentor independenttheyare.
Väga eakaid on siis34,7 miljonit,praegu umbes18,8 miljonit.
The improvedhealth profile oftodayounger generationsholdsoutthe hope thatthe veryelderlyofthe future willremain self-sufficientfor longer, and thattheywillwish to remain in their own homes.
Üksi elavate inimestearvkasvab, eelkõige naiste hulgas, sestmeeste janaiste eluea keskmine pikkuson erinev.
High-intensitycare willbe increasinglyconcentrated towardstheend-of-life period.
Naistevanaduspensionid on tunduvaltväiksemad kuimeestel, nende karjäär on lühem ja saadudtöötasu väiksem.
Nevertheless, there willalso be
Mõlemaljuhulon vaja sobivathoolekandesüsteemi, mida asendab praegu
Confronting demographicchange: a new solidaritybetween the generations— Green Paper more people than todaywho willneed suchhigh-intensitycare asa resultofthe lossoftheirindependence.
Silmitsi demograafiliste muutustega – uuspõlvkondadevaheline solidaarsus– Roheline raamat paljudesriikidesperekond, eelkõige aga naised.Samason naised üha rohkem tööturulhõivatudning üha enam täiskasvanud lapsi elab omavanematesteemal.
Familiesmusttherefore be supported to a greaterextent.
Seega tuleb perekondi tulevikustoetada rohkemkui praegu.
Thisiswhere socialservicesand networksofsolidarityand care within localcommunitiescome in.
See on sotsiaalteenuste,solidaarsusvõrgustike ja kohalike omavalitsusteülesanne.
Conclusion: whatshould the Europerole be?
Kokkuvõte: milline on Euroopa Liidu roll?
In order to face up to demographicchange, Europeshould pursue three essentialpriorities.
Demograafiliste muutustega seoses peaks Euroopa järgima kolme põhilistprioriteeti:
•Find new bridgesbetween the stagesoflife.Young people stillfind itdifficultto getintoemployment.
•Tuleb otsida uusi võimalusi eluetappidevahelistelüleminekutel.
An increasing number ofoungrantto participate in socialandeconomiclife.
Noortelon jätkuvaltprobleeme tööturule sisenemisel.
Studytime isgetting longer andyoung working people wantto spend time withtheir children.
Üha suuremhulk“noori pensionäre” soovib osaledaühiskondlikusja majanduselus.
•Return to demographicgrowth.
•Tuleb saavutada rahvastiku juurdekasv.
We mustasktwosimple questions: Whatvalue do we attach tochildren?
Mepeame endale esitama kakslihtsatküsimust:Kuidasme hindame oma lapsi?
Do we wantto give families, whatevertheir structure, their due place in Europeansociety?
Kasme soovimetagada perekonnale ühiskonnasselle koha,mida ta väärib, sõltumata perekonnastruktuurist?
Thanksto the determinedimplementation ofthe Lisbon agenda(modernisation ofsocialprotection systems,increasing the rate offemale employmentandthe employmentofolder workers), innovativemeasuresto supportthe birth rate and judicioususe ofimmigration, Europe can create newopportunitiesfor investment, consumption andthe creation ofwealth.
Rakendades otsustavalt Lissaboni tegevuskava (sotsiaalkindlustussüsteemidekaasajastamine, naiste ja vanemaealistetöötajate tööhõive suurendamine), uuenduslikkemeetmeid sündimuse suurendamiseksjaläbimõeldud sisserändepoliitikat, võib Euroopa Liit luua uusi investeerimis- ja tarbimisvõimalusining kasvatada rikkust.
In July2005, the Commission willbe organising aconference bringing together allthe playersconcerned and which willoffer an opportunitytoexamine the issuesraised in this Green Paper.
Komisjon korraldab 2005. aasta juuliskonverentsi,kusosalevad kõikasjaomased instantsid ning seevõimaldab arutleda erinevate rohelisesraamatustõstatatud küsimuste üle.
Theobjective ofthisconference and the Green Paper isto collectthe bestpracticesofthe Member Statesand other players.
Konverentsi ja roheliseraamatu eesmärkon saada ülevaade liikmesriikideja teiste osaliste parimatestmeetoditest.
The debate could alsocontribute to the European youth initiativeproposed in the mid-term review ofthe Lisbonstrategy(14).
Aruteluvõiksolla kasulikka Lissaboni strateegiavahekokkuvõtte teatisesvälja pakutud Euroopanoorsooalgatuse seisukohalt. (14)
•Ensure a balance between the generations, inthe sharing oftime throughoutlife, in thedistribution ofthe benefitsofgrowth, and inthatoffunding needsstemming from pensionsand health-related expenditure.
•Tuleb jälgida põlvkondadevahelise tasakaalusäilimistnii ajakasutuse jagamisesläbi elu,majanduskasvu tulemuste ühiseskasutamisesning pensioni- ja tervishoiukuludega seotudvajadustes.
Year atwhich totalpopulation and working population isexpected to stop growing/startdeclining
Aasta, mil(tööealise) rahvastiku suurenemine peakspeatuma / vähenemine peaksalgama
Working age population
Tööealine rahvastik(15–65aastased)
Source: Eurostat2004 demographicprojections(baseline scenario); for Croatia (HR) and Turkey(TR): UN world population prospects(2002 rev.)
Allikas:Eurostat2004 – Rahvastiku peegeldus(põhistsenaarium). Horvaatia (HR) ja Türgi (TR) puhul: ÜRO – World Population Prospects: The 2002 Revision.
How to take partin the consultation
Kuidasosaleda küsitluses?
The period ofpublicconsultation willcommenceon 16 March and end on 1 September 2005.
Avalikküsitlusalgab 16. märtsil2005 ja lõpeb1.septembril2005.
We invite you to submityour contribution using theelectronicform which you can find on the European Commission site atthe following address: http://europa.eu.int/yourvoice/consultations/index_en.htm
Palume Teilsaata oma vastused elektrooniliseankeedi kujul, küsimused leiate Euroopa Komisjonikoduleheltjärgmiseltaadressilt: http://europa.eu.int/yourvoice/consultations/index_en.htm
We encourage you to use the electronicresponseform which willmake iteasier to processyouropinionsduring thisconsultation.
Soovitame Teilkasutada elektroonilistvastusevormi, kuna see lihtsustab Teie käestavaliku küsitluse käigussaadud vastustetöötlemist.
You may, however, fillin the printed version ofthequestionnaire and return itto usto the followingaddress:
Te võite siiski meile saata ka sellesse brošüürilisatud küsimustiku järgmiselaadressil:
For severalyearsnow, many Community policies have been helping to anticipate demographicchange.
Mitmete ühenduse tegevussuundade raamesonjuba aastaid tegeldud demograafiliste muutusteennetamisega: hõlmab ka riigi rahanduse jätkusuutlikkusehindamist.
•A common approach to immigration policyincluding economicimmigration hasbeendeveloping for severalyears.
Majanduspoliitika komiteesalustatirahvastiku vananemise mõju hindamistmajandusele ja eelarvele keskmisesja pikasperspektiivis.
•The European employmentstrategyandeducation and vocationaltraining policyhavemobilised those involved to combatschooldrop-outand to raise the levelofyoung people
•Juba aastaid on arendatud ühtsetlähenemistsisserändepoliitika valdkonnas, sealhulgasmajanduslikelpõhjusteltoimuva sisserändeküsimustes.
), aswellasto agadualraising ofthe averageretirementage (16) and an improvementin the
16 järkjärgulisttõusu (
•The research frameworkprogramme supportsmanyprojectsassociated with ageing anddemographicchange, focusing especiallyonclinicalresearch into diseasesaffecting the veryelderlyand their impacton healthcare systems.The frameworkprogramme also includesstudieson demographictrendsin Europe.
•Teadusuuringute raamprogramm toetab paljusidrahvastiku vananemise ja demograafilistemuutustega seotud projekte, keskendudeseelkõige väga eakate inimeste haigustekliinilistele uuringutele ja nende mõjuletervishoiusüsteemidele. Raamprogrammvõimaldab läbi viia ka Euroopa demograafilistearengute uuringud.
•The reform ofsocialprotection systems.
•Sotsiaalkindlustussüsteemide reform.
Thecommon objectivesfor the reform ofpensionschemes, adopted in 2001, callfor the solidaritybetween the generationsto be preserved andfor a balance between retired and workingpeople to be maintained.
Vastavalt2001. aastalvastu võetud pensionisüsteemidereformi ühistele eesmärkidele tuleb säilitadapõlvkondadevaheline solidaarsusning tasakaalpensionäride ja hõivatute vahel.
Extending thecoordination ofnationalhealthcare and longterm elderlycare policieswillhelp to developthisapproach.
Sedalähenemisttuleksedasi arendada,koordineeridessenisestulatuslikumalttervishoiu ja eakate pikaajalisthooldustkäsitlevatliikmesriikide poliitikat.
The European strategyon socialinclusion hassetobjectivesfor tackling childand familypoverty.
Euroopa Liidusotsiaalse kaasatuse strateegiason määratletudeesmärgid vaesuseselavate laste ja peredetoetamise valdkonnas.
•Respecting the principle ofequalitybetweenmen and women and taking thisdimension intoaccountin allpoliciesendermainstreasuresto help achieve abetter work/life balance playa vitalrole inraising the employmentrate.
•Meeste ja naiste võrdõiguslikkuse põhimõttejärgimine ja arvestamine kõigis Euroopa Liidupoliitikavaldkondades(gendermainstreaming).Töö- ja eraelu ühitamisttoetavad meetmedmängivad väga olulistrolli tööhõive määrasuurendamisel.
•Combating discrimination.
•Võitlusdiskrimineerimise vastu.
Since 2000, alegislative frameworkhascovered alldiscrimination in employmentand haspromoteddiversity.
Alates2000.aastastkehtivühtne õiguslikraamistikhõlmabkõiki tööturulesinevaid diskrimineerimise vormeja toetab mitmekesisust.
)Guideline 4, Council Decision of 22 July2003 (OJ L 197,
)Nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsus(ELT L 197, 5.8.2003, lk
Confronting demographic change: a new solidarity between the generations — Green Paper
Silmitsi demograafiliste muutustega – uuspõlvkondadevaheline solidaarsus– Roheline raamat
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities
Luksemburg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus
5 N IT฀ & - AN US CfiR I P Tfi฀ COM PLETED ฀ IN฀ *UNE฀
Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat
$ O C U MENT฀ DRAWN฀ UP฀ ON฀ THE฀ BASIS฀ OF฀ #/ - ฀ ฀ lNAL
Käesolev dokument on koostatud dokumendi KOM(2004) 819 (lõplik) alusel.
)F฀YOU฀ARE฀INTERESTED฀IN฀RECEIVING฀THE฀ELECTRONIC฀NEWSLETTER฀@%3MAIL฀FROM฀THE฀%UROPEAN฀#OMMISSIONS฀$IRECTORATE'ENERAL฀FOR฀%MPLOYMENT฀3OCIAL฀!FFAIRS฀AND฀%QUAL฀/PPORTUNITIES฀PLEASE฀SEND฀AN฀EMAIL฀TO฀EMPLESMAIL ECEUROPAEU฀4HE฀NEWSLETTER฀IS฀PUBLISHED฀ON฀A฀REGULAR฀BASIS฀IN฀%NGLISH฀ & RENCH฀AND฀'ERMAN
Kui soovite tellida Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi elektroonilist infolehte „ESmail“, saatke palun e-kiri aadressil empl-esmail@ec.europa.eu. Infoleht ilmub regulaarselt inglise, prantsuse ja saksa keeles.
%UROPE฀$IRECT฀IS฀A฀SERVICE฀TO฀HELP฀YOU฀lND ANSWERS ฀ TO฀YOUR฀QUESTIONS฀ABOUT฀THE฀%UROPEAN฀5NION
„Europe Direct” on teenistus, mis aitab leida vastused Euroopa Liitu puudutavatele küsimustele
& R E E P H ONE ฀ NUMBER฀ ' ) ( 9 ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀
Tasuta infotelefon: (*)
!฀ G R E AT฀ DEAL฀ OF฀ ADDITION AL ฀ INFORMATION฀ON฀THE฀ %UROPEAN฀ 5 N ION ฀ IS฀ AVAILABLE฀ ON฀ THE฀ ) NT E R N E Tfi฀ )T฀ CAN฀BE฀ A C C E S S ED฀ THROUGH฀ THE฀ % U R O P A฀ S E R V ER฀ H T T P E U R O P A E U
(*) Teatud juhtudel ei võimalda mobiilsideoperaatorid helistamist 00800 numbritele või on need kõned tasulised.
# AT AL O G U ING฀ DATA ฀ CAN฀BE฀ FOUND฀ AT฀ THE฀ END฀ OF฀THIS฀ P U B L ICA TION
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saate Internetist „Europa” serverist (http://europa.eu).
, U X EM B O U R G ฀ / F lC E FOR /FlCIAL 0UBLICATIONS OF THE %UROPEAN #OMMUNITIES
Kataloogimisandmed on esitatud väljaande lõpus.
� ฀ %UROPEAN฀ #OMMUNITIES ฀ ฀ 2 E PRODUCTION฀ IS฀ AUTHORISED฀ PROVIDED฀ THE฀ SOURCE฀ IS฀ A C K NO W LED GE D
Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, 2007
!'%.43 ฀ ) . ฀ 4(%฀7/2+0,!#% ฀ ฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀ ฀ 3 O U R C ES฀ OF฀ INFORMATION฀ON฀THE฀ HAZARD฀ POSED฀ BY฀ CHEMICAL฀AGENTS฀ ฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀
OHTLIKEST KEEMILISTEST MÕJURITEST TULENEVA OHU KINDLAKSMÄÄRAMINE, HINDAMINE JA OHJAMINE TÖÖKOHAL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
฀ 3AFETY฀DATA฀SHEETS ฀ ฀ ฀ ฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀ /CCUPATIONAL฀EXPOSURE฀LIMIT฀VALUES฀AND฀BIOLOGICAL฀ LIMIT฀VALUES ฀ ฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ %UROPEAN฀#OMMISSION฀RECOMMENDATIONS฀ON฀THE฀RESULTS฀ OF฀RISK ฀ ASSESSMENTS ฀ AND฀ THE฀RISK฀ LIMIT A TION฀
1.1 Keemilistest mõjuritest põhjustatud ohtu käsitleva teabe allikad. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .1.1.1 Etikett . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .1.1.2 Ohutuskaardid . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
STRATEGY฀ FOR฀SUBSTANCES ฀ ฀ ฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀
1.1.3 Ohtlike ainete piirnormid töökeskkonnas ja bioloogilised piirnormid. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .1.1.4 Euroopa Komisjoni soovitused seoses ainete ohtlikkuse hindamise tulemustega ja ohu vähendamise strateegiaga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .1.1.5 Muud allikad . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .1.2 Riski hindamine . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
฀ /THER฀SOURCES ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀ 2ISK฀ ASSESSMENT฀ PROCEDURES฀ ฀ ฀ ฀ ฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀
OHTLIKE KEEMILISTE MÕJURITEGA SEOTUD OHTUDE ENNETAMISE ÜLDPÕHIMÕTTED . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
฀ 3PECIlC PREVENTION AND PROTECTION MEASURES AND THEIR PRIORITISATION ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ ฀ 0REVENTION฀MEASURES ฀ DURING฀ THE฀ PRODUCTS฀ LIFE฀ CYCLE฀ ฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀฀
3.1 Spetsiilised ennetus- ja kaitsemeetmed ning nende prioriteetsus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .3.2 Toote elutsükli jooksul võetavad ennetusmeetmed . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .