natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For certain categories of unemployed people, such as students immediately after graduation or people dismissed due to loss of an employer’s confidence, the waiting period is extended to up to 60 days.
Vanemliku hoolitsuseta isikul, kes on kasvanud hoolekandeasutuses või erivajadustega laste koolis, on õigus saada elluastumistoetust, kui ta asub iseseisvalt elama uude elukohta.
The unemployment allowance is granted for a maximum period of 270 days.
Toetuse suurus on 40-kordne lapsetoetuse määr.
The allowance is supplemented if the recipient goes on a retraining course. This supplementary retraining allowance is paid on an hourly basis at twice the regular rate of EEK 3.75 per hour.
•lapsetoetus;•lapsehooldustasu;•üksikvanema toetus;•ajateenija lapse toetus;•perekonnas hooldamisel oleva lapse toetus;•sünnitoetus;•lapsendamistoetus;•koolitoetus;•elluastumistoetus;
The State unemployment allowance and the supplementary retraining allowance are not taxed.
•kolme- või enamalapselise pere toetus või kolmikuid kasvatava pere toetus;
Both the State unemployment allowance and unemployment benefit are paid into the recipient’s bank account.
•seitsme- või enamalapselise pere toetus.
Families with three or more children, or triplets, are entitled to a special allowance payable to one of the parents.
Samuti on olemas vanemahüvitis ning puudega lapse toetus.
Pre-retirement benefits
Lapsetoetus
Conscript’s child allowance is payable for each child of a conscripted person for the duration of military service.
Isikule, kes tulu ei saa, tagatakse hüvitise põhimäära suurune sissetulek.
It is paid at five times the child allowance rate per child.
Vanemahüvitist rahastatakse eraldamata maksudest.
Not applicable. There are no statutory early-retirement benefits.
Lapsehooldustasu makstakse igakuiselt eelkooliealisi lapsi kasvatavatele lapsevanematele.
The monthly foster care allowance is six times the child allowance rate.
See ei sõltu pere sissetulekutest.
It is paid for children up to 16 years of age or 19 years of age in the case of full-time students.
Lapsetoetust arvestatakse lapsetoetuse määra põhjal (150 krooni) ning seda rahastatakse riigi eelarvest.
All residents of Estonia are entitled to family benefits.
See ei sõltu kuidagi sissetulekust.
The family benefits scheme covers the following types of benefits:
Seda makstakse järgmistele isikutele:
Children whose birth certificates do not state the father’s name qualify for a single parent’s child allowance which is paid monthly at twice the child allowance rate.
•lapsehoolduspuhkusel olevale vanemale kuni lapse kolmeaastaseks saamiseni;
• child allowance;
•kolme- kuni kaheksaaastase lapse vanematele, kui peres kasvab lisaks alla kolme aasta vanune laps;
• child care allowance;
Lapsetoetusele on õigus igal lapsel alates sünnist kuni 16-aastaseks saamiseni.
A childbirth allowance of EEK 5 000 is paid for every live birth.
Lapse õppimisel põhikoolis, gümnaasiumis või põhikooli baasil kutseõppeasutuses päevases vormis, või tervislikel põhjustel muud liiki õppeasutustes, on tal õigus saada lapsetoetust kuni 19-aastaseks saamiseni.
A one-off adoption grant of EEK 5 000 is granted for every child adopted.
Kui laps saab jooksval õppeaastal 19-aasta-seks, siis makstakse toetust õppeaasta lõpuni.
• single parent allowance;
•kolme või enamat alla kaheksa aastast last kasvatavatele vanematele.
• foster care allowance;
Alla kolme aasta vanuse lapse kohta on toetus 600 krooni.
The school allowance is a lump sum amounting to three times the child allowance rate. It is paid once annually at the beginning of the school year for each child who qualifies for child allowance and is enrolled in full-time education.
Juhul kui ühe või enama alla kolmeaastase lapsega peres kasvab samuti kolme- kuni kaheksaaastaseid lapsi (või esimest kooliaastat lõpetavaid lapsi), makstakse 300 krooni iga sellises vanuses lapse kohta.
• school allowance;
2007. aastal olid kolme või enamat last kasvatava pere toetused kvartalis järgmised:
• independent-start allowance;
•300 krooni kolmelapselise pere iga lapse kohta;
Anyone without parental care who has been raised in a social welfare institution or educated in a special-needs school is entitled to an “independent start” allowance if he or she begins to live independently in a new residence.
Perekonnas hooldamisel oleva lapse toetus on lapsetoetuse kümnekordne määr.
This allowance amounts to 40 times the child allowance rate.
Seda makstakse kuni lapse 16-aastaseks saamiseni või kuni 19-aastaseks saamiseni, kui laps õpib päevases õppevormis.
• allowance for families with three or more children or with triplets;
•450 krooni nelja- või enamalapselise pere iga lapse kohta;
Parental benefits
•350 krooni kolmikuid kasvatava pere iga lapse kohta.
• allowance for families raising seven or more children.
Lapse puhul, kelle sünniaktis puudub kanne isa kohta, on õigus üksikvanema toetusele, mida makstakse igakuiselt lapsetoetuse kahekordses määras.
There is also a parental benefit and a disabled child allowance.
Lapsehooldustasu makstakse lisaks tavapärasele toetusele, sõltumata sellest, kas lapsevanem töötab või mitte.
The underlying purpose is to compensate for the loss of income due to raising a child and facilitate the reconciliation of work and family life.
Sünnitoetust (5000 krooni) makstakse iga sünni, välja arvatud surnult sünni korral.
Parental benefit guarantees an income corresponding to the rate of benefit for persons without income.
Lapsendamistoetust (5000 krooni) makstakse ühekordselt iga lapsendatud lapse kohta.
For children with a moderate disability, it is paid at 270% of the social benefit rate, while for children who are severely or profoundly disabled, 315% of that rate is paid. The social benefit rate, currently EEK 400, is set by Parliament when it votes on the State Budget.
toetus, rehabilitatsioonitoetus ja täienduskoolitustoetus) eesmärk on aidata neil isikutel toime tulla kulutustega, mis on seotud rehabilitatsiooniga, eri- või abiõppega, tööalase koolituse ning tööga, kõrvalabiga või tehniliste abivahenditega, transpordi, teabevahetuse või muude avalike teenustega.
The benefits are paid into the recipient’s bank account.
tab vähemalt seitset last, kes saavad lapsetoetust.
• people on parental leave until the child reaches three years of age;
Selle toetusega kompenseeritakse saamata jäänud tulu lapsevanemale, kellel ei ole võimalust töötada täiskohaga.
• parents raising children aged between three and eight, where there is also a child under three years of age in the family;
Sel viisil tagatakse lapsevanemale edaspidiseks ravikindlustus, pensionikindlustus ning vanaduspension.
• parents raising three or more children aged under eight years.
2006. aastal oli lapsehooldustasu 2,2-kordne lapsehooldustasu määr ehk 2640 krooni.
Social benefits for people with disabilities partly compensate for the additional expenses incurred as a result of a disability.
Nimetatud toetusi eraldatakse üldiselt isikutele, kellel tekib keskmise, raske või sügava puude tõttu lisakulusid.
Seven different benefits are available (disabled child allowance, disabled adult allowance, carer’s allowance, disabled parent’s allowance, education allowance, rehabilitation allowance, in-service training allowance).
Puude raskusastme määrab ja lisakulud tuvastab arstliku ekspertiisi komisjon, kuid kriteeriumid ja menetlus on väga erinevad neist, mida kasutatakse töövõimetuse määramisel.
They help meet the costs associated with rehabilitation, special education or care, vocational training and working, personal assistance or special technical aids, and use of transport or other public services.
Arstliku ekspertiisi komisjon võtab samuti arvesse võimalikku tegevusvõime paranemist rehabilitatsiooni abil.
If, in addition to one or more children under the age of 3, a family also has children aged between 3 and 8 (or finishing the first year at school), EEK 300 is paid for each child in that age bracket.
Sotsiaaltoetuse määra (400 krooni) kehtestab Riigikogu riigieelarve hääletamisel.
In 2007, the quarterly allowances paid to families with three or more children were as follows:
Toetused kantakse isiklikule pangakontole.
These allowances are generally paid to people who have moderate, severe or profound disabilities that give rise to additional expenses. The degree of disability and the associated level of extra expense are assessed by a panel of medical experts.
Puudega täiskasvanu toetust makstakse igakuiselt puudest tingitud lisakulude osaliseks hüvitamiseks ja isiklikus rehabilitatsiooniplaanis ettenähtud tegevusteks, välja arvatud riigieelarve muudest vahenditest rahastatavateks tegevusteks.
The criteria and procedure differ substantially, however, from those applied to determine inability to work. The medical experts also take into consideration the extent to which an individual’s capabilities may be improved by rehabilitation.
Toetust saanud isikud peaksid seda kasutama rehabilitatsiooniteenusteks ja muudeks nende tegevusvõime parandamiseks suunatud tegevusteks, kuid kui nad seda ei tee, siis sanktsioone ei järgne.
This allowance is designed to compensate for the loss of income suffered by a parent who cannot possibly take a full-time job. This ensures that the parent concerned is covered by health and pension insurance and will receive a higher oldage pension.
Uue rehabilitatsioonikava koostamisel ja puude raskusastme ümberhindamisel (iga kuue kuu, iga aasta või iga kolme aasta tagant) hinnatakse, millises ulatuses täideti eelneva rehabilitatsioonikava eesmärgid ning millist edu saavutati.
While claimants are therefore expected to spend the allowances on rehabilitation services and other activities aimed at improving their capabilities, there are no sanctions for not doing so.
Puuetega inimestele ettenähtud sotsiaaltoetuste eesmärk on aidata neil elada iseseisvalt, soodustada võrdseid võimalusi ning sotsiaalset integratsiooni, kompenseerides osaliselt puudest tingitud lisakulutused.
When a new rehabilitation plan is drawn up and the degree of disability re-evaluated (every six months, every year or every three years), an assessment is made of the extent to which the objectives set out in the previous rehabilitation plan have been met.
Seitsme eri toetuse (puudega lapse toetus, puudega täiskasvanu toetus, hooldaja toetus, puudega vanema toetus, õppe-
As already mentioned above, disabled children qualify for a monthly allowance.
Vt ka punkt 2.6„Töötushüvitis”.
See also Section 2.6“Unemployment benefits.”
„Töötushüvitis”.
Ministry of Social Affairs
Sotsiaalministeerium:
Estonian Unemployment Insurance Fund
Tööturuamet:
This Ministry is a public body which discharges within its portfolio functions provided for by law, as well as functions assigned to it by the Government of the Republic of Estonia in accordance with the law.
Sotsiaalministeerium on avalikõiguslik asutus, mis täidab oma valdkonnas seadusega ettenähtud ülesandeid ning Vabariigi Valitsuse poolt seaduse alusel talle omistatud ülesandeid: http://www.sm.ee
Estonian Labour Market Board
LEGALTEXT – Eesti Õigustõlke Keskus
The main remit of the Social Insurance Board is to organise and coordinate the granting and payment of State pensions, benefits and compensations through its network of local offices.
Sotsiaalkindlustusameti peamiseks ülesandeks on koos oma kohalike osakondadega korraldada ja koordineerida riigi poolt ettenähtud pensionide, toetuste ja hüvitiste määramist ning maksmist.
In other words, the chief objective is to ensure that pensions and benefits provided for under national legislation and international agreements are paid on time to the people entitled to them.
Teisisõnu on ta peamiseks eesmärgiks jälgida, et riiklike ja rahvusvaheliste õigusaktidega ettenähtud pensioneid ja toetusi makstakse ettenähtud tähtaja jooksul selleks õigust omavatele isikutele:
The aim of the Labour Market Board is to reduce unemployment and provide assistance to jobseekers and employers alike. The Board registers jobseekers, including the unemployed, provides employment services to employers and job seekers, and pays benefits to the unemployed.
Eesti Õigustõlke Keskus täidab oma ülesannet järgmiste peamiste tegevuste kaudu: Eesti õigusaktide tõlkimine inglise keelde, Euroopa Liidu õigusaktide tõlkimine eesti keelde, õigusaktide tõlgete terviktekstide ning terminoloogia andmebaaside loomine ja haldamine ning nende andmebaaside kättesaadavuse tagamine avalikkusele: http://www.ensib.ee http://www.legaltext.ee
Estonian Health Insurance Fund
Eesti Haigekassa:
LEGALTEXT – Estonian Legal Language Centre
Eesti Haigekassa ning selle neli kohalikku osakonda korraldavad ravikindlustust.
Health insurance in Estonia is organised by the Health Insurance Fund and its four local departments.
Haigekassa on Eestis ainus asutus, mis tegeleb kohustusliku ravikindlustusega.
The Fund is the only organisation in Estonia dealing with compulsory health insurance.
Haigekassa loodi 2001. aastal: http://www.haigekassa.ee
The ELLC fulfils its mission by carrying out the following main activities: translation of Estonian legislation into English, translation of EC legislation into Estonian, creation and administration of a full-text database of legal translations and of a terminology database, and making such databases available to the public.
Töötukassa eesmärk on töötuskindlustuse seaduses ja teistes õigusaktides sätestatud korras töötuskindlustushüvitiste, töölepingute kollektiivse ülesütlemise hüvitise ja tööandja maksejõuetuse hüvitise maksmine.
Moving within Europe (the European Union, the European Economic Area and Switzerland) Your Rights to Social Security in Estonia – as at 27 April 2006
Väljaannete talituse trükiseid saab tellida veebipõhisest raamatupoest EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu) või Teie valitud müügiesindusest.
KE-76-06-628-EN-S http://ec.europa.eu/employment_social/social_security_schemes/publications_en.htm
Kasutajaks saab registreeruda tasuta aadressil: http://ec.europa.eu/employment_social/sagapLink/dspSubscribe.do?lang=en
Your Rights to Social Security in Cyprus
Sotsiaalkindlustusõigused Küprosel
Your Rights to Social Security in Cyprus as at 19 April 2006
Sotsiaalkindlustusõigused Küprosel
Coverage . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Kindlustuse ulatus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Contribution rates . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Kindlustusmaksete määrad . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Obligation to contribute . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1.2.3.
Kindlustusmaksete tasumise kohustus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Payment of contributions . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Kindlustusmaksete tasumine . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Additional charge for late payment . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1.2.5.
Makseviivised . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1.2.5.
Cessation of the obligation to pay contributions .........................................................................
Kindlustusmaksete tasumise kohustuse lõppemine.....................................................................
Revision of insurable earnings . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Kindlustatava töötasu muutmine . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Types of social security . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Sotsiaalkindlustusliigid . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Explanation of terms used . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Kasutatud mõistete selgitus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Health care . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Raviteenused . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Cash sickness benefit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Rahalised ravikindlustushüvitised . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Birth grant . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2.1.4.
Sünnitoetus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2.1.4.
Maternity benefit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Sünnitushüvitis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Benefits in respect of accidents at work and occupational diseases...........................................2.2.1.
Tööõnnetus- ja kutsehaigushüvitised . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2.2.1.
Temporary incapacity (injury benefit) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Ajutise töövõimetuse hüvitis (õnnetushüvitis) .............................................................................
Invalidity benefit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Invaliidsushüvitis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Death grants . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2.3.1.
Matusetoetused . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2.3.1.
Oldage and survivors’ pensions . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2.5.1.
Surmatoetus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Old age pension . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Invaliidsushüvitised . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Survivors’ pension/widows’ pension . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Toitjakaotus- ja lesepension . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Special non-contributory cash benefits . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2.9.1.
Mitteosamakselised rahalised erihüvitised• . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2.9.1.