natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Persons aged between 58 and 67 can work part-time while receiving a partial pension, as long as they are not receiving any other legal pension, except for a widow’s/widower’s pension.
Seda võidakse maksta 58–67 aasta vanustele kindlustatud isikutele, kes töötavad osalise tööajaga ning kes ei saa muud seadusjärgset pensioni. Toitjakaotuspension ei takista osalise pensioni maksmist.
Workers born before 1946 can take pre-retirement between 56 and 64 years of age.
Enne 1946. aastat sündinud töötajad võivad saada ootepensioni vanuses 56–64 eluaastat.
The amount of the pension paid is 50% of the difference between full-time pay and part-time pay.
Pensioni suurus on 50 % täistööaja ja osalise tööaja töötasu vahest.
The basic allowances are paid to unemployed persons who are between 17 and 64 years of age, who are looking for work and who had been working for a total of 43 weeks in the 28 months before becoming unemployed.
Töötushüvitist maksab sotsiaalkindlustusamet põhitoetusena (2007. aastal 23,91 eurot) või töötuskindlustuskassa osamakselise toetusena, mida arvutatakse tavapärase töötasu alusel, mida töötaja töötusele eelneva 10 kuu jooksul sai.
Self-employed persons must have been working for 24 out of the 48 months immediately preceding their unemployment and this activity must have had a certain scope.
Töötuskindlustuskassaga liitumine on vabatahtlik.
Family allowances are paid for all children resident in Finland, until the age of 18.
Peretoetusi makstakse iga Soomes elava lapse kohta kuni nende 18aastaseks saamiseni.
In 2007, these allowances were (per month) 100 euros for the first child, 110.50 euros for the second, 131 euros
2007. aastal oli peretoetuse suurus kuus esimese lapse kohta 100 eurot, teise lapse kohta 110,50 eurot, kolmanda lapse kohta 131 eurot, neljanda lapse kohta 151,50 eurot ja viienda ning iga järgneva lapse kohta 172 eurot. Peretoetuste pealt tulumaksu maksma ei pea.
Earnings-related allowances are paid to employees who have paid contributions to an unemployment fund for at least 10 months before they became unemployed and who during that time met the qualifying length-of-employment conditions.
Sissetulekuga seotud toetusi makstakse palgatöötajale, kes on töötuskindlustuskassaga olnud liitunud vähemalt 10 kuud enne töötuks jäämist ning kes liikmeksoleku ajal on täitnud palgatöötajate suhtes kehtivad kohustused tööhõiveperioodi osas.
Self-employed persons must have worked for a total of 24 months after joining the independent workers unemployment insurance fund.
Füüsilisest isikust ettevõtja peab füüsilisest isikust ettevõtjate töötuskindlustuskassa liikmena olema kutsealase tegevusega tegelenud 24 kuud.
Family allowances are not taxable.
Seda makstakse täies ulatuses juhtudel, kui perekonna kuusissetulek ei ületa teatavat läve sõltuvalt perekonna suurusest.
Any persons between the ages of 17 and 64 who are resident in Finland, who are unemployed and who are either not entitled to unemployment benefit or have exhausted their entitlement are entitled to a job-seeker’s allowance.
Perekond võib taotleda lapse erahoiu toetust, kui nende eelkooliealisi lapsi hoiab kohaliku omavalitsuse tegevusloaga erahoiuteenuse pakkuja. Lapsehoiuteenuse pakkujaks võib olla eralasteaed või minilasteaed või perekonna palgatud hoidja.
Appeals against decisions of the Social Insurance Institution can be addressed to the social insurance board; appeals against its decisions can be addressed to the social insurance court.
Tööotsija toetust makstakse sissetulekutest sõltumata 180 päeva pärast töötutoetuse saamist, maksimaalselt kuni 500 päeva jooksul.
Child care allowance
Sünnitoetus
Persons entering the job market for the first time are subject to a five-month training period.
Oma vanemate juures elavale töötule, kellel ei ole nõutavat tööstaaži, makstakse sõltuvalt sissetulekust 50 % tööotsija toetusest.
As an alternative to the daycare centres provided by local authorities, a family with a child under the age of three can opt for a child care allowance.
Soomes elaval tulevasel emal on õigus saada sünnitoetust, kui ta on olnud rase vähemalt 154 päeva ja on läbinud arstliku läbivaatuse raseduse esimese nelja kuu jooksul.
In this case, any other children of preschool age in the family are also entitled to the benefit.
Sünnitoetust on õigus saada ka vanematel, kes adopteerivad alla 18 aasta vanuse lapse.
The job-seeker’s allowance is a meanstested allocation equal to the basic unemployment benefit.
Puudega isikute toetuse eesmärk on aidata 16–64 aasta vanuseid puudega isikuid rahaliselt nii nende igapäevaelus kui kutsealases tegevuses ja õpingutes.
The means test takes into account the person’s own total income and the part of the spouse’s income above a certain limit.
Seda toetust võidakse maksta isikutele, kes muud pensioni ei saa.
A base sum is paid separately for each eligible child; an additional supplement is paid for the first child only.
Sünnitoetuseks võib ema valikul olla kas rahaline toetus või abipakk.
The amount of the supplement is reduced when the family’s income exceeds a certain limit, depending on the size of the family.
2007. aastal oli sünnitoetuse suurus 140 eurot.
The family can opt for a private child care allowance if its preschool children are cared for by an accredited private daycare provider.
Sünnitoetuse taotlus tuleb esitada sotsiaalkindlustusameti kohalikule osakonnale hiljemalt kaks kuud enne sünnituse eeldatavat kuupäeva.
This can be a private daycare centre or a babysitter or a nanny employed by the family.
Lapsendajad peavad sünnitoetuse taotluse esitama enne lapse üheaastaseks saamist.
This is a cash benefit intended to help disabled persons between 16 and 64 years of age in their daily life, with their studies and in their working life.
Sünnitoetuse taotluse võib esitada koos rasedus- ja sünnitustoetuse, isatoetuse, vanematoetuse või peretoetuse taotlusega.
It is a graduated (three-tier) benefit and is paid only to persons receiving no other pension.
Sünnitoetuse valdkonnas on esimese astmena pädev sotsiaalkindlustuse apellatsiooninõukogu ning sellest kõrgem aste on sotsiaalkindlustuskohus.
Any woman who is resident in Finland, is at least 154 days pregnant and has had a medical examination in the first four months of pregnancy is entitled to a baby bonus.
Nimetatud hüvitist makstakse vähemalt 65 aasta vanusele isikule, kellel on elukoht Soomes või 16–64 aasta vanusele isikule, kellele on määratud pension.
This benefit is granted, at the mother’s discretion, as a cash payment (140 euros in 2007) or in kind, in the form of a “basket” of children’s clothing and child care products.
Eluasemetoetust makstakse mõistlike majutuskulude eest, mis on seadusjärgsest omavastutuspiirist 85 % võrra suuremad.
The baby bonus is non-taxable income.
Igal aastal määrab valitsus kindlaks ülemmäärad, võttes arvesse piirkonna eluasemekulusid ja perekonna suurust.
An allowance may be paid for care for a child whose state, due to disease, deficiency or injury, requires care and re-education, for a period of at least six months, that is likely to constitute a special burden, financial or other. This is also a graduated, three-tier benefit.
Toetuse suurus sõltub lisaks asjaomase isiku perekonnaseisust, sissetulekute suurusest ja varast.
Pensioners’ housing benefit
Tööotsija toetus
This is paid to persons over the age of 65 living in rented accommodation in Finland or pensioners between the ages of 16 and 64.
Igal 17–64 aasta vanusel Soomes elaval töötul on õigus tööotsija toetusele, kui ta on ära kasutanud oma õiguse töötuhüvitisele või kui ta ei ole töötanud hüvitiste saamiseks nõutava perioodi jooksul.
1 The Court (18 October 2007, decision C-299/05) ruled that this ben-
Staaži olemasolu ei nõuta kutseõppeasutuste õpilastelt.
Application for baby bonus can be made at the same time as the application for maternity, paternity, parental and family allowances.
Immigrantidele ettenähtud eritoetuse abil tagatakse elatusvahendid eakatele ja töövõimetutele immigrantidele.
Appeals in this area can be made in the first instance to the social insurance appeals board and in the second to the social insurance court.
Eritoetuse suurus võrdub riikliku täispensioniga. Toetuse suurus sõltub taotleja ja tema abikaasa sissetulekutest.
efit is not a special non-contributory cash benefit, but must be considered a cash sickness benefit subject to the rules applicable to that category.
Toetust käsitletakse rahalise haigushüvitisena ja selle puhul tuleb järgida sellega seonduvaid eeskirju.
Kansaneläkelaitos (Social Insurance Institution)
Kansaneläkelaitos (Sotsiaalkindlustusamet)
Personal information:Appropriate local office (place of domicile or stay)
Üksikisikut puudutava teabe taotlemine:Asjaomane kohalik osakond (asjaomase isiku alaline elukoht või viibimiskoht)
Corporate pension and insurance funds are operated by the company and their address is that of the employer.
Ettevõtete juurde kuuluvad pensionikassad ja pensionifondid ning nende aadress on asjaomase tööandja aadress.
European Commission
Kuidas ELi trükiseid tellida?
Moving within Europe (the European Union, the European Economic Area and Switzerland) Your rights to social security in Finland – as at 13 March 2006
Väljaannete talituse trükiseid saab tellida veebipõhisest raamatupoest EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu) või Teie valitud müügiesindusest.
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities
Meie ülemaailmse müügivõrgu kõikide esinduste nimekirja tellimiseks saatke faks numbril (+352) 2929 42 758.
The Publications Office has a worldwide network of sales agents. You can obtain their contact details by sending a fax to (352) 29 29-42758.
Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi trükiseid saab alla laadida aadressilt: http://ec.europa.eu/employment_social/emplweb/publications/index_en.cfm
KE-76-06-610-EN-S http://ec.europa.eu/employment_social/social_security_schemes/publications_en.htm
Kasutajaks saab registreeruda tasuta aadressil: http://ec.europa.eu/employment_social/sagapLink/dspSubscribe.do?lang=en
Are you interested in the publications of the Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities?
ESmail, on tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi elektrooniline teabeleht.
Your rights to social security in Denmark
Sotsiaalkindlustusõigused Taanis
Your rights to social security in Denmark as at 3 March 2006
Seisuga 3. märts 2006
Sickness and maternity benefits ..........................................................2.1.1.
Hüvitised haiguse ning raseduse ja sünnituse korral ........................................................................2.1.1.
Medical care. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2.1.2.
Raviteenused . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Daily sickness benefit (sygedagpenge) ...................................................2.1.3. Maternity and adoption. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2.1.4.
Haiguspäevaraha (sygedagpenge) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2.1.3.
Benefits in respect of accidents at work and occupational diseases..........................
Tööõnnetus- ja kutsehaigushüvitised . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Death grants. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Matusetoetus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Invalidity benefits........................................................................
Invaliidsushüvitised . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Unemployment benefits..................................................................
Töötushüvitised . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Special non-contributory cash benefits....................................................
Mitteosamakselised rahalised erihüvitised . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Social security benefits in Denmark include the following:
• haigushüvitis, haiglaravi, sünnitushüvitis, päevaraha haiguse ja sünnituse korral ning
Employed persons and selfemployed persons contribute to the three original labour market funds, which in 1999 were amalgamated to form a single Labour Market Fund (Arbejdsmarkedsfonden).
Palgatöötajad ja füüsilisest isikust ettevõtjad maksavad sissemakseid kolme tööhõivefondi, mis 1999. aastal ühendati üheks tööhõivefondiks (Arbejdsmarkedsfonden).
• sickness, hospitalisation, maternity benefits, daily sickness and maternity allowances and readaptation aid (see Section 2.1);
• rehabilitatsioonitoetus (vt punkt 2.1);
These contributions amount to 8% of employees’ gross pay, or 8% of selfemployed persons’ income from selfemployment.
Osamaksed moodustavad 8 % brutopalgast ning füüsilisest isikust ettevõtjate sissetulekust sama protsendi.
• benefits for accidents at work and occupational diseases (see Section 2.2);
• hüvitis tööõnnetuse või kutsehaiguse korral (vt punkt 2.2);
• allowance towards funeral expenses (see Section 2.3);
• matusetoetus (vt punkt 2.3);
Employers are responsible for collecting their employees’ contributions and transferring them (together with tax withheld at source) to the tax authorities.
Tööandjad peavad osamaksed oma töötajate palgast maha arvama ning edastama need (koos kinnipeetava maksuga) maksuametile.
• invalidity pensions (see Section 2.4);
• töövõimetuspension (vt punkt 2.4);
• old age pensions and supplementary pensions (see Section 2.5);
• üldine vanaduspension ja täiendav pension (vt punkt 2.5);
The contributions paid to the Labour Market Fund are not social security contributions as such, but are simply a new type of funding for benefits previously financed by taxation.
Tööhõivefondi osamaksed ei kujuta endast tegelikku sotsiaalmaksu, vaid see on lihtsalt uus moodus teatavate varem maksude abil rahastatud hüvitiste rahastamiseks.
• family benefits (see Section 2.8).
• töötutoetus (vt punkt 2.6);
How to obtain social security cover
Mida peab tegema, et olla kaetud sotsiaalkindlustusega?
As most branches of Danish social security are compulsory, there are no conditions for inclusion in the various schemes.
Enamik sotsiaalkindlustusliike on Taanis kohustuslikud.
An exception is unemployment insurance (see Section 2.6).
Kindlustuse saamiseks ei pea te täitma ühtegi formaalsust, välja arvatud töötuskindlustuse puhul (vt punkt 2.6).
Danish social security systems are generally financed by taxation (taxes paid to the State, counties and local authorities).
Taani sotsiaalkindlustushüvitisi rahastatakse üldjuhul maksude abil (riigi, maakonna ja valdade tasandi maksud).
However, in 1994 a general social security contribution, the ‘labour market contribution’ (arbejdsmarkedsbidraget), was introduced to finance State spending on sickness, maternity and unemployment benefits, as well as invalidity pensions and readaptation aid.
Sotsiaalkindlustusasutuste otsuste suhtes kaebuste esitamise võimaluste ja tähtaegade teadasaamiseks tutvuge allpool esitatud eri skeemide vastavate osadega.
Information on how to appeal against the decisions of the social security institutions is provided in the relevant sections of the various schemes below.
1994. aastal kehtestati siiski üldine sotsiaalkindlustusmakse ehk tööturu osamakse (Arbejdsmarkedsbidraget), et rahastada eelkõige riigi kulusid seoses päevarahadega haiguse ja sünnituse korral, töötutoetuse, töövõimetuspensionide ja rehabilitatsioonitoetusega.
weeks before becoming ill and that you were occupied for at least 120 hours during that period.
nitus haiglas või mõnes muus riiklikus raviasutuses ning ämmaemanda abi koduseks sünnituseks on tasuta.
Prenatal examinations and childbirth
Ravikindlustus reisil olles
You are also entitled to daily sickness benefit if you are affiliated to an unemployment insurance fund and if you have completed a course of vocational training lasting at least 18 months, or if you are a student on paid in-service training.
Füüsilisest isikust ettevõtjatel on samuti õigus saada kohalikult omavalitsuselt päevaraha pärast kaks nädalat kestnud haigust, tingimusel et nad on füüsilisest isikust ettevõtjana tegelenud täiskohaga vähemalt kuus kuud viimase 12 kuu jooksul, millest üks kuu vahetult enne haiguse tõttu töölt eemalejäämist.
Childbirth in a hospital or other public institution and the assistance of a midwife for a home birth are also free of charge.
Kirjalik hüvitistaotlus tuleb esitada hiljemalt nädal pärast kaks nädalat kestnud haigust.
A written claim for benefits must be submitted no later than one week after the first two weeks of illness.
Puhkuse või õppereisi ajal Euroopas olete riikliku ravikindlustusskeemiga kaetud ühe kuu jooksul.
If you go to another European country on holiday or to study for up to one month, you are covered by State health insurance.
Kõnealuse skeemiga on kaetud esmaabi kulud ning kodumaale tagasisaatmise kulud, kui selleks on arsti saatekiri.
There is also an insurance scheme for selfemployed persons, a voluntary scheme which allows the selfemployed to receive daily sickness benefit for the first two weeks of the period of sickness.
Lisaks on füüsilisest isikust ettevõtjate jaoks olemas eraldi kindlustusskeem. Tegemist on vabatahtliku skeemiga, mille kaudu on füüsilisest isikust ettevõtjatel võimalus saada päevaraha haiguse kahe esimese nädala jooksul.
If you disagree with a decision, you may lodge an appeal within four weeks of the date on which you received the decision.
Kui te ei ole mõne otsusega nõus, võite esitada kaebuse nelja nädala jooksul alates kuupäevast, mil teile otsusest teatati.
Amount of benefit
Hüvitise suurus
Appeals against the local authority’s decision on health insurance may be lodged with the Social Tribunal (det Sociale Nævn) in your county of residence.
Kohaliku omavalitsuse otsuseid ravikindlustuse valdkonnas võib edasi kaevata elukohajärgse maakonna sotsiaalkomisjonile (det sociale nĺvn).
Benefit is calculated on the basis of the hourly earnings to which you would have been entitled if you had not fallen ill.
Kui te olete palgatöötaja, arvutatakse päevaraha tunnipalga alusel, mida te oleksite saanud juhul, kui te ei oleks haigeks jäänud.
If you are selfemployed, the benefit is calculated on the basis of income from selfemployment.
Kui te ei ole palgatöötaja, arvutatakse hüvitise suurus füüsilisest isikust ettevõtjana saadud sissetuleku alusel.
Appeals against the county authority’s decision on health insurance, hospital treatment or maternity care can be lodged with the Social Appeals Board (Ankestyrelsen).
Maakondliku pädeva asutuse otsuseid ravikindlustuse, haiglaravi ja sünnituse valdkonnas võib edasi kaevata sotsiaalkindlustuse apellatsiooninõukogule (Ankestyrelsen).
Daily sickness benefit (sygedagpenge)
Haiguspäevaraha (sygedagpenge)
Daily sickness benefit is designed to compensate for the loss in earnings resulting from absence due to ill health.
Haiguspäevaraha eesmärk on kompenseerida haiguse tõttu töölt puudumisest tulenevat palgatulu kaotust.
The benefit amounts to a maximum of DKK 3 332 per week (for 2006).
Hüvitise suurus on kuni 3332 Taani krooni nädalas (2006. aastal).
The maximum hourly rate for benefit is equal to the abovementioned maximum divided by the standard number of working hours per week as laid down in the collective agreements (37 hours), i.e. DKK 90.05.
Hüvitise maksimaalne suurus tunni kohta vastab summale, mis on saadud eespool nimetatud maksimumsumma jagamisel kollektiivlepingus kindlaks määratud tavapärase töönädala tundide arvuga (37 tundi), ning selleks on 90,05 Taani krooni.
The benefit is paid on a weekly basis.
Hüvitist makstakse nädalapõhiselt.
Salaried workers who are partially incapacitated due to illness may be granted reduced daily sickness benefit. The benefit is paid to them for the hours of the week that they do not work owing to their illness.
See tähendab, et igal isikul, kes saab palka, sissetuleku asendustoetust (nt töötutoetus) või muud oma töö eest saadavat tulu, on üldjuhul õigus saada haiguspäevaraha, tingimusel et see sissetulek on maksustatav Taanis.
Conditions to be met
Tingimused, millele peab vastama
If certain conditions are fulfilled, benefit may be paid to you in another EU Member State if you take up residence there.
Haiguse tõttu osaliselt töövõimetutele palgatöötajale võidakse määrata vähendatud määraga päevaraha.
For further information, please see the guide: ‘The Community provisions on social security - your rights when moving within the European Union’.
Hüvitist makstakse neile nädala tundide eest, mil nad haiguse tõttu ei töötanud.
In order to claim daily sickness benefit, you must be unable to work because you are ill or have been the victim of an accident.
Selleks et saada haiguspäevaraha, peate te olema haiguse või õnnetusjuhtumi tagajärjel töövõimetu.
You must also be in employment.
Samuti peab teil olema töökoht.
How to obtain benefits
Kuidas hüvitisi saada?
Salaried workers who do not receive a full salary while on sick leave have the right to claim daily sickness benefit paid by their employer from the first day of illness, provided that they have been employed by their employer for the eight weeks preceding their absence and have been working for this employer for at least 74 hours of this period.
Palgatöötajatel, kes ei saa haiguse ajal täispalka, on õigus saada päevaraha, mida maksab tööandja haiguse esimesest päevast, tingimusel et töötaja on selle tööandja juures töötanud kaheksa nädala jooksul enne haiguse tõttu töölt puudumist ning ta on töötanud tööandja heaks selle perioodi jooksul vähemalt 74 tundi.
As a salaried worker you have the right to claim this benefit from the employer for the first two weeks of the period of sickness.
Töötajal on õigus saada nimetatud hüvitist tööandjalt haigusperioodi kahe esimese nädala eest.
You must inform your employer that you are ill as soon as possible.
Te peate haigusest viivitamatult teavitama oma tööandjat.
If you do this too late, you will forfeit the right to benefits until you have notified your employer.
Kui te teavitate teda liiga hilja, ei ole teil õigus saada hüvitist kuni haigusest teavitamise hetkeni.
Your employer may insist that you, within a reasonable period of time, provide proof that your absence is due to illness with a written certificate or similar.
Tööandja võib nõuda, et te esitaksite talle kirjalikult või mõnel muul viisil mõistliku tähtaja jooksul tõendi, et puudute töölt haiguse tõttu.
Your employer may also require a medical certificate if deemed necessary.
Kui tööandja seda vajalikuks peab, võib ta nõuda arstitõendit.
If you fail to supply the proof requested you will, as a rule, forfeit your right to claim daily benefits.
Kui te tööandjale nõutavat tõendi ei esita, kaotate te õiguse saada päevaraha.