natgillin/translations-raw huggingface dataset:
With regard, first, to the PREC parameter, the defendant explains that it deals with the following matters: the understanding of the undertaking in question of product objectives, experience of working with related software systems, the concurrent development of associated new hardware and operational procedures and the need for innovative data processing architecture (algorithms).
Esiteks selgitab kostja PREC parameetri osas, et see hõlmab järgmisi elemente: kõnealuse ettevõtja arusaamad tootega seotud eesmärkidest, kogemused sellega seotud tarkvarasüsteemidega töötamisel, projektiga seotud uute programmide ja uute operatsioonide samaaegne arendamine ning vajadus uudse andmetöötlussüsteemi (algoritmid) järele.
The defendant doubts whether the applicant can properly categorise itself as ‘Very Low’ in respect of all those matters.
Kostja kahtleb, kas hageja taset saab kõigi nende elementide osas pidada õigustatult „väga madalaks”.
That would mean that it has a ‘general’ understanding of the product objectives, ‘moderate experience’ and ‘extensive need’ for concurrent development and ‘considerable need’ for innovative data processing algorithms.
See tähendaks, et tal on tootega seotud eesmärkidest „üldine” arusaam, „tagasihoidlikud kogemused”, „suur vajadus” samaaegse arendamise järele ja „märkimisväärselt suur vajadus uudsete andmetöötlusalgoritmide järele”.
With regard, secondly, to the AEXP parameter, the defendant explains that the applicant once again gives itself a ‘Very Low’ score rating, which indicates less than two months’ experience of the application concerned.
Teiseks selgitab kostja AEXP parameetri osas, et hageja on taas pannud endale hindeks „väga madal”, mis näitab vähem kui kahekuulist kogemust vastava programmiga töötamisel.
The applicant thus claims that it is not at all familiar with the kind of project with which the call for tenders at issue is concerned and that its team has very limited experience of that kind of application.
Seega väidab hageja, et ei ole kõnealuses pakkumiskutses mainitud projektiga üldse tuttav ning tema meeskonnal on seda tüüpi programmidega töötamisel väga vähe kogemusi.
The defendant is of the view, secondly, that the applicant has failed to explain the breakdown of the 30% risk factor into a number of elements relating, respectively, to the data bases (7%), the Autonomy software (7%), the source code (5%) and the technical design specifications (11%).
Teiseks leiab kostja, et hageja ei ole selgitanud 30% riskifaktori jagunemist paljudeks elementideks, st on seotud vastavalt andmebaasidega (7%), Autonomy tarkvaraga (7%), allikakoodiga (5%) ja tehniliste nõuetega (11%).
The Commission considers that the 11% increase in respect of person/day costs attributed to the alleged failure to communicate the technical specifications must be discounted, since those technical specifications were indeed made available to the applicant.
Komisjon on arvamusel, et vastuvõetavaks ei saa pidada inimpäevadega seotud kulutuste tõusu 11% võrra, mille põhjus olevat asjaolu, et väidetavalt ei olnud edastatud tehnilisi nõudeid, kuna tegelikult olid need tehnilised nõuded hagejale kättesaadavad.
Moreover, the fact that the two diagrams of the CORDIS architecture were not visible on CD 2 does not amount to a risk factor of 11%.
Pealegi ei saa need kaks diagrammi CORDIS-e ülesehituse kohta, mida CD-l 2 näha ei olnud, olla aluseks 11% suurusele riskifaktorile.
The defendant also disputes the 7% increase in costs attributed to the fact, as alleged, that it became aware only belatedly of the acquisition of the Autonomy software, given that that software is well known on the market.
Kostja vaidleb vastu ka 7% kulude tõusule, mille põhjuseks olevat asjaolu, et väidetavalt olevat Autonomy tarkvara omandamisest saadud teada liiga hilja, arvestades et viimati nimetatu on turul vägagi tuntud.
Finally, the defendant questions whether the source code warrants only a 5% risk factor, when, in its view, the applicant’s whole contention was that the failure to provide the technical design specifications (to which it gives an 11% rating) and the source code was a very serious matter.
Lõpuks kahtleb kostja selles, et allikakoodile vastab ainult 5% riskifaktor, samas kui tema arvates püüab hageja kogu oma mõttekäiguga öelda, et tehniliste nõuete (mida ta on hinnanud 11%-ga) ja allikakoodi edastamata jätmine oli äärmiselt tõsine rikkumine.
(i) Preliminary remarks
b) Esimese Astme Kohtu hinnang i) Esialgsed märkused
By maintaining that the Commission granted access to certain essential information only to the successful tenderer, the applicant claims that the Commission failed to adhere to the principle that there should be no discrimination as between tenderers.
Hageja väidab, et kuna komisjon võimaldas teatavale vajalikule teabele juurde pääseda üksnes edukal pakkujal, on ta rikkunud pakkujate mittediskrimineerimise põhimõtet.
First of all, it is to be borne in mind that the principle of equal treatment is of particular importance in the field of public procurement (see paragraphs 60 to 61 above).
Esimese Astme Kohus tuletab selles osas esmalt meelde võrdse kohtlemise põhimõtte tähtsust riigihankelepingute sõlmimisel (vt eespool punktid 60 ja 61).
In the context of such a procedure, the Commission is required to ensure, at each stage of the procedure, equal treatment and, thereby, equality of opportunity for all the tenderers (see AFCon Management Consultants and Others v Commission, paragraph 75 and the caselaw cited).
Komisjon peab sellise menetluse raames kõigis menetlusetappides jälgima, et kõiki pakkujaid koheldaks võrdselt ja et sellest tulenevalt oleksid kõigil pakkujatel võrdsed võimalused (vt eespool punktis 64 viidatud kohtuotsus AFCon Management Consultations jt vs. komisjon, punkt 75 ja viidatud kohtupraktika).
The caselaw demonstrates that the principle of equal treatment implies in particular an obligation of transparency so that it is possible to verify that that principle has been complied with (Case C-92/00 HI [2002] ECR I-5553, paragraph 45, and Case C-470/99 Universale-Bau and Others [2002] ECR I-11617, paragraph 91).
Kohtupraktikast tuleneb, et võrdse kohtlemise põhimõte tähendab ka kohustust tagada läbipaistvus, et võimaldada kontrollida selle põhimõtte järgimist (Euroopa Kohtu 18. juuni 2002. aasta otsus kohtuasjas C-92/00: HI, EKL 2002, lk I-5553, punkt 45, ja 12. detsembri 2002. aasta otsus kohtuasjas C-470/99: Universale-Bau jt, EKL 2002, lk I-11617, punkt 91).
Under the principle of equal treatment as between tenderers, the aim of which is to promote the development of healthy and effective competition between undertakings taking part in a public procurement procedure, all tenderers must be afforded equality of opportunity when formulating their tenders, which therefore implies that the tenders of all competitors must be subject to the same conditions (see, to that effect, Case C-19/00 SIAC Construction [2001] ECR I-7725, paragraph 34, and Universale-Bau and Others, paragraph 93).
Pakkujate võrdse kohtlemise põhimõte – mille eesmärk on soodustada hankemenetluses osalevate ettevõtjate vahelise terve ja tegeliku konkurentsi arengut – tähendab seda, et kõigile pakkujatele peavad pakkumuse koostamisel olema tagatud võrdsed võimalused ning tähendab seega, et kõigi pakkujate esitatud pakkumustele peavad kehtima samad tingimused (vt selle kohta Euroopa Kohtu 18. oktoobri 2001. aasta otsus kohtuasjas C-19/00: SIAC Construction, EKL 2001, lk I-7725, punkt 34, ja eespool punktis 142 viidatud kohtuotsus Universale-Bau jt, punkt 93).
The principle of transparency, which is its corollary, is essentially intended to preclude any risk of favouritism or arbitrariness on the part of the contracting authority.
Läbipaistvuse tagamise põhimõtte kui võrdse kohtlemise põhimõtte „paarilise” eesmärk on tagada ennekõike see, et puuduks oht, et tellijaks olev ametiasutus eelistaks soosikuid või tegutseks omavoliliselt.
It implies that all the conditions and detailed rules of the award procedure must be drawn up in a clear, precise and unequivocal manner in the notice or tendering specifications (Case C-496/99 P Commission v CAS Succhi di Frutta [2004] ECR I-3801, paragraphs 109 to 111).
See tähendab, et kõik hankemenetluse tingimused ja eeskirjad peavad olema hanketeates või tehnilises kirjelduses sõnastatud selgelt, täpselt ja ühemõtteliselt (Euroopa Kohtu 29. aprilli 2004. aasta otsus kohtuasjas C-496/99 P: komisjon vs. CAS Succhi di Frutta, EKL 2004, lk I-3801, punktid 109–111).
The principle of transparency therefore also implies that all technical information relevant for the purpose of a sound understanding of the contract notice or the tendering specifications must be made available as soon as possible to all the undertakings taking part in a public procurement procedure in order, first, to enable all reasonably well-informed and normally diligent tenderers to understand their precise scope and to interpret them in the same manner and, secondly, to enable the contracting authority actually to verify whether the tenderers’ bids meet the criteria of the contract in question.
Seega tähendab läbipaistvuse põhimõte ka seda, et kogu asjakohane tehniline teave peab hanketeate või tehnilise kirjelduse mõistmise huvides olema nii varakult kui võimalik kõigile hankelepingu sõlmimise menetluses osalevatele ettevõtjatele kättesaadavaks tehtud nii, et ühelt poolt võimaldaks see kõigil piisavalt informeeritud ja mõistlikult tähelepanelikel pakkujatel mõista selle täpset ulatust ja sellest ühtemoodi aru saada ning teiselt poolt võimaldaks tellijaks oleval ametiasutusel tõhusalt kontrollida, kas pakkujate esitatud pakkumused vastavad kõnealuse hankelepingu sõlmimise kriteeriumidele.
(ii) The alleged unequal treatment by comparison with the successful tenderer as regards access to certain technical information
KOMISJON ii) Väidetavalt ebavõrdne kohtlemine võrreldes eduka pakkujaga osas, mis puudutab juurdepääsu teatud tehnilisele teabele
First of all, the applicant complains that the Commission failed to adhere to the principle of equal treatment because of an alleged delay in making certain technical information available to the tenderers, with the exception of the successful tenderer.
Esmalt tuleb meenutada, et hageja heidab komisjonile ette võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumist seeläbi, et komisjon tegi kõigile teistele pakkujatele peale eduka pakkuja teatava tehnilise teabe kättesaadavaks väidetavalt liiga hilja.
In the light of the caselaw cited at paragraphs 60 and 61 and at paragraphs 141 to 144 above, the Commission undermined the equality of opportunity of all the tenderers as well as the principle of transparency, which is the corollary of the principle of equal treatment.
Arvestades eespool punktides 60 ja 61 viidatud kohtupraktikat ning käesoleva kohtuotsuse punkte 142–146, kahjustas komisjon pakkujate võimaluste võrdsust ning rikkus võrdse kohtlemise põhimõttega kaasnevat läbipaistvuse tagamise põhimõtet.
Next, even on the assumption that it were correct, such an undermining of equality of opportunity and the principle of transparency would constitute a defect in the prelitigation procedure adversely affecting the right of the parties concerned to information.
Seejärel tuleb nentida, eeldusel, et selline võimaluste võrdsuse kahjustamine ja läbipaistvuse põhimõtte rikkumine leidsid aset, et need kujutavad endast kohtueelse menetluse normide rikkumist, mis rikub asjassepuutuvate poolte õigust teabe saamisele.
According to settled case-law, a procedural defect can lead to the annulment of the decision in question only if it is shown that, but for that defect, the administrative procedure could have had a different outcome if the applicant had had access to the information in question from the beginning of that procedure and if there was even a small chance that the applicant could have brought about a different outcome to the administrative procedure (see Case C-194/99 P Thyssen Stahl v Commission [2003] ECR I-10821, paragraph 31 and the caselaw cited, and Joined Cases T-191/98 and T-212/98 to T-214/98 Atlantic Container Line and Others v Commission [2003] ECR II-3275, paragraphs 340 and 430).
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib menetlusnormide rikkumine tuua kaasa asjassepuutuva otsuse tühistamise vaid juhul, kui on tõendatud, et kui selline rikkumine poleks aset leidnud, oleks haldusmenetluse tulemus võinud olla teistsugune, kui hagejal oleks olnud menetluse algusest peale juurdepääs kõnealusele teabele ning kui selles suhtes on kas või väike võimalus, et hageja poolt nähtuna oleks haldusmenetlus lõppenud teisiti (vt Euroopa Kohtu 2. oktoobri 2003. aasta otsus kohtuasjas C-194/99 P: Thyssen Stahl vs. komisjon, EKL 2003, lk I-10821, punkt 31 ja viidatud kohtupraktika, ning Esimese Astme Kohtu 30. septembri 2003. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-191/98 ja T-212/98–T-214/98: Atlantic Container Line jt vs. komisjon, EKL 2003, lk II-3275, punktid 340 ja 430).
In that connection, the Court will examine, first of all, whether the unequal treatment alleged, consisting in a delay in providing the tenderers other than the successful tenderer with certain technical information, constitutes, as such, a procedural defect in that information that was in fact necessary for the preparation of the tenders was not made available to all the tenderers as soon as possible.
Sellega seoses uurib Esimese Astme Kohus esmalt seda, kas väidetav ebavõrdne kohtlemine, mis seisnes selles, et teatav tehniline teave edastati kõigile teistele pakkujatele peale eduka pakkuja hilinemisega, kujutab endast iseenesest menetlusnormide rikkumist, kuna teavet, mis oli pakkumuste koostamise jaoks reaalselt vajalik, ei tehtud kõigile pakkujatele võimalikult varakult kättesaadavaks.
If such a defect is established, the Court will then examine whether, but for that defect, the procedure could have had a different outcome.
Juhul kui selline rikkumine on tõendatud, uurib Esimese Astme Kohus edasi, kas rikkumise puudumisel oleks menetluse tulemus võinud olla teistsugune.
From that point of view, such a defect can constitute an infringement of the equality of opportunity of tenderers only in so far as the explanations provided by the applicant demonstrate, in a plausible and sufficiently detailed manner, that the procedure could have had a different outcome as far as it was concerned.
Sellest vaatepunktist võib niisugune rikkumine kujutada endast pakkujate võimaluste võrdsuse rikkumist vaid sedavõrd, kuivõrd hageja esitatud selgitustest nähtub usutavalt ja piisavalt üksikasjalikult, et menetluse tulemus oleks võinud teda puudutavas osas olla teistsugune.
(2) The late provision by the Commission of certain technical information
2) Komisjoni poolt teatava tehnilise teabe hilinemisega kättesaadavaks tegemine
The Court notes, first of all, that the successful tenderer was fully aware of all the technical specifications for the CORDIS data bases as well as for the Autonomy software before the opening of the tendering procedure, given that its subcontractor, which, according to the tender submitted, was to carry out at least 35% of the proposed tasks, was the existing contractor at the time when the tendering procedure was opened.
Esimese Astme Kohus nendib esmalt, et edukas pakkuja oli enne pakkumismenetluse avamist täielikult teadlik kõigist CORDIS-e andmebaaside ning Autonomy tarkvara tehnilistest nõuetest, kuna tema alltöövõtja, kes esitatud pakkumuse kohaselt täidab 35% ülesannetest, oli pakkumismenetluse avamise ajal lepingutäitja.
Moreover, it is not disputed that the Commission had at its disposal technical specifications for the CORDIS data bases before the opening of the tendering procedure, namely at the end of November 2002.
Pealegi ei ole vaidlustatud, et komisjonil olid CORDIS-e andmebaaside tehnilised nõuded kättesaadavad juba enne pakkumismenetluse avamist, st 2002. aasta novembri lõpus.
Nor does the defendant dispute the fact that it made the technical specifications for the CORDIS data bases available to all the prospective tenderers only gradually during the tendering procedure.
Kostja ei vaidle vastu ka sellele, et oli CORDIS-e andmebaaside tehnilised nõuded teinud potentsiaalsetele pakkujatele kättesaadavaks järk-järgult pakkumismenetluse jooksul.
In fact, the Commission only made available part of the technical specifications for the CORIDS data bases one month after the tendering procedure had opened, on 20 December 2002, on CD 2, and only published further technical information, in the asset list, on 5 February 2003, that is, only six weeks before the deadline for submitting tenders expired.
Komisjon edastas ühe osa CORDIS-e andmebaaside tehnilistest nõuetest alles kuu aega pärast pakkumismenetluse avamist, 20. detsembril 2002, CD 2 vahendusel ning avaldas muu tehnilise teabe alles 5. veebruaril 2003 inventarinimestikus, st ainult kuus nädalat enne pakkumuste esitamiseks ettenähtud tähtaega.
The justification put forward by the defendant, namely that it had not yet prepared all the information at the beginning of the tendering procedure, must be rejected since, in order to ensure that all prospective tenderers enjoyed equality of opportunity, it could have waited until it was in a position to make all the information in question available to all prospective tenderers in order to launch that tendering procedure.
Kostja poolt toodud õigustust, mille kohaselt ei olnud tal pakkumismenetluse alguses veel kogu teave ette valmistatud, ei saa pidada vastuvõetavaks, kuna kõigile potentsiaalsetele pakkujatele samade võimaluste andmiseks oleks ta võinud pakkumismenetluse algatamisega oodata, kuni tal oleks olnud võimalik kogu mainitud teave kõigile potentsiaalsetele pakkujatele kättesaadavaks teha.
The Court finds, next, that, given that its intended subcontractor for the performance of part of the contested contract was the incumbent contractor at the time of the opening of the tendering procedure, the successful tenderer was in a position, from the beginning of the tendering procedure, to have full knowledge of how the Autonomy software operated, since a trial version had been installed in the version of CORDIS in operation at that time.
Esimese Astme Kohus nendib seejärel, et kuna eduka pakkuja edaspidine alltöövõtja, kelle ülesanne on täita üht osa vaidlusalusest hankelepingust, oli pakkumismenetluse avamise alal lepingutäitjaks, siis oli edukas pakkuja pakkumismenetluse algusest peale täielikult teadlik Autonomy tarkvara toimimisest, kuna sel ajal kasutatavasse CORDIS-e versiooni oli installeeritud selle testversioon.
Moreover, the intended subcontractor of the successful tenderer was also involved in the preparation for the acquisition of the Autonomy software by the Commission, which took place during the tendering procedure.
Lisaks oli eduka pakkuja edaspidine alltöövõtja valmistanud ette komisjonis Autonomy tarkvara omandamise, kusjuures see leidis aset pakkumismenetluse kestel.
It is thus highly likely that the successful tenderer was fully aware of that acquisition from the outset.
Seega on ülimalt tõenäoline, et edukas pakkuja oli sellest algusest peale täielikult teadlik.
The defendant does not dispute that the other tenderers were informed of that acquisition only via the publication of the document entitled ‘Superquest — Implementation of Release 6 and beyond’ on 18 February 2002, that is, only a month before the deadline for submitting tenders expired.
Kostja ei vaidle vastu sellele, et teisi pakkujaid teavitati kõnealusest tehingust dokumendi „Superquest – väljalaske nr 6 ja sellele järgnevate versioonide rakendamine” avaldamisega alles 18. veebruaril 2002, st vaid üks kuu enne pakkumuste esitamiseks ettenähtud tähtaega.
Therefore, the Court finds that the Commission made available to all the prospective tenderers information on the technical specifications for the CORDIS data bases and information on the acquisition of the Autonomy software only gradually during the tendering procedure, whereas the successful tenderer had that information from the beginning of that procedure, since it was provided that it would subcontract part of the contested contract to the existing contractor.
Seega asub Esimese Astme Kohus seisukohale, et komisjon tegi CORDIS-e andmebaaside tehnilisi üksikasju ning Autonomy tarkvara muretsemist puudutava teabe kõigile potentsiaalsetele pakkujatele kättesaadavaks alles pakkumismenetluse käigus, samas kui edukal pakkujal oli see teave olemas menetluse algusest peale, arvestades et senisest lepingutäitjast saab edaspidi vaidlusaluse hankelepingu ühe osa täitmisel tema alltöövõtja.
(3) Whether it is necessary to neutralise the advantages enjoyed by the successful tenderer
3) Kohustus neutraliseerida eduka pakkuja soodustus
What is to be borne in mind in this regard are the considerations relating to the examination as to whether it is discriminatory to lay down a requirement for an unpaid runningin phase in the tendering specifications (see paragraphs 68 to 80 above), in which it was stated that the principle of equal treatment as between tenderers requires that the potential advantages that may be enjoyed by the existing contractor or the tenderer connected to that party by virtue of a subcontract must be neutralised only to the extent that it is not necessary for such advantages to be maintained, that is to say, where it is easy to effect such neutralisation, where it is economically acceptable and where it does not infringe the rights of the existing contractor or the said tenderer.
Selles osas tuleb meenutada kaalutlusi, millest lähtudes uuriti seda, kas tasustamata kohenemisperioodi nõude kehtestamine tehnilises kirjelduses on diskrimineeriv (vt eespool punktid 68–80) ja mille raames täpsustati, et pakkujate võrdse kohtlemise põhimõtte kohaselt tuleb senise lepingutäitja või temaga allhankelepinguga seotud pakkuja võimalikud soodustused neutraliseerida vaid sedavõrd, kuivõrd nende soodustuste säilimine ei ole vältimatult vajalik, st kui sellist neutraliseerimist on kerge teostada, kui see on majanduslikult vastuvõetav ja kui sellega ei rikuta senise lepingutäitja või kõnealuse pakkuja õigusi.
In the present case, the Commission had full information on the technical specifications for the CORDIS data bases at its disposal from the beginning of the tendering procedure in question.
Selles osas tuleb märkida, et käesoleval juhul oli komisjonil kõnealuse pakkumismenetluse algusest peale olemas täielik teave CORDIS-e andmebaase puudutavate tehniliste kirjelduste kohta.
It could therefore easily have made it available to all the tenderers in the form of an annex to the tendering specifications.
Seega oleks tal olnud lihtne võimalus see tehnilise kirjelduse lisana kõigile pakkujatele kättesaadavaks teha.
Moreover, it is clear that it could also have easily informed all the prospective tenderers, without
Lisaks on selge, et ühtlasi oleks tal olnud lihtne – ja see ei oleks toonud kaasa täiendavaid kulutusi – teavitada kõiki
Lastly, it must be noted that the defendant expressly acknowledges that there was no particular reason, such as the protection of intellectual property rights, which could have prevented it from making the source code available to third parties.
Viimaks tuleb nentida, et kostja on sõnaselgelt möönnud, et tal ei olnud konkreetseid põhjusi, nagu intellektuaalomandiõiguste kaitse, mis oleksid takistanud tal allikakoodi kolmandatele isikutele edastamast.
It follows from the foregoing that, in the present case, in accordance with the principle of equal treatment as between tenderers, the advantages enjoyed by the existing contractor or by the successful tenderer must be neutralised.
Eeltoodust tervikuna tuleneb, et käesoleval juhul nõuab pakkujate võrdse kohtlemise põhimõte senise lepingutäitja või eduka pakkuja soodustuste neutraliseerimist.
Consequently, it is apparent that the unequal treatment consisting in a delay in making certain technical information available to the tenderers, with the exception of the successful tenderer, constitutes a procedural defect.
Järelikult tuleb nentida, et ebavõrdne kohtlemine, mis seisnes selles, et teatav tehniline teave edastati teistele pakkujatele peale eduka pakkuja hilinemisega, kujutab endast menetlusnormi rikkumist.