natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Overall, between January 2007 and February 2008, stock markets in most noneuro area EU Member States recorded positive growth.
Bulgaaria, Eesti ja Leedu keskpangal ei ole nende valuutakomitee süsteeme arvestades baasintressimäära ja nad võtavad automaatselt aluseks EKP baasintressimäärad.
Stock prices rose most in Bulgaria, Cyprus and Romania, clearly outperforming the average stock price developments in the euro area as measured by the Dow Jones EURO STOXX index.
Kõrge inflatsiooni tõttu võtsid mitme riigi keskpangad aga ka täiendavaid meetmeid.
In Estonia and Latvia, however, stock prices had declined by the end of February 2008 to the average levels prevailing in 2006, after reaching historical peaks during 2007.
Bulgaaria keskpank (Българска народна банка) tühistas 2007. aasta jaanuaris täiendava reservi nõude pankade suhtes, kelle laenukasv ületab teatavat ülempiiri.
The negative sentiment in stock exchanges improved somewhat during September and October 2007.
Samal ajal otsustas ta laenukasvu ohjeldamiseks tõsta kohustusliku reservi nõuet 400 baaspunkti võrra 12%ni.
Later, however, equity markets in most of the EU14 countries declined again owing to a lower global risk appetite, in line with stock markets in the euro area and other major economies.
Läti keskpank (Latvijas Banka) tõstis lati nominaalkursi suureneva kõikumise, püsivalt väga kõrge inflatsiooni ja sisenõudluse ülekuumenemise tõttu 2007. aasta viiel esimesel kuul oma refinantseerimismäära kokku 100 baaspunkti võrra 6,0%ni ja laenamise püsivõimaluse
Table 11 Official monetary policy strategies of noneuro area EU Member States
Tabel 11 Euroalaväliste ELi liikmesriikide ametlikud rahapoliitilised strateegiad
Features
Kirjeldus
Exchange rate target
Vahetuskursi juhtimine
Inflation targeting under the conditions of ERM II
Inflatsiooni otsejuhtimine ERM2 raames
Participates in ERM II with a ±2.25% fluctuation band around central rate of DKK 7.46038 per euro.Participates in ERM II with a ±15% fluctuation band around central rate of EEK 15.6466 per euro.
Juhitav ujukurss.Osaleb ERM2s kõikumisvahemikuga ±2,25% keskkursist (7,46038 DKK/EUR).Osaleb ERM2s kõikumisvahemikuga ±15% keskkursist (15,6466 EEK/EUR).
Estonia continues with its currency board arrangement as a unilateral commitment.Participated in ERM II with a ±15% fluctuation band around central rate of CYP 0.585274 per euro.Participates in ERM II with a ±15% fluctuation band around central rate of LVL 0.702804 per euro.
Jätkab ühepoolse kohustusena valuutakomitee süsteemi.Osaleb ERM2s kõikumisvahemikuga ±15% keskkursist (0,585274 CYP/EUR).Osaleb ERM2s kõikumisvahemikuga ±15% keskkursist (0,702804 LVL/EUR).
Latvia continues with a fluctuation band of ±1% as a unilateral commitment.Participates in ERM II with a ±15% fluctuation band around central rate of LTL 3.45280 per euro.
Jätkab ühepoolse kohustusena ±1% kõikumisvahemiku süsteemi.Osaleb ERM2s kõikumisvahemikuga ±15% keskkursist (3,45280 LTL/EUR).
Lithuania continues with its currency board arrangement as a unilateral commitment.Infl ation target: 3% ±1 percentage point medium- term target.
Jätkab ühepoolse kohustusena valuutakomitee süsteemi.Infl atsioonieesmärk: 3%±1 pp keskpikas perspektiivis.
Free-floating exchange rate since February 2008 when the exchange rate peg to the euro was abolished.Participated in ERM II with a ±15% fluctuation band around central rate of MTL 0.429300 per euro.
Vaba ujukurss alates 2008. aasta veebruarist, kui vahetuskursi seotus euroga tühistati.Osales ERM2s kõikumisvahemikuga ±15% keskkursist (0,429300 MTL/EUR).
Malta maintained the exchange rate against the euro unchanged from the central rate as a unilateral commitment.Infl ation target: 2.5% ±1 percentage point (12-month increase in the CPI).
Hoidis ühepoolse kohustusena euro vahetuskurssi samal tasemel keskkursiga.Infl atsioonieesmärk: 2,5% ±1 pp (12 kuu kasv THIs).
Free-floating exchange rate. Inflation target: 4%, 3.8% and 3.5%, ±1 percentage point for end-2007, 2008 and 2009 respectively.
Vaba ujukurss.Infl atsioonieesmärk: 2007. aasta lõpuks 4%, 2008. aastal 3,8% ja 2009. aastal 3,5% ±1 pp.
Managed floating exchange rate.Participates in ERM II with a ±15% fluctuation band around central rate of SKK 35.4424 per euro.
Juhitav ujukurss.Osaleb ERM2s kõikumisvahemikuga ±15% keskkursist (35,4424 SKK/EUR).
The inflation target for the period 2006-08 is set below 2.5% for end-2006 and below 2% for end-2007 and end-2008.Infl ation target: 2% increase in the CPI with a tolerance margin of ±1 percentage point. Free-floating exchange rate.
Inflatsioonieesmärgid aastateks 2006–2008: 2006. aasta lõpuks alla 2,5% ning 2007. ja 2008. aasta lõpuks alla 2%.Infl atsioonieesmärk: THI kasv 2% lubatud kõikumisvahemikuga ±1 pp.
Free-floating exchange rate.
Vaba ujukurss.
Source: ESCB.1) The CPI is identical to the HICP.
Inflatsioonieesmärk: 2% (12 kuu kasv THIs).1)
However, in February 2008 Hungary abolished its exchange rate peg to the euro and moved to a fully-fledged inflation target with a free-floating exchange rate.
Vaatamata baasintressimäärade tõusule on lühiajalised reaalintressimäärad kõigis neljas eespool nimetatud riigis jätkuvalt negatiivsed kiire SKP reaalkasvu, tugevneva inflatsioonisurve ning suure püsiva välismajanduse tasakaalustamatuse tingimustes.
These often mirrored moves by the ECB, which in 2007 raised the minimum bid rate on the main refinancing operations of the Eurosystem by a total of 50 basis points, in two steps (in March and June), to 4.0%.
Taani keskpank (Danmarks Nationalbank) tõstis pärast EKP samme oma laenamise intressimäära kahes etapis 4,25%ni. 12. märtsil ja 6. juunil
Following the ECB’s moves, Danmarks Nationalbank increased its lending rate in two steps to 4.25%. On 12 March and 6 June 2007 the Central Bank of Cyprus increased its marginal lending and overnight deposit facility rates by 25 basis points each time to 5.00% and 3.00% respectively, in a move to gradually establish a 1 percentage point margin between the two rates and the Cypriot main refinancing rate, which remained at 4.5%.
2007 tõstis Küprose keskpank (Central Bank of Cyprus) oma laenamise ja üleöö hoiustamise püsivõimaluse intressimäärasid kummalgi korral 25 baaspunkti võrra vastavalt 5,00%ni ja 3,00%ni, et saavutada nende kahe määra ja Küprose peamise refinantseerimismäära (mis oli jätkuvalt 4,5%) vahel järk-järgult üheprotsendipunktiline vahe.
In December 2007 the main refinancing rate was reduced by 50 basis points and thereby became realigned with that of the euro area at 4%.
2007. aasta detsembris vähendati põhilist refinantseerimismäära 50 baaspunkti võrra, mis viis selle kooskõlla euroala põhilise refinantseerimismääraga, mis on 4%. Malta keskpank (Bank Ċentrali ta’ Malta/Central
The last interest rate decisions by the central banks of Cyprus and Malta were part of their final preparations before joining the euro area on 1 January 2008.
Inglise keskpank (Bank of England) tõstis oma baasintressimäära 2007. aastal kolm korda kokku 75 baaspunkti võrra 5,75%ni, mis oli peamiselt tingitud tugevast majanduskasvust ja kõrgest inflatsioonist.
Národná banka Slovenska lowered its repo rate by a total of 50 basis points to 4.25% on 25 April 2007 (and widened the corridor of overnight rates around that rate), based on a more moderate inflation outlook.
Hiljem vähendas ta seda aga 50 baaspunkti võrra 5,25%ni. Viimased otsused tehti majanduskasvu tempo aeglustumise märkide ilmnedes.
At the same time, to cushion strong credit growth, it decided to raise the minimum reserve requirement by 400 basis points to 12%.
Bank of Malta) tõstis oma baasintressimäära kaks korda, 25. jaanuaril ja 29. mail 25 baaspunkti võrra 4,25%ni.
Confronted with increasing volatility of the nominal exchange rate of the Latvian lats, persistently very high inflation and overheating domestic demand, Latvijas Banka increased its refinancing rate by a total of 100 basis points to 6.0% as well as the marginal lending facility rate by a total of150 basis points to 7.5% in the first five months of 2007 and intervened in the foreign exchange market on several occasions.
Need otsused tehti välisreservide jätkuva vähenemise ja lühiajaliste intressimäärade vahe märgatava kitsenemise tõttu euro suhtes ja Malta liiri kasuks, mis oli peamiselt tingitud euroala intressimäärade tõusust.
Despite the rise in policy interest rates, shortterm real interest rates (in the four abovementioned countries)
2007. aasta detsembris vähendas Malta keskpank (Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta) oma baasintressimäära 25 baaspunkti võrra, viies selle kooskõlla euroala baasintressimääraga.
The monetary policy decisions of those NCBs with inflation targets that are not participating in ERM II differed across countries, mainly reflecting their different cyclical positions and inflationary outlook.
Küprose ja Malta keskpankade viimased intressimääraotsused tehti seoses viimaste ettevalmistustega enne ühinemist euroalaga 1. jaanuaril 2008.
February 2008 the main policy rate was raised again by a total of 50 basis points to 5.5%.
Erinevalt enamikust teistest riikidest langetas Ungari keskpank (Magyar Nemzeti Bank) oma baasintressimäära kaks korda kokku 50 baaspunkti võrra 7,5%ni, kuivõrd keskpika perioodi inflatsioonieesmärk tundus olevat saavutatav.
A tightening was felt necessary given that inflation is likely to exceed the inflation target owing to real GDP growing above potential, high wage and unit labour cost growth and a loosening of fiscal policy.
Rumeenia keskpank (Banca Naţională a României) vähendas oma baasintressimäära 2007. aasta juunini neli korda kokku 175 baaspunkti võrra 7,0%ni, kuna inflatsiooniväljavaade oli paranenud ja levi nominaalkursi kallinemine osutus oodatust tugevamaks.
Sveriges Riksbank increased its main policy rate in five steps by a total of 125 basis points to 4.25% in February 2008 in order to bring the inflation forecast back to the target level of 2%.
2007. aasta oktoobris ning 2008. aasta jaanuaris ja veebruaris tõstis ta aga oma baasintressimäära kokku 200 baaspunkti võrra 9,0%ni. Need otsused olid tingitud inflatsiooniväljavaate halvenemisest seoses nii pakkumis- kui ka nõudluspoolsete šokkidega.
In 2007 the Bank of England increased its main policy rate on three occasions – by a total of 75 basis points – to 5.75%, mainly against the background of firm growth and high inflation.
Inflatsiooni otsejuhtimist rakendavate ERM2-väliste riikide keskpankade rahapoliitilised otsused olid erinevad ja tehtud peamiselt nende riikide tsükliliste positsioonide ja inflatsiooniväljavaadete ajel.
However, the Bank of England subsequently lowered it by 50 basis points to 5.25%.
Tšehhi keskpank (Česká národní banka) tõstis inflatsioonisurve suurenemise ja riigi 2007.–2008. aasta inflatsiooniprognoosi ülespoole korrigeerimise tõttu oma peamist refinantseerimismäära 2007. aastal neli korda kokku 100 baaspunkti võrra 3,5%ni.
The latest decisions were made amid signs of weaker growth momentum.
Poola keskpank (Narodowy Bank Polski) tõstis oma baasintressimäära neli korda kokku 100 baaspunkti võrra 5%ni.
In contrast to most other countries, the Magyar Nemzeti Bank decreased its key interest rate in two steps – by 50 basis points altogether – to 7.5%, as the mediumterm inflation target seemed to be attainable.
2008. aasta jaanuaris ja veebruaris tegi ta seda jälle: kokku 50 baaspunkti võrra 5,5%ni.
In 2007 Banca Naţională a României cut its key interest rate in four steps – by a total of 175 basis points – to 7.0% by June 2007, in view of an improving inflationary outlook and a stronger than expected appreciation of the nominal exchange rate.
Poola keskpank (Narodowy Bank Polski) pidas neid samme vajalikuks, kuna inflatsioon riigis tõuseb tõenäoliselt üle kehtiva eesmärgi SKP potentsiaalist kiirema reaalkasvu, palkade ja tööjõu erikulude kiire kasvu ning lõdveneva eelarvepoliitika tõttu.
However, in October 2007 and January and February 2008, the policy rate was increased by a total of 200 basis points to 9.0% on the back of the deteriorating inflation outlook owing to both supply and demand shocks.
Rootsi keskpank (Sveriges Riksbank) tõstis 2008. aasta veebruaris oma baasintressimäära viis korda kokku 125 baaspunkti võrra 4,25%ni, et viia inflatsiooniprognoos tagasi kehtiva eesmärgi juurde, mis on 2%.
CENTRAL BANK OPERATIONS AND ACTIVITIES
KESKPANGA OPERATSIOONID JA TEGEVUS
This was the largest volume that had ever been allotted in a
Joonis 41 Euroala likviidsustegurid 2007. aastal
A particularly important indicator for assessing how successful the ECB was in steering very shortterm interest rates is the spread between the overnight money market rate, as measured by the EONIA (euro overnight index average), an important reference rate for the money market, and the minimum bid rate in the MROs (see Chart 40).
(mld EUR) autonoomsed teguridavaturuoperatsioonid (lõpetamata operatsioonidemaht)kohustusliku reservi nõudedjooksevkontod
LIQUIDITY NEEDS OF THE BANKING SYSTEM When supplying liquidity through open market operations, the Eurosystem takes into
600 500 400 300 2001 000 -100 -200 -300 -400 jaan märts mai juuli sept nov
ending in 2007 increased by €0.2 billion to €0.9 billion, they remained negligible in relative terms at 0.5% of reserve requirements.
suurenemine, mis tuleneb teatavatest lühiajalistest kohustustest krediidiasutuste bilanssides, selgitab eespool osutatud kohustusliku reservi nõuete kogumahu suurenemist 14% võrra 2007. aastal.
Autonomous factors are those items on the Eurosystem’s balance sheet, such as “banknotes in circulation” and “government deposits”, which have an impact on credit institutions’ current account holdings but are not under the direct control of the Eurosystem’s liquidity management.
kuid ei allu otseselt eurosüsteemi likviidsusjuhtimisele, nagu näiteks „ringluses olevad pangatähed” ja „valitsuste hoiused”.
In 2007 the average daily liquidity needs of the euro area banking system (see Chart 41) amounted to €441.5 billion, 5% higher than in 2006.
2007. aastal oli euroala pangandussüsteemi keskmine päevane likviidsusvajadus 441,5 miljardit eurot, mis on 5% rohkem kui 2006. aastal (vt joonis 41).
The main reason for the increase was the continued growth in average reserve requirements, by 14%, to €187.4 billion, which was only partially offset by a decrease in autonomous factors of 2% to €252.2 billion.
Selle mahu suurenemine oli peamiselt tingitud kohustuslike reservide keskmise jätkuvast kasvust (14% võrra 187,4 miljardi euroni), mida tasakaalustas vaid osaliselt autonoomsete tegurite vähenemine 2% võrra 252,2 miljardi euroni.
Among the autonomous factors, banknotes in circulation rose significantly, although the growth rate decreased to 9%, from 11% in 2006.
Autonoomsetest teguritest tuleb ära märkida ringluses olevad pangatähed, mille maht suurenes oluliselt, kuigi selle kasvutempo aeglustus 2006. aasta 11%lt 9%ni.
The liquidity-draining impact of the growth in banknotes was, however, more than offset by other autonomous factors.
Ringluses olevate pangatähtede mahu kasvu kahandavat mõju likviidsusele tasakaalustasid aga enam kui küllalt teised autonoomsed tegurid.
MINIMUM RESERVE SYSTEMCredit institutions in the euro area are required to hold minimum reserves on current accounts with the Eurosystem.
KOHUSTUSLIKU RESERVI SÜSTEEMEuroala krediidiasutused peavad eurosüsteemi jooksevkontodel hoidma kohustuslikku reservi.
As has been the case since 1999, the minimum reserve requirements amounted to 2% of credit institutions’ reserve base in 2007.
1999. aastast alates on kohustuslikud reservid moodustanud 2% krediidiasutuste reservibaasist ja nii oli see ka 2007. aastal. Just reservibaasi
It is the growth in the reserve base, which is determined by certain shortterm liabilities on credit institutions’ balance sheets, which explains the abovementioned 14% increase in the total amount of reserve requirements during 2007.
AVATURUOPERATSIOONIDEurosüsteem juhib rahaturu likviidsust põhiliste refinantseerimisoperatsioonide, pikemaajaliste refinatseerimisoperatsioonide ning peenhäälestusoperatsioonide abil.
Since for any maintenance period the Eurosystem remunerates the reserve holdings at a rate which is the average of the marginal rate of the MROs, the minimum reserve system does not impose noticeable costs on the banking sector.
Kõik likviidsust suurendavad operatsioonid peavad olema täielikult tagatud. Põhilised refinantseerimisoperatsioonid on korralised operatsioonid, mis toimuvad iga nädal ja mille tähtaeg on tavaliselt üks nädal.
OPEN MARKET OPERATIONSThe Eurosystem uses MROs, LTROs and
2007. aastal korraldati neid muutuva intressimääraga pakkumismenetlustena, kus kehtis pakkumisintressi alammäär, mis on EKP baasintressimäär.
(EUR billions) fi fine-tuning operations to manage the liquidity autonomous factors open market operations (outstanding volume)minimum reserve requirementscurrent accounts
Kuigi õigus osaleda nendes operatsioonides on väga paljudel osapooltel (2007. aasta lõpus 1693), tegi seda 2007. aastal tegelikult keskmiselt 338 osapoolt, mis on 10% vähem kui aasta varem (377).
situation in the money market.
lestusoperatsioonid on ühekordsed operatsioonid turu likviidsuse ja intressimäärade juhtimiseks.
All liquidity-providing operations have to be fully collateralised.
Perioodil 1999–2006 toimus kokku 31 peenhäälestusoperatsiooni.
MROs are regular operations with a weekly frequency and normally have a maturity of one week.
Neist neljaga vähendati ja kahega suurendati likviidsust, mis oli seotud tavalisest pisut suurema tõenäosusega, et arvestusperioodi viimase põhilise refinantseerimisoperatsiooni käigus tekib baasmahust suurema jaotatud mahu tõttu likviidsusülejääk.
They are the main instrument for managing the liquidity situation in the market and signalling the monetary policy stance.
Kahes likviidsust vähendavas operatsioonis ei õnnestunud soovitud mahtu saavutada, kuna pakkumisi oli liiga vähe.
In 2007 they were conducted as variable rate tenders with a minimum bid rate, which is the key monetary policy rate of the ECB.
Peenhäälestusoperatsioonide korraldamist arvestusperioodi lõpus jätkati ka pärast 9. augustit.
While a wide range of counterparties (1,693 at the end of 2007) are eligible for these operations, 338 actually participated on average in 2007, 10% less than in
Enamikku hilisemaid peenhäälestusoperatsioone (kokku 14) kasutati siiski juba selleks, et tasakaalustada likviidsuse ja üleööturu intressimäära kõikumist, mis oli tingitud sel arvestusperioodil fi nantstu-rul valitsenud rahutustest (vt taustinfo 9).
no limits on bid rates) with a pre-announced allotment volume, which was set at €50 billion at the beginning of 2007.
2007. aasta alguses oli see 50 miljardit eurot. Pikemaajalistes refinantseerimisoperatsioonides osalemise õigus on samadel osapooltel, kes võivad osaleda ka põhilistes refi nantseerimisope-ratsioonides.
LTROs are open to the same set of counterparties as MROs, 145 of which on average participated in LTROs in 2007, compared with 162 in 2006.
Neist osales 2007. aastal keskmiselt 145, mis on vähem kui 2006. aasta 162.
After 9 August 2007 two supplementary LTROs (with settlement on 24 August and 13 September) were conducted and later rolled over with an adjustment to the overall amount.
Pärast 9. augustit 2007 korraldati kaks täiendavat pikemaajalist refinantseerimisoperatsiooni (mis arveldati vastavalt 24. augustil ja 13. septembril), mida hiljem pikendati kogumahu korrigeerimisega.
At the end of 2007 the outstanding amount of LTROs stood at €268 billion, almost 80% higher than the amount outstanding at the beginning of August.
2007. aasta lõpus oli EKP pikemaajaliste refi nantseerimis-operatsioonide bilansiline jääk 268 miljardit eurot, mis on peaaegu 80% rohkem kui augusti alguses.
The benchmark allotment allows counterparties, in the aggregate, to maintain current accounts close to their reserve requirements, taking into account foreseen liquidity needs and liquidity imbalances that have already accumulated in the same maintenance period.
Baasmahu jaotamine lubab osapooltel tervikuna hoida oma jooksevkontode seisu kohustusliku reservi nõuete lähedal, võttes arvesse prognoositavaid likviidsusvajadusi ja samal arvestusperioodil juba esinenud likviidsushäireid.
For an exact definition of the benchmark, see the box entitled “Publication of the benchmark allotment in the main refinancing operations” in the April 2004 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
Baasmahu täpne määratlus on esitatud EKP 2004. aasta aprilli kuubülletääni taustinfos „Publication of the benchmark allotment in the main refinancing operations”.
MONETARY POLICY OPERATIONS DURING THE FINANCIAL MARKET VOLATILITY
RAHAPOLIITILISED OPERATSIOONID FINANTSTURU VOLATIILSUSPERIOODI AJAL
Providing liquidity earlier in the reserve maintenance period
Tavapärasest varasem likviidsuse suurendamine kohustusliku reservi arvestusperioodil
In its open market operations the Eurosystem usually provides liquidity in a way that enables credit institutions to maintain current accounts with the Eurosystem which are close to their reserve requirements, thereby fulfilling these requirements proportionally over the maintenance period.
Eurosüsteem suurendab oma avaturuoperatsioonides likviidsust tavaliselt nii, et krediidiasutuste arvelduskontod eurosüsteemis jäävad seisu, mis vastab ligilähedaselt nende kohustusliku reservi nõuetele, võimaldades seega krediidiasutustel täita need nõuded proportsionaalselt arvestusperioodi vältel.
This is achieved by allotting amounts in the main refinancing operations (MROs) which are close to the benchmark amount.
Selleks jaotatakse põhilistes refinantseerimisoperatsioonides baasmahu lähedasi summasid.
The purpose of this allotment policy is to maintain very shortterm rates close to the main official rate, namely the minimum bid rate in the Eurosystem’s MROs.
Eesmärk on hoida väga lühiajalised intressimäärad peamise ametliku intressimäära, nimelt eurosüsteemi põhiliste refinantseerimisoperatsioonide pakkumisintressi alammäära lähedal.
However, after the turmoil in financial markets had spilled over into the overnight euro money market on the morning of 9 August 2007, it appeared that credit institutions developed a preference for fulfilling their reserve requirements relatively early in the maintenance period against the background of indications of decreasing turnover in longerterm money market segments.
Kuid pärast seda, kui finantsturgude rahutuste mõju jõudis 9. augusti hommikul 2007 euro üleöö rahaturule ning turu pikemaajaliste intressimäärade segmendis ilmnes märke käibe vähenemisest, ilmutasid krediidiasutused soovi täita kohustusliku reservi nõuded suhteliselt arvestusperioodi alguses.
Daily reserve surplus over the course of a maintenance period x-axis: number of days until the end of the maintenance periody-axis: daily reserve surplus in EUR billions observed on average daily reserve surplus (maintenance periods ending between August 2005 and August 2007)daily reserve surplus (maintenance periods ending between September 2007 and February 2008) liquidity at the beginning of the maintenance period was mainly provided in the regular MROs.
Reservi päevane ülejääk arvestusperioodi jooksul x-telg: aeg arvestusperioodi lõpuni päevades; y-telg: reservi keskmine päevane ülejääk, mld EUR reservi päevane ülejääk (arvestusperioodid, mis lõppesid ajavahemikus august 2005 - august 2007)reservi päevane ülejääk (arvestusperioodid, mis lõppesidajavahemikus september 2007 - veebruar 2008)
would reinforce this policy of “frontloading” and that it would steer liquidity towards more balanced conditions also during the period if this was needed to keep shortterm rates close to the minimum bid rate.
Seda näitab reservi igapäevase ülejäägi, s.o krediidiasutuste arvelduskontodel olevate vahendite ja kohustusliku reservi nõuete vahe areng arvestusperioodi jooksul (vt joonis).