natgillin/translations-raw huggingface dataset:
POPULATION AND ECONOMIC ACTIVITYAs indicated in Table 16, the 2004 enlargementincreased the population of the EU by almost20%, bringing the total population to 457.7
Tabel 16 Euroopa Liidu majanduse põhinäitajad koos uute liikmesriikidega ja ilma nendeta
ECB Annual Report 2004
Aruandlusperiood
million.
Jaapan
On the basis of GDP data and
Rahvaarv SKP (osakaal maailma SKPs)SKP
457.7 31.8 9,752 10,193 21.3 22.3 12.4 12.1 millions%€ billions PPP billions€ thousands PPP thousands% of GDP% of GDP
9,3 13,8 miljonit%miljardit eurot Ostujõu pariteet miljarditestuhat eurot Ostujõu pariteet tuhandetesprotsent SKPstprotsent SKPst
Agriculture, fishing, forestry Industry (including construction) Services Unemployment rate Labour force participation rate 3)
Põllumajandus, kalandus, metsandus Tööstus (sealhulgas ehitus) Teenused Tööpuuduse määr Tööjõu osaluse määr3)
% of GDP% of GDP% of GDP%%%
1,2 29,2 69,6 5,3 78,2 68,4 protsent SKPstprotsent SKPstprotsent SKPst%%%
Surplus (+) or deficit (-)
Valitsemissektor
Expenditure Revenue Gross debt Bank deposits 6)
Ülejääk (+) või puudujääk (-) Kulud Tulud Koguvõlg Pangahoiused6)
Sources: Eurostat, European Commission, IMF, BIS, ECB and ECB calculations.1) GDP shares are based on country GDPs in current US dollars.2) Based on gross value added at current prices.3) Defined as the ratio of the labour force to the working age population (those aged between 15 and 64).4) Defined as the ratio of the number of employed persons to the working age population (those aged between 15 and 64).5) Based on the ESA 95.6) EU15 and EU25: total deposits with MFIs; United States: demand, time and savings deposits with banking institutions;Japan: demand and time deposits with deposit money banks.7) EU15 and EU25: MFI loans to other residents; United States: loans by commercial banks, savings institutions and credit unions;Japan: loans to the private sector.
Allikad: Eurostat, Euroopa Komisjon, Rahvusvaheline Valuutafond, BIS, EKPja EKParvutused.1) SKPosakaalud põhinevad riigi SKP-l USAdollari kehtiva kursi alusel.2) Põhineb kogulisandväärtusel jooksevhindades.3) Määratletud tööjõu suhtena tööealisse elanikkonda (vanuses 15–64).4) Määratletud töötavate isikute arvu suhtena tööealisse elanikkonda (vanuses 15–64).5) Põhineb ESA95-l. 6) EL15 ja EL25: hoiused rahaloomeasutustes (kokku); USA: nõudmiseni, tähtajalised ja säästuhoiused pangandusasutustes; Jaapan:nõudmiseni ja tähtajalised hoiused hoiupankades.7) EL15 ja EL25: rahaloomeasutuste laenud teistele residentidele; USA: kommertspankade, hoiuasutuste ja krediidiühistute väljastatud laenud; Jaapan: laenud erasektorile.
implies a decline in the average level of GDPper capita in the EU.
taustal suur.
This, however, is expectedto change gradually in line with progress inthe catching-up process.
ELi tööstussektor on suurem kui Ameerika Ühendriikide oma, ent väiksem kui Jaapani tööstussektor.
Compared with the United States and Japan, GDP per capita in the EU25 is relatively low, although the differencevis-à-vis Japan is much more limited in PPPterms (on the basis of figures for 2003).
ELi teenindussektor onjällegi Jaapani teenindussektorist suurem ning Ameerika Ühendriikide omast väiksem.
agriculture (3.2%) and industry (31.9%) and asmaller share of services (64.9%) in GDP thanthe average of the other EU countries.
kaupade, teenuste, kapitali ja inimeste liikumise(“nelja vabaduse”) soodustamist ja takistamist,kuigi migratsioonipiirangud kehtivad veel paariaasta jooksul.
Sectoraldifferences tend to be more pronounced in thenew Member States than in the EU15 in termsof the distribution of employment acrossthese sectors.
Näiteks ühisturu suureneminenimetatud nelja vabaduse jõudmisega 25 liikmesriiki muudab konkurentsi tõenäoliselt tihedamaks ning seeläbi saavutatakse teatud mastaabisääst.
Nevertheless, enlargement hasresulted in only slight changes in the shares ofthese broad sectors in the EU’s GDP and thedistribution of employment.
Kuid taoliste muutuste ulatus jakiirus sõltub vägagi erinevatest teguritest, sealhulgas ka ELi liikmesriikide tulevasest majanduspoliitikast.
The accession of the new Member States willalso have a longerterm effect on economicactivity as it affects incentives for andimpediments to the flow of goods, services,capital and persons (the “four freedoms”)between the new Member States and the other EU countries, although migration flows will berestricted for a number of years.
TÖÖTURGUutes liikmesriikides on tööpuuduse keskminetase kõrgem kui ELi varasemas 15 liikmesriigis, mistõttu pärast laienemist suurenes mõnevõrra ELi 25 liikmesriigi keskmine tööpuudus.Kuigi tööpuudus 1990. aastate lõpus langes, olisee 2003. aastal nii ELi varasemas 15 liikmesriigis (8,1%) kui ka praeguses 25 liikmesriigis(9,1%) olulisel määral suurem kui Ameerika Ühendriikides (6,0%) ja Jaapanis (5,3%).
For example,the extension of the Single Market, byincreasing the scope for these four freedoms to25 countries, is likely to enhance competitionand create economies of scale.
Uutes Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikides on tööpuuduse määrad ja nende näitajate vahelisedpiirkondlikud erinevused viimase kümnendijooksul kasvanud, sest üleminek turumajandusele on kaasa toonud rohkesti struktuurilisimuudatusi.
The extent ofthese effects and the speed at which theymaterialise will, however, depend on manyfactors, such as the future economic policies of EU Member States.
Tööhõivega seonduvad väljavaatedvõivad aga tulevikus paraneda, sest äritegevuseümberstruktureerimisega kaasnev töökohtadekadumine võib hakata vähenema.
LABOUR MARKETThe average unemployment rate in the new Member States is higher than that in the EU15countries, and enlargement has thus led to asomewhat higher average unemployment ratefor the EU25.
RAHVUSVAHELINE KAUBANDUSPärast laienemist kajastatakse ELi varasema 15liikmesriigi ja uute liikmesriikide vahelist kaubandustegevust (ja loomulikult ka uute liikmesriikide omavahelist kaubandustegevust) liidusisese, mitte rahvusvahelise kaubandusena.
Despite falling during the late1990s, the unemployment rate in both the EU15and the EU25, at 8.1% and 9.1% respectively in2003, remains significantly higher than inthe United States and Japan, where it stoodat 6.0% and 5.3% respectively.
Seevastu kuulub uute liikmesriikide ja ülejäänud maailma vaheline (v.a. ELi varasemad 15liikmesriiki) kaubandustegevus edaspidigi liiduvälise kaubanduse alla.
In the newcentral and eastern European Member States,unemployment rates have risen and regionalunemployment differences have grown duringthe past decade, owing to structuraladjustments associated with the transition to amarket economy.
Uute liikmesriikideliitumine tõi kaasa väikese languse ELi kaubanduse avatuses.
Prospects for employmentcould improve in the years ahead, however,as job-cutting associated with businessrestructuring may ease.
Kuigi enamiku uute liikmesriikide majandused on väga avatud, on ELi varasema 15 liikmesriigi ja uute liikmesriikidevaheline kaubandustegevus siiski suurema tähtsusega kui uute liikmesriikide ja EList väljapoole jäävate riikide vaheline kaubandustegevus.
In the longer run, thenew Member States’ potential for catching upin terms of GDP per capita may also contributeto favourable employment trends and lowerunemployment.
2003. aasta andmete kohaselt moodustaskaupade ja teenuste eksport laienenud ELis12,4% SKPst, kusjuures Ameerika Ühendriikideja Jaapani vastavad näitajad olid 9,3% ja 12,2%.
INTERNATIONAL TRADEFollowing enlargement, EU15 trade with thenew Member States and trade among those Member States is naturally recorded as intraEU trade instead of international trade.
Uute liikmesriikide ühinemine alandas ELi tööhõivemäära 1,4 protsendipunkti ja praegu onvastav näitaja 63,0%.
Bycontrast, trade between the new Member Statesand the rest of the world excluding the EU15countries now counts as extra-EU25 trade.
Kui analüüsida uute liikmesriikide tööhõivemäära komponente, siisvõib öelda, et võrreldes ELi varasema 15 liikmesriigiga on meeste hõivatus olulisel määralväiksem ning erinevused naiste hõivatuses eiole nii silmatorkavad.
Theaccession of the new Member States hasslightly reduced the trade openness of the EU,despite the fact that most new Member Statesare very open economies, as EU15 trade withthe new Member States is more significant thanthe new Member States’ trade with countriesoutside the EU.
Ka vanemate inimeste (s.t55- kuni 64-aastaste) tööhõivemäär on uutes liikmesriikides palju madalam kui ELi varasemas15 liikmesriigis.
According to data for 2003,exports of goods and services represented12.4% of GDP in the enlarged EU, comparedwith 9.3% and 12.2% for the United States and Japan respectively.
Võrreldes Ameerika Ühendriikide ja Jaapaniga on ELi tööhõivemäär madal.Väike tööjõu hõivatus ja samaaegne suuremtööpuudus on viinud ELi tööhõivemäära sellisele tasemele, mis on Ameerika Ühendriikide ja Jaapani näitajatest allpool.
The accession of the new Member Stateshas lowered the employment rate in the EU by1.4 percentage points, so that it now standsat 63.0%.
Sektoritevahelises tööhõivejaotuses esineb uutes liikmesriikides märgatavamaid erinevusi kui teistes ELi riikides.
A breakdown of the employment ratein the new Member States suggests thatthe participation rate of men in particular is
Sellest hoolimata tõilaienemine kaasa vaid väikseid muudatusinende üldiste sektorite osakaalus kogu ELi SKPs ja tööhõivejaotuses.
PRODUCTION STRUCTUREThe structure of production in the new Member States is characterised by a larger share of
ELi ja teisi suuremaid majanduspiirkondi kõrvutades võib öelda,et ELi põllumajandussektor on Ameerika Ühendriikide ja Jaapani põllumajandussektorite
FISCAL POSITION AND THE SIZE OF THEGOVERNMENT SECTORThe accession of the new Member States hasnot substantially changed the weighted averagegovernment deficit ratio in the EU, despite thefact that most new Member States have highfiscal deficits (see also Section 2.5 of Chapter1).
Valitsemissektori tuludeja kulude suhe SKPsse on uutes liikmesriikidesteatud määral väiksem kui varasemate liikmesriikide näitajad, kuigi uute liikmesriikide näitajad on nende sissetuleku taseme seisukohaltkõrged.
The small sizeof the new Member States’ economies meansthat the share of the general government sectorin the EU25 is nevertheless broadly unchangedcompared with the EU15.
Uute liikmesriikide majandused on väikesed, mistõttu ELi 25 liikmesriigi valitsemissektori näitajad püsisid varasema 15 liikmesriigi näitajatega võrreldes üldiseltmuutumatuna.
As the public debtratio in the new Member States is generallysignificantly below the level in the EU15, theaverage EU debt-to-GDP ratio is somewhatlower than before enlargement.
Samas on uutes liikmesriikidesvalitsemissektorite eelarvete puudujääkide suhtarvude tase üldiselt palju madalam kui ELivarasema 15 liikmesriikide tase ning seetõttulanges pärast laienemist ELi valitsemissektorikeskmine võla suhe SKPsse.
FINANCIAL STRUCTUREEnlargement has not involved significantchanges to the financial structure of the EU as awhole, although financial intermediation is onaverage more focused on banks in the new Member States than in the EU15.
miku uute liikmesriikide finantssektor suhteliselt väike.
In most new Member States the financial sector is relativelysmall, as measured by total banking sectorassets and securities market capitalisation.However, the level of financial intermediation,i.e. the channelling of new funds by financialinstitutions into new claims to financeinvestment, has recently advanced fairlyrapidly in some new Member States. Incomparison with the United States, the EU’sfinancial sector continues to be more orientedtowards the banking sector, whereas the role ofstock markets in financial intermediation isless important.
Samas on viimasel ajal mõnedesuutes liikmesriikides toimunud finantsvahenduses (s.t finantsasutuste poolt uute vahendite jaotamine investeeringute rahastamiseks esitatavate uute nõuete täitmiseks) üsna kiire kasv.Võrreldes Ameerika Ühendriikidega on ELifinantssektor jätkuvalt rohkemal määral suunatud pangasektorile, kusjuures ELis on aktsiaturgude roll finantsvahenduses väiksema tähtsusega.
By comparison with Japan,however, the banking sector plays a smallerrole in the EU’s financial sector, while stockmarkets are more significant.
Kui võrrelda ELi finantssektorit Jaapaniomaga, siis mängib pangasektor ELis väiksematrolli, kuigi selle aktsiaturgudel on omakordasuurem tähtsus.
The general government deficit, which stood at2.8% in the EU25 in 2003, is currently lowerthan in the United States and Japan.
2003. aastal oli ELi 25 liikmesriigi valitsemissektori eelarve puudujääk 2,8%, mis on praegu Ameerika Ühendriikide ja Jaapani puudujääkidest väiksem.
At the sametime, the general government sector makes up alarger share of the economy in the EU25 than inthe United States and Japan.
Samal ajal on ELi 25 liikmesriigivalitsemissektori osakaal majanduses suuremkui Ameerika Ühendriikides ja Jaapanis.
In the EU25, thegovernment expenditure ratio stands at almost49% and the government revenue ratio at justbelow 46%.
ELi 25liikmesriigi valitsemissektori kulude suhtarv onpeaaegu 49% ning tulude suhtarv on veidi alla46% SKPst.
In the United States, the generalgovernment sector accounts for somewhatmore than 34% of GDP in terms of expenditureand slightly less than 30% of GDP in terms ofrevenue.
Ameerika Ühendriikides aga onvalitsemissektori kulude suhtarv veidi üle 34%ning tulude suhtarv veidi alla 30% SKPst.
In Japan, the large public deficit isaccounted for by a government expenditureratio of just over 39% of GDP and a governmentrevenue ratio of almost 32%.
Jaapanis on valitsemissektori kulude suhtarv veidiüle 39% ning tulude suhtarv peaaegu 32%SKPst, mistõttu valitsemissektori eelarve on kasuures puudujäägis.
Experts from these central banks willbe granted observer status in the ESCBcommittees whenever the committees deal withmatters that fall within the field of competenceof the General Council.
2SUHTED EUROOPA LIIDU KANDIDAATRIIKIDEGA panga raha- ja vahetuskursipoliitika ning euroalal valitsevad majandustingimused.
The ECB also continued its highlevel policydialogue with the Central Bank of the Republicof Turkey, including annual meetings at the Executive Board level.
Lisakspoliitiliste küsimuste käsitlemisele jätkati ka EKP ja Türgi Vabariigi keskpanga vahelist tehnilist koostööd.
Bulgaria and Romaniawould then be expected to join the EU in January 2007.
Praegusel hetkel on Euroopa Liidu kandidaatriigi staatus neljal riigil: Bulgaarial, Horvaatial,Rumeenial ja Türgil.
Croatia has been a candidatecountry since June 2004 and, provided thatthere is full cooperation with the International Criminal Tribunal for the former Yugoslavia,negotiations for EU accession will start in March 2005.
Bulgaaria ja Rumeeniagaviidi liitumisläbirääkimised edukalt lõpule ning2004. aasta detsembris tegi Euroopa Nõukoguettepaneku allkirjastada ühinemisleping nendekahe riigiga 2005. aasta aprillis.
Turkey was granted the status ofcandidate country by the Helsinki European Council in 1999.
Seejärel onoodata Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist ELiga2007. aasta jaanuaris.
In December 2004 the European Council decided that, in the light of a Commission report and recommendation,Turkey sufficiently fulfils the Copenhagenpolitical criteria to open accession negotiationsprovided that it brings into force specificpieces of legislation.
Horvaatia on olnud kandidaatriigi staatuses alates 2004. aasta juunistning kui ta teeb täielikku koostööd endise Jugoslaavia rahvusvahelise kriminaalkohtuga, algavad liitumisläbirääkimised 2005. aasta märtsis.Euroopa Nõukogu andis Türgile kandidaatriigistaatuse 1999. aastal Helsingis.
Against this background,the European Council requested the Commission to prepare a proposal for aframework for negotiations with a view toopening negotiations on 3 October 2005.
2004. aasta detsembris esitas nõukogu Euroopa Komisjonilepalve ette valmistada läbirääkimiste raamistikukava, nii et läbirääkimisi oleks võimalik alustada 3. oktoobril 2005.
The Eurosystem continued to monitormonetary and economic developments in thecandidate countries and paid particularattention to the disinflation process, financialsector issues and structural convergencetowards the EU.
Eurosüsteem jätkas kandidaatriikide rahapoliitilise ja majandusliku arengu vaatlemist, jälgides eelkõige inflatsioonitempo aeglustumist,finantssektoriga seonduvaid küsimusi ja majandusstruktuuri lähenemist ELile.
The ECB further strengthened its bilateralrelations with the central banks of Bulgaria and Romania.
EKPtugevdas veelgi oma sidemeid Bulgaaria ja Rumeenia keskpankadega.
The first visits to the Bulgarian National Bank and the National Bank of Romania by the ECB at the Executive Boardlevel took place in October.
Horvaatiakeskpanka kavatsetakse teha visiit 2005. aastamärtsis.
The main purposeof these visits was to discuss future cooperationwith the Eurosystem, which will include apre-accession dialogue between the ECB andthe central banks of countries negotiatingaccession.
Samuti jätkas EKPTürgi Vabariigi keskpangagakõrgetasemelist poliitdialoogi, sealhulgas igaaastasi kohtumisi juhatuse tasemel.
Following the signing of the Accession Treaty, the governors of thesecentral banks will be invited to attend the
Aruteludesolid tähelepanu all eelkõige Türgi makromajanduslik stabiliseerimine, Türgi Vabariigi kesk-
Artist Reinhold A. Goelles Title Untitled Material Acrylic on canvas Format 152 × 100 cm© European Central Bank
Autor Reinhold A. Goelles Pealkiri Nimetu, 2004Materjalakrüül, lõuend Mõõdud 152 ×100 cm© Euroopa Keskpank
INSTITUTIONALFRAMEWORK,ORGANISATION ANDANNUAL ACCOUNTS
INSTITUTSIONAALNE RAAMISTIK, TÖÖKORRALDUS JA RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE
1.1THE EUROSYSTEM AND THE EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS
1OTSUSEID TEGEVAD ORGANID,JUHTIMINEJAKONTROLL
European Centra
EUROSÜSTEEM JA EUROOPA KESKPANKADE SÜSTEEM
Bank (ECB)
Euroopa Keskpank (EKP)
G over n
Nõukogu
E x e cut
Juhatus
C o u n c
Juhatus
General Council
Ü ld nõu k Ü ld nõu k
The ESCB is composed of the ECB and the NCBs of all EU Member States (25 since 1 May2004), i.e. it includes the NCBs of the Member States which have not yet adopted the euro.
Euroopa Keskpank on rahvusvahelise avalikuõiguse alusel tegutsev juriidiline isik.
Aslong as there are Member States which have notyet adopted the euro, it will be necessary tomake a distinction between the Eurosystem andthe ESCB.
EKPloodieurosüsteemi ja EKPSi tuuminstitutsioonina,mis tagab selle, et nende kahe asutuse ülesanded täidetakse EKPenda tegevuse või liikmesriikide keskpankade kaudu.
The ECB has legal personality under publicinternational law.
See koosneb EKPst ja nende kaheteistkümne liikmesriigi keskpankadest, kelle ühisrahaks on euro.
It was established as the coreof the Eurosystem and the ESCB and ensuresthat their respective tasks are carried out eitherthrough its own activities or via the NCBs.
EKPnõukogu võttis mõisteeurosüsteemkasutusele eesmärgiga hõlbustadaeuroala keskpanganduse struktuuri mõistmist.Selle mõistega rõhutatakse kõikide euroala liikmete ühist identiteeti, meeskonnatööd ja koostööd; see sisaldub ka Euroopa Põhiseaduselepingus, mis allkirjastati 29. oktoobril 2004.aastal Roomas.
The Eurosystem is the central banking systemof the euro area.
Kõik liikmesriikide keskpangad on kooskõlasoma riigi õigusega tegutsevad juriidilised isikud.
It comprises the ECB and the NCBs of the 12 Member States whose commoncurrency is the euro.
Euroala liikmesriikide keskpangad, mis
The Governing Counciladopted the term “Eurosystem” in order tofacilitate understanding of the structure ofcentral banking in the euro area.
Euroopa Keskpankade Süsteem koosneb Euroopa Keskpangast ja kõikide ELi liikmesrii-
The NCBs also contribute tothe work of the Eurosystem and the ESCBthrough their participation in the various Eurosystem/ESCB committees (see Section 1.5of this chapter).
Otsuseid tegevate organite tööd reguleerib asutamisleping, EKPSi põhikiri ning asjakohaste organite töökord1.
They may perform nonEurosystem functions on their ownresponsibility, unless the Governing Councilfinds that such functions interfere with theobjectives and tasks of the Eurosystem.
2004. aastal vaadati uuesti läbi nii EKPkodukord kui ka EKPüldnõukogutöökord eesmärgiga kohandada neid pärast1999. aastat toimunud muutusi ja selleks, etprognoosida EKPSi laienemisest tulenevaidmuutusi.
principle of decentralisation in accordancewith the Statute of the ESCB. The General Council is constituted as a third decisionmaking body of the ECB, for as long as thereare Member States which have not yet adoptedthe euro.
moodustavad eurosüsteemi lahutamatu osa, viivad ellu eurosüsteemi ülesandeid, mis on määratud kooskõlas EKPotsuseid tegevate organitepoolt sätestatud eeskirjadega.
The functioning of the decisionmaking bodies is governed by the Treaty, the Statute of the ESCB and the relevant Rules of Procedure1.
Liikmesriikidekeskpangad aitavad eurosüsteemi ja EKPSitööle kaasa, osaledes erinevates eurosüsteemi/EKPSi komiteedes (vt käesoleva peatükiosa 1.5).
In 2004, with a view to adaptingthese rules to developments since 1999 and toanticipate the changes resulting from ESCBenlargement, both the Rules of Procedure of the ECB and the Rules of Procedure of the General Council of the ECB were reviewed.
Liikmesriikide keskpangad võivadomal vastutusel täita eurosüsteemi väliseid ülesandeid, välja arvatud juhul, kui EKPnõukoguleiab, et sellised ülesanded segavad eurosüsteemi eesmärkide ja ülesannete täitmist.
The Eurosystem and the ESCB are governed bythe decisionmaking bodies of the ECB: the Governing Council and the Executive Board.Decision-making within the Eurosystem andthe ESCB is centralised.
Eurosüsteemi ja EKPSi juhivad EKPotsuseidtegevad organid: EKPnõukogu ja EKPjuhatus.Otsuste tegemine on eurosüsteemis ja EKPSistsentraliseeritud.
However, the ECBand the euro area NCBs jointly contribute,strategically and operationally, to attaining thecommon goals, with due respect to the
EKPüldnõukogu on EKPkolmasotsuseid tegev organ senikaua, kuni on liikmesriike, kes ei ole eurot veel kasutusele võtnud.
Box 15
Taustinfo 15
THE EUROSYSTEM MISSION STATEMENT
EUROSÜSTEEMI MISSIOON
In January 2005 the Eurosystem mission statement was published.
Eurosüsteemi missioon tehti teatavaks 2005. aasta jaanuaris.
Its adoption by the Governing Council, which followed the adoption by the Executive Board of the missionstatement of the ECB in August 2003, builds on the experience since 1999 with a commoncentral banking system for the euro area and the specific expertise and indispensablecontributions of all the central banks of the Eurosystem.
2003. aasta augustis võttis EKPjuhatus missiooni vastu, mille järel kinnitas selle ka EKPnõukogu, kes tugines alates 1999.aastast saadud kogemustele ühtse keskpanganduse süsteemi osas euroala jaoks ja kõikide eurosüsteemi keskpankade konkreetsetele kogemustele ja asendamatule panusele.
The mission statement reads asfollows:
Missioon sõnastati järgnevalt:
“The Eurosystem, which comprises the European Central Bank and the national central banksof the Member States whose currency is the euro, is the monetary authority of the euro area.
“Eurosüsteem – Euroopa Keskpank ja euro kasutusele võtnud liikmesriikide keskpangad – teostab euroala rahapoliitikat.
Wein the Eurosystem have as our primary objective the maintenance of price stability for thecommon good.
Meie tegevuse esmane eesmärk on säilitada üldsuse huvides hinnastabiilsus.
Acting also as a leading financial authority, we aim to safeguard financialstability and promote European financial integration.
Juhtiva finantsinstitutsioonina on meie ülesanne kaitsta finantsstabiilsust ja edendada Euroopa finantslõimumist.
In pursuing our objectives, we attach utmost importance to credibility, trust, transparency andaccountability.
Nende sihtide saavutamisel peame kõige tähtsamaks usaldusväärsust, usaldust, läbipaistvustja aruandekohustust.
We aim for effective communication with the citizens of Europe and the media.We are committed to conducting our relations with European and national authorities in fullaccordance with the Treaty provisions and with due regard to the principle of independence.
Soovime tõhusalt suhelda Euroopa kodanike ja meediakanalitega. Meiekoostöösuhted Euroopa ja liikmesriikide ametiasutustega peavad täielikult vastama asutamislepingu sätetele ning võtma arvesse sõltumatuse põhimõtet.