natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Number of main telephone lines and mobile penetration rate, 2001/2002
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
1.osa– Ühtekuuluvus,konkurentsivõime,tööhõivejakasv–olukordjasuunad vatud Prantsusmaa ja Saksamaa.
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Liituvates riikides on lairiba kasutamine enamasti veelgi piiratum kui kohesiooniriikides, peamisteks eranditeks on Eesti ja Sloveenia.
Hungary to 25 in Poland and just 20 in Bulgaria and Romania.
Mujal ulatus see arv 54-st Eestis ja 49-st Ungaris kuni Poola 25-ni ning Bulgaarias ja Rumeenias ainult 20-ni.
Nevertheless, in all countries, the figure is rising steadily.
Sellele vaatamata tõuseb see arv kõigis riikides pidevalt.
0 0 The spread of broadband is closely related to the use of the Internet, which also varies across the EU to a large extent in linewith levels of prosperity.
Lairiba levik on tihedalt seotud Interneti kasutamisega, mis samuti varieerub EL-is suuresti vastavalt jõukuse tasemele.
In 2002, around 40% of households in the EU15 had access to the Internet, but around 65% inDenmark, the Netherlands and Sweden as against around 30% in Spain and Portugal and only 9% inGreece.
2002. aastal oli EL15-s umbes 40%-l majapidamistest Internetiühendus, kuid Taanis, Hollandis ja Rootsis oli see arv 65% võrrelduna 30%-ga Hispaanias ja Portugalis ning ainult 9% Kreekas.
In the accession countries, fewer households in general have Internet access than in the EU15.
Liituvates riikides on üldiselt Internetiühendus vähemal arvul majapidamistest kui EL15-s.
Only in Slovenia was the proportion close to EU average in 2002 (at 38%), though in Cyprus and Malta (just over 30% in both cases), it is about the same as in Spain and Portugal.
Ainult Sloveenias oli see suhe sarnane EL-i keskmisega 2002. aastal (38%), kuigi Küprosel ja Maltal (napilt üle 30% mõlemal juhtumil), on see umbes sama mis Hispaanias ja Portugalis.
In other countries, the proportion ranges from 21% in Estonia and 17% in the Czech Republic to only 7% in Latvia, 4% in Slovakia and 2% in Bulgaria (there are nodata for Romania).
Teistes riikides ulatub suhe 21%-lt Eestis ja 17%-lt Tšehhi Vabariigis kuni ainult 7%-ni Lätis, 4%-ni Slovakkias ja 2%-ni Bulgaarias (Rumeenia kohta andmed puuduvad).
Nevertheless, except for the latter groups of countries, the figure was still higher than in Greece (Graph 1.15).
Kui välja arvata viimatinimetatud riikide grupp, oli
Although mobile telephones and the services they provide have become important for business efficiency, access to these has come to be taken for granted even in the less developed parts of the EU.
Kuigi mobiiltelefonid ja teenused, mida need pakuvad, on muutunud tõhusa äritegevuse seisukohalt oluliseks, on juurdepääsu neile hakatud pidama enesestmõistetavaks isegi EL-i vähemarenenud osades.
This is not the case for broadband lines, whichcan make a much bigger contribution to business efficiency by providing, in particular, high-speed access to the Internet, enabling large amounts of data to be transferred and opening the way for the development of new online applications.
See ei kehti lairiba ühenduste kohta, mis võivad anda hoopis suurema panuse äritegevuse tõhususe edendamiseks, pakkudes eriti kiiret Internetiühendust, mis võimaldab suurte andmehulkade siirdamist ja avab tee uute onlainrakenduste arendamiseks.
Moreover, the use of broadband can reduce communication costs dramatically, so reinforcing the boost to competitiveness that it can involve.
Veelgi enam, lairiba kasutamine võib vähendada dramaatiliselt kommunikatsioonikulusid, suurendades nii konkurentsivõimet.
Access to broadband, however, varies markedly across the EU and across regions within countries, the least prosperous areas having least access, and this seems set to continue into the future.
Kuid juurdepääs lairibale varieerub oluliselt EL-is ning riikide siseselt eri piirkondade vahel, kusjuures kõige vähem jõukamatel piirkondadel on kõige halvem juurdepääs, mis tundub tulevikus jätkuvat.
Already, therefore, broadband appears to be widening the digital divide rather than narrowing it .
Seetõttu tundub juba, et lairiba muudab digitaalse lõhe suuremaks, mitte ei vähenda seda.
Level of Internet access of households, 2002
Internetiühenduste arv kodumajapidamistes, 2002
% of all households
% kõigist majapidamistest
In the accession countries,access to broadband is, for the most part, evenmore limited than in the Cohesion countries, the main exceptions being Estonia and Slovenia. Here as in the EU, how quickly someone is able to have broadband installed or, indeed, whether theywill be able to have it at all, depends on where they are located, whether centrally or peripherally.
Lairiba liinide arv elanikkonna suhtes on viimaste olemasolevate andmete (2002) kohaselt kõige kõrgem Taanis ja Belgias, (7-8 liini 100 inimese kohta), ning kõige madalam Kreekas ja Iirimaal, kus on vähem kui 1 liin 100 inimese kohta, samal ajal kui see arv on Itaalias ja Portugalis ainult pisut kõrgem.
In a number of the more remote areas, access is likely to prove problematic for some time to come.26
Teisest küljest oli see Hispaanias 2 liini 100 inimese
Source: Eurostat, Information Society Statistics
Allikas: Eurostat, infoühiskonna statistika
25 encouraging the development of the indigenous R & D potential of weaker regions and their capacity to adapt technological advances made elsewhere to local circumstances and needs;
1.osa — Ühtekuuluvus,konkurentsivõime,tööhõivejakasv–olukordjasuunad see arv sellele vaatamata ikkagi kõrgem kui Kreekas (graafik 1.15).
0 0 have a bearing on economic performance, indirectly it tends to reflect both the technical abilities of people and their receptiveness to new technology, both of whichcan be important in economic development.
Osalt peegeldavad need üldiselt madalad suhted tehnilist keerukust saada nendes riikides Internetiühendust ning kui need raskused lahendatakse, siis see arv kahtlemata tõuseb.
Nevertheless, it is take-up and use of the Internet and other new technology by business which is likely to have a more direct influence on competitiveness.
Kuid millisel määral tõuseb, võib sõltuda nii lairiba kui pakutavate Internetiteenuste levikust.
facilitating access of researchers, businesses and others in less favoured regions to international networks of excellence, sources of new technology and potential R & D partners.
Kuigi majapidamiste arv, kus on Internetiühendus, ei pruugi avaldada otsest mõju majandusnäitajatele, kaldub see kaudselt peegeldama niihästi inimeste tehnilisi võimeid kui ka nende vastuvõtlikkust uuele tehnoloogiale, mis mõlemad võivad olla majandusarengu seisukohalt tähtsad.
Regional governance and institutional performance in the knowledgebased economy
Sellele vaatamata on Interneti ja muude uute tehnoloogiate kasutuselevõtt ja kasutamine ettevõtete poolt faktoriks, millel saab tõenäoliselt olema otsesem mõju konkurentsivõimele.
Internet access by enterprises as would be expected is far higher than for households, with almost all firms above a minimal size having access inmostMember States.
Nagu võiski eeldada on ettevõtete Internetiühenduste arv suurem kui majapidamiste oma, kusjuures enamikus liikmesriikides on peaaegu kõigil minimaalsest tasemest suurematel firmadel Internetiühendus.
In 2002, almost 80%of enterprises in the EU15 with more than 10 people employed had an Internet connection, with only a relatively small variation betweencountries .
Aastal 2002 oli 80%-l rohkem kui 10 töötajaga ettevõttest EL15-s Internetiühendus, mis varieerus riikide vahel suhteliselt vähe.
The proportion, therefore, was only slightly below theEUaverage in Greece (74%), which had the lowest figure in the Union, and around the average in Spain and Portugal.
Seega oli see suhe ainult pisut madalam EL-i keskmisest Kreekas (74%), kus oli liidu kõige madalam arv ning umbes keskmisel tasemel Hispaanias ja Portugalis.
(No data are available for the accession countries.)
(Liituvate riikide kohta andmed puuduvad.)
According to the latest survey data27, the majority of enterprises of this size also had a website.
Vastavalt viimaste uuringute andmetele27on enamikul sellise suurusega ettevõtetest Interneti kodulehekülg.
However, the proportion of them using the Internet to sell their products or services varied by more than thosewith access, under 10% selling online in Spain, Greece and Portugal as compared with some 30% in Germany and the UK.
Kuid firmade arv, kes kasutasid Internetti oma toodete või teenuste müümiseks, varieerus rohkem kui Internetiühenduste arv, kusjuures Hispaanias, Kreekas ja Portugalis müüs on-line alla 10% firmadest võrrelduna umbes 30%-ga Saksamaal ja Ühendkuningriigis.
Evidence from research and pilot policy actions28
Tulevatel aastatel tuleb erilist tähelepanu pöörata: nu ll
In the coming years, particular attention needs to be given to :
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
1.osa– Ühtekuuluvus,konkurentsivõime,tööhõivejakasv–olukordjasuunad peamiste takistuste analüüsist kuni teadlikkuse tõstmiseni innovatsiooni tähtsusest.
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Samal ajal tuleb piirkondlikku innovatsioonipoliitikat koordineerida suuremate riiklike ja rahvusvaheliste uurimis- ja arendustegevuse võrgustikega, kaasa arvatud ülikoolid ja uurimiskeskused.
Environmental protection: achieving the Gothenburg objectives
Regionaalse raamistiku loomine firmadevaheliseks koostööks on esmase tähtsusega eriti väike- ja keskmiste ettevõtete innovatsioonialase tegevuse edendamisel.
0 0 Experience shows that good governance requires a shift from a traditional top-down approach towards a more open form involving all the relevant parties in a particular region.
Kogemused näitavad, et hea valitsemine nõuab nihkumist traditsiooniliselt ülalt-alla lähenemiselt rohkem avatud vormi suunas, kaasates mingi piirkonna kõik asjassepuutuvad osapooled.
Such partnerships should extend to all the policy areas relevant for economic, scientific and social development (an integrated approach) and should ideally establish a longterm policy horizon (a strategic approach).
Sellised partnerlussuhted peaksid ulatuma kõikidesse poliitika valdkondadesse, mis on olulised majandusliku, teadusliku ja sotsiaalse arengu seisukohalt (integreeritud lähenemine) ning mis ideaalis peaksid panema aluse pikaajalisele poliitilisele horisondile (strateegiline lähenemine).
In 2001, the EuropeanCouncil in Gothenburg added the environment as the third strand to the Lisbon strategy for economic and social development, so confirming the commitment to sustainability.
Aastal 2001 lisas Euroopa Nõukogu Göteborgis keskkonna kolmanda elemendina Lissaboni majandus ja sotsiaalse arengu strateegiasse, kinnitades nii pühendumist jätkusuutlikule arengule.
EU policy is, therefore, aimed at creating a ‘virtuous circle’ within which regional development both reduces economic and social disparities and leads to an improvement in the environment.
Seega on EL-i poliitika suunatud "tõhusa ringi" loomisele, mille sees regionaalareng vähendab majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust ning toob kaasa keskkonna seisundi paranemise.
It is evident that the comparative advantages that drive innovation and investment areas much a regional characteristic as a national one.
On ilmne, et "suhtelised eelised, mis panevad liikvele innovatsiooni ja investeeringud, on samavõrra regionaalsed kui riiklikud parameetrid.
For regions to succeed, “they must harness their own mix of assets, skills and ideas to compete in a global market and develop unused potential.” 29
Selleks et piirkonnad oleksid edukad, peavad nad rakendama omaenese kasulikke omadusi, oskusi ja ideid, et konkureerida globaalsel turul ja arendada kasutamata potentsiaali29".
There are, however, substantial differences betweenMember States and regions as regards the present state of the environment, the nature and scale of problems which threaten it and the local capacity to combat them.
Kuid liikmesriikide ja piirkondade vahel on olulisi erinevusi, mis puutub keskkonna hetkeseisundisse, loodusesse ja probleemide ulatusse, mis seda ähvardavad, samuti suutlikkusse nendega kohapeal võidelda.
Although data at the regional level are incomplete, the indicators whichcan be constructed tend to show a positive association between the state of the environment and economic and social performance.
Kuigi regionaaltasandil on andmed puudulikud, kalduvad need indikaatorid, mida on võimalik konstrueerida, osutama positiivset seost keskkonna seisundi ja majandusliku ning sotsiaalse resultatiivsuse vahel.
Regional authorities are in a strategic position to do this and, in particular, to set up publicprivate cooperation networks, which are important for knowledgebased economic development, and to create a suitable climate for effective innovation adapted to local SME needs.
Kohalikud võimud on strateegilisel positsioonil, et seda teha, ning et rajada avalik-eraõiguslikke koostöövõrkusid, mis on tähtsad teadmuspõhise majanduse arendamiseks ning sobiva kliima loomiseks, et võimaldada kohalike väike- ja keskmiste ettevõtete vajadustele kohandatud efektiivset innovatsiooni.
They are well placed to coordinate different elements (policies and institutions) of the regional innovation system, starting froman analysisof the development needs of local firms and the principal obstacles facing them, and to raise awareness of the importance of innovation.
Neil on hea positsioon, et koordineerida regionaalse innovatsioonisüsteemi erinevaid elemente (poliitikad ja institutsioonid), alates kohalike firmade arenguvajaduste ning nende ees seisvate
Periodic droughts, such as in the summer of 2003, can add to this pressure.
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Juurdepääs puhtale veele ja värske vee varude säilitamine on piirkondliku konkurentsivõime faktor.
25 the same, but in the Cohesion countries, it is significantly larger (550 kgs per head).
Eesmärk 1 piirkondades kokku on see arv põhiliselt sama, kuid kohesiooniriikides on see oluliselt suurem (550 kg inimese kohta).
In the accession countries, on the other hand, in part reflecting their lower real income levels, it is smaller (just below 400 kgs).
Samas on see liituvates riikides väiksem (napilt alla 400 kg), mis osaliselt peegeldab nende madalamat reaaltulu.
0 0 Consumption of water is especially high in the south of Europe, in the Cohesion countries and Objective 1 regions in Italy.
Vee tarbimine on eriti kõrge Lõuna-Euroopas, kohesiooniriikides ja Itaalia Eesmärk 1 piirkondades.
In many regions in Spain and Greece, it exceeds 270 litres ahead a day and poses amajor challenge to public authorities.
Hispaania ja Kreeka paljudes piirkondades ületab see 270 liitrit inimese kohta päevas ning kujutab endast suurt väljakutset võimudele.
In the accession countries, consumption is generally below the EU15 average, though less so in Bulgaria and Romania.
Liituvates riikides on tarbimine üldiselt allpool EL15 keskmist, kuigi vähemal määral Bulgaarias ja Rumeenias.
Sustainable management of water uses needs to be based on the principle of integrated river basin management — in linewith the Water Framework Directive — whichmeans limiting abstraction in linewith availability, ensuring reasonable prices and involving people in tackling problems.
Vee kasutamise jätkusuutlik juhtimine peab baseeruma integreeritud jõebasseini haldamise põhimõttel — vastavalt Vee raamdirektiivile, mis tähendab vee ammutamise piiramist olenevalt selle varudest, tagades mõistlikud hinnad ja kaasates inimesi probleemide lahendamisse.
Half of the waste produced is disposed of through landfill in the EU, so contributing to increased greenhouse gases and other emissions.
Pool toodetud jäätmetest likvideeritakse EL-is prügilate kaudu, mis suurendab kasvuhoonegaase ja muid saasteaineid.
Whereas the average amount of waste in the EU15 which is landfilled is under 300 kgs per head, in the Cohesion countries, it is around 340 kgs and in Objective 1 regions taken together, 380 kgs.
Samal ajal, kui keskmine jäätmete hulk EL15-s, mis saadetakse prügilatesse, on alla 300 kg inimese kohta, on see kohesiooniriikides umbes 340 kg ja Eesmärk 1 piirkondades kokku 380 kg.
Levels are higher in the accession countries.
Tase on kõrgem liituvates riikides.
Recycling, which is beneficial for the environment (and can have a net positive effect on employment and economic activity) and which has been encouraged by several Directives, is still of minor importance (Map 1.12).
Ümbertöötlus, mis on keskkonnale kasulik (ning millel võib olla positiivne mõju tööhõivele ja majandusaktiivsusele) ning millele suunavad mitmed direktiivid, on ikka veel väikese tähtsusega (joonis 1.12).
Community waste policy is geared towards promoting prevention, recycling and re-use rather than final disposal.
Ühenduse jäätmepoliitikat suunatakse ennetamisele, ümbertöötlusele ja taaskasutamisele äraviskamise asemel.
Climate Change
Kliimamuutus
Following the adoption of the Urban WasteWater Treatment Directive in 1991, therewas substantial investment across the EU in the construction and maintenance of infrastructure and, as a result, recovery of wastewater has increased significantly during the past decade.
Kliimamuutuse põhjuseks on inimese poolt tekitatud kasvuhoonegaasid, millest kõige olulisemad on pärit süsinikdioksiidi emissioonist fossiilsete kütuste põletamisel.
The proportion of population connected to wastewater treatment plants remains relatively small in Objective 1 regions and Cohesion countries, at only around 50% as compared with 80–90% in the Nordic countries.
Kliimamuutuse kõige silmatorkavate mõjude hulka kuuluvad suvised kuumalained, mis võivad põhjustada metsatulekahjusid ja hävitada vilja, aga samuti suurendada suremust (suvi
Each year, 1.3 billion tonnes of waste are generated in the EU, giving rise not only to loss of resources but also to major environmental problems if disposed of by landfill or incineration instead of being recycled, which Community policy is aimed at encouraging.
Linnade heitvete käitlemise direktiivi vastuvõtmisele 1991.a. järgnesid olulised investeeringud kogu EL-is infrastruktuuri ehitamisse ja hooldusse ning selle tulemusel on heitvete puhastamine viimase aastakümne jooksul oluliselt kasvanud.
Climate change is caused by man-made greenhouse gases, the most prominent of which come from emissions of carbon dioxide from the combustion of fossil fuels.
Sellele vaatamata on riikide ja piirkondade vahel endiselt märkimisväärseid erinevusi.
Among the most visible effects of climate change are summer heat waves, whichcan cause forest fires and devastate crops aswell as increasing mortality rates (the summer of 2003 provides a forcible reminder of the effects).
Elanike arv, kes on ühendatud heitvee käitlemise rajatistega, on endiselt suhteliselt väike Eesmärk 1 piirkondades ning kohesiooniriikides, moodustades ainult umbes 50% võrrelduna 80–90%-ga Põhjamaades.
It can also increase the frequency of extreme weather events, such as droughts, floods and violent storms.
See suhe on ka mitmes liituvas riigis suhteliselt madal.
On average around 480 kgs of municipal waste per head of population is collected each year in the EU.
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
1.12 Municipal waste disposed of by landfill
1.12 Prügilasse viidud munitsipaaljäätmed
< 15 0 150 - 2502 503 503 5 04 50 > 450 nodata Source:Eurostat
< 1501 502 502 503 503 5 04 50 > 450 andmedpuuduvad Allikas:Eurostat
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Keskkonnastandardid on majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse lahutamatuks osaks
75 standards are respected, they canmake regions more attractive to investorswhile improving the quality of life for the people living there .
Erinevad keskkonnastandardid võivad luua uusi lõhesid inimeste vahel, kes elavad puhtas ja tervislikus keskkonnas ning nende vahel, kes seda ei tee.
31% higher than in 1990, as against the increase of 13% allowed between 1990 and 2008–2012 — Table A1.10).
(Eriti Iirimaal olid päästed 2001. aastal 31% suuremad kui 1990. aastal võrreldes 1990. ja 2008. – 2012. aasta vahel lubatud 13%ga - tabel A1.10).
0 0 In the accession countries, emissions declined by muchmore than in the EU over the 1990s, principally because of the large decline in heavy industries.
Liituvates riikides vähenesid päästed palju rohkem kui EL-is 1990ndatel aastatel, põhiliselt tingituna suurest tagasiminekust rasketööstuses.
In the EU15, priority in the past has tended to be accorded to economic rather than environmental objectives.
EL15-s on minevikus prioriteediks olnud tavaliselt majanduslikud eesmärgid, mitte keskkonna alased eesmärgid.
Although the relative importance attached to the latter has variedmarkedly, cohesion policy has generally had stronger effects on economic and social indicators than on the environment.
Kuigi viimasega seotud suhteline tähtsus on märkimisväärsel määral varieerunud, on ühtekuuluvuspoliitikal üldiselt olnud tugevam mõju majanduslikele ja sotsiaalsetele indikaatoritele kui keskkonnale.
The differences betweencountries in terms of the main sources of emissions are revealing.
Erinevused riikide vahel päästete põhiliste allikate osas on ilmekad.
While energy production in the accession countries contributes more than half of total emissions, because of the greater reliance on fossil fuels, in the Cohesion countries and the rest of the EU, it contributes less than a third .
Samal ajal kui energiatootmine liituvates riikides annab rohkem kui poole koguemissioonist tingituna suuremast fossiilsete kütuste kasutamisest, moodustab see kohesiooniriikides ja ülejäänud EL-is vähem kui ühe kolmandiku.
On the other hand, transport accounts for 21% of emissions in both the Cohesion countries and the EU15 as whole (a figure which has grown during the past decade) but for only 8% in the accession countries, though this is set to increase rapidly as road transport and the use of cars expand (Table A1.11).
Teisest küljest moodustab transpordi osakaal 21% emissioonidest niihästi kohesiooniriikides kui EL15-s tervikuna (arv, mis on viimase aastakümne jooksul kasvanud), kuid ainult 8% liituvates riikides, kuigi see kindlasti suureneb kiiresti, kui maanteetransport ja autode kasutamine laieneb (tabel A1.11).
This is particularly relevant for the accession countries, where the pent-up demand for cars and the poor state of the railways threatens to give rise to a substantial growth in road use and consequent emissions.
Sellele vaatamata on ühtekuuluvuspoliitika aidanud vähem jõukatel liikmesriikidel täita EL-i keskkonna alaseid nõudeid (eriti mis puutub jäätmekäitluse, veevarustuse ja linnade heitvete direktiive, millega kaasnevad suured investeeringud infrastruktuuri) ning võivad seda ka edaspidi teha, kui tähelepanu keskendatakse õhu saastamise vältimisele.
Urban sprawl, on the one hand, and abandonment of land as result of economic restructuring in peripheral areas and the accession countries, on the other, pose an ongoing threat to biodiversity.
Transpordi kasv on selles suhtes eriliseks mureaineks, kuna juhul, kui ei toimu nihet keskkonnasõbralikumate vahendite suunas, kaasnevad majanduskasvuga jätkuvalt suurenevad emissioonid.
• helping the newMemberStates achieve full compliancewith the acquis, particularly as regards the Directives on waste management, water supply, urban wastewater and air quality which entail substantial investment;
See on eriti oluline liituvate riikide jaoks, kus järsult suurenenud nõudmine autode järele ja raudteede vilets seisund ähvardab oluliselt suurendada maanteede kasutamist ning selle tagajärjel päästeid.
Environmental standards are an integral part of economic, social and territorial cohesion
Umbes kaks kolmandikku Euroopa soistutest, mis olid olemas sadu aastaid tagasi, on kadunud.
100 supporting the development of eco-industries and the use of cleaner technologies, especially in SMEs;
Linnade vohamine ühelt poolt ja maa tühjenemine majanduse ümberstruktureerimise tagajärjel äärealadel ning liituvates riikides teiselt poolt moodustavad bioloogilisele mitmekesisusele jätkuva ohu.