natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– The promotion of systems of cooperation between local partners – including business, trade unions, universities, NGOs, training institutes and the local community.
– Koostöö edendamine kohalike partnerite, sealhulgas ettevõtete, ametiühingute, ülikoolide, valitsusväliste organisatsioonide, haridusasutuste ja kohaliku kogukonna vahel.
– Improving access to finance. In particular, partnerships between local authorities, funders, service providers and SMEs facilitate the bringing together of financial and non-financial instruments, to meet local needs.
Teadmiste ja kogemuste vahetamise moodused, nagu näiteks töötoad, foorumid, võrgustikud ja näitused, aitavad kaasa tõhusa kontakti loomisele võimalike partnerite vahel.
– Outreach to specific groups, such as young or female entrepreneurs or those from disadvantaged groups, including ethnic minorities. Access to finance can be a particular issue in deprived areas -
– Ligipääsulihtsustaminerahastamisallikatele.Partnerlussuhtedkohalikeomavalitsuste, investorite, teenusepakkujate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vahel lihtsustavad näitekskohalikevajadusterahuldamiseks mõeldudrahalisteja mitterahalistevahendite
public authorities and NGOs can play the role of facilitators, for example by guaranteeing the quality of projects.
ühendamist. Taoliste instrumentide hulka võivad kuuluda toetused, väikelaenusüsteemid, tagatisfondid riskide jagamiseks, laenud, vahefinantseeringud, konsultatsioonid ja koolitus.
Innovation and the knowledge economy promoting growth
Innovatsioon ja teadmispõhine majandus majanduskasvu teenistuses
– Cities should attract and retain knowledge workers and, more generally, an important share of tertiary educated residents.
– Linnad peaksid ligi tõmbama ja enda juures hoidma teadmistepõhise töö tegijaid ning üldiselt märkimisväärset hulka kõrgharidust omavaid elanikke.
A key input to choice is the attractiveness of a city in terms of transport, services, environment and culture.
Linna ligitõmbavus transpordi, teenuste, keskkonna ja kultuuri plaanis on üks põhiteguritest, mis suunavad selliste töötajate valikuid.
– Cities should take a leading role in preparing an innovation strategy for the broader region.
– Linnadele peab kuuluma esmajärguline roll uuendusstrateegia koostamisel kogu piirkonna jaoks.
They may also, where appropriate, take the initiative to support or undertake their own research.
Kui see on asjakohane, võivad ka linnad toetada või algatada uurimistegevust.
– Cities are encouraged to be involved in European R & D activities (FP7) and should support the introduction of technological innovations.
– Linnu julgustatakse osa võtma teadus- ja arendustegevuse projektidest (teadusuuringute jatehnoloogiaarengu7.raamprogramm)ningtoetamatehnoloogilisteuuenduste kasutuselevõttu.
– Cities should work to make regional RTD innovation and education supply more efficient and accessible to local firms, in particular SMEs and social enterprises.
– Linnad peaksid püüdlema selle poole, et piirkondlik pakkumine hariduse, uuenduste ning teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse osas oleks tõhusam ning kohalike ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning kohaliku majanduse jaoks tähtsate ettevõtete jaoks lihtsamini kättesaadav.
– Cities can stimulate and coordinate partnerships and clusters of excellence with universities and other institutions of higher education, creating business incubators, joint ventures and science parks.
– Linnad võivad stimuleerida ja koordineerida partnerlussuhteid ja tippkeskusi ülikoolide ning kõrgharidusasutustega läbi äriinkubaatorite, ühisettevõtete ja teadusparkide loomise.
– Cities are encouraged to develop an integrated and balanced information society strategy. The aim being to tackle the digital divide, in line with the objectives of the new i20105initiative (in eGovernment, eBusiness, e-Learning, digital literacy, e-inclusion and e-accessibility) as well as with regional and national information society strategies.
– Linnu julgustatakse arendama infoühiskonna integreeritud ja tasakaalustatud strateegiat, et võidelda digitaalse lõhe vastu, võimaldades ligipääsu uutele tehnoloogiatele vastavalt algatuse i20105eesmärkidele(elektroonilisehaldusejakaubandusevaldkondades,kaugõppes, digitaalkultuuris, virtuaalses kaasatuses ja ligipääsetavuses).
– Cities should support early adoption of eco-innovations and environmental management systems6.
Kõnealune strateegia peab olema kooskõlas vastava valdkonna piirkondlike ja siseriiklike eesmärkidega.
The paradox is that cities concentrate both needs and opportunities. Highly qualified people are over-represented in cities, so are those with very low skills and levels of qualifications.
– Linnad peaksid toetama ökouuenduste ja keskkonnahaldussüsteemide kiiret rakendamist.6Investeeringute tegemine kõnealusesse valdkonda võimaldab Euroopa ettevõtetel tõusta selles üha kasvavas sektoris juba praegu juhtivale positsioonile.
) «“i2010: An information society for growth and jobs”, COM(2005) 229 of 1.6.2005.)
) „i2010: Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest”, KOM(2005) 229, lõplik, 1.06.2005.)
«This is an area with a clear link to the Framework Programme for Competitiveness and Innovation.
Tegemist on valdkonnaga, mis on otseselt seotud konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammiga..
The guidelines for action are:
ROHKEM JA PAREMA KVALITEEDIGA TÖÖKOHTI
They should also take measures to improve the efficiency of the administration with one-stop desk and regrouping different services.
Linnade paradoks: palju töökohti, kuid suur tööpuudus
– Action to create jobs and fight unemployment needs to be taken at the local level with the help of regions and Member States.
Paradoks seisneb asjaolus, et linnadesse koonduvad samal ajal nii arenguvajadused kui ka -võimalused.
– Cities should build on their strengths.
Mõned väljapakutud suunad
Notably, they can create partnerships and employment and innovation pacts, bringing together key players within an area – elected representatives, business leaders, NGOs, interest groups and universities – to engage in positive and dynamic social and economic development.
– Struktuurifondid võivad ühtekuuluvuseesmärgi raames toetada meetmeid, mis võetakse institutsioonilise suutlikkuse ja haldusasutuste tõhususe tugevdamiseks ning eelkõige avalike teenuste kindlustamiseks kohalikul ja piirkondlikul tasandil.
– Cities should tackle their weaknesses, boosting employability among those groups within the population which find it hardest to access employment e.g. women, young people, older workers, ethnic minorities, the long term unemployed, the homeless and the handicapped.
Seda tehakse eelkõige eesmärgiga innustada parandama analüüsi- ja tegutsemisvõimet. Näiteks peaksid linnad suutma kasutada kohaliku ja piirkondliku ulatusega majanduslike ja sotsiaalsete muutuste ettenägemiseks vajalikke analüüsisüsteeme ja -vahendeid.
Guidelines for action include:
– Linnad peaksid toetuma oma jõududele.
– Cities can support education and training in many ways, such as supporting the development of coherent and comprehensive lifelong learning strategies, a better recognition and valorisation of non-formal and informal education, investing in attractive, accessible and high quality training provision at various levels, supporting the modernisation of systems (including modular and scalable ICT training and eLearning schemes), promoting the quality and attractiveness of vocational training, and improving investment in the learning infrastructure.
Eelkõige võivad nad luua partnerlussuhteid ning töö- ja innovatsioonilepinguid, mis ühendavad ühest piirkonna võtmetegelasi – valitud esindajaid, ettevõtete juhte, valitsusväliseid organisatsioone, huvirühmi ning ülikoole, et alustada positiivse ja dünaamilise majandus- ja sotsiaalarengu alast tegevust.
– Cities can target support at those groups which disproportionately suffer disadvantages in the labour market (e.g. early school leavers, low-skilled young people, older workers and certain groups of immigrants and ethnic minorities).
– Linnad peaksid võitlema oma nõrkustega, toetades tööhõivet elanikkonna nende rühmade hulgas, kellel on enimraskusi töökoha saamisel, näiteks naised, noored, eakad töötajad, rahvusvähemuste esindajad, pikaajalised töötud, kodutud ning puudega inimesed.
The long-term unemployed require specific support.
Mõned väljapakutud suunad
Comprehensive ‘re-engagement’ packages are needed, covering work experience, training and confidence building with flexible arrangements for on the job training with local employers.
– Linnad võivad õpet ja koolitust soodustada mitmel moel: toetades elukestva õppe kõikehõlmavate ja sidusate strateegiate arendamist, mitteametliku või vabaharidusliku koolituse paremat tunnustamist ja väärtustamist, investeerides ligitõmbava, kättesaadava ning eritasemelise kvaliteetse hariduse pakkumisse, julgustades olemasolevate süsteemide (eriti kaugõppe ning info- ja sidetehnoloogia valdkonna õppe kohandatavate ning moodulsüsteemide) kaasajastamist, tõstes
DISPARITIES WITHIN CITIES
Pikaajalised töötud vajavad eriabi.
The urban paradox is also reflected in disparities between neighbourhoods.
Linnade paradoks on nähtav ka linnajagude vahelistes erinevustes.
The Urban Audit shows that almost all cities where unemployment is at a level of 10% or higher, have certain areas within which unemployment rates are at least double the city average.
Linnaaudit näitab, et peaaegu kõigis linnades, kus tööpuuduse tase on 10% või üle selle, on piirkondi, milles see suhtarv on vähemalt kaks korda suurem kui linna keskmine.
In some cases, unemployment rates reach up to 60%.
Mõningatel juhtudel ulatub tööpuuduse määr 60%ni.
Within such deprived neighbourhoods, high unemployment is compounded by multiple deprivations in terms of poor housing, poor environment, poor health, poor education, few job opportunities and high crime rates.
Ebasoodsa olukorraga linnajagudes kaasnevad ulatusliku tööpuudusega mitmed ebasoodsad tingimused, mis on seotud eluaseme, keskkonna, tervise, hariduse, töötamisvõimaluste ning kuritegevuse määraga.
Promoting social inclusion and equal opportunities (7
Sotsiaalse kaasatuse ja võrdsete võimaluste edendamine (7
Guidelines for promoting social inclusion include :
Mõned väljapakutud suunad
– Actions for breaking-up of patterns of segregation and the integration of migrants, including language and more general training.
– Sisserännanute lõimimiseks ja eraldumisprotsessi peatamiseks mõeldud tegevus, eelkõige keeleõpe ja üldine koolitus.
It is essential to involve the target community in planning and providing such training.
Oluline on kaasata kõnealune kogukond sellise koolituse kavandamisse ja korraldamisse.
The inclusion of immigrant women in training actions is one of the keys to successful integration.
Sisserännanud naiste kaasamine taolisse tegevusse on õnnestunud lõimimise üks alustala.
– Cooperation between city authorities, schools and the local community in providing training for young people.
– Koostöö linna ametiasutuste, koolide ja kohaliku kogukonna vahel, et anda noortele haridust.
Such planning requires quality information and statistics (including victimization surveys) to enable better targeting of policy.
Mõned linnad on noorte kaasamisel taoliste programmide kujundamisse ja elluviimisse saavutanud väga positiivseid tulemusi.8
) “2007: European year of equal opportunities for all: towards a fair society”, COM(2005) 225 final of 1.6.2005.)
) „Euroopa aasta„Võrdsed võimalused kõigile — õiglase ühiskonna poole (2007)”kohta, KOM(2005) 225, lõplik, 1.06.2005.)
These experiences have been shared in the youth forums of the URBACT network. Website: http://urbact.eu
Neid kogemusi on jagatud Urbacti noortefoorumites. http://urbact.eu
– Focus on “youth at risk”.
Mõned väljapakutud suunad
It is particularly important to catch young would-be criminals at an early stage in their “career”.
– Erilist tähelepanu tuleb pöörata nn riskinoortele. Oluline on teatavate noorte kuritegelikud kalduvused peatada võimalikult vara.
This includes strategies to reduce truancy and offer other career options, such as vocational training opportunities.
Selleks võib rakendada strateegiaid, mille peamiseks eesmärgiks on võidelda koolist puudumise vastu ning pakkuda alternatiivseid väljavaateid, muuhulgas kutsekoolituse võimalust.
– Creation and “professionalisation” of local safety-related jobs, cooperation between security services, involvement of local residents in a meaningful and sustainable way.
– Turvalisusega seotud töökohtade loomine ja nende professionaalsuse tõstmine, turvateenistuste vaheline koostöö ja elanike kaasamine pikemas perspektiivis.
This includes the creation of local mediators, community safety officers and street wardens who have emerged as key figures in tackling local crime in many cities.
See hõlmab kohalike vahendajate, turvalisuseeestvastutavalähipolitseijatänavateturvalisuseeestvastutavateisikute ametissemääramist.
Improved and recognised training is a key here.
Vajalik on pakutava koolituse paremaks muutmine ja tunnustamine.
7 GOVERNANCE
7 JUHTIMINE
Coordination is particularly important in peri-urban areas.
Oluline on luua paindlik partnerlussuhe eri tasandite haldusorganite vahel.
Increasingly, Member States and the European Union are offering skills and resource centres as well as the opportunities to network and exchange experiences.
Linnad peavad iga liikmesriigi institutsioonilist korraldust arvestades leidma tõhusad juhtimisviisid, mis võimaldavad neil juhtida kõiki linnaarendusaspekte.
) The“Bristol accord”(informal ministerial on sustainable communities) of 6-7 December 2005 approved the UK presidency initiative for reflection and a symposium on the skills necessary to promote sustainable communities.
Ühtekuuluvuspoliitika ja linnad Linnade ja linnastute panus piirkondade majanduskasvu ja tööhõivesse
To get the full benefits of partnership, cities must be responsible throughout the process.
Mõned väljapakutud suunad
Urban development is a complex and long term process. Cities should integrate this development in a long term perspective in order to maximise the many factors of success.
– Ülemaailmse konkurentsiga toimetulemiseks tuleb Euroopa linnadel kriitilise massi saavutamiseks tihtipeale välja töötada linnastute või võrgustike tasandil koordineeritavad strateegiad.
The success of the URBAN Community Initiative11is in no small measure due to the integrated approach.
– Linna- ja maapiirkonna vahelise seose haldamine eeldab ühelt poolt linna (kesklinna ja äärelinna) ametiasutuste vahelist ning teiselt poolt maapiirkondade ja piirkondlike ametiasutuste vahelist kooskõlastamist.
URBAN has targeted social and economic cohesion removing barriers to employability and investment at the same time as promoting social and environmental goals.
Linnapiirkonnad varustavad teenustega, eelkõige tööhõive, avalike teenuste, avalike alade, ühiskondlike keskuste ning spordi- ja kultuuriinfrastruktuuridega kogu piirkonda.
The mobilisation of a broad range of partners with different skills has underpinned this approach.
Maapiirkonnad puudutavad suuremat hulka elanikkonda, pakkudes maaelu mugavusi, vaba aja veetmise kohti ning loodus- ja keskkonnakaitsealasid.
Guidelines for action include:
Koordineerimine on eriti oluline linna ümbritsevatel aladel.
– Cities should have a long term, consistent plan for all the different factors promoting sustainable growth and jobs in urban areas.
– Linnad võivad kasutada struktuurifondide pakutavat tehnilist tuge, et luua ja arendada kõikide linnaarenguaspektide juhtimiseks vajalikke pädevusi.
Actions in one field must be consistent with those in another. Notably, economic measures must be sustainable in social and environmental terms.
Üha sagedamini pakuvad liikmesriigid ja Euroopa Liit teadmisi ning uurimiskeskusi ja võimalusi kogemuste jagamise võrgustike loomiseks.
Monitoring and evaluation systems should be in place to verify results on the ground.
Pädevused uutes valdkondades,9 mis ületavad traditsiooniliste ametite piire, on eriti olulised.
– The key partners – the private sector, the community and NGOs, as well as local, regional and national government – should be mobilised in the planning, implementation and evaluation of urban development.
Et saada partnerlusest võimalikult suurt kasu, peaksid linnad kandma vastutust kogu protsessi vältel, mis tähendab, et nad peaksid vastutama neile delegeeritud kava osa eest selle kavandamisest kuni rakendamiseni.
Because of the different historical, legal, political and social contexts in different cities, good practices do not always translate directly from one city to another.
URBANi eesmärgiks oli korraga nii sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse saavutamine kui ka takistuste eemaldamine tööhõive ja investeeringute teelt ning keskkonnaalaste eesmärkide toetamine.
Nevertheless, guidelines include:
Mõned väljapakutud suunad
– It is important to involve local citizens, in particular young people, community groups and other NGOs in promoting environmentally and socially sustainable growth and jobs in cities.
– Linnadel peaks olema sidus pikaajaline kava jätkusuutliku majanduskasvu ja tööhõive iga teguri kohta.
These actors bring new competences as well as promoting project legitimacy in the eyes of the community.
Ühes valdkonnas võetud meetmed peavad olema kooskõlas teises valdkonnas teostatavate
) Regulation laying down general provisions on the European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF) and the Cohesion Fund, article 37(6) a) ) The Community Initiative URBAN II (2000-2006): Communication from the Commission to the Member States of 28 April 2000 laying down guidelines for a Community initiative concerning economic and social regeneration of cities and of neighbourhoods in crisis in order to promote sustainable urban development (URBAN II), C(2000) 1100 of 28.4.2000.
) Määrus, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regiona alarengu Fondi (FEDER), Euroopa Sotsiaalfondi (FSE) ja Ühtekuuluvusfondi kohta, artikli 37 lõike 6 punkt a.) Ühenduse algatus URBAN II (2000–2006): komisjoni teatis liikmesriikidele, millega määratletakse kehtestatakse suunised ühenduse algatuse (URBAN II) jaoks, mis käsitleb kriisiolukorras olevate linnade ja eeslinnade majanduslikku ja sotsiaalset taaselustamist eesmärgiga edendada linnade säästvat arengut , C(2000) 1100, 28.4.2000.
– There is a need to reduce the gap between “citizen time” and “political time” – actors from the local community often have difficulty understanding the delays induced by political and bureaucratic processes.
– Oluline on mobiliseerida põhipartnerid – erasektor, kohalik elanikkond ja valitsusvälised organisatsioonid, aga ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ja riigi valitsusasutused, et nad kõik osaleksid linna arengu kavandamisest, elluviimisest ja hindamisest.
Accordingly, the guidelines for action are:
Siiski toome ära mõned väljapakutud suunad.
– Skills and knowledge are an important precondition for urban regeneration.
– Oluline on kaasata kohalikke elanikke, sealhulgas noori, mitteametlikke rühmitusi ja ühendusi linnade ökoloogiliselt ja sotsiaalselt jätkusuutliku majanduskasvu ja tööhõive edendamisse.
Successful solutions often require specific competences, including cooperation across administrative or professional boundaries.
Kõnealused asjaosalised toovad juurde uusi pädevusi ning annavad projektile elanikkonna silmis legitiimsuse.
Cities should therefore make use of the knowledge gained and collected under URBACT12 as well as other European and national networks.
– Koolituse pakkumine ning kohalike elanikkonnarühmade teadmiste või oskuste muul moel suurendamine on elanike eduka kaasamise üks peamiseid näitajaid.
– For the period 2007-2013, the Commission is proposing a European framework programme for the exchange of experience and good practice. This will build on and extend the work of URBACT, which has so far concentrated on the experience of cities covered by the URBAN Community Initiative.
– Tuleb vähendada lõhet elanike ajaarvestuse ja poliitilise kalendri vahel – väga tihti ei mõista kohalikud asjaosalised tähtaegu, mis tulenevad poliitilisest ajakavast ning haldus- või bürokraatlikest menetlustest.
Urban renewal has been extensively supported by the EU Structural Funds.
Mõned väljapakutud suunad
In the framework of the new regulations for the European Regional Development Fund (ERDF), the Cohesion Fund and the European Social Fund (ESF) the managing authorities of operational programmes will be able to finance a wide range of urban development projects.
– Pädevus ja teadmised on linna taaselustamise oluline eeldus. Tõhusad lahendused eeldavad reeglina eripädevusi, näiteks oskust korraldada koostööd, mis ulatub üle halduslike ja ametialaste piiride.
Urban development may also be supported by the Initiatives JASPERS13
Seepärast peavad linnad kasutama programmist URBACT12 raames ning ka teiste Euroopa ja siseriiklike võrgustike kaudu omandatud ja kogutud teadmisi.
) URBACT was created early in 2003 to organise exchanges among cities receiving assistance under the URBAN Programme, to draw lessons from implemented projects, and to disseminate such knowledge and know-how as widely as possible. Since 1 May 2004, cities in the 10 new Member States have become eligible to participate in the URBACT Programme.
) URBACT loodi 2003. aasta alguses URBAN programmist toetust saavate linnade vahelise teabevahetuse korraldamiseks, läbiviidud katsetustest kogemuste omandamiseks ja oskusteabe levitamiseks ning alates 1. maist 2004 hõlmab see ka kümne uue liikmesriigi linnu. Interneti-sait: http://urbact.eu
Guidelines for further action include:
Mõned väljapakutud suunad
– Private financing is useful and often necessary to complement public resources.
– Erafinantseeringud on kasulik ning tihtipeale vajalik täiendus riiklikule rahastamisele.
A clear legal framework must underpin the setting up of public-private partnerships.
Avaliku ja erasektori partnerluse vormistamine peab olema kindlustatud selge juriidilise raamistikuga.
– The private sector brings not just money but complementary skills and competences.
– Erasektor ei too mitte ainult rahalisi vahendeid, vaid ka täiendavat pädevust ja oskusi.
– An effective public-private partnership requires both a strategic and long term vision and technical and management competences on the part of local authorities.
– Avaliku ja erasektori tõhus partnerlus nõuab kohalikelt võimudelt ühest küljest pikaajalist strateegilist visiooni ning teisest küljest tehnilist ja juhtimisalast pädevust.
The conference Regional Responses to Demographic Challenges on January 25-26, 2007 is the second in a series organised in the context of the Regions for Economic Change initiative.
25. ja 26. jaanuaril 2007 toimunud konverents teemal „Regionaalsed vastused demograafilistele väljakutsetele” oli teiseks algatuse „Regioonid majanduslike muudatuste eest” raames korraldatud ürituseks.
The aim of this initiative is to ensure that the wealth of experience and good practice which exists in Europe’s regions in a wide range of policy areas is shared as widely as possible and exploited fully to promote competitiveness, growth and job creation.
Selle algatuse eesmärk on tagada Euroopa regioonide poolt mitmesugustes poliitikavaldkondades kogutud väärtuslike kogemuste ja heade tavade võimalikult laialdane levik ning nende täieliku kasutamine konkurentsivõime, majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamisel.
One of the themes identified in the initiative is“meeting the demographic challenge”.
Üheks selle algatuse keskseks teemaks on „vastamine demograafilistele väljakutsetele”.
In recent years the European Commission has worked actively to take forward the debate on demographic issues.
Viimastel aastatel on Euroopa Komisjon aktiivselt arendanud demograafilistele küsimustele pühendatud arutelu.
Most recently, following an EU-wide consultation, it laid down proposals for a long-term response to the issue in the Communication ‘The demographic future of Europe – from challenge to opportunity’.
Pärast hiljutist nõupidamist ELi ulatuses esitas komisjon oma teatises „Euroopa demograafiline tulevik – väljakutsest võimaluseni”ettepanekud küsimuse pikaajalise lahenduse osas.