natgillin/translations-raw huggingface dataset:
R u l e s r e g u l a t i n g f o o d , f e e d gffe n e t i c a l l y andguese, Finnish, Swedish and soon in the languages of c r o p s a r e m o d i f i e d the new Member States.
EL-i mää rused GM toidu, loomasöö- portugali, soome, rootsi keeles ja varsti ka uue liikme k e e l e s .
Text finalised on 25 May 2005
Tellimiseks saatke teade e-posti aadressile agri-lib r a r y @ c e c . e u . i n t
Directorate-General for Agriculture and Rural Development
Euroopa K o m i s j o n P õ l l u m a j a n d u s e ja maaelu arengu peadirektoraat
No 74 > June 2005 [EN] European Commission
Nr 74 > infolehe 2005 [ET] Euroopa Komisjon
The reforms of 2003 and 2004 y ways.
Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat
simplify
ÜPP lihtsustamine
Of course, streamlining the CAP’s support regimes isn’ the CAP in man t the
Mõistagi ei ole ÜPP tugiskeemide läbivaatamine ainus viis, kuidas asju lihtsustada.
Fischer Boel, Commissioner evelopment, for Agriculture only has way and in
Komisjoni “Parema regulatsiooni” algatuse huvides leidub põhjusi, et minna kaugemale kui ÜPP struktuurid ja uurida lähemalt ÜPP haldamist.
D s i m p l i f i c a t i o n c a n set rolling back legislation and cutting more red t ape as priorities.
2003. ja 2004. aastal läbiviidud reformid lihtsustavad ÜPP-d mitmeti.
She will interests of the Commission’s iative ‘Better present a report on simplification l t h i s a uijt u m n .
Põllumajanduse ja maaelu arengu volinik Mariann Fischer Boel on prioriteete säilitades kärpinud seaduste arvukust ja vähendanud bürokraatiat.
t h e C A P t o t h e C o u n c i ofthere are reasons for going beyond the structure of the CAP
Tuleval sügisel esitab ta EL-i Nõukogule aruande ÜPP lihtsustamisest.
This will look beyond the support systems to other ways in which it can and taking a close look at the way in which it is mana g e d .
ÜPP lihtsustamise aruandes pakutud lahendused ei piirdu vaid tugiskeemidega.
Recent CAP reforms will unquestionably simplify life for farm- and regulations.
Hiljutised ÜPP reformid lihtsustavad kahtlemata nii põllumeeste kui ka administraatorite elu, isegi kui mõnel juhul võivad üleminekuperioodil tekkida mõned lisaprobleemid.
Agricultural legislation has been st eadily ers and administrators alike even if, in a few cases
Tänu ühtsele maksesüsteemile ei pea põllumehed täitma enam nii palju formulare.
, the initial increasing for some 40 years and now accounts for a sig- transition period may create some added complexity.
Enamik otsesest abist põllumeestele on koondatud ühtsesse farmide maksesüsteemi, ja see vähendab automaatselt ka paberitööd.
F a r m - n i f i c a n t p a r t o f a l l E U l a w .
Paljudele tähendab ÜPP keerukaid reegleid ja regulatsioone.
I n m a n y c a s e s ers will have fewer forms to fill d u c t i o n i n , t h a n k s t o t h e i n t r o reasons for these rules — some degree of the single payment scheme.
Põllumajandusvaldkonna seadusandlus on ühtlaselt kasvanud juba ligemale nelikümmend aastat ja on nüüdseks EL-i seadusandluse olulisim osa.
This consolidates most forms unavoidable, as the CAP has to take account of the hug e of direct aid to farmers in a single farm payment t o each indi- variety of conditions in the EU.
Paljudel juhtudel on reeglite taga mõistuspärased põhjused – teatud piires on keerukus vältimatu, sest ÜPP peab arvestama tohutu hulga erinevate tingimustega EL-is.
vidual business, automatically reducing paperwork.
Ja loomulikult tuleb märkimisväärseid summasid maksumaksjate rahast hallata hoolikalt ja vastutustundlikult.
As the Commissioner has said, ‘Time spent by farmers fill- fully and responsibly.
Voliniku sõnul on aeg, mille põllumehed kulutavad blankettide täitmisele, tegeliku töö tegemiseks kaotatud aeg.
Agriculture amount of administration they and agricultural busines ses ment DG has been a front-runner in the Commission in sim
Kui suudame vähendada asjaajamistööd, mida põllumehed ja põllumajandusettevõtted peavad tegema, siis on võit konkurentsivõime ja töövõimaluste osas ilmne.
- have to do, the reward in terms of competitiveness an d new plifying regulation, there is still scope for improve ment.
Kuigi Põllumajanduse peadirektoraat on Komisjonis olnud regulatsioonide lihtsustamise eestseisja, jätkub ikkagi veel arenguruumi.
For job opportunities will be evident.’ example, obsolete legislation can be cleaned out, a nd com-
Näiteks tuleks vabaneda aegunud seadustest ja kehtestada ühtsed reeglid, kuidas ÜPP erinevates piirkondades sarnaseid küsimusi lahendada – selle asemel, et rakendada määratul hulgal individuaalseid reeglistikke.
The logical next step is to ‘slim down’ the common mar ket mon rules can be drawn up to deal with similar issues c r o p - organisations (‘regimes’) — harmonising rules on interv en-ping up in d i f f e r e n t a r e a s o f f t h e C A P tion, market support measures, import quotas, export an d individual regulations.
Loogiline samm on vähendada ühisturu organisatsioonilist reglementeeritust – interventsioonide harmoniseerimisreeglid, turutoetuse meetmed, impordikvoodid, ekspordi- ja tootmishüvitised ja aruandlusandmed.
The Commissioner underlines that has already begun.
Volinik rõhutab, et ÜPP lihtsustamine ei ole mitte üksnes Komisjoni ülesanne.
The new Agriculture and Rural Develo p - not a task for the Commission alone.
Liikmesriigid etendavad ÜPP kohandamisel ja administreerimisel põhilist rolli.
Member States pla y ment DG structure is a clear manifestation of this.
Seega on ülimalt oluline, et nad ka lihtsustamisprotsessis täieõiguslikult osaleksid.
the main role in adapting and administering the CAP
Nad võiksid seda teha kahel põhitasandil:
As she outlined to a conference on agricu lture process. This can be at two basic levels: organised by the FDP Group of the German Bundestag, in
• algatada reforme, mis ei too endaga kaasa erilisi administratiivseid korraldusi ega erandeid
Münster on 4 April 2005, she envisages the day when t here arrangements and exemptions; could be a single regime covering all agricultural pro d u c t s .
Kuid pr Fischer Boel vaatab kaugemale tulevikku – Saksamaa Bundestagi föderaalliberaalide (FDP) fraktsiooni 4. aprillil 2005 Münsteris korraldatud põllumajanduskonverentsil kirjeldatu kohaselt hakkab tulevikus kõikidele põllumajandustoodetele kehtima üks režiim.
The benefitsofthiswouldberules t h a t a r e e a s i e r t o rules based on the principles of clarity and simplicit y .
Selle positiivseks tulemiks oleksid lihtsamini mõistetavad ja järgitavad reeglid –vähem kulukad nii põllumeestele kui administraatoritele ning palju läbipaistvamad ja arusaadavamad ka ÜPP tarbijatele ja maksumaksjatele.
understand and comply with nd (less costly for farmers a
Kõik see suurendaks demokraatlikku legitiimsust ja pikaajalist jätkusuutlikkust.
‘still administrators), and a CAP In the end, Mrs Fischer Boel wants to see a CAP which that would be much more transparent and comprehensible r e f l e c t s for theconsumers r e a l e c o n o m i c and a n d e n v i r o n m e n t a l taxpayers — thereby improving its democratic legitimac y in Europe but has thrown out all unnecessary bureaucrat ic and long-term sustainability.complexity’.
Lõpetuseks sooviks pr Fischer Boel näha sellist ÜPP-d, mis “siiski kajastab Euroopa tegelikku majanduslikku ja keskkonnaalast keerukust, kuid on hüljanud kogu tarbetu bürokraatliku koorma”.
The 2004 agricultural year in statistics
Põllumajandusaasta 2004 statistika
The Agriculture and Rural Development DG has publishe d ‘Agriculture in purpose is to make available the most up-to-date stat istical the European Union — Statistical ation 2004’ and on economic inform and economic information from a separate source.
Põllumajanduse peadirektoraat on oma veebilehel avaldanud materjali “EL-i põllumajandus – statistiline ja majanduslik teave 2004”.
In order to put the data into context, the publicati on con- of subjects: the economic situation in agriculture, farm structure, trade, tains an introduction entitled ‘The 2004 agricultura l year’.
See on iga-aastase ülevaate värskeim väljaanne, mis hõlmab laia teemaderingi – põllumajanduse majanduslik hetkeseis, põllumajandusettevõtete struktuur, kaubandus, turud, finantsküsimused ja maaelu areng.
25 Member States.
Esmakordselt sisaldab see ka hulgaliselt infot 25 liikmesriigi põllumajanduse kohta.
ments, global economic and trade events and the climatic situation, as all of these have an in-
Andmete konteksti paigutamiseks on aastaraamatus sissejuhatus – “Põllumajandusaasta 2004”.
This statistical yearbook may have a dry title but it i s a ‘must read’ for anyone analysing EU agriculture. It is best read in fluenceoverthefiguresthatemerge.
Teave on üldiselt koondatud teemade kaupa, ent aastaraamat pakub ka märkimisväärset kogumit rahvuslikesse ja regionaalsetessegi kategooriatesse jagatud andmeid.
factors of production, such as input costs, and show ho w conjunction with the Commission’s annual report on the agricultural situation in the European Union. However
2004. aasta üldpilt näitab, et põllukultuuride tootmine on suurenenud ja karjakasvatuslik tootmine taas-
, its farm incomes have developed.
Muidugi oleks parim, kui seda saaks lugeda koos Komisjoni EL-i põllumajanduse olukorra aastaaruandega.
Taking cost rises into account, agricultural income ro however, therese for s i g n i f i c a n t b o d y o f s t a t i s t i c s b r o k e n the EU as a whole by 3.3 % in real terms.
Statistiline aruanne on koostatud Eurostati andmete põhjal ning Põllumajanduse ja Maaelu Arengu peadirektoraadi andmete alusel.
The statistical report is drawn up on the basis of infor mation from Eurostat and data collected and
Kulude kasvu arvestades tõusis põllumajanduse sissetulek reaalselt EL-is tervikuna 3,3%.
t a b l e _ e n / i n d e x . h t m
Uudised lühidalt
Commissioner promises to modernise sugar
Lisatoetus EL-i banaanitootjaile
Compensatory aid for EU banana producers regime after WTO ruling
Volinik lubab kaasajastada suhkrurežiimi vastavalt Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) ettekirjutustele
On 4 May, the Commission approved a regulation setting compensatory aid for
4. mail kiitis Komisjon heaks määrustiku EL-i banaanitootjate lisatoetuse osas1.
However, the ruling will not deflect o m m i s s i o n M a r t i n i q u e and Guadeloupe (EUR 782 and EUR 818/tonn f r o m t h e C e respectively) to take proposing far-reaching changes to the regime this summ e r .
Võttes arvesse nende 2004. aasta raskeid tootmis- ja turustamistingimusi, jagatakse lisatoetust Martinique’i ja Guadeloupe tootjatele (vastavalt 782 eurot ja 818 eurot tonni kohta).
The complainants challenged two types of EU exports of sugar as being subsi- in addition to the overall amount for compensatory ai d of EUR 211 million.
Lisatoetusraha „ümbrik“ sisaldab 24,1 miljonit eurot – lisaks üldisele 211 miljoni suurusele kompensatsioonitoetusele.
dised contrary to the WTO agreement. The WTO ruling
Komisjon ei ole nõus WTO apellatsioonikomisjoni hiljutise otsusega, mis tulenes Austraalia, Brasiilia ja Taimaa algatusest EL suhkrurežiimi teatud aspektide vastu.
, issued on 28 April, found that ‘C sugar’ exports benefit e i n g f r o m c r o s s - s u b s i d i s e d e x po r t s u b s i d i e s b y b
Sellegipoolest ei muuda see Komisjoni plaane esitada sel suvel ettepanekuid suhkrurežiimi oluliseks muutmiseks.
Appointment of a Cypriot Director to the with revenues from production under A and B quotas.
Põllumajanduse peadirektoraat sai küproslasest direktori
Agriculture and Rural Development DG ruled that the EU exceeds ion its commitments, export subsidy due reduct to its export of sugar which is equivalent to imports f rom the ACP countries and
Vaidlustajad kaebasid kahe EL-i suhkruekspordi liigi üle, mille subsideerimine olevat vastuolus WTO leppega.
Dr Antonis Constantinou, Director of the EU Divisio n of the Cypriot Department
WTO 28. aprillil tehtud ettekirjutuses leitakse, et “C-suhkru” eksporti toetatakse mitmeti subsideeritud A- ja B-kvoodi toodangu subsiidiumide arvel.
of Agriculture, Natural Resources and Environment, was confirmedon20April as Director of a new department (E.II) in the Agricu lture and Rural Development
Teiseks on WTO määranud, et EL peab veelgi vähendama eksporditoetusi, sest EL-i suhkrueksport on mahult võrdne impordiga Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikidest ning Indiast.
DG, dealing with rural development programmes in seve ral Member States.
Hoolimata vaidlustest WTO-ga on Komisjon algatanud arutelu suhkrurežiimi reformimise üle, soovides muuta EL-i suhkrusektori ka ÜPP reformi eesmärkidest juhinduvalt konkurentsivõimelisemaks.
He major reform of the sugar regime with a view to maki ng the EU sugar sector should take up his new post on 16 July 2005, provide d that all administrative more competitive, in line with the objectives of the
Komisjoni möödunud aasta juulis avaldatud reformikava sisuga saab tutvuda aadressil: http://europa.eu.int/comm/agriculture/capreform/sugarprop_en.pdf
Commission’s reform ideas issued last July can be fo und at: wide experience of policy formulation and implementa tion.
Ta peaks tööle asuma 16. juulil 2005 – eeldusel, et kõik administratiivsed formaalsused on selleks ajaks täidetud.
He was deeply in- h t t p : / / e u r o p a . e u . i n t / c o m m / a g r i c u l t u r e / c a p r e f o r m / s u g a r p r o p _ e n . p d f volved in the preparation of Cyprus for EU membership
Uuel direktoril on lisaks suurtele kogemustele poliitika kujundamise ja rakendamise vallas ka märkimisväärsed põllumajandusalased teadmised.
Reform proposals, which should be issued on 22 June, will take account of the development plan for the period 2004–06.
Ta oli tihedalt seotud Küprose ettevalmistustega EL-i liikmesriigiks saamisel, kaasa arvatud Küprose maaelu arengu plaani koostamine aastateks 2004–2006.
WTO ruling while defending the valid interests of s ugar producers and consum- ers in both the EU and the ACP countries.Publications of interest on the Agriculture and Rural Development DG website
22. juunil avalikustatavates reformiettepanekutes järgitakse WTO ettekirjutusi, kuid arvestatakse ka nii EL-i kui Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide suhkrutootjate ja tarbijate põhjendatud huvidega.
), a quarterly newsletter which provides in- new Member States depth analysis on relevant i-trade agricultural policy issues, trade available at:
„MAP“ (Monitoring Agri-trade Policy – Põllumajandus- ja kaubanduspoliitika seire) – igas kvartalis ilmuv päevakajaliste põllumajandus- ja kaubandusteemade ning vastava poliitika põhjalikku analüüsi sisaldav infoleht:
The Commission is seeking surplus a solution sugar to the problem of stocks in f i v e n e w M e m b e r S t a t e s .
Komisjon otsib lahendust viie uue liikmesriigi üleliigsete suhkruvarude probleemile.
A f i r s t s t o c k s d e a d l i n e f o r d i s po s a h t t p : / / e u r o p a . e u . i n t / c o m m / a g r i c u l t u r e / p u b l i / m a p / i n d e x _ e n . h t m has been extended to 30 November to give the operators a nd the adminis- trations concerned more time.
Et anda asjaomastele ettevõtetele ja ametivõimudele rohkem aega, on varude hävitamise tähtaeg edasi lükatud 30. novembrile.
The Health and Consumer Protection DG has created a n ew information service
Tervise ja Tarbijakaitse peadirektoraadi (SANCO) uudised
Member States had to take measures to prevent opera tors building up specula- called ‘Health and consumer and/or e-news’.
Sellest hoolimata kuhjusid suhkruvarud Eestis, Küprosel, Lätis, Maltal ja Slovakkias.
Read the tive stocks of sugar (thus benefiting t h e E U s u g a r p r i c e f r o m t h e i s t h r e e f a c t t h a t regular updates at: times world market levels).
SANCO on loonud uue teabeteenuse „Tervise ja tarbijate e-uudised“.
But stocks did accumula te in Estonia, Cyprus, Latvia, h t t p : / / e u r o p a . e u . i n t / c o m m / d g s / h e a l t h _ c o n s u m e r / d y n a / e n e w s / i n d e x . cf m
Lugege e-uudiseid ja/või tellige endale regulaarne infoleht:
Bananas are produced in the EU in Spain (Canary Islands), France (M artinique and Guadeloupe), Portugal (mainly Madeira), Greece (mainly Cre te) and Cyprus.
) EL-is toodetakse banaane Hispaania (Kanaari saared), Prantsusmaal (Martinique ja Guadeloupe), Portugalis (peamiselt Madeiral), Kreekas (peamiselt Kreetal) ja Küprosel.
Text finalised on 27 May 2005
Tekst on koostatud 27. mail 2005
European Commission
Euroopa Komisjon Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat
Edited by: Eugène Leguen de Lacroix, European Commission
Toimetaja: Eugène Leguen de Lacroix, Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat.Käesolev väljaanne ei väljenda komisjoni ametlikku seisukohta.
For further information: European Commission, Agriculture and Rural Development DG, rue de la Loi 200, B-1049 Brussels.
Lisateave: Euroopa Komisjon, põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat,rue de la Loi 200, B-1049 Brüssel.
No 75 > July/August 2005 [EN] European Commission
Nr 75 > juuli–august 2005 [ET] Euroopa Komisjon
N e w s l e t t e r D i r e c t o r a t e - G e n e r a l for Agriculture and Rural Development
Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat
EU sugar reform: the next logical step for the CAP provides a long-term perspective for sugar producers
ELi suhkrureform: ühtse põllumajanduspoliitika järgmine loogiline samm pakub suhkrutootjatele pikaajalisi perspektiive
The European Commission has eform proposed to the Farmers will be compensated for 60 % of the beet pr a common far-reaching r ice cut with a market organisation for sugar.
Talupidajatele kompenseeritakse suhkrupeedi hinna alane-mine 60% ulatuses ühtsesse maksesüsteemi integreeritava otsemaksega.
The proposal seeks to merge the existing A and B production voluntary restructuring scheme, and a decoupled com pensation payment to beet q u o t a s
Ettepaneku eesmärk on liita praegused A ja B tootmiskvoodid, mis üheskoos moodustavad praegusel ajal 17,441 miljonit tonni.
, which between them amount to 17.441 million tonnes at farmers.
Euroopa Komisjon on pakkunud välja suhkru ühisturu organisatsiooni kaugeleulatuva reformi.
The reform will improve the EU sugar secto r’s long-term prospects by en- p r e s e n t .
See põhineb toetatava hinna kärpimisel 39% võrra, sekkumise lõpetamisel, tootmise vähendamisel vabatahtliku ümberkorralduskava kaudu ja suhkrupeedikasvatajatele eraldi kompensatsiooni maksmisel.
hancing its competitiveness and market-orientation, while strengthening the EU’s negotiating position in the current WTO talks. Sugar f rom developing countries
Reform parandab ELi suhkrusektori pikaajalisi väljavaateid selle konkurentsivõimelisuse ja turule orienteerituse soodustamisega, tugevdades samal ajal ELi positsiooni käimasolevatel Maailma Kaubandusorganisatsiooni läbirääkimistel.
There will be no compulsory quota cuts in the first o u r y e a r s o f t h e will continue to enjoy preferential access to the E
Arengumaadest pärinevale suhkrule jääb endiselt eelisjuurdepääs ELi turule.
Following the CAP reforms of 2003 and 2004, the time has now sugar factories for every tonne of production quota given up.
Sellest nantseeritakse nelja-aastast ümberkorraldusprogrammi, millest makstak-se suhkrutehastele iga loobutud tootmiskvoodi tonni eest.
This come to bring the sugar sector — largely unchanged f or 40 years payment will be EUR 730 per tonne in year one of th e scheme, fall-
See makse on 730 eurot tonni pealt programmi esimesel aastal, 625 eurot järgmisel, 520 eurot kolmandal ja 420 eurot viimasel aastal.
— into line with the approach already adopted in oth er sectors.
Teisisõnu tähendab varasem tootmi-sest lahkumine kõrgemat makset.
ing to EUR 625 in year two, EUR 520 in year three a nd EUR 420 in the
Selle programmi eesmär-gid on:
• to provide incentives to less competitive produce
•julgustada vähem konkurentsivõimelisi tootjaid sektorist lahkuma;
EU sugar producers have a competitive future, but onl y if we act impacts of factory closure (financing e d e p l o y - o f now and act decisively to prepare them for the challe nges ahead,’ ment programmes and of measures to return the site to good said Mariann Fischer Boel, Commissioner for Agricult ure and Rural environmental condition); and
Ühtse põllumajanduspoliitika 2003. ja 2004. aasta reformi-de järel on nüüd jõudnud kätte aeg muuta teistes sektorites juba kasutusele võetud lähenemisele vastavaks ka suhkru-turg, mis on suures osas muutusteta olnud 40 aastat.
• to provide funds for the most affected e l o p n e w
Nagu hästi teada, ei ole status quo enam jätkusuutlik.
Furthermore, the reform must produce a sustainable ma rket bal- business along principles laid down by EU structural and rural ance in line with the EU’s international commitment s.
Ilma refor-mita tuleks kvoote oluliselt vähendada kogu valdkonnas ja see mõjutaks kõige tuntavamalt kõige konkurentsivõimeli-semaid tootjaid ning viiks valdkonna kurnatuseni.
It must take development funds.
“Ma olen täiesti teadlik eesseisva võitluse kibedusest.
proper account of farmers’ incomes, consumers’ interes ts and the
Kuid samavõrd olen ma veendunud, et põhjalikule reformile ei ole alter-natiivi.
EU Member States which currently produce C-sugar wil l have the situation of the processing industry.
Olen kindel, et ELi suhkrutootjatel on konkurentsi-võimeline tulevik – kuid ainult siis, kui me tegutseme nüüd ja otsustavalt, et valmistuda eesseisvateks väljakutseteks,” ütles põllumajanduse ja maapiirkondade arengu volinik Mariann Fischel Boel.
opportunity to acquire an extra 1 million tonnes of ex tra quota
•võimaldada vahendeid enim mõjutatud piirkondades uue äritegevuse arendamiseks kooskõlas ELi struktuuri-fondi ja maaelu arengu fondidega.
European producers must be y about given long-term certaint between them. Producers to which the quota is allocate d will pay the rules they have to follow.
Lisaks sellele peab reform looma jätkusuutliku turutasakaa-lu kooskõlas ELi rahvusvaheliste kohustustega.
The reform proposal th erefore fixes a one-offadministrativechargeforeachtonne the economic and legal framework for the European su gar sector until 2014/15 without foreseeing a review clause.
Selle juures tuleb põhjalikult arvesse võtta talupidajate sissetulekuid, tarbijate huvisid ja töötleva tööstuse olukorda.
Sugar used in the chemical and pharmaceutical indus tries or for the production of bioethanol will be excluded from production
Praegu C-kategooria suhkrut tootvatel ELi liikmesriikidel on võimalus saada kokku üks miljon tonni täiendavat kvooti.
Commission’s of 39 %: proposal in- quotas. The current isoglucose quota will rise by 300
Tootjad, kelle kvoot eraldatakse, maksavad ühekordse ad-ministratiivmakse iga kvooditonni eest.
000 tonnes, volves abolishing the intervention placing it mechanism and re at a rate of 100 000 tonnes per year over three years.
Euroopa tootjatele tuleb anda pikaajaline kindlus reeglite suhtes, mida nad järgima peavad.
9 % lower than the current intervention price.
Keemia- ja farmaatsiatööstuses ning bioetanooli tootmi-seks kasutatav suhkur jäetakse tootmiskvootide arvesta-misest välja.
Aid for private stor age systems will
Praegust isoglükoosi kvooti suurendatakse 300 000 tonni võrra, kolme aasta jooksul igal aastal 100 000 tonni võrra.
Furthermore, sugar beet should payments qualify be available whenever the market price falls below t he reference when grown as a non-food crop, and also be eligible f or the en- price.
Ja veel – kui suhkrupeeti kasvatatakse toiduks mittekasuta-tava põllukultuurina, siis kehtib sellele maa kasutusest kõrva-le jätmise toetus.
The price cut will be introduced in two steps over two years ergy crop aid of EUR 45/hectare.
Sel puhul on õigust saada ka energeetiliste põllukultuuride kasvatamise toetust 45 eurot hektari kohta.
from 2006 (if the contribution to the restructuring fund is taken
Hinna kahesammuline alandamine 39% võrra: Komisjoni ettepanek hõlmab sekkumismehhanismi kaotamist ja selle asendamist suhkru võrdlushinnaga, mis saab olema 39% madalam kui praegune sekkumishind.
: Under the new regime, into account — see below): the India Agreement and the can, Sugar
Abi eraladustus-süsteemile on saadaval alati, kui turuhind langeb võrdlus-hinnast allapoole.
Sugar Protocol countries will ohelpbenefitfromthem adjust to lower guaranteed n will be prices.
Nende programmide jaoks on 2006. aastal saadaval 40 miljonit eurot.