natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the contextofthe Unionsnew socialagenda, amore in-depth debate isneeded which respectsthevariouspowersofdifferentlevelsofgovernance.Manyissuesassociated with demographicchangecome within the exclusive competence of the Member Statesor their regionalauthorities, orsocialpartners.
Euroopa Liidu uue sotsiaalagenda raamestuleb sedaarutelu süvendada, arvestadessiiski erijuhtimistasandite võimupädevusega.
Butthese are also urgentissuesofcommon interestto which allthe Member Statesneed to respond.
Nimeltkuuluvad paljud demograafiliste muutustega seotudküsimused liikmesriikide, nende piirkondlikeametivõimude või tööturu osapoolte ainupädevusse.Samason tegemistühisthuvi pakkuva teemaga,
The ratio of the population aged 0 to 14 and over65 to thepopulation aged between 15 and 64 years.
0–14aastaste ja üle 65aastaste suhe 15–64aastastesse.
Share ofage group 65 and over and 80 and over in the totalpopulation, EU-25, USA and Japan, 2000–50
0–14aastaste ja 0–24aastastevanuserühmade arvukuskogurahvastikus, 25 liikmesriigiga ELis, USAsja Jaapanis, 2000–2050
Share ofage group 0–14 and age group 0–24 in the totalpopulation, EU-25, USA and Japan,2000–50
65aastaste ja vanemate ning vanematekui80aastaste vanuserühmade arvukuskogu rahvastikus, 25 liikmesriigiga ELis, USAsja Jaapanis, 2000–2050
The three causesofdemographicageingmentioned above can be found throughout Europe, but the situationsare verydifferent, assummarised below.
Euroopa rahvastiku struktuuriga seotud väljakutsed
•Immigration hasrecentlymitigated the impactoffalling birth ratesin manycountries.
•Sisseränne on viimaselajalpaljudesriikidesvähendanud sündimuse puudujääki.
Spain will see growth of 5.7 % between 2005 and 2030, and adrop of 0.8 % between 2005 and 2050.
Hispaania rahvastiksuureneb ajavahemikul 2005 kuni 20305,7% võrra ning väheneb 0,8% võrra ajavahemikul 2005 kuni2050.
Netimmigration (x1 000) to the EU-15 and main countriesofdestination, annualaverage
Netomigratsiooni aasta keskmine (miljonites) 15 liikmesriigiga Euroopasse ja peamistesse sihtriikidesse
Eurostatbase scenario, EU-25 (in thousands)
Eurostati prognoos, EL25(sulgudes tuhandetes)
Young people (15–24)
Noored (15–24)
Adults (40–54)
Täiskasvanud (40–54)
Older workers(55–64)
Vanemaealised töötajad (55–64)
Share ofworld regionsin the worldstotalpopulation 1970–2000–2030
Maailma regioonide jaotusmaailma kogurahvastikus1970–2000–2030
15 the to t
15 hv a
Other Europe
25 liikmesriigiga EL
North-America
Ülejäänud Euroopa
World population (billion) 1970: 3.7 2000: 6.1 2030: 8.1
Maailma rahvastik(miljardites) 1970: 3,7 2000: 6,1 2030: 8,1
Old-age dependencyratio (age group 65 + asshare ofage group 15–64)
Eakate inimeste sõltuvusseos(seosüle 65- ja 15–64aastaste vanusegruppide vahel)
These developmentsare partofa wider trend: allpartsofthe world willwitnessdemographicageing over thiscentury.
25 liikmesriigiga ELpuhul: Eurostat2004 – Rahvastiku peegeldus(põhistsenaarium).PC-4 = BG, RO, HR, TR.
Our main partner, the United States, maysee itspopulation rising between 2000and 2050 (8).
Need tendentsid on osa laiemastraamistikust:selle sajandi jooksulvananeb rahvastikkõikidesmaailma piirkondades.
In China itwillbe fast, with a fallingpopulation from 2025.
Meie peamise partneri,Ameerika Ühendriikide, rahvastiksuureneb 25,6%võrra ajavahemikul2000–2025.
However, the populationsofour neighbouring regionsin Europe, Africa and the Middle Eastwillstartto age much later: theirpopulationsare much younger, with an average ageof20 yearsor less, compared to 35 in Europe.
(8) Näiteks Hiinas hakkab rahvaarvkiiresti vähenema alates2025.aastast. Euroopa naabruses– Aafrikasja Lähis-Idas– algab rahvastiku vananemine aga tunduvalthiljem, kuna sealne rahvastikon palju noorem,keskmine vanuson 20 aastatvõi vähem (Euroopasüle 35 aasta).
We stronglyencourage you to submityour reactionsto this Green Paper using the online questionnaire,which isavailable at:http://europa.eu.int/yourvoice/consultations/index_en.htm
Te olete äärmiseltteretulnud edastama oma arvamustkäesoleva rohelise raamatu kohtainternetiküsimustiku abil, mille leiate järgmiselt aadressilt: http://europa.eu.int/yourvoice/consultations/index_en.htm
However, you mayfillin thisversion ofthe questionnaire and return itto usto the following address: ti on n
Samason Teilvõimalustäita küsimustik Teie käesolevalpaberkandjalning saata see järgmiseleaadressile: im uK üs
Green Paper on Demographic Change European Commission DG EMPL/E/1J-27 01/122B-1049 Brussels
Roheline raamat“Demograafiliste muutustega”Euroopa Komisjon DG EMPL/E/1J-27 01/122B-1049 Brüssel
Privacy statement This consultation issubjectto data protection rules.
Privaatsusteatis Käesoleva küsitluse suhteskehtivad andmekaitsereeglid.
Personal data Do you agree thatyour personaldata or data related to your organisation are published with yourresponse to the consultation? *
Isikuandmed Kas nõustute, et Teie isikuandmed või andmed, misseonduvad organisatsiooniga, mida Te esindate,avalikustatakse koos Teie vastustega küsitlusele? *
Yes No, I would like myresponse to remain anonymous
Jah Ei, ma soovin, etmu vastused jääksid anonüümseks
Name * . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Nimi * . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
European trade union
riiklikvalitsusväline organisatsioon
Nationaltrade union
Euroopa ametiühing
Nationalemployers organisation a / Asan individualmember ofthe public
Euroopa tööandjate organisatsioon a) eraisikuna siseriikliktööandjate organisatsioon sugu * erafirma mees naine uurimisinstituut/mõttekoda vanus* muu
Countryofresidence * . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Palun nimetage organisatsioon või institutsioon,mida Te esindate *
Countrywhere your organisation isbased*: b / On behalfofan organisation or institution
b) organisatsiooni või institutsiooni esindajana
On behalfofwhich ofthe following are you replying?
Valige Teie pooltesindatavinstantsjärgnevastnimekirjast:
Regionalor localauthority
regionaalne või kohalikvõimuorgan
Committee ofthe Regions
Euroopa Parlament
Economicand Social Committee
Regioonide Komitee
Compulsory data
* kohustuslikud väljad
Introduction
Sissejuhatus ti k s
The challenges of European demography ai re
Euroopa rahvastiku struktuurigaseotud väljakutsed
Q1 Do you take the view thatthe discussion ofdemographictrendsand managing their impactshould take place at European level?
K1 Kas Te leiate, eton asjakohane alustada Euroopatasandilarutelu demograafiliste arengute ja nendetagajärgede juhtimise üle?
Q2Ifso, whatshould be the objectives, and whichpolicyareasare concerned?
Lisakson ta püüdnudkooskõlastada liikmesriikide sotsiaalkaitsepoliitikat.
Over manyyears, the Union hasbeen makingconsiderable effortsto achieve equalitybetweenmen and women and hascoordinated nationalsocialprotection policies.
K2 Kui jah, siismillised võiksid olla selle eesmärgidja missuguseid poliitikavaldkondi see Teie meelesthõlmab?
Q1How can a better work/life balance help to tacklethe problemsassociated with demographicageing?
K1Kuidasvõikstöö- ja eraelu parem ühitamineaidata lahendada rahvastiku vananemisega seotudprobleeme?
Q2How can a more balanced distribution ofhousehold and familytasksbetween men andwomen be encouraged?
K2Kuidassoodustada kodusja pereelusvõrdsematvastutuse jagunemistmeeste ja naiste vahel?
Q3Should the award ofcertain benefitsoradvantages(leave, etc.) be linked to an equaldistribution oftasksbetween the sexes?
K3Kasteatud hüvitiste või soodustuste andmine(näitekspuhkused) peaksolema seotud kahe soovahelise võrdse tööjaotusega?
How besttoensure an adequate income for both parentsonparentalleave?
Kuidastagadamõlemale lapsehoolduspuhkuselolevale vanemalepiisavsissetulek?
Q5Can a reduced rate of VAT contribute to thedevelopmentofcare services?
K5Kasvähendatud käibemaksumäära kohaldaminelapsehoiuteenuste ja vanurite hoolekande puhulaitakskaasa kõnealuste teenuste arengule?
Q6How can parents, in particular young parents, beencouraged to enter the labour market, have thecareer thattheywantand the number ofchildrentheywant?
K6Kuidasvõimaldada lastevanematel, eelkõigenoortelpaaridel, kergemini tööturule siseneda,aidata kaasa nende karjäärile ning julgustada neidsaama soovitud arvu lapsi?
The Thessaloniki European Councilin June 2003declared thatan EU integration policy[forimmigrants] should help to meetthe newdemographicand economicchallengescurrentlyfacing the EU. Thisisthe debate initiated by the Green Paper adopted last January.
Thessaloniki Euroopa Ülemkogul2003. aasta juunisrõhutati, et Euroopa Liidu [sisserändajate]integratsioonipoliitika peaksvõimaldama lahendadauusi demograafilisi ja majanduslikke probleeme,mille ees Euroopa Liitpraegu seisab. Arutelule panialuse eelmise aasta jaanuarisvastu võetud rohelineraamat.
Q1 To whatextentcan immigration mitigate certainnegative effectsofdemographicageing?
K1 Millisesulatusesvõib sisseränne leevendadarahvastiku vananemisega kaasnevaid negatiivseidilminguid?
Q2Whatpoliciesshould be developed for betterintegrating these migrants, in particular youngpeople?
K2Millistpoliitikattuleksrakendada sisserändajate,eelkõige noorte integreerimisel?
Confronting demographicchange: a new solidaritybetween the generations— Green Paper
Silmitsi demograafiliste muutustega – uuspõlvkondadevaheline solidaarsus– Roheline raamat ti k s
A new solidaritybetween thegenerations ai re
Uuspõlvkondadevahelinesolidaarsus
Better integration ofyoung people
Paremini integreeritud nooredpõlvkonnad
Q3How can the bridgesbetween schooland workinglife and the qualityofyoung peoplesemploymentbeimproved?
K3Kuidaslihtsustada siirdumistkoolisttööellu ningparandada noorte tööhõive kvaliteeti? Millistosapeaksmängima ühiskondlikdialoog?
Whatrole should socialdialogue play?Whatcan dialogue with civilsociety, in particularyouth organisations, contribute?
Millise panusevõiksanda dialoog kodanikuühiskonnaga, eelkõigenoorteorganisatsioonidega?
Q4Whatformsofsolidaritycan be fostered betweenyoung people and elderlypeople?
K4Missuguseid solidaarsussidemeid saaksluuanoorte ja eakate inimeste vahel?
European objectiveshave been laid down for theprevention oflong-term youth unemployment,combating schooldrop-outand raising the levelofinitialtraining.
Euroopa Liiton seadnud eesmärgiksvältida noortepikaajalisttöötust, võidelda koolistväljalangemisevastu ja tõsta põhihariduse taset.
The Structural Funds help to attainthem atgrassrootslevel.
Struktuurifondidaitavad neid eesmärke kohapealsaavutada.
Q1How can Communitypoliciescontribute more tocombating child povertyand povertyamong single-parentfamiliesand to reducing the riskofpovertyand exclusion among young people?
K1Kuidassaab ühenduse poliitika aidata kaasa lasteja ühe vanemaga perekondade vaesuse vastuvõitlemisele ning noorte vaesus- ja tõrjutuse riskivähendamisele?
Q2How can initialtraining and adulttrainingschemesbe improved?
K2Kuidasparandada põhihariduse ja täiskasvanutekoolituse süsteemide kvaliteeti?
Whatcan non-formaleducation and voluntaryactivitiescontribute? Howcan the Structural Funds and the instrumentsforachieving better accessto the knowledge societycontribute?
Milline võiksollavabahariduse ja vabatahtlike tegevuste panus?Kuidasvõiksid aidata struktuurifondide jateadmisteühiskonda sisenemise lihtsustamiseksettenähtud vahendid?
A globalapproach to the ‘workinglifecycle’ ai re
Üldine lähenemisviismajanduslikultaktiivsele elutsüklile ti k s
Q3 How can workorganisation bestbe adapted to anew distribution between the generations, withfewer young people and older workers?
K3 Kuidaskohandada töökorraldustpõlvkondadeuue jaotusega, kui on vähem noori ja rohkemvanemaealisi töötajaid?
Q4How can the variousstakeholdersin the Unioncontribute, in particular bywayofsocialdialogueand civilsociety?
K4Kuidasvõivad Euroopa Liidu erinevadsidusrühmad eelkõige ühiskondliku dialoogi jakodanikuühiskonna raamesnende probleemidelahendamisele kaasa aidata?
In order to promote the transition to a knowledgesociety, EU policiespromote the modernisation ofworkorganisation, the definition oflifelong learningstrategies, the qualityofthe working environmente agarticular raising the averageretirementage.
Teadmisteühiskonda siirdumise lihtsustamiseeesmärgiledendab ühenduse poliitika töökorraldusekaasajastamist, elukestva õppe strateegiateväljatöötamist, töökeskkonna kvaliteedi parendamistja aktiivsetvananemist, eelkõige keskmise ea tõusutööturultlahkumisel.
Demographicchangesreinforce theimportance ofthese policies, whilstraising newquestions.
Demograafilised muutusedrõhutavad nende tegevussuundade tähtsust,tõstatadessamaska uusi küsimusi:
Q2 How can young coupleegration in workinglife be facilitated and how can we help them to find abalance between flexibilityand securityto bring uptheir children, to train and update their skillsto meetthe demandsofthe labour market?
K2 Kuidaslihtsustada noorte paaride sisenemisttööturule ja kuidasleida tasakaalpaindlikkuse jaturvalisuse vahel, misvõimaldaksneilkasvatadalapsi, ennastkoolitada ja kohandada oma oskusitööturu nõudmistele?
How can weenable older people to workmore?
Kuidasvõimaldada eakamatelrohkem töötada?
The European coordination ofretirementschemereformsispromoting more flexible bridgesbetweenworkand retirement.
Euroopa Liidu pensionisüsteemide reformidekooskõlastamine edendab paindlikku siirdumisttööelustpensioniikka.
Q1Should there be a statutoryretirementage, orshould flexible, gradualretirementbe permitted?
K1Kaspensioniiga tuleb ka edaspidi kindlaksmäärata või tuleksvõimaldada paindlikku jajärkjärgulistpensionileminekut?
Q2How can elderlypeople participate in economicand sociallife, for example, through a combinationofwagesand pensions, new formsofemployment(part-time, temporary) or other formsoffinancialincentive?
K2Kuidasvõimaldada eakatelosaleda ühiskondlikusja majanduselus, seda peamiseltpalga ja pensionisamaaegse maksmise, uute töövormide (osalinetööaeg, ajutised töötajad) või teiste finantsstiimuliteabil?
Q4Whatshould be the response to pensionermobilitybetween Member States, in particular withregard to socialprotection and healthcare?
K4Kuidaskorraldada pensionäride liikumistliikmesriikide vahel, seda eelkõige seosessotsiaalkindlustussüsteemide jatervishoiuteenustega?
Q5How should we be investing in health promotionand prevention so thatthe people of Europe continueto benefitfrom longer healthylife expectancy?
K5Kuidasinvesteerida tervishoidu ja ennetustöösse,eteurooplaste oodataveluiga pikeneksja tervisparaneks?
The coordination ofnationalsocialprotectionpoliciesisdue to be extended to longterm care forthe elderlyin 2006.
2006. aastalpeaksliikmesriikidesotsiaalkindlustuspoliitika koordineerimine jõudmaka eakate pikaajalise hooldamise küsimuseni.
How can thishelp to managedemographicchange?
Millisepanuse võikssee anda demograafiliste muutustejuhtimisse?
Q1In particular, should a distinction be drawnbetween retirementpensionsand dependencyallowances?
K1Kaspeakstegema vahetvanaduspensioni jaiseseisva elu toetuse vahel?
Q3How do we arrive ata balanced distribution ofcare for the veryold between families, socialservicesand institutions?
K3Kuidasjaotada perede, sotsiaalteenuste jaasutuste vahelvõrdseltväga eakate inimestehoolekanne?
Q4Whatcan be done to help families?
K4Kuidasaidata peresid?
Whatcan bedone to supportlocalcare networks?
Kuidastoetada kohalikkehooldusvõrgustikke?
Q6How can new technologiessupportolder people?
K6Kuidaskasutada uusi tehnoloogiaid väga eakateinimeste abistamiseks?
Conclusion: whatshould the Europe role be?
Kokkuvõte: milline on Euroopa Liidu roll?
Q1Should the European Union be promotingexchangesand regular (e.g. annual) analysisofdemographicchange and itsimpacton societiesandallthe policiesconcerned?
K1 Kas Euroopa Liitpeaksedendama pidevatteabevahetustja regulaarselt(näiteksigalaastal)analüüsima demograafilisi muutusi, nende mõjuühiskonnale ja asjaomastele poliitikavaldkondadele?
Q2Shouldfinancialinstruments—particularlythe Structural Funds — take betteraccountofthese changes? Ifso, how?
K2Kasja milviisilpeaksid Euroopa Liidurahastamisvahendid (eelkõige struktuurifondid)senisestenam arvestama nende muudatustega?
Q3How could European coordination ofemploymentand socialprotection policiesbetter take on boarddemographicchange?
K3 Kuidas võiks Euroopa Liidu tööhõive- jasotsiaalkindlustuspoliitika kooskõlastamise puhulparemini arvestada demograafiliste muutustega?
Q4How can European socialdialogue contribute tothe better managementofdemographicchange?Whatrole can civilsocietyand civildialogue withyoung people play?
K4Kuidassaab Euroopa sotsiaaldialoog aidataparemini juhtida demograafilisi muutusi? Millinevõiksolla kodanikuühiskonna ja noortega peetavadialoogi roll?
We thankyou foryourinterestand collaboration.
Täname Teid huvi ja koostöö eest
The challenge ofa low birth rate increase employment, especiallyfemaleemployment, ascertain countrieshave shown.However, 84 % ofmen surveyed by Eurobarometer in 2004 said thattheyhad nottaken parentalleaveor did notintend to do so, even when informed oftheir rights.
Madala sündimuse probleem aastal“Eurobaromeetri” käigusküsitletudmeestest84%, etnad ei ole võtnud või ei kavatsevõtta lapsehoolduspuhkust, kuigi nad teadsid, etneilon selleksõigus.
The possible contributionofimmigration
Sisserände võimalikmõju
In thiscontext, a low birth rate isa challenge forthe publicauthorities.
Eelöeldu taustalon madalsündimusametivõimudejaokstõeliseksprobleemiks.
Never in historyhastherebeen economicgrowth withoutpopulation growth.Increasing productivity, in particular throughaccessto lifelong learning, and increasingemploymentparticipation, in particular bycreatinga real European labour marketand a higher levelofoccupationalmobility, are two importantwaysofdoing this, asare increasing the birth rate andimmigration.
Ajaloospole veelesinenud majanduskasvu ilma laste sünnita.Tootlikkuse tõus, missaavutatakse eelkõige tänuelukestva õppe võimalustele, ja tööhõive määrasuurendamine tänu Euroopa tööturu loomiselening suuremale töötajate liikumisele on kakspeamistvõimalustkõnealuse probleemigategelemiseks, lisaksveelsündimusja sisseränne.
Europeanshave a fertilityrate which isinsufficientto replace the population.
Uuringud näitavad, eteurooplasedsooviksid rohkem lapsi (2,3), kui neiltegelikulton
Surveyshave revealedthe gap which existsbetween the number ofchildren Europeanswould like (2.3) and the number thattheyactuallyhave (1.5) (9).
9) See tähendab, etkui rakendada vastavaid
Thismeansthat, ifappropriate mechanismsexisted to allowcouplesto have the number ofchildren theywant,the fertilityrate could rise overall, even thoughthedesired familysize variesconsiderablyfromone Member State to another.
(1,5). ( mehhanisme, misvõimaldaksid paaridelsaada niipalju lapsi, kui nad soovivad, võikssündimussuureneda, ehkki soovitavperekonna suurusonliikmesriigiti väga erinev.
Immigration from outside the EU could help tomitigate the effectsofthe falling populationbetween now and 2025, although itisnotenoughon itsown to solve allthe problemsassociatedwith ageing and itisno substitute for economicreforms.
Väljastpoolt Euroopat tulevad sisserändajad võivadaidata rahvastiku vähenemisttasakaalustada kuni2025. aastani, ehkki sisseränne üksi ei lahendarahvastiku vananemisesttulenevaid probleeme egaasenda majandusreforme.
Asstated in the recent Commission Green Paper (10), ever larger migrantflowsmaybe neededto meetthe need for labour and safeguardprosperity.
Nagu komisjonihiljutisesrohelisesraamatus(10) rõhutati, muutubmigratsioon järjesttähtsamaks, etrahuldadatööjõuvajadusi ning tagada Euroopa jõukus.
Given the demographicsituation in Europe and itsgeographicalenvironment, thisimmigration willalso beintended to reinforce the population in general,and notonlyto supplymanpower.
Võttesarvesse Euroopa demograafilistolukorda jageograafilistasukohta, ei ole sisseränne olulinemitte ainulttööjõu seisukohast, vaid ka rahvastikuseisukohastüldiselt.
Reportof the High-level Group on the future of social policyinan enlarged European Union, May2004.
Kõrgetasemelise töörühma raportsotsiaalpoliitikatulevikusuundade kohta laienenud Euroopa Liidus, mai 2004.
The low fertilityrate isthe resultofobstaclestoprivate choices: late accessto employment, jobinstability, expensive housing and lackofincentives(familybenefits, parentalleave,childcare, equalpay).
Inimeste isiklikke valikuid piiravad mitmed tegurid:hiline tööturule sisenemine või ebastabiilnetöökoht, eluaseme kõrge hind, stimuleerivatevahendite (peretoetused, lapsehoolduspuhkus,lapsehoiuteenused, võrdne tasustamine)puudumine.
Totalfertilityrate, 2003 and change between 1960 (*) and 2003
Sündimuse üldine tase 2003. aastalja areng 1960*–2003
Source:Eurostat.(*) Except Estonia and Latvia, 1970.
Allikas: Eurostat.* Välja arvatud Eesti ja Läti 1970. aastal.
Fertilitytrendsin the EU between 1960 and 2003
Sündimuse perspektiiv Euroopas 1960–2003
Totalfertilityrate — 1960–2003Western Europe
Sündimuse üldine tase – 1960–2003 Ida-Euroopa
Totalfertilityrate — 1960–2003Eastern Europe
Sündimuse üldine tase – 1960–2003 Lääne-Euroopa
Totalfertilityrate — 1960–2003Northern Europe
Sündimuse üldine tase – 1960–2003 Põhja-Euroopa
Totalfertilityrate — 1960–2003Southern Europe
Sündimuse üldine tase – 1960–2003 Lõuna-Euroopa
Source: Eurostat.(*) Levelneeded for the replacementofgenerations transparently, and proactive integration and equalopportunitiespoliciesmustbe ensured, in order toachieve a balance between the respective rightsand responsibilitiesofmigrantsand host
Allikas:Eurostat.* Põlvkondade uuendamiseksvajaliktase.
A new solidaritybetween the generations school-age children, associated with themodernisation ofteaching systems, shouldreduce schoolfailure rates.
Perede ja kooliealiste laste toetamise meetmedja koolitussüsteemide kaasajastamine peaksidaitama koolistväljalangemistvähendada.
•Moreover, children are also atriskofpoverty:thisisthe realityfor 19 % ofunder-15s.
•Ka lapsed on altid vaesusriskile, sellisesolukorrason 19% lastest, keson nooremad kui15 aastat.
The riskiseven worse for those living in single-parentfamilies.
Riskon suurem nende puhul, keselavad ühe vanemaga peredes.
One consequence ofthisisthatchildren are forced to drop outofschoolearly,which may, in the medium term, accentuate theriskofpovertyamongstyoung people.
Tagajärjeksonkooli poolelijätmine, misomakorda võibkeskpikasperspektiivissuurendada noortevaesusriski.
Demographicchangesare creating a new society,and these changesare setto speed up from 2010onwards: ever fewer young people and youngadults; ever older workers, pensionersand veryelderlypeople.
Demograafilised muutused on kujundamasuutühiskonda ning alates2010. aastaston muutusedüha kiiremad: üha vähem on noori ja täisealisi, ühaenam vanemaealisi töötajaid, eakaid ja vägaeakaid inimesi.
Our societieswillhave to inventnew waysofliberating the potentialofyoungpeople and older citizens.
Ühiskond peaksotsima uusivõimalusi, kuidaskasutada ära noorte javanemaealiste inimeste potentsiaali.
Dealing with thesechangeswillrequire the contribution ofallthoseinvolved: new formsofsolidaritymustbedeveloped between the generations, based onmutualsupportand the transfer ofskillsandexperience.
Selleksonvaja kõikide muudatuste juhtimisesosalejatepanust: põlvkondade vaheltuleb luua uusisolidaarsussidemeid, mispõhineksid vastastikuseltoetuselja oskusteabe ning kogemusteedasiandmisel.
The European initiative for youth,proposed bythe Commission in the communicationon the mid-term review ofthe Lisbon strategy,should contribute to this.
Sellele peab kaasa aitamakomisjoni poolt Lissaboni strateegiavahekokkuvõtte teatisesvälja pakutud Euroopanoorsooalgatus.
Theyshould alsohave greater accessto the opportunitiesprovidedbydistance learning.
Haridussüsteemi eeson seega tähtisväljakutse –tuleb jätkuvalttõsta põhihariduse taset, pakkudessamaspaindlikumaid lahendusi.
Demographicageing doesnotofcourse mean anautomaticsolution to the problemsofunemploymentand integration.
Näiteksetnoorikoolitataksvaheldumisi koolis, töökohasja töögaseotud täienduskoolitusel, etparemini arvestadamajanduse vajadustega.
The socialpartners, the schoolsystem, publicauthoritiesandlocalplayerswillhave to reflecton how besttoimprove integration pathwaysand combatthediscrimination which can affectyoung people.
Samuti peaksid nooredsaama tõhusamaltkasutada kaugõppe võimalusi.