natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The opposite evolution was registered for 171 bathing areas that complied with at least the mandatory values in 2005 and became non-compliant in 2006.
Vastupidine areng registreeriti 171 supelrannas, mis 2005. aastal vastasid vähemalt kohustuslikele väärtustele, kuid jõudsid 2006. aastal mittevastavuseni.
In 539 coastal bathing areas the quality decreased from compliance with the guide values to compliance with the mandatory level only.
539 rannikuäärse supelranna kvaliteet halvenes soovituslikele väärtustele vastamisest vaid kohustuslikule tasemele vastamiseni.
Coastal zones (ratio = 0.91/stability = 89.7 %) (
(suhtarv = 0,91 / stabiilsus = 89,7%)2
The number of areas where bathing was prohibited in 2005 increased by seven to 279 in 2006.
Nende supluskohtade arv, kus suplemine oli 2005. aastal keelatud, suurenes 2006. aastal veel seitsme võrra, 279ni.
19 of the previously banned areas complied with at least the mandatory values in 2006 and two were non-compliant, while bathing remained prohibited in 248 areas.
Varem suplemiskeeldu omanud aladest vastas 2006. aastal 19 vähemalt kohustuslikele väärtustele, kaks ei olnud vastavuses ning supluskeeld säilitati 248 suplemiskohas.
In 2006 bathing was banned in 34 sites that met the mandatory values the previous year and in five previously non-compliant sites.
2006. aastal keelati suplemine 34 supluskohas, mis eelneval aastal vastasid kohustuslikele väärtustele, ja viies eelnevalt väärtustele mittevastavas supluskohas.
The total number of coastal bathing areas has increased by 107.
Rannikuäärsete supelrandade koguarv on suurenenud 107 võrra.
195 new bathing areas have been reported and 88 have been de-listed in 2006.
Teatatud on 195 uuest supelrannast ja 88 eemaldati 2006. aastal registrist.
The results of the 25 Member States that have been monitored in 2005 and 2006 show the following trends for coastal bathing waters:
2005. ja 2006. aastal kontrollitud 25 liikmesriigi tulemustest nähtuvad seoses rannikuäärse suplusveega järgmised tendentsid:
• identical compliance with the mandatory values, being 96,1 % for both years;
• kohustuslikele väärtustele vastavus on täpselt samal tasemel (96,1% mõlemal aastal);
The ratio is lower than 1, indicating a decrease in average bathing water quality from one bathing season to the next.
Suhtarv on alla ühe, viidates suplusvee keskmise kvaliteedi halvenemisele 2006. aasta suplushooajal, võrreldes eelneva suplushooajaga.
The stability index is relatively high and reached nearly 90 % indicating that nine out of ten bathing areas maintained the quality achieved during the 2005 bathing season.
Stabiilsusindeks on suhteliselt kõrge ja jõudnud peaaegu 90%-ni, mis viitab sellele, et kümnest supelrannast üheksas on säilinud 2005. aasta suplushooajal saavutatud kvaliteet.
As the ratio is lower than one this indicates that the water quality in the other 10 % of bathing sites overall decreased compared to the previous season.
Suhtarv alla ühe viitab sellele, et ülejäänud 10% supelrandade vee kvaliteet eelmise hooajaga võrreldes üldiselt halvenes.
As such water quality decreased in 758 areas (sum of the brown cells) while only in 688 (sum of the blue cells) was an increase registered.
Seega halvenes vee kvaliteet 758 supelrannas (pruunide lahtrite summa), samal ajal kui vaid 688 supelrannas (siniste lahtrite summa) registreeriti kvaliteedi paranemine.
• slight decrease (– 0.7 %) in compliance with the more stringent guide values to 88.4 % in 2006;
• rangematele soovituslikele väärtustele vastavus vähenes veidi (-0,7%) 2006. aastal 88,4%-ni;
In 143 areas bathing water quality improved from noncompliance to compliance with at least the mandatory values.
143 supelrannas paranes suplusvee kvaliteet mittevastavusest vähemalt soovituslikele väärtustele vastavuseni.
In 452 bathing areas the water quality increased status quo in the number of areas where bathing was prohibited (1.9 %);
• supluskeeluga supluskohtade arv jäi samaks (1,9%);
• slight increase (0.2 %) in the number of non compliant sites to 1.5 %;
Suhtarv – paranenud kvaliteediga supelrandade koguarv (si- väärtustele mittevastavate supluskohtade arv suurenes veidi (0,2%), 1,5%-ni;
• decrease of not sampled or insuciently sampled areas from 0.7 % to 0.4 %.
• selliste alade vähenemine, kust proove ei ole võetud või kust on proove võetud ebapiisavalt, 0,7%-lt 0,4%ni.
(4) Ratio = the total number of areas that changed in positive direction (blue) divided by the total number of areas that changed in the negative direction (brown). Stability index = the total number of areas retained the same (diagonal) divided by the total number of areas retained the same (diagonal) plus the total number of areas that changed in quality during this year (blue + brown + green).
nine) jagatud halvenenud kvaliteediga supelrandade koguarvuga (pruun).Stabiilsusindeks – samaks jäänud kvaliteediga supelrandade koguarv (diagonaal) jagatud samaks jäänud kvaliteediga supelrandade koguarvuga (diagonaal) pluss käesoleval aastal kvaliteedimuutuse läbi teinud supelrandade koguarv (sinine + pruun + roheline).
From the 357 freshwater areas where bathing was prohibited in 2005, 61 complied with at least the mandatory values in 2006, while only 38 moved in the opposite direction.
357-st siseveekoguäärsest supelrannast, kus 2005. aastal oli suplemine keelatud, vastas 2006. aastal vähemalt kohustuslikele väärtustele 61, samas kui vaid 38 puhul oli tendents vastupidine.
The total number of fresh water areas where bathing was banned in 2006 has reduced to 338 (this is still 5 % of the total number).
Nende siseveekoguäärsete supelrandade koguarv, kus 2006. aastal keelati suplemine, vähenes 338-ni (see on endiselt 5% koguarvust).
Reviewing these trends it can be noted that a larger number of bathing areas registered show a decline of the bathing water quality from compliance with guide values to compliance with mandatory values only (585) or from compliance to noncompliance (164) when compared to the number where an improvement of the water quality (511 + 138) is registered.
Neid tendentse läbi vaadates võib täheldada, et suurema arvu registreeritud supelrandade puhul on vee kvaliteet halvenenud soovituslikele väärtustele vastavusest vaid kohustuslikele väärtustele vastavuseni (585) või väärtustele vastavusest mittevastavuseni, võrrelduna nende supluskohtade arvuga, kus on registreeritud vee kvaliteedi paranemine (511 + 138).
The overall increase in bathing water quality that is indicated by the ratio higher than 1 cannot be explained by these changes in water quality.
Üldist suplusvee kvaliteedi paranemist, mida märgib suhtarv üle ühe, ei saa põhjendada nimetatud muutustega vee kvaliteedis.
Freshwater zones (ratio = 1.13/stability = 71.4 %)
Siseveekogud (suhtarv = 1,13 / stabiilsus = 71,4%)
The stability index for freshwater zones in the 25 Member States is rather low.
25 liikmesriigi siseveekogude stabiilsusindeks on pigem madal.
It indicates that nearly three out of every ten bathing areas showed a change in the quality compared to the previous season.
Sellest nähtub, et peaaegu kolme supelranna puhul kümnest oli eelneva hooajaga võrreldes muutunud vee kvaliteet.
Compared with the coastal waters this indicates that the maintenance of the quality in freshwater areas proves to be a bigger challenge for most of the Member States.
Rannikuveega võrreldes tõendab see, et enamikus liikmesriikides on siseveekogudes vee kvaliteedi säilitamine suurem probleem.
The positive balance is mainly due to the strong reduction in the number of bathing areas that were not su-ciently sampled in 2005 and complied with at least the mandatory values in 2006.
Positiivne tasakaal tuleneb peamiselt 2005. aastal ebapiisavalt kontrollitud ja 2006. aastal vähemalt kohustuslikele väärtustele vastavate supelrandade arvu olulisest vähenemisest.
The number of insuciently sampled bathing areas dropped from 355 in 2005 to 97 in 2006 (5).
Lisandus 75 täiendavat kontrollitud supluskohta, st 2006. aastal on teatatud 241 uuest supluspiirkonnast ja 166 eemaldati registrist.
240 of the bathing areas that were insuciently sampled in the previous year complied with at least the mandatory values or even the more stringent guide values (156) in 2006 and as such these sites account for the overall positive evolution of the water quality.
Uutest teatatud supelrandadest 192 vastasid vähemalt kohustuslikele väärtustele, kusjuures 113 vastas ka rangematele soovituslikele väärtustele.
The ratio is above 1 indicating that the overall quality of the freshwater bathing areas has increased slightly compared to previous year.
Suhtarv on üle ühe, mis näitab siseveekoguäärsete supelrandade vee kvaliteedi üldist vähest paranemist eelneva aastaga võrreldes.
For 946 freshwater bathing areas an improvement in bathing water quality was registered while in 838 the quality of the water diminished.
946 siseveekoguäärse supelranna puhul registreeriti suplusvee kvaliteedi paranemine, samal ajal kui 838 puhul oli see halvenenud.
This is a positive net balance of 108 sites.
See tähendab 108 supluskoha tegelikku positiivset arengut.
(5) Three Member States reported for the first time on freshwater bathing waters in 2005 (Latvia, Hungary and Poland) and as such accounted for 311 of these insuciently sampled areas in 2005 (this number was reduced to 62 in 2006 for these three Member States).
Kolm liikmesriiki teatasid esmakordselt siseveekoguäärsetest supluskohtadest 2005. aastal (Läti, Ungari ja Poola) ja neile kuulusid 311 sellist ebapiisavalt kontrollitud supluskohta 2005. aastal (nimetatud arv vähenes nende kolme liikmesriigi puhul 62-ni 2006. aastal).
511 freshwater bathing areas that had been complying with the mandatory values during the 2005 season complied with the more stringent guide values during the 2006 season.
511 siseveekoguäärset supelranda, mis vastasid kohustuslikele väärtustele 2005. hooajal, vastasid 2006. hooajal rangematele soovituslikele väärtustele.
Unfortunately in 585 areas the quality moved in the opposite direction.
Kahjuks liikus 585 supluskoha kvaliteet vastupidises suunas.
138 areas out of 231 that failed to comply in the previous year complied with at least the mandatory values in 2006.
231-st siseveekoguäärsest supluspiirkonnast, mis ei vastanud eelneval aastal väärtustele, vastas 2006. aastal vähemalt kohustuslikele väärtustele 138.
An even more important number (164) moved from compliance to noncompliance, bringing the total number of non-compliant areas to 284 in 2006.
Veelgi suurem arv (164) eelnevalt väärtustele vastanud supelrandadest liikus mittevastavuse suunas, viies mittevastavate supluskohtade arvu 2006. aastal 284-ni.
The results of 25 Member States that have been monitored in 2005 and 2006 show the following trends for freshwater bathing areas:
2005. ja 2006. aastal kontrollitud 25 liikmesriigi tulemustest nähtuvad siseveekoguäärsete supelrandade puhul järgnevad tendentsid:
Directive 2006/7/EC of 15 February 2006 concerning the management of bathing water quality (6) sought to up-
15. veebruari 2006. aasta direktiivi 2006/7/EÜ (mis käsit-
• increase of 2.9 % in compliance with the mandatory values from 85.7 % in 2005 to 88.6 in 2006; date the provisions of Directive 76/160/EEC by simplifying and updating the management and monitoring regime.
• tada direktiivi 76/160/EMÜ sätteid, lihtsustades ja kaasajastades majandamis- ja seirerežiimi.
The main items related to Directive 2006/7/EC are: a 0.7 % increase in compliance with the more stringent guide values, from 63.1 % in 2005 to 63.8 % for the 2006 season;
Peamised direktiiviga 2006/7/EÜ seotud teemad on:
important increase in the monitoring of the bathing areas, with the number of not sampled or insucient-ly sampled areas decreasing from 5.5 % in 2005 to 2.1 % in 2006;
• rangematele soovituslikele väärtustele vastavuse suurenemine 0,7% võrra (63,1%-lt 2005. aastal 63,8%ni 2006. aastal);
Number of parameters has been reduced from the current 19 to 2 robust bacteriological parameters: Intestinal enterococci and Escherichia colli.
Näitajad ja väärtused põhinevad kõige värskematel, eelkõige WHO teostatud kättesaadavatel teadustöödel ja uuringutel.
a slight reduction in the number of bathing areas where bathing was prohibited from 5.3 % in 2005 to 5 % in 2006.
Luuakse neljatasemeline klassikat-sioon: halb, piisav, hea ja väga hea; supelrandade seire oluline suurenemine – kontrollimata või ebapiisavalt kontrollitud supluspiirkondade arv vähenes 5,5%-lt 2005. aastal 2,1%-ni 2006. aastal;
Bathing water proles are to be established describing the characteristics of bathing water and identifying the sources of pollution.
• näitajate arvu on praeguselt 19-lt vähendatud 2 bakterioloogilise näitajani: soole enterokokid ja Escherichia coli; supluskeeluga supelrandade arvu vähenemine (5,3%-lt 2005. aastal 5%-ni 2006. aastal).
Extensive public information and participation is needed in line with the Aarhus Convention:
• vastavalt Århusi konventsioonile on vajalik laialdane avalik teavitamine ja osalus.
Quality of bathing water2007 bathing season
Trükised väljastatakseTeie valitud müügiesindusest.
Summary report
Suplusvee kvaliteet
European Commission
. aasta suplushooaeg
The Atlantic
Euroopa Komisjon
The Baltic Sea .......................................................................................................................................................................
(*) Teatud juhtudel ei võimalda mobiilsideoperaatorid helistamist 00 800 numbritele või on need kõned tasulised.
The Mediterranean Sea .................................................................................................................................................
Suplusvee kvaliteedi hindamise tulemused geograaliste piirkondade lõikes ...................13■ Atlandi ookean .........................................................................................................................................14
Conclusion of the analysis of bathing water quality by geographic region ...............................24
Järeldused suplusvee kvaliteedi analüüsi kohta geograaliste piirkondade lõikes ...........24
More information on bathing water quality in the European Union ................................................24
Täiendav teave Euroopa Liidu suplusvee kvaliteedi kohta ............................................................24
Stavros Dimas, Commissioner for Environment
Stavros Dimas, Euroopa Komisjoni keskkonnavolinik
As summer approaches and the bathing season is about to start many citizens across Europe are thinking about where they will be spending their summer holidays.
Suve ja suplushooaja lähenedes mõtlevad paljud elanikud kogu Euroopas, kus veeta oma suvepuhkus.
For those wishing to enjoy the many beaches on Europe’s coasts, the European Commission publishes a yearly report on the quality of the European Union’s bathing areas which allows European citizens to make an informed choice through the yearly report on the quality of the European Union’s bathing areas.
Nendele, kes soovivad nautida Euroopa rannikute arvukaid supelrandu, on Euroopa Komisjon juba mitu aastat avaldanud oma aastaaruandes Euroopa Liidu suplusvee kvaliteedi kohta väärtuslikku teavet, mis võimaldab teha informeeritud valikuid.
This year’s report assesses the situation that prevailed in 2007 and thereby gives an indication of the areas where the quality of bathing is expected to be good this year.
Käesoleva aasta aruandes hinnatakse 2007. aasta olukorda ning viidatakse sedasi piirkondadele, kus suplusvee kvaliteet peaks sel aastal hea olema.
Overall, the number of bathing areas complying with the minimum quality requirements stayed stable in 2007.
Üldiselt jäi kvaliteedi miinimumnõuetega vastavuses olevate supluspiirkondade arv 2007. aastal samaks.
In coastal areas more than 95% of bathing areas met the requirements while for inland bathing waters this gure remains below 90%.
Rannikuäärsetes piirkondades vastas nõuetele üle 95% supluspiirkondadest, samal ajal kui siseveekoguäärsete supluskohtade vastav näitaja jäi alla 90%.
These results are generally good and this is a cause for satisfaction.
Need tulemused on üldiselt head ja nendega võib rahule jääda.
However, we should not rest on our laurels but remain fully committed to constantly improve and maintain the quality of bathing waters and, in particular, to have as many sites t for bathing as possible.
Loorberitele ei tohiks siiski puhkama jääda, vaid tuleks pühenduda suplusvee kvaliteedi pidevale parandamisele ja säilitamisele ning tagada eelkõige võimalikult paljude suplemiseks sobivate kohtade olemasolu.
The main objective of the rst European legislation on bathing water — which dates back from 1975 — was for Member States to implement measures that would safeguard public health and the marine environment by reducing the pollution of bathing water and prevent their deterioration.
Euroopas juba 1975. aastal suplusvee kohta vastu võetud esimese õigusakti peamine eesmärk oli panna liikmesriigid rakendama meetmeid, et kaitsta rahvatervist ja merekeskkonda ning vältida nende seisundi halvenemist, vähendades suplusvee reostust.
In 2006 new legislation was adopted expanding the scope of its predecessor.
2006. aastal võeti vastu uus õigusakt, millega laiendati varasema õigusakti reguleerimisala.
This legislation harmonises monitoring methods and puts greater emphasis on the means of disseminating information on the quality of bathing water to the public.
Kõnealuse õigusaktiga ühtlustatakse kontrollimeetodeid ja asetatakse suurem rõhk avalikkuse teavitamisele suplusvee kvaliteedist.
This new piece of legislation must be transposed into national law by March 2008 but the nal deadline for implementation is 2015.
Kõnealune uus õigusakt tuleb siseriiklikusse õigusesse üle võtta 2008. aasta märtsiks, kuid rakendamise lõpptähtajaks on 2015. aasta.
This means that Member States can decide to implement it before, as Luxembourg did in 2007, and I can only encourage others to follow this early example.
See tähendab, et liikmesriigid võivad otsustada, et alustavad selle rakendamisega varem, nagu seda 2007. aastal tegi Luksemburg, ning siinkohal saan teisi vaid julgustada seda varajast eeskuju järgima.
I welcome Bulgaria and Romania’s contribution to this year’s report and also note with satisfaction that all Member States have made great eorts to reduce the practice of withdrawing bathing sites from the list without proper justication.
Tervitan Bulgaaria ja Rumeenia panust käesoleva aasta aruandesse ning samuti on mul heameel tõdeda, et kõik liikmesriigid on teinud suuri pingutusi, et vähendada randade kõrvaldamist supelrandade nimekirjast, ilma seda korralikult põhjendamata.
I encourage European citizens to make use of the information now at their disposal on the quality of bathing areas.
Julgustan Euroopa elanikke kasutama nüüdsest nende käsutuses olevat teavet supluspiirkondade kvaliteedi kohta. Käesolevas brošüüris on loetletud mitmeid allikaid.
A range of sources are listed in this brochure, do not hesitate to make to use of them.
Ärge kõhelge neid kasutamast.
I wish you all a pleasant summer.
Soovin kõigile toredat suve!
Testing bathing water quality
Suplusvee kvaliteedi kontrollimine
This report provides an overview of bathing water quality in the European Union during the 2007 bathing season.
Käesolevas aruandes antakse ülevaade suplusvee kvaliteedist Euroopa Liidus 2007. aasta suplushooajal.
The objective of the report is to present European citizens with a comprehensive synopsis of the quality of bathing waters in the Member States of the European Union during the previous bathing season.
Aruande eesmärk on anda Euroopa elanikele terviklik ülevaade suplusvee kvaliteedi kohta eelmisel suplushooajal Euroopa Liidu liikmesriikides.
In addition to demonstrating the quality of the previous year’s bathing areas the report also shows the evolution of bathing water quality from 1990 to 2007.
Lisaks tutvustusele supelrandade kvaliteedi kohta eelmisel aastal kirjeldatakse aruandes suplusvee kvaliteedi arengut ajavahemikul 1990–2007.
Safeguarding public health
Rahvatervise kaitse
The results found in this report are based on samples carried out by the authorities in all 27 Member States checked against a set of physical, chemical and organic parameters.
Käesolevas aruandes esitatud tulemused põhinevad kõigi 27 liikmesriigi ametiasutuste võetud proovidel, mida on kontrollitud teatavate füüsikaliste, keemiliste ja orgaaniliste näitajate kogumi suhtes.
These include testing for the presence of organic coliform bacteria normally found in faeces and other sources, the colour of the water, residues of petrol-based mineral oils, foam from detergents and toxic acids such as phenol.
Kontrollitakse kolibakterite olemasolu, mida tavaliselt leidub fekaalides ning muudes allikates, samuti vee värvust, bensiinipõhiste mineraalõlide jääkide, pesuvahenditest põhjustatud vahu või selliste mürgiste hapete nagu fenoolide olemasolu.
Other tests can be conducted to verify the presence of salmonella or the acidity (pH) of the bathing water.
Läbi võib viia ka muid teste, et kontrollida Salmonella bakteri olemasolu või suplusvee happelisust (pH).
Using the results of the tests the bathing waters are then classied into the following categories:■Those that comply with mandatory values for the 5 parameters■Those that comply with the more stringent guide values set for the 5 parameters■Those that do not comply with mandatory values■Those that are banned throughout the bathing season
Pärast seda jagatakse suplusvesi proovide tulemuste põhjal järgmistesse kategooriatesse:■ suplusvesi, mis vastab viie näitaja osas kohustuslikele väärtustele; ■ suplusvesi, mis vastab viie näitaja osas kehtestatud rangematele soovituslikele väärtustele;■ suplusvesi, mis ei vasta kohustuslikele väärtustele;■ suplusvesi, kus suplemine on kogu suplushooaja vältel keelatud.
The rst European bathing water legislation (1) came into force in 1975.The main objective of this legislation is to safeguard public health and protect the aquatic environment in coastal and inland areas from pollution.
Esimene Euroopa suplusvett käsitlev õigusakt1 jõustus 1975. aastal. Kõnealuse õigusakti peamine eesmärk oli rahvatervise kaitse ning ranniku- ja siseveekoguäärsete piirkondade veekeskkonna kaitse reostuse eest.
A bathing water can be any running or still freshwater and sea water — except for water intended for therapeutic purposes and water used in swimming pools — where bathing is explicitly authorised by national authorities, where bathing is not banned, and where bathing is traditionally practised by a large number of bathers.
Suplusvesi võib olla mis tahes voolava või seisva veega mageveekogu ja merevesi – välja arvatud raviotstarbeline ja basseinivesi –, kus liikmesriigi pädevad asutused on selgesõnaliselt lubanud supelda, kus suplemine ei ole keelatud ja mida traditsiooniliselt kasutab palju suplejaid.
The period during which bathers can be expected in bathing areas depends largely on local bathing rules and weather conditions.
Ajavahemik, mil suplejaid võib supelrandadesse oodata, sõltub suuresti kohalikest supluseeskirjadest ja ilmastikutingimustest.
A bathing season can also vary within a Member State.
Suplushooaeg võib liikmesriigiti erineda.
In the European Union it usually runs from the end of May until the end of September.
Euroopa Liidus kestab see tavaliselt mai lõpust septembri lõpuni.
Sampling must begin two weeks before the start of the bathing season and be carried out every other week at places where the daily average of bathers is highest throughout the bathing season.
Proovide võtmisega tuleb alustada kaks nädalat enne suplushooaja algust ning neid tuleb võtta igal teisel nädalal kohtades, kus suplejate keskmine arv päevas on kogu suplushooaja vältel suurim.
Informing European citizens of bathing water quality in their area
2006. aastal võeti vastu uus Euroopa õigusakt suplusvee kohta2.
New European legislation on bathing water was adopted in 2006 (2).
Uue õigusakti eesmärk on ajakohastada 1975. aasta õigusaktis sätestatud meetmeid ning lihtsustada selles sisalduvaid juhtimis- ja seiremeetodeid.