natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Comecon included a Committee for cooperation in R & Dof the Enwise countries.
Comeconil oli ka Enwise riikide teadus- ja arendustegevuse koostöö komitee.
However, with over 70% of Comecon’s population, the Soviet Union dominated the organisation, especially since it was the principal source of the group’s energy and raw materials.
Kuna aga NSVL elanikkond moodustas 70% Comeconi riikide elanike arvust, oli Nõukogude Liidul organisatsioonis domineeriv roll, eriti kuna see oli grupi põhiline energia- ja tooraineallikas.
In practice Comeconwas the umbrella, under which the entire process of research and education was plannedand controlledby the USSR.
Comecon oli tegelikult katusorganisatsioon, mille raames NSVL planeeris ja kontrollis kogu teadust ja haridust.
During this period, themajority of the Enwise countries had been assigned specific R & D profilesby Comecon.
Comecon määras sel perioodil enamikule Enwise riikidest konkreetsed teadus- ja arendustegevuse profiilid.
Competition East/West during the Cold War technical foundation (necessary equipment) andinformation supply provided for Soviet science and Western countries’ science (including USA) hasbeen 1:100 during the communist period”.
Ida/lääne vaheline konkurents külma sõja ajal varustatuse suhe olnud kommunistlikul perioodil 1:100”.
According to a Russiansurvey,“the ratio between the material and
Kui see väide peab paika, siis näib, et võistlus kaotati juba enne selle algust.
Under the leadership of Mikhail Gorbachev in the 1980s, the Sovietsended their economic stranglehold on Eastern Europe and Comecon’sgoals were shifted in 1985 to a comprehensive programme for scientific andtechnical cooperation. Instead of the previous concentration on heavyindustry, priority was given to five areas, in which Gorbachev thought Comecon was severely lagging behind the West: theuse of computers, complex automation, atomic energy, new materials and technologies, andbiotechnology(Gavin, 2001: 86).
Mihhail Gorbatšovi juhtimisel lõpetas Nõukogude riik 1980-ndatel aastatel Ida-Euroopa majandusliku allasurumise ja 1985. aastal sai Comeconi eesmärgiks igakülgse teadusliku ja tehnilise koostöö programm.Varasema rasketööstusele keskendumise asemel võeti prioriteediks viis tegevusala, milles Comecon oli Gorbatšovi arvates läänest oluliselt maha jäänud: arvutite kasutuselevõtmine, kompleksne automatiseerimine, aatomienergia, uued materjalid ja tehnoloogiad ning biotehnoloogia (Gavin, 2001: 86).
The mobility of scientists and university staff was partially developedunder Comecon inter-exchange programmes and networks and completely controlled by the USSR.
Comeconi raames arendati osaliselt teadlaste ja õppejõudude mobiilsust vahetusprogrammide ja võrgustike kaudu, mis allusid täielikult NSVL kontrollile.
The management of science during the communist period, i.e. the state S & T policy including funding mechanismsand the structure of R & D, was completely subordinated to these strategicaims.
Teaduse juhtimine kommunismiperioodil, s.t riigi teaduse ja tehnoloogia poliitika, mis hõlmas ka teadus- ja arendustegevuse rahastamismehhanisme ja struktuuri, allutati täielikult neile strateegilistele eesmärkidele.
During communist times, GDR alwaysfollowed the Humboldt-model, by whichuniversities were institutions of bothteaching and research.
SDV järgis kommunistlikul perioodil alati Humboldti mudelit, mille kohaselt ülikoolid olid nii õppe- kui ka teadusasutused.
The NAS of the Enwise countries operated as the main National Research Centres(like CNRS in France or Max-Planck-Institutesin Germany6) and at the same time as an association of eminent scientists(Western model of academy).
uurimiskeskustena (nagu CNRS Prantsusmaal või Max Plancki instituudid Saksamaal6) ja samal ajal ka silmapaistvate teadlaste ühendusena (akadeemia
Moscow between the USSR and representatives ofthe governments of some Enwise countries(Bulgaria, Czechoslovakia, Poland and Romania)plus other member states for the foundation of the Joint Institute for Nuclear Research(JINR),an international intergovernmental R & D organisationlocated in Dubna, not far from Moscow.
(Bulgaaria, Tšehhoslovakkia, Poola ja Rumeenia) ning samuti teiste liikmesriikide valitsuste esindajad Moskvas alla konventsioonile, millega loodi Ühine Tuumauuringute Instituut (JINR), rahvusvaheline valitsustevaheline teadus- ja arendustegevuse organisatsioon, mis asub Moskva lähedal Dubnas.
JINR wascreated in order to unify the intellectual and materialpotential of the member states to study thefundamental properties of matter.
JINR moodustati liikmesriikide intellektuaalse ja materiaalse potentsiaali ühtlustamiseks, et uurida aine põhiomadusi.
JINR graduallychanged from a purely scientific research institutioninto an international centre, where fundamentalscience, engineering and applied research wereclosely connected to training.
JINR muutus järkjärgult puhtteaduslikust uurimisasutusest rahvusvaheliseks keskuseks, milles alusteadused, tehnika ja rakendusuuringud olid koolitusega tihedalt seotud.
According to thewebsite of JINR: “JINR occupies practically thesame intellectual space as it did before the decayof the communist system in Europe”.
JINR veebisaidil on märgitud: “JINR täidab praktiliselt sama intellektuaalse ruumi, mis sellel oli enne kommunistliku süsteemi lagunemist Euroopas”.
On 12 August 1953, the detonation of the first Soviet hydrogen bomb (an H-bomb) was carried outagainst the backdrop of intense competitionbetween the US and the USSR in the atomic energysector.
12. augustil 1953 korraldati USA ja NSVL vahel aatomienergia sektoris toimunud tiheda konkurentsi taustal esimese Nõukogude vesinikupommi plahvatus.
In 1954 in the small town of Obninsk near Moscow, work started in the first nuclear plant inthe world.
1954. aastal alustati Moskva lähedal asuvas väikelinnas Obninskis tööd maailma esimese tuumajaama ehitamiseks.
In 1954, the European Organisation for Nuclear Research(CERN), the world’s largestparticle physics centre was founded.
1954. aastal asutati Euroopa Tuumauuringute Keskus (CERN), maailma suurim elementaarosakeste füüsika keskus.
In 1955,bilateral agreements between the USSR and severalof the Enwise countries were signed in Moscow.For example, in 1955 a ‘secret agreement’ betweenthe USSR and Bulgaria for cooperation in the fieldof nuclear physics and the usage of atomic energyfor peaceful purposes was signed.
1955. aastal sõlmiti Moskvas NSVL ja mitme Enwise riigi vahelised kahepoolsed lepingud. Näiteks 1955. aastal sõlmiti NSVL ja Bulgaaria vaheline ‘salalepe’ koostöö kohta tuumafüüsika ja aatomienergia rahumeelsel viisil kasutamise alal.
In thisagreement, the USSR envisaged helping Bulgaria tobuild an experimental nuclear reactor, as well as totrain Bulgarian physicists in the area of nuclearphysics. In 1956, a Convention was signed in
Selles lepingus nähti ette, et NSVL abistab Bulgaariat eksperimentaalse tuumareaktori ehitamisel ning annab Bulgaaria füüsikutele tuumafüüsika alal väljaõppe.
Source: Sretenova and Tripsa, 2003.
1956. aastal kirjutasid NSVL ja mõnede Enwise riikide
Sciences, being the principle scientific institution in the country, had theexclusive right to award scientific degrees.
Teaduste akadeemiates töötasid parimad teadlased, kellel olid teatavad privileegid.
The NAS of Estonia, Latviaand Lithuania were subordinated to the Presidium of the Academy of Sciences of USSR, the HE institutions to the Ministry of Education of USSR.
Eesti, Läti ja Leedu teaduste akadeemiad allusid NSVL Teaduste Akadeemia presiidiumile ja kõrgharidusasutused NSVL Haridusministeeriumile.
pi Science under ideological repression The ideological pressure on scientists and science varied across differentinstitutional bodies (universities and scientific academies), as well asacross disciplinary fields.
Teaduse ideoloogiline represseerimine Teadlastele ja teadusele avaldatav ideoloogiline surve oli erinevate asutuste (ülikoolide ja teaduste akadeemiate) ja teadusharude puhul erinev.
The issue was highly dependent on the alreadydefined strategic aims: winning the Cold War competition and building arational socialist society.
See küsimus sõltus oluliselt eespool määratletud strateegilistest eesmärkidest: külma sõja konkurentsis võitmine ja ratsionaalse sotsialistliku ühiskonna ülesehitamine.
From this perspective the communist regime wasmore tolerant of NAS and of the governmental R & D as a whole, whichwas rarely the case with the universities.
Sellest vaatepunktist oli kommunistlik režiim teaduste akadeemia ja avaliku sektori teadus- ja arendustegevuse suhtes üldiselt tolerantsem, ülikoolide puhul esines seda aga harva.
The reason for this doublestan-dardby institutional body was quite obvious.
Sellisel topeltstandardite rakendamisel erinevate institutsioonide suhtes oli üsnagi ilmne põhjus.
The academic staff of universities was supposed to teach, i.e. to educate the young generation ofscientists and scholars.
Ülikoolide õppejõud pidid õpetama, s.t andma haridust teadlaste ja õpetlaste nooremale põlvkonnale.
Therefore, unreliableacademics were not to beadmitted to teach the young people, especially in social sciences andhumanities.
Seepärast ei saanud lubada mitteusaldusväärsetel õppejõududel noori õpetada, eriti sotsiaal- ja humanitaarteaduste alal.
Special attention was paid to the development of natural sciences (due to military interest) just in the same way as the competitor (the Western Block) did.
Erilist tähelepanu pöörati (sõjaliste huvide tõttu) loodusteaduste arendamisele, mida tegi ka konkurent (lääneblokk).
The ideological pressure put on hard sciences wasweaker in comparison to that imposed on the social sciences and humanities.
Reaalteadustele avaldati vähem ideoloogilist survet kui sotsiaal- ja humanitaarteadustele.
The latter were supposed to back up the official party line and consequently no compromise was possible.
Viimased pidid toetama partei ametlikku liini, mistõttu kompromisse ei olnud võimalik teha.
pi Ideological pressure and career building In a marketoriented economy, careers in business rank first, followed bycareers in politics, in arts and in sciences.
Ideoloogiline surve ja karjäär Turumajanduses on esmatähtis karjäär ettevõtluses, millele järgneb karjäär poliitikas, kunstide või teaduse alal.
During the communist past,business did not exist at all, politics had particular selection criteria andart was under control.
Kommunistlikus minevikus ettevõtlus täiesti puudus, poliitikas olid erilised valikukriteeriumid ja kunst oli kontrolli all.
It meant that HE and R & D were among the limited scope of available areas for careers.
See tähendas, et võimalike piiratud karjäärivalikute hulka kuulusid kõrgharidus ja teadus- ja arendustegevus.
Because of the lack of many alternatives, HE and R & D sectors attracted the nation’s intellectual elite of the Enwise countries.Party membership was a precondition for a successful career building inboth HE and R & D. A dual standard of assessing research quality and promotion was therefore set up.
Kuna eriti alternatiive ei olnud, olid kõrghariduse, teadus- ja arendustegevuse sektorid Enwise riikides riigi intellektuaalsele eliidile atraktiivsed.
A basic principle for selection and promotion of the staff was the classparty check up.
Seepärast kehtisid uurimistöö kvaliteedi hindamisel ja edutamisel kahesugused standardid.
Members of the intelligentsiawere toleratedby the ruling communist party because they had to passthrough several mandatory check-upsin order to filter out those who werethemselves, or their families, foreign to the regime.
Valitsev kommunistlik partei talus intelligentsi liikmeid, sest nad pidid tegema läbi mitu kohustuslikku kontrolli, et sõeluda välja need, kes ise või kelle perekonnaliikmed olid režiimi vastased.
Even if such people didsucceed in getting a position in university or research institutes, every stepof their professional development was carefully monitored by the stateparty.
Isegi kui sellistel inimestel õnnestus ülikoolis või uurimisinstituudis mingile ametikohale jõuda, jälgis riigi partei hoolikalt nende kutsealase karjääri igat sammu.
Those deemed unsuitableremained at a low level in the sciencehierarchy until retirement.
Need, kes tunnistati ebasobivateks, jäid teaduse hierarhia madalamale tasemele kuni pensionilejäämiseni.
During this period, promotion to the academic ranks of Associate Professor and Full Professor required the approvalof the ruling communist party.
Sel perioodil oli abiprofessori ja professori ametikohale jõudmiseks vaja valitseva kommunistliku partei heakskiitu.
During the communist period, the majority of teaching and researchexchanges were planned within the Enwise countries and between thesecountries and USSR; as a group, these countries suffered collectively fromrelative isolation from the rest of the world.
Kommunistlikul perioodil kavandati enamik õppejõudude ja teadurite vahetustest Enwise riikides ning nende riikide ja NSVL vahel; kõik need riigid olid ülejäänud maailmast suhteliselt isoleeritud.
This issue of isolation is a sensitive topic, because it stems from the ruling communist regime.
Isolatsiooni küsimus on tundlik teema, sest see tulenes valitsevast kommunistlikust režiimist.
This issuehas also to be framed in terms of process, i.e. in terms of time and in termsof location.
Sellel küsimusel on ka protsessiga seotud raamid, mis seonduvad aja ja kohaga.
It means that, at the beginning of this period, scientific isola-tionwas more pronounced and gradually it was alleviated towards the endof the communist period.
See tähendab, et perioodi algul oli teaduses isolatsioon märgatavam, kuid kommunistliku perioodi lõpuks see järkjärgult leevendus.Asukohast tingitult oli Sloveenia teadlastel alati ning Ungari ja Poola teadlastel osaliselt (vähemalt alates 1970-ndatest aastatest) võimalus osaleda lääneriikides korraldatud konverentsidel.
In terms of location, Slovenian scientists invariably, and Hungarian as well as Polish scientists partially (since at least the1970s onwards) had opportunities to participate in conferences organisedin Western countries.
Kõigis Enwise riikides võisid tipptasemel tegutsevad juhtivteadlased, usaldusväärsed teadlased ja parteinomenklatuur lääneriike piiramatult külastada.
In all the Enwise countries, during the communisttimes, high level leading scientists, reliablescientists as well as the partymember nomenclaturamet with no restrictions on their visits to Westerncountries.The situation of R & D sectors of SFRY and Romania to a certain degree wasnot in line with the other Enwise countries.
Jugoslaavia SFV ja Rumeenia teadus- ja arendustegevuse sektorite olukord oli teatud määral teistsugune kui teistes Enwise riikides.
While the latter were transforming their NAS into a Soviet typeacademy, in the 1970s the Ceausescupolitical regime did just the opposite: the Romanian Academy of Scienceswas detached from its 51 research institutes and was transformed into a Western type of academy, i.e. an association of the science elite(Glenday,1993).
Kui viimased muutsid oma teaduste akadeemiad Nõukogude tüüpi akadeemiateks, siis Ceausescu poliitiline režiim toimis 1970-ndatel aastatel vastupidiselt: Rumeenia Teaduste Akadeemia eraldati selle 51 uurimisinstituudist ja muudeti lääne tüüpi akadeemiaks, s.t teaduse eliidi ühenduseks (Glenday, 1993).
This elitehowever was elected on a purely political basis.
See eliit valiti aga puhtpoliitilistel alustel.
Building upon those statements, an important question must thus beanswered in this chapter: why was R & D of the Enwise countries, being sogenerously funded during the communist period, actually less effectivewhen compared to that of the Western countries?
Nende väidete põhjal tuleb seega käesolevas peatükis vastata järgmisele olulisele küsimusele: miks Enwise riikides kommunistlikul perioodil nii heldelt rahastatud teadus- ja arendustegevus oli lääneriikidega võrreldes tegelikult nii vähetulemuslik?
Cooperation and competition in sectoral R & D: CERN and JINR,West and East poles of excellence in science countries belonged or still belong to different JINRpartnership systems of research and education inthe field of nuclear energy.
Koostöö ja konkurents sektorite teadus- ning arendustegevuses: CERN ja JINR, lääne ja ida teaduse tippkeskused kommunistlikke reegleid, ei saa alahinnata nende väärtust spetsialistide kokkukoondamisel.
During the Cold War,CERN and JINR used to co-operate under certainprogrammes in complementary ways.
Külma sõja ajal tegid CERN ja JINR teatavate programmide raames koostööd oma tegevuse vastastikuseks täiendamiseks.
This enabledthe physicists from the Enwise countries working at JINR to have access to CERN as well.
See võimaldas JINR-is töötavatele Enwise riikide füüsikutele ligipääsu ka CERN-ile.
Currently thetwo organisations have several common memberstates, which was impossible during the Cold War.Nowadays, the following 20 countries are memberstates of CERN: Austria, Belgium, Bulgaria,the Czech Republic, Denmark, Finland, France,Germany, Greece, Hungary, Italy, the Netherlands,Norway, Poland, Portugal, the Slovak Republic,Spain, Sweden, Switzerland and the United Kingdom.
Neil kahel organisatsioonil on praegu mitu ühist liikmesriiki, mis oleks külma sõja ajal olnud võimatu. Praegu on CERN-i liikmesriikideks 20 järgmist riiki: Austria, Belgia, Bulgaaria, Tšehhi, Taani, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Ungari, Itaalia, Holland, Norra, Poola, Portugal, Slovakkia, Hispaania, Rootsi, Šveits ja Ühendkuningriik.
A Cooperation Agreement between Romania and CERN was signed in 2002.
Rumeenia ja CERN-i vaheline koostööleping sõlmiti 2002. aastal.
To do so, a closer look needs to be taken at the science policyof the communist period.
Vastamiseks on vaja lähemalt vaadelda kommunistliku perioodi teaduspoliitikat.
Generally speaking, any science policyhas five interrelatedcomponents: funding mechanisms, organisation and management, humanresource potential, material and technical foundation (necessary equipment) and information supply.
Igasuguses teaduspoliitikas on üldiselt öeldes alati viis vastastikku seotud komponenti: rahastamismehhanismid, organisatsioon ja juhtimine, inimressursside potentsiaal, materiaal-tehniline baas (vajalikud seadmed) ja teabega varustatus.
Looking for an answer to the above question, it can be argued that the mechanism of centralised planning of state R & D funding during the communist period contributed to the non-effec-tiveness of this sector, because the mechanism used to fund working places(headcount)rather thanthe research system itself.How did the scientists from the Enwise countries,as well as the Russianscientists, enrolled in the science centre,cope with the stated research environments and infrastructure?
Otsides vastust eelnimetatud küsimusele võib väita, et sektori vähene tulemuslikkus oli osaliselt põhjustatud riigipoolse teadus- ja arendustegevuse rahastamise tsentraliseeritud planeerimismehhanismist kommunistlikul perioodil, sest selle mehhanismi kaudu rahastati töökohti (töötajate arvu), mitte aga uurimistegevuse süsteemi ennast. Kuidas tulid Enwise riikide teadlased ja teaduskeskuses töötavad Venemaa teadlased toime teadustöö keskkonna ja infrastruktuuriga?
A reliable indicator for measuring the effectiveness of communist R & D (of course not the only one) is the international rating of scientific publications, recorded by renowned international information sources, as well as by the registered citations in professional journals with a high level impact factor.
Usaldusväärne (kuigi mitte ainus) näitaja kommunistliku teadus- ja arendustegevuse tulemuslikkuse mõõtmiseks on teaduslike publikatsioonide rahvusvaheline hindamine tunnustatud rahvusvahelistes teabeallikates, samuti mõjukates erialastes ajakirjades registreeritud tsiteerimiste arv.
A reliable information source is the Institute for Scientific Information,Philadelphia (USA).
Üks usaldusväärne teabeallikas on Philadelphias (USA-s) tegutsev Teadusinformatsiooni Instituut.
This institute observes the scientific publications andtheir citations in three specialised data bases with a high rate of selectivity: Science Citation Index (SCI)for natural and technical sciences; Social Science Citation Index (SSCI) for social sciences and humanities; Art & Humanities Citation Index (A & HCI). Seven steps towards international conferences…(That a Romanian scientist had to pass in order to attend)
See instituut jälgib teaduslikke publikatsioone ja tsiteerimisi kolmes väga selektiivses spetsialiseeritud andmebaasis: Science Citation Index (SCI) – loodusteaduste ja tehnikateaduste tsiteerimisindeks; Social Science Citation Index (SSCI) – sotsiaalteaduste tsiteerimisindeks; Art & Humanities Citation Index (A & HCI) – kunsti ja humanitaarteaduste tsiteerimisindeks. Tabelis 2.1 on esitatud eri riikide, sealhulgas mitme Enwise riigi teadlaste publikatsioonide ja tsiteeringute suhteline osakaal kommunistliku perioodi lõpul. Seitse sammu rahvusvaheliste konverentside suunas… (mis Rumeenia teadlasel tuli osalemiseks läbida)
Step 4:To receive the approval from the Department of External Relations from the Ministryof Education (the head of department had beennominated by Elena Ceausescu and had the task toinform her about the possible journey).Step 5:To receive the approval of the University Party Centre of Bucharest.Step 6:All five steps were needed in order toprepare a dossier that had to be presented to the Internal Ministry – Passport Service in order toobtain a Romanian visa.Step 7:To receive the Romanian visa; to obtain theforeign visa from the designated country’s embassyin Romania.
4. samm: Saada heakskiit haridusministeeriumi välissuhete osakonnalt (osakonnajuhataja oli määratud Elena Ceausescu poolt ja pidi teda võimalikust reisist teavitama).5. samm: Saada heakskiit ülikooli parteikeskuselt Bukarestis.6. samm: Kõik need viis sammu olid vajalikud toimiku koostamiseks, mis tuli esitada siseministeeriumi passitalitusele Rumeenia viisa saamiseks.7. samm: Saada Rumeenia viisa; saada vastava riigi saatkonnast Rumeenias välisviisa.
Table 2.1Relative share of publications and citations of scientists from various countries (1989)
Tabel 2.1: Eri riikide teadlaste publikatsioonide ja tsiteeringute suhteline osakaal (1989)
Relative share of citation50.82 %9.61 %1.63 %0.38 %0.30 %0.06 %0.05 %
Tsiteeringute suhteline osakaal50,82%9,61%1,63%0,38%0,30%0,06%0,05%
Relative share of publications36.81 %8.96 %7.27 %0.88 %0.76 %0.24 %0.15 %
Publikatsioonide suhteline osakaal 36,81% 8,96% 7,27% 0,88% 0,76% 0,24% 0,15%
This situation has prompted the American historian and philosopher ofscience, Loren Graham, to raise aquestion: “What is more important toscience, freedom or money?”In his recent study “What have we learnedabout science and technology from the Russian experience?”, he answered thisquestion in the following way: “Thesobering conclusion that we must draw, interms of scientific results, is that thesupport counts for more than therepression” (Graham, 1998: 130).
Sellise olukorra tõttu tõstatas ameerika ajaloolane ja teadusfilosoof Loren Graham küsimuse: “Mis on teadusele tähtsam, vabadus või raha?” Oma hiljutises uurimistöös “Mida me oleme Venemaa kogemusest teaduse ja tehnoloogia kohta õppinud?” vastas ta sellele küsimusele järgmiselt: “Kainestav järeldus, mis meil tuleb teadustulemusi arvestades teha, on see, et toetus loeb rohkem kui rõhumine” (Graham, 1998: 130).
The same source also gives an indication of the R & D profiles and prioritiesof various Enwise countries towards the end of the communist period.
Samas allikas kirjeldatakse ka erinevate Enwise riikide teadus- ja arendustegevuse profiile ja prioriteete kommunistliku perioodi lõpul.
Itproves indirectly that in two disciplinary areas, Chemistry and Physics, thementioned Enwise countries had a similar R & D profile as that of the science centre(USSR).
See näitab kaudselt, et kahes teadusharus, keemias ja füüsikas, oli mainitud Enwise riikidel samasugune teadus- ja arendustegevuse profiil kui teaduskeskusel (NSVL).