natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In some noneuro area EU Member States, however, average inflation ratesdeclined in 2004.
Mõnedes riikides ei kandunud naftahinna kasv 2004. aastal veel täielikult inflatsioonile üle.
The strongest declines wererecorded in Cyprus and Slovenia.
Enamikus riikides tekitas SKPreaalkasv ka teatava inflatsioonisurve.
Moreover,the inflation pattern during 2004 varied acrosscountries.
Seetõttuon paljudes neist hakanud tõusma ka palgad.
In a number of countries, inflationpicked up considerably in the first half of 2004before either stabilising at a higher level orgradually declining in the second half of theyear.
Taanis,Leedus, Rootsis ja Ühendkuningriigis oli ÜTHIaastane inflatsioonimäär kõige madalam,ligikaudu 1%, mis jääb euroala keskmisestoluliselt allapoole.
In a few other Member States, however,HICP inflation rates remained broadly stablefor the whole year.
Lätis, Ungaris ja Slovakkias oli ÜTHIaastane inflatsioonimäär euroala keskmisestligikaudu kolm korda kõrgem.
Inflation developments in the noneuro area EUMember States were partly driven by somecommon factors, in particular the strongincrease in oil prices in 2004.
Peaaegu kõikides uutes liikmesriikides oli ÜTHI inflatsioonimäär 2004. aastal kõrgem kui2003. aastal (vt tabelit 7).
However, theprecise impact of this factor on inflation variedacross countries, largely reflecting differences
Tšehhis, Lätis, Leedus, Ungaris ja Poolas kiirenes inflatsioon kõige
PRICE DEVELOPMENTSPrice dynamics in the noneuro area EUMember States were very mixed acrosscountries in 2004.
Uutes liikmesriikides põhjustas inflatsioonisurvet ka ühinemine Euroopa Liiduga.
Inmost of the new Member States, inflation wasabove the euro area average. In Latvia,
Aastaesimesel poolel kasvasid toidukaupade hinnadpeamiselt uutes liikmesriikides, sest need riigid
Table 7 HICP inflation in the noneuro area EU Member States and the euro area
Tabel7 ÜTHI inflatsioon euroalavälistes ELi liikmesriikides ja euroalal
Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom
Tšehhi Vabariik Taani Eesti Küpros Läti Leedu Ungari Malta Poola Sloveenia Slovakkia Rootsi Ühendkuningriik EL 10 1) EL 13 2)
Source: Eurostat.1) The EU10 aggregate comprises the 10 new EU Member States.2) The EU13 aggregate comprises the 13 noneuro area EU Member States.
Allikad: Eurostat.1) EL10 agregaat hõlmab 10 uut liikmesriiki.2) EL13 agregaat hõlmab 13 väljaspool euroala asuvat ELi riiki.
in consumption patterns, market structures andenergy intensity of production.
paljudes riikides on endiselt eelarvepuudujääk,näitab jätkuvat vajadust suuremate poliitilistejõupingutuste järele seoses struktuurireformideelluviimise ja eelarvete konsolideerimisega.
Moreover, insome countries the passthrough of higher oilprices into inflation might not have fullymaterialised yet in 2004.
lõimiti ühtse põllumajanduspoliitikaga ja sektoripõhised kaubandustõkked eemaldati.
Some inflationarypressures also emerged from strong real GDPgrowth in most countries.
Lisaks tõsteti paljudesliikmesriikides kaudseid makse ja aktsiisimakse, et ühtlustada neid ELi vastavate maksudega.
Consequently, wagepressures have also started to rise in a numberof countries.
Maksude tõstmisest põhjustatud hinnatõusu ootus ELiga liitumisel tõi 2004. aastaalguses kaasa suurema nõudluse, mis omakordapõhjustas kiiremat inflatsiooni.
In the new Member States, EU accession alsocaused some inflationary pressures.
2004. aastateisel poolel hakkas selle mõju aga paljudesriikides pöörduma.
Foodprices increased in most new Member States inthe first half of the year as these countrieswere integrated into the Common Agricultural Policy and as remaining sectoral trade barrierswere removed.
Mõnes uues liikmesriigis onolulisel määral tõstetud reguleeritud hindu, etlõpetada selliste riigiettevõtete reguleerimine,kes toodavad kulude katmise tasemel.
Given the relatively large shareof food prices in their HICP consumer baskets,this had a noticeable impact on HICP inflationin most of the new Member States.
Valitsemissektori eelarvetasakaal paranes 2004. aastal kolmeteistkümnest euroalavälisestliikmesriigist kümnes, samas kui ülejäänudkolmes riigis eelarvetasakaal vähenes (vt tabelit 8).
Moreover,indirect taxes and excise duties were increasedin a number of the new Member States to bringthem more into line with those prevailing inthe EU.
Eelarvetasakaalu paranemist 2004.aastal võib selgitada peamiselt ajutiste teguriteja majandustsükli positiivse mõjuga.
The prospect of tax-induced priceincreases following EU accession led to higherdemand in early 2004, thereby also causinghigher inflation.
Tšehhis ja Maltal, kus eelarvetasakaal paranes kõige enam,oli ajutistel teguritel 2003. aastal oluline puudujääki suurendav mõju.
In the second half of 2004,however, the impact gradually started toreverse in a number of countries.
Paljudes riikides, eriti Tšehhis, Ungarisja Slovakkias, avaldasid efektiivse vahetuskursimuutused inflatsioonile pidurdavat mõju, samaskui teistes riikides, näiteks Lätis, tekkis inflatsioonisurve.
Furthermore,in some new Member States, administeredprices have been substantially raised with aview to completing the adjustment of somestate-owned enterprises to producing at costrecovery levels.
Poolas suurendas vahetuskursimuutuste järelmõju ÜTHI inflatsiooni 2004.aasta esimesel poolel, kuid aasta teisel poolelnende mõju pöördus.
FISCAL POLICIESThree noneuro area EU Member States(Estonia, Denmark and Sweden) recorded afiscal surplus and ten countries recorded fiscaldeficits in 2004.
2004. aastal jäi enamiku euroalaväliste liikmesriikide võla suhe SKPsse euroala keskmisestnäitajast oluliselt allapoole.
As set out in ECOFIN Councildecisions on 5 July 2004, six countries (the Czech Republic, Cyprus, Hungary, Malta,Poland and Slovakia) were found to be in anexcessive deficit situation.
Suhtarv väheneskolmeteistkümnest euroalavälisest liikmesriigist kuues kooskõlas nende valitsemissektorieelarvetasakaalu paranemisega.
In all cases but Cyprus, the Council decisions allow for thecorrection of these excessive deficits in amedium-term framework given the existence ofspecial circumstances, because (i) the generalgovernment deficit upon EU accession wassignificantly above the reference value and(ii) for the Czech Republic, Hungary, Polandand Slovakia, the structural shift to amodern service-oriented market economyaccompanying the process of real convergencewas still ongoing.
Teistes riikidesnäitas võla suhte kasv SKPsse peamiseltväikseid esmase ülejäägi suhtarvu ja võlakoormust suurendavaid eelarvepositsioonivälisivõlamuutusi, s.t valitsemissektori võlakoormuse muutusi, mida puudujäägi/ülejäägiga selgitada ei saa.
The United Kingdom,recorded a deficit ratio above the 3% referencevalue in both 2003 and 2004.
Ainult Küprose ja Malta võla suhe SKPsse jäi 60%lisest SKPkontrollväärtusestkõrgemaks.
Nominal effective exchange rate developmentsand their lagged passthrough to import pricesalso influenced inflation developments in2004.
Enamikus riikides oli eelarve 2004. aastal üldjoontes kooskõlas sama aasta mais esitatudlähenemisprogrammide eesmärkidega.
In a number of countries, in particular the Czech Republic, Hungary and Slovakia,effective exchange rate developments had adampening impact on inflation, while in others,such as Latvia, the impact contributed toinflation pressures.
Mitmesriigis on tulude kogumine õnnestunud loodetustparemini. Kulutused olid üldiselt vastavusesettemääratud kavadega.
In Poland the laggedimpact of exchange rate developmentscontributed in the first half of 2004 to anincrease in HICP inflation, but their impactreversed in the second half of the year.
Ungari puhul võistäheldada olulisi kõrvalekaldeid 2004. aastamais seatud lähenemisprogrammi eesmärkidest.Mõned valitsused (nt Eesti ja Leedu) kasutasidosa 2004. aasta eelarve ülelaekumisest täiendavate kulutuste finantseerimiseks, selle asemel etsuurendada eelarve tasakaalu.
General government budget balances improvedin ten of the 13 noneuro area EU Member States in 2004, while they deteriorated in theremaining three countries (see Table 8). The
EELARVEPOLIITIKAKolmes euroalavälises liikmesriigis (Eesti,Taani ja Rootsi) oli 2004. aastal eelarve ülejääkja kümnes liikmesriigis eelarve puudujääk.Pärast ECOFINi nõukogu poolt 5. juulil 2004tehtud otsuseid leiti, et kuues riigis (Tšehhi,Küpros, Ungari, Malta, Poola ja Slovakkia) onülemäärane eelarvepuudujääk.
Table 8 Fiscal positions in the noneuro area EU Member States and the euro area
Tabel 8 Eelarvepositsioon euroalavälistes ELi liikmesriikides ja euroalal
General government gross debt20022003
Valitsemissektori koguvõlg20022003
General government surplus (+) / deficit (-)2001200220032004
Valitsemissektori eelarve ülejääk (+) / (-)2001200220032004
Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom EU10 2)EU13 3)
Tšehhi Vabariik Taani Eesti Küpros Läti Leedu Ungari Malta Poola Sloveenia Slovakkia Rootsi Ühendkuningriik EL 10 2) EL 13 3)
Sources: Eurostat and ECB calculations.Note: Data are based on the excessive deficit procedure definitions.
Allikas: Euroopa Komisjoni ja EKParvutused.Märkus: Andmed tuginevad ülemäärase puudujäägi menetluse määratlusel.
Budget balances exclude proceeds from the sale of UMTS licences.1) Calendar year estimates.2) The EU10 aggregate comprises the 10 new EU Member States.3) The EU13 aggregate comprises the 13 noneuro area EU Member States.
Eelarve tasakaal ei hõlma UMTS-litsentside müügist saadudtulu.1) Kalendriaastal põhinevad hinnangud.2) EL10 agregaat hõlmab 10 uut liikmesriiki.3) EL13 agregaat hõlmab 13 väljaspool euroala asuvat ELi riiki.
anticipated.
suur (vt tabelit 9).
Expenditure execution wasgenerally close to the pre-set spendingpaths. Hungary showed signs of significantslippage relative to the May 2004 convergenceprogramme targets.
Ainsaks erandiks oli Sloveenia, kus jooksevkonto positsioonid on läbiaegade olnud üldiselt tasakaalustatud.
Furthermore, somegovernments (for example, in Estonia and Lithuania) utilised part of their excessrevenues in 2004 to finance additionalexpenditure rather than improve their budgetbalances.
Jooksevkonto puudujääk oli eriti suur (ligikaudu10% SKPst või enam) Balti riikides ja Ungaris,samas kui viimasel kahel aastal kahanenud Slo-
In 2004 the debt ratios in most noneuro area EU Member States remained well below theaverage ratio in the euro area. The ratiosdeclined in six of the 13 noneuro area Member States in line with their improved governmentbudget balances.
MAKSEBILANSI ARENGMis puudutab välistasakaalu, siis Rootsi ja Taani jooksevkonto oli 2004. aastal suures ülejäägis, samas kui Ühendkuningriigis jaenamikus uutes liikmesriikides võis täheldadajooksevkonto puudujääki, mis kohati oli väga
ECB Annual Report 2004
(protsent SKPst)
Table 9 Balance of payments of the noneuro area EU Member States and the euro area
Jooksevkonto ja kapitalikonto saldo200220032004
Current account plus capital account balance2001200220032004 1)
Välismaiste otseinvesteeringute netosissevoog20012002200320041)
Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom Euro area
Tšehhi Vabariik Taani Eesti Küpros Läti Leedu Ungari Malta Poola Sloveenia Slovakkia Rootsi Ühendkuningriik Euroala
Source: ECB.1) Figures for 2004 are a four-quarter moving average for the period from the fourth quarter of 2003 to the third quarter of 2004, exceptfor Cyprus, for which the average is for the period from the third quarter of 2003 to the second quarter of 2004.
Allikas: EKP.1) 2004. aasta andmed hõlmavad nelja kvartali libisevat keskmist alates 2003. aasta IVkvartalist kuni 2004. aasta III kvartalini, v.a Küprose puhul – selle riigi kohta on andmed 2003. aasta III kvartalist kuni 2004. aasta II kvartalini.
of foreign direct investment in the same period,while in the United Kingdom, net foreign directinvestment turned positive after registeringmodest outflows in previous years.
vakkia ja Poola jooksevkonto puudujääk olitagasihoidlikum.
Overall, netforeign direct investment inflows constitutedan important source of financing in recent yearsfor a number of the noneuro area Member States, although in most cases these inflowswere not sufficient to cover the current accountdeficit.
Üldkokkuvõttes moodustas välismaisteotseinvesteeringute netosissevool paljudeeuroalaväliste liikmesriikide jaoks oluliserahastamisallika, kuigi enamjaolt sellest sissevoolust jooksevkonto puudujäägi katmiseks eipiisanud.
Net inflows in portfolio investment andin “other investment” provided additionalfinancing.
Portfelliinvesteeringute ja muudeinvesteeringute netosissevool pakkus täiendavafinantseerimise võimalust.
As a result the external indebtednessof some countries also rose.
Seepärast kerkismõnedes riikides ka välisvõlg.
In many of the new Member States the rise inthe current account deficit in 2004 wasassociated with strong import growth owing torobust domestic demand and high oil prices.Other structural and temporary factors havealso affected the current account position.
Paljudes uutes liikmesriikides oli jooksevkontopuudujäägi suurenemine 2004. aastal seotudimpordi kiire kasvuga, mis tulenes suurestsisenõudlusest ja kõrgest naftahinnast. Lisakson jooksevkonto positsiooni mõjutanud ka muud struktuursed ja ajutised tegurid.
Onthe structural side, current account deficitsare a normal characteristic of catching-upeconomies such as the new Member States.Whereas these deficits could signal problemsregarding the sustainability of externalpositions, the current account deficits in manynew Member States were to some extent linkedto a rise in the income deficit reflectingearnings related to past foreign directinvestment inflows.
Struktuurse poole pealt vaadatuna vastavad jooksevkonto puudujäägi omadused järelejõudvariigi majandusele ning uute liikmesriikide puhulsellega ju tegu ongi. Puudujäägid võivad viidatavälispositsioonide jätkusuutlikkusega seotudprobleemidele ja seepärast seostati paljude uuteliikmesriikide jooksevkonto puudujääki sissetulekute puudujäägi tõusuga, mis peegeldabvarasematest välismaiste otseinvesteeringutesissevoolust saadud tulu.
As a transitory factor,current account balances may have beenaffected by the EU accession process itself as,for instance, companies increased their stocksin anticipation of higher tariffs.
Üleminekutegurinavõis jooksevkontot mõjutada Euroopa Liidugaühinemise protsess ise, sest näiteks ettevõttedsuurendasid oma varusid ootuses, et hinnadkerkivad.
ERM II AND EXCHANGE RATE-RELATED ISSUESOn 28 June 2004 Estonia, Lithuania and Slovenia joined Denmark as participants in ERM II.
ERM2 JA VAHETUSKURSIGA SEOTUD KÜSIMUSED28. juunil 2004 ühinesid Eesti, Leedu, Sloveenia ja Taani ERM2ga.
They entered the mechanism with astandard fluctuation band of ±15% around theircentral rates against the euro, while Estoniaand Lithuania kept their currency boards as aunilateral commitment.
Et tagada sujuv osalemine ERM2s, kohustuvad riigid võtma vajalikke meetmeid, et säilitada makromajanduslik javahetuskursi stabiilsus. Taustinfos 10 on esitatud ülevaade ERM2 omadustest.
To ensure their smoothparticipation in ERM II, the countries havefirmly committed to taking the necessarymeasures to preserve macroeconomic andexchange rate stability.
Vaadates maksebilansi finantseerimise poolt,ilmneb, et 2003. aastal aeglustunud välismaisteotseinvesteeringute netosissevool taastus teatudmääral 2004. aastal suuremas osas uutestliikmesriikidest (vt tabelit 9).
Box 10 provides anoverview of the characteristics of ERM II.
Nendest riikidestvaid Sloveenias oli 2004. aastal tagasihoidlik
Among these countries,only Slovenia recorded moderate outflows innet foreign direct investment in 2004.
Taustinfo 10
As to theother noneuro area EU Member States,Denmark and Sweden witnessed net outflows
ERM2 on mitmepoolne fikseeritud, kuid kohandatavate vahetuskursside süsteem, kuseuro ja osalevate vääringute vahel kehtivad kahepoolsed keskkursid ja kus standardne kõikumisvahemik on ±15% neist keskkurssidest.
Participation in ERM II has not been associatedwith tensions in the foreign exchange markets
ERM2s osalemisenõude põhjus seisneb selles, et see aitab ka euroalavälistel liikmesriikidel liikuda oma rahanduspoliitikaga stabiilsuse suunas ja suurendab võimalusi saavutada majanduse põhialuste kestevlähenemine.
With the introduction of the euro on 1 January 1999, the exchange rate mechanism II (ERM II)replaced the European Monetary System (and its exchange rate mechanism component) whichhad been in operation since 1979.
Protsessi üldine eesmärk on edendada makromajanduslikku stabiilsust uutes liikmesriikides, aidates parimal viisil kaasa jätkusuutlikulekasvule ja tegelikule lähenemisele.
ERM II is a multilateral arrangement of fixed but adjustableexchange rates, with bilateral central rates between the euro and participating currencies, and astandard fluctuation band of ±15% around those central rates.
Kindel makromajanduspoliitika ja stabiilsed vahetuskursidsoodustavad ühtlasi siseturu sujuvat toimimist.
Participation in ERM II for at least two years without severe tensions prior to the examinationof economic convergence is a requirement for fulfilling the exchange rate criterion of the Maastricht convergence criteria that must be met in order to adopt the euro.
Nõukogu sõnul peab mehhanismi olemus ja osalemiseks vajalik rahapoliitiline orientatsioonaitama euroalavälistel liikmesriikidel eurot kasutusele võtta ning samas edukalt tegeleda majan- duse põhialuste ja vahetuskursi stabiilsuse vahelise keeruka suhtega1
The economicrationale behind this requirement is that it helps Member States outside the euro area to orienttheir policies towards stability and enhances the prospects of achieving a lasting convergenceof economic fundamentals.
Mehhanism näeb ette terve rea rahapoliitilisi instrumente, mida võib turusurve leevendamiseksomavahel kombineerida: intressimäära meetmed, vahetuskursi paindlikkus kõikumisvahemikupiires, sekkumine ja keskkursi võimalik reguleerimine.
This reflects the notion that economic conditions and policies of participating Member Statesshould be consistent with the preservation of the central rates set.
Tehingute seisukohast langetatakse keskkursse ja standardset kõikumisvahemikku puudutavadotsused euroala liikmesriikide ministrite, EKPja mehhanismis osalevate euroalaväliste liikmesriikide ministrite ja keskpankade presidentide vastastikusel kokkuleppel.
The overall goal of thisprocess is to foster macroeconomic stability in the new EU Member States, thereby providingthe best possible contribution to sustainable growth and real convergence.
EKPüldnõukogu vastutab ERM2 toimimise järelevalve eest ja on ka rahapoliitilise ja vahetuskursialase koostööfoorumiks.
Moreover, soundmacroeconomic policies and stable exchange rates are supportive of a smooth functioning ofthe internal market.
Üldnõukogu jälgib pidevalt kahepoolsete vahetuskursisuhete jätkusuutlikkust igaosaleva euroalavälise vääringu ja euro vahel.
The mechanism foresees a range of policy instruments that may be combined to addressmarket pressures: interest rate measures, flexibility of the exchange rate within the band,interventions, and possible realignments of the central rate.
Osalemist ERM2s ei ole seostatud pingetegaosalevate riikide valuutaturgudel. ERM2s osaleva nelja vääringuga on kaubeldud pidevaltkeskkursi tasemel või selle lähedal, kusjuuresenamikus riikides olid lühiajaliste intressimäärade erinevused euroala suhtes väikesed (vt tabelit 10).
From an operational perspective, decisions concerning central rates and the standardfluctuation band are taken by mutual agreement of the ministers of the individual euro areacountries, the ECB and the ministers and central bank governors of the noneuro area EUMember States participating in the mechanism.
Suurem osa euroalaväliste liikmesriikidevääringutest tugevnes 2004. aastal euro suhtesja kallines märkimisväärselt ka väliskaubanduseosatähtsusega kaalumisel.
The General Council is responsible formonitoring the functioning of ERM II and serves as the forum for monetary and exchange ratecooperation.
Euro nõrgenes eritituntavalt mitme suurema uue liikmesriigivääringu suhtes, sest nende riikide kasvuväljavaated olid üsna soodsad (vt joonist 32).
It closely monitors, on a permanent basis, the sustainability of the bilateralexchange rate between each participating currency and the euro.
Poolazlott kallines 2004. aastal euro suhtes kõigeenam ja sellele järgnesid Tšehhi kroon, Slovakkia kroon ja Ungari forint.
1See also “Policy position of the Governing Council of the European Central Bank on exchange rate issues relating to the accedingcountries”, 18 December 2003.
Seevastu nõrgenes euro suhtes Läti latt, mis oli vahetuskur-
ECB Annual Report 2004
Tabel10 Muutused ERM2s
(in percentage points)
(protsendipunktides)
(ten-day moving average of daily data at business frequency) Upward Downward Shortterm interest rate differential(monthly data, average)Fourth quarter of 2004
Maksimaalne kõrvalekalle ERM2 keskkursist protsendipunktides(päevaste andmete kümnepäevane libisev keskmine vastavalt tegevussagedusele) Ülespoole Allapoole Lühiajaliste intressimäärade erinevus (kuised andmed, keskmine)2004 III kv
1) For Estonia, Lithuania and Slovenia the reference period is from 28 June 2004 to 24 February 2005.
1) Eesti, Leedu ja Sloveenia puhul on vaatlusperiood 28. juunist 2004 kuni 24. veebruarini 2005.
For Denmark the referenceperiod is from 1 November 2002 to 24 February 2005.
Taani puhul on vaatlusperiood 1. novembrist 2002 kuni 24. veebruarini 2005.
of any of the participating countries.
EKP Aastaaruanne 2004
Chart 32 Exchange rate changes of the euroagainst EU currencies outside ERM II
Joonis32Eurovahetuskursi muutus ERM2-väliste ELi vääringute suhtes
(in percentages)
(protsendides)
Source: ECB.Note: A positive (negative) value represents an appreciation(depreciation) of the euro.
Allikas: EKP.Märkus: Positiivne (negatiivne) väärtus näitab euro kallinemist(odavnemist).
Changes refer to the period from2 January 2004 to 24 February 2005.
Muutused viitavad ajavahemikule 2. jaanuar 2004.kuni 24. veebruar 2005.
MONETARY POLICYThe primary objective for monetary policy inall noneuro area EU Member States is pricestability.
RAHAPOLIITIKAKõikides euroalavälistes liikmesriikides onrahapoliitika esmaseks eesmärgiks hinnastabiilsus.
Monetary policy strategies differ to agreat extent from country to country, reflectingthe heterogeneity among them in nominal, realand structural terms (see Table 11).
Rahapoliitiline strateegia on aga riigitiväga erinev, kajastades nominaalsete, reaalseteja struktuursete aspektide heterogeensust (vttabelit 11).
During2004 the monetary policy and exchange rateregimes in the noneuro area EU Member States remained largely unchanged, althoughsome refinements were made to the monetarypolicy frameworks of several countries with aview to gearing monetary policy more towardsfuture monetary integration.
Kui vaadelda inflatsiooni otsejuhtimiseraamistikuga euroalaväliseid liikmesriike, siisselgub, et Tšehhi ja Poola suurendasid 2004.aastal intressimäärasid eesmärgiga leevendadainflatsioonisurvet ja piirata kõrgema inflatsioonimäära võimalikku teisest mõju.
In particular,Estonia, Lithuania and Slovenia joined ERM IIon 28 June 2004. Moreover, in Latvia, Latvijas
Tšehhissuurendati baasintressimäära 50 baaspunktikuni 2,5%le (2005. aasta jaanuaris alandati seeaga 2,25%le) ja Poolas 125 baaspunkti(6,5%le).
Table 11 Official monetary policy strategies of the noneuro area EU Member States
Tabel 11 Euroalaväliste liikmesriikide ametlikud rahapoliitilised strateegiad
Currency
Omadused
Czech Republic
Valuuta Tšehhi kroon
Inflation target: 24% by end-2005, thereafter3% ±1 percentage point (p.p).
Sihtmärk: 2005. aasta lõpuks 2–4%, seejärel 3% ±1 protsendipunkt.
Exchange ratestrategy: (managed) float.
Vahetuskursi strateegia: juhitavujuvkurss.
Exchange rate target
Vahetuskursiga seotud sihtmärk Taani kroon
Participates in ERM II with a ±2.25% fluctuation bandaround central rate of DKK 7.46038 per euro.
Taani osaleb ERM2-s kõikumisvahemikus ±2,25% keskkursist, milleks on 7,46038 Taani krooni euro kohta.