natgillin/translations-raw huggingface dataset:
project impact. Parents and the wider rural community are involved in all aspects of the project, including attending workshops, participating in training, devising school policies, interterritorial and transnational exchanges, planning and evaluation.
Lapsevanemad ja kogukond laiemalt on kaasatud projekti igas aspektis, mis tähendab, et inimesed osalevad õpikodades ja koolitustes, töötavad välja kooli poliitikat, kavandavad territooriumite ja riikide vahelisi vahetusi, kavandamist ja hindamist.
Volunteers also play an important role in the project (involvement of 93 volunteers so far).
Projektis mängivad olulist rolli ka vabatahtlikud (siiani on kaasatud 93 vabatahtlikku).
Several aspects of the Schola project are transferable to other LAG areas.
Kohalikud tegevusrühmad ja projektis osalejad on alustanud mitmete tegevustega, mille eesmärk on üle kanda projektiga Schola saadud õppetunde.
The concept of clustering oers rural schools and communities a means of overcoming isolation and disadvantage.
Iga-aastase nn tagasiside istungi eesmärk on jõuda piirkonna iga koolini ning anda neile uut teavet edusammude ja saadud õppetundide kohta.
Indeed, this concept can be applied in other sectors, such as farming, in SMEs and among community groups.
Istung on ka foorumiks, kus viia läbi arutelusid teiste koolidega.
Community development approaches to ensuring parental participation in education are very transferable, and can be applied at primary and secondary levels.
Koolid kasutavad konkreetse teabe levitamiseks selliseid foorumeid nagu õpetajate liidud.
The project is carried out through the partnership of a wide range of local actors: schools, teachers, volunteers, students and parents.
Projekti viiakse ellu väga erinevate kohalike osalejate – koolide, õpetajate, vabatahtlike, õpilaste ja lapsevanemate – partnerlusena.
Interterritorial cooperation facilitated by the LAGs has enabled the ve schools to establish their own network or cluster.
Tänu territooriumitevahelisele koostööle, millele on kaasa aidanud kohalikud tegevusrühmad, on viiel koolil olnud võimalik luua oma koostöövõrgustik ehk rühm.
This arrangement allows headteachers to exchange information, swap ideas and consult with one another on teaching and management issues.
Selline korraldus võimaldab koolidirektoritel vahetada teavet ja ideid ning konsulteerida üksteisega õpetamist ja juhtimist käsitlevates küsimustes.
Moreover, clustering activities bring parents together.
Lisaks sellele lähendab võrgustumine lapsevanemaid.
They strengthen the role of parents’ associations in contributing to school and community development and intensify citizen participation.
Suureneb lapsevanemate ühenduste panus kooli ja kogukonna arengusse ning kodanike osalemine selles muutub intensiivsemaks.
The project has several innovative aspects.
Projektil on mitmeid innovaatilisi aspekte.
By engaging schools in rural development, it involves a wide range of actors, who are often overlooked in more traditional approaches.
Koolide kaasamisega maapiirkondade arengusse kaasatakse ka terve rida seotud isikuid, kes traditsioonilisemate lähenemiste puhul kõrvale jääksid.
The project has introduced new concepts in primary school education, and has enhanced the delivery of the curriculum in rural schools, through the piloting of aspects of the Spanish education system, and the promotion of knowledge transfers between schools.
Hispaania haridussüsteemi mitmete aspektide järeleproovimise ning koolidevahelise teadmiste vahetamise kaudu on projekt aidanud juurutada algharidusse uusi kontseptsioone ning parandanud õppekavade järgimist maakoolides.
The current Schola project builds on a pilot action undertaken by IRD Duhallow and two Spanish LAGs, CIDER Prepirineo and Integral, at the end of Leader II.
Praegune Schola projekt põhineb Leader II lõpus IRD Duhallow’ ja kahe Hispaania kohaliku tegevusrühma, CIDER Prepirineo ja INTEGRALi algatatud pilootprojektil.
This pilot action conrmed the merits of promoting linkages between small rural schools both interterritorially and transnationally.
See andis kinnitust eelistest, mida annab sidemete tihendamine väikeste maakoolide vahel nii territooriumite kui riikide tasandil.
The project also builds on a series of local development actions undertaken by IRD Duhallow, including the establishment of a network of primary school principals, preventive education projects in primary schools, training for parents’ associations, information workshops and the development of youth organisations.
Projekt põhineb ka tervel real IRD Duhallow’ poolt rakendatud kohaliku arengu meetmetel, nagu näiteks algkoolide direktorite võrgustiku loomine, ennetavad haridusprojektid algkoolides, lapsevanemate ühenduste koolitus, teavitavad õpitoad ja noorteorganisatsioonide arendamine.
Ireland, (West Cork Leader and Tuatha Chiarraí) have an equal role in decision-making and strategic management to that of IRD Duhallow.
Iirimaa partnertegevusrühmadel (West Cork LEADER ja Tuatha Chiarraí) on otsuste tegemise ja strateegilise juhtimise vallas IRD Duhallow’ga võrdne roll.
As a result of Schola interterritorial actions, the three Irish LAGs are collaborating in an increasing number of areas, such as heritage, cultural development and environmental conservation.
Territooriumitevaheliste tegevuste tulemusel teevad kolm iiri kohalikku tegevusrühma koostööd üha enamates valdkondades, nagu kultuuripärandi hoidmine, kultuuri arendamine ja keskkonnakaitse.
The working group recognised the rural school as the most essential of all services, and the one on which the sustainability of others was often based.
Kõige rohkem lisandväärtust on projektile andnud Iirimaa ja Hispaania vaheline riikidevaheline võrgustumine.
Transnational networking between Ireland and Spain is the factor that has generated the most added value to the project.
Paralleelsed tegevused, mida edendas IRD Duhallow’ kogukonna arengu töörühm, käsitlesid selliseid probleeme nagu maarahvastiku vähenemine ja sellest tulenev eluliselt tähtsate avalike teenuste vähenemine marginaalsetes maapiirkondades.
As a result of transnational contacts and a study visit, the project participants are piloting and implementing aspects of practice that they have observed
Töörühm leidis, et maakooli toimimine on kõikidest teenustest olulisim ning et sellel põhineb sageli teiste teenuste jätkusuutlikkus. Jätkusuutliku
Culture. Under this system, the ministry employs qualied teachers, who are experts in a particular eld, for example music, drama, art, ICT, English/French/Arabic, etc., and who travel between rural schools.
Ministeerium palkab süsteemi raames näiteks muusika-, näitekunsti, kujutava kunsti, info- ja sidetehnoloogia-, prantsuse/inglise/araabia keele jne kva-lifitseeritud õpetajaid, kes hakkavad käima maakoolides õpetamas.
Since the start of the academic year in September 2005, the Irish schools have been piloting the CRA system, using resources from the Leader programme, in conjunction with a bursary, which they received from the IPPN (Irish Primary Principals’ Network).
Alates õppeaasta algusest septembris 2005 on iiri koolid rakendanud CRA süsteemi, kasutades Leaderi programmi ressursse ja abiraha, mis saadi iiri algkoolidirektorite võrgustikult IPPN.
Experts have been recruited in the areas of drama, art and physical education (for the summer) and they have visited schools and implemented workshops for teachers and children.
Palgati näitekunsti, kujutava kunsti ja kehalise kasvatuse (suveks) spetsialistid, kes külastavad koole ning korraldavad õpetajatele ja lastele õpitubasid.
All actions are overseen by a project steering group, which brings together representatives of the three Irish LAGs and the ve schools.
Kõiki tegevusi jälgib projekti korraldusrühm, mis koosneb kolme Iiri kohaliku tegevusrühma ja viie kooli esindajatest.
The steering group has devised a detailed two-year work programme (2004–06) including information seminars/workshops, Spanish language classes, resourcing of locally based projects, development of transnational linkages, participation in transnational study visits, clarication of policy objectives, facilitation of contacts, collaboration on studies and research, and information dissemination.
Korraldusrühm on töötanud välja üksikasjaliku kaheaastase tööprogrammi (2004–2006), mis hõlmab teabeseminare ja õpitubasid, hispaania keele tunde, kohalike projektide rahastamist, riikidevaheliste sidemete tugevdamist, osalemist riikidevahelistel õppereisidel, poliitiliste eesmärkide selgitamist, kontaktide loomist, uuringutealast koostööd ning teabe levitamist.
Teachers work with their counterparts in Spain exchanging information about the respective curricula and teaching methods.
Õpetajad teevad koostööd oma kolleegidega Hispaanias, vahetades teavet vastavate õppekavade ja õpetamismeetodite kohta.
In 2004, the teachers met to design training material with the aim of enhancing the children’s appreciation of their local environment and community (with special focus on local interest, community resources, and historical and cultural features).
Õpetajad kohtusid 2004. aastal, et töötada välja õppematerjal, eesmärgiga arendada lastes mõistmist neid ümbritseva keskkonna ja kogukonna suhtes üldse (pöörates erilist tähelepanu kohalikele huvidele, kogukonna ressurssidele ning ajaloolistele ja kultuurilistele joontele).
A web page was developed by the Spanish partners to maintain ongoing contact between project participants.
Projektis osalejate vaheliste kontaktide säilitamiseks koostasid Hispaania partnerid veebilehe.
The schools held joint in-service days and seminars facilitated by experts for students, their parents and school sta and management.
Koolid korraldasid õpilastele, nende vanematele ning kooli personalile ja juhtkonnale ühiseid täiendkoolituse päevi ja seminare, mida aitasid läbi viia eksperdid.
They have pooled resources to address issues such as healthy eating.
Koolid on koondanud ressursid, et lahendada probleeme, mis on seotud näiteks tervisliku toitumisega.
They have promoted parental involvement by convening community-based workshops on relevant social topics, including RSE (relationships and sexuality education) and substance abuse.
Parandatud on vanemate kaasamist, kutsudes kokku kogukonnapõhiseid õpitubasid sotsiaalsetel teemadel, nagu suhted ja seksuaalkasvatus ning mõnuainete kuritarvitamine.
The workshops provide a forum for information dissemination and consultation, and they enable schools to develop and enhance new and existing policies.
Õpitoad on foorumiteks, kus saab vahetada teavet ja pidada konsultatsioone ning tänu õpitubadele saavad koolid välja töötada uusi ja arendada edasi olemasolevaid poliitikaid.
Children, teachers and parents in Ireland learnt Spanish and studied the history and culture of Spain in preparation for a study visit in March 2005 when a group of children, their teachers and parent representatives travelled to CIDER Prepirineo (Aragon in northern Spain) to meet their counterparts from two- and three-teacher schools and to present the results of their work.
2005. aasta märtsis toimunud õppereisi ettevalmistuste käigus õppisid iiri lapsed, õpetajad ja lapsevanemad hispaania keelt, ajalugu ja kultuuri. Rühm lapsi, nende õpetajad ja lapsevanemate esindajad reisisid CI-DER Prepirineosse Põh-ja-Hispaanias Aragonis, et kohtuda seal projekti teiste osapooltega kahe ja kolme õpetajaga koolidest ning esitleda oma töö tulemusi.
Overall the project has achieved the following main results.•It has supported linkages among various schools (at interterritorial and transnational levels).•It has been implemented through a strong participatory approach, encouraging the active involvement of students, teachers and parents.•It has delivered a wide range of services (language courses, workshops, study visits, etc.) to a wide range of local stakeholders.
Projekti tulemused on järgmised.•Projekt on toetanud koolidevahelisi sidemeid (territooriumite ja riikide tasandil).•Projekti on rakendatud osaluslähenemise kaudu, julgustades õpilasi, õpetajaid ja vanemaid aktiivselt osalema.•Projekti raames pakuti kohalikele sidusrühmadele tervet rida teenuseid (keelekursused, õpitoad, õppereisid jne).
Five Irish schools (with 12 teachers) are participating in the project (Cloghoula, Cullen, Kilcorney, Kilmurry, Carraig-an-Ime), which have been selected from 36 schools in the catchment area.
Piirkonna 36 kooli hulgast valiti projekti viis Iiri kooli (Cloghoula, Cullen, Kilcorney, Kilmurry, Carraig-an-Ime) 12 õpetajaga.
These schools are working with three partner schools in Spain.
Nimetatud koolid teevad koostööd kolme Hispaania partnerkooliga.
Overall, 94 children have participated in the programme and 93 volunteers have been involved in the project.
Programmis on kokku osalenud 94 last ja projektis 93 vabatahtlikku.
During 2005, workshops were held throughout the year, which were attended by parents and teachers. Speakers were invited to make presentations on various topics of relevance to the clustering and Schola themes (including presentations on the Spanish education system, the role of the small rural school, the cultural and historical links between Cork, Kerry and Spain, and child development).
2005. aasta vältel korraldati lapsevanematele ja õpetajatele õpitubasid, kuhu kutsuti esinejaid rääkima erinevatel asjakohastel rühma kogunemist ja Schola temaatikat käsitlevatel teemadel (sealhulgas ettekanded Hispaania haridussüsteemi, väikese maakooli rolli, Corki, Kerry ja Hispaania ajalooliste ja kultuuriliste sidemete ning lapse arengu kohta).
The seminar on the Spanish education system introduced the Irish LAGs and schools to the system of colegios rurales agrupados (CRA — clusters of rural schools), which operates in Spain under the aegis of the Ministry of Education and
Hispaania haridussüsteemi käsitleval seminaril tutvustati iiri kohalikele tegevusrühmadele ja koolidele maakoolide
By bringing together schools (their students, teachers, parents and community) in Irish and Spanish regions, which have similar structural characteristics, Schola has already:•enhanced the role of the primary school as an agent for community/rural development;
Lähendades omavahel sarnaste struktuuriliste näitajatega Iiri ja Hispaania piirkondade koole (nende õpilasi, õpetajaid, lapsevanemaid ja kogukondi), on SCHOLA:•tugevdanud algkoolide rolli kogukonna/maaelu arengus;•teinud kindlaks osalevate koolide ja kogukondade
Schola transnational project
Riikidevaheline projekt Schola
Schola involves enhancing the educational experience of those who are participating in it.
Schola parandab projektis osalenute hariduskogemust.
Yet, it would be an understatement to consider Schola as an educational project.
Kuid Scholat ei tohi pidada pelgalt haridusprojektiks.
Schola is a broadly based community development project that seeks to develop the rural school as an agent of personal development, training, community participation, social interaction, cultural resource development, and intergenerational learning.
Schola on laiapõhjaline kogukonna arengu projekt, mille eesmärk on arendada maakooli kui vahendit, mis soodustab isiklikku arengut, pakub koolitust, soodustab osalust kogukonnas, ühiskondlikku läbikäimist, kultuuriliste ressursside arendamist ning põlvkondadevahelist vastastikust õpet.
The project started in May 2004 and is ongoing.
Projekt algas mais 2004 ja jätkub siiani.
The overall budget for the project is EUR 134 000, of which EUR 80 000 is from the EAGGF and EUR 54 000 from national public funding.
Projekti eelarve on 134 000 eurot, millest 80 000 eurot saadi Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondilt ning 54 000 eurot riiklikest vahenditest.
Name oftheleading LAG:IRD Duhallow
Kohaliku tegevusrühma kontaktandmed
There have been relatively few problems in developing the project.
Projekti rakendamisel kerkis esile suhteliselt vähe probleeme.
Initial investment in facilitation and capacity building were essential.
Esmane panus hõlbustamisse ja suutlikkuse tõstmisse oli väga oluline.
The inputs and facilitation provided by IRD Duhallow sta and volunteers have ensured the focus of the project and the ecient delivery of project actions.
IRD Duhallow’ personali ja vabatahtlike poolne toetus ja abi tagasid keskendumise projektile ning projekti tegevuste tõhusa läbiviimise.
The gap between Leader II and Leader+ was unhelpful in ensuring continuity in project actions during the initial pilot phase, while initial limitations on facilitation and capacity building under Leader+ (i.e. maximum of 20 % of the budget before 2002) reduced the level of added value that could be realised from the project.
Lõhe Leader II ja Leader+ vahel pärssis algfaasis projekti tegevuste järjepidevust, samal ajal kui esialgsed hõlbustamise ja suutlikkuse tõstmise piirangud Leader+ raames vähendasid projektist saadavat lisandväärtust (s.t maksimaalselt 20% eelarvest enne 2002. aastat).
Contact persons: Maura Walsh and Marion O’Sullivan
Kontaktisikud: Maura Walshja Marion O’Sullivan
The challenges encountered in pursuing the issues raised or decisions made by the Schola cluster relate to the piloting of the system of colegios rurales agrupados in Ireland.
Väljakutsed, mis tekkisid esilekerkinud probleemide lahendamisel ja seoses Schola rühma otsustega, olid seotud CRA süsteemi rakendamisega Iirimaal.
It has taken time to get consensus on identifying experts and in devising outline work programmes for them.
Aega on võtnud ekspertide osas üksmeelele jõudmine ning nende jaoks tööprogrammide koostamine.
This is partly due to the variations in the requirements of the schools and the skills of their respective sta teams.
Osalt oli see tingitud erinevustest koolide nõuetes ja vastava personali oskustes.
There may also be a degree of unfamiliarity with the idea of an ‘outsider’ coming into the classroom who has not been ‘tested’ in advance.
Teatud võõristust võis tekitada ka idee, mille kohaselt tuleb klassi ette „võõras”, keda ei ole eelnevalt „testitud”.
Ireland lacks a system for recruiting/monitoring such experts.
Iirimaal puudub selliste ekspertide palkamise/jälgimise süsteem.
Moreover, the skills pool is small and it is not always easy to identify somebody whom everybody knows.
Lisaks sellele on oskustepagas väike ja alati ei ole lihtne samastuda kellegagi, keda kõik teavad.
Illustrations provided by the LAG IRD Duhallow
Fotod kohalikult tegevusrühmalt IRD Duhallow
Social and environmentalresponsibility
Sotsiaalneja keskkonnaalane vastutus
Population: 57 604inhabitants
Rahvaarv: 57 604
Population density: 75inhabitants/km
Rahvastikutihedus: 75inimest kmkohta
The LAG Cosvel Srl is located in the area of Metapontino in the Basilicata region of southern Italy, which spreads from the Ionian Sea to inland hills and plains.
Kohalik tegevusrühm asub Lõuna-Itaalias Basilicata maakonnas Metapontino piirkonnas, mis ulatub Joonia merest sisemaa küngaste ja tasandikeni.
The area is known as a protable agro-industrial centre, specialising in citrus fruit, olive and vine production.
Ala on tuntud tulutoova agrotööstuspiirkonnana, mis on spetsialiseerunud tsitrusviljade ja oliivide kasvatusele ning veinitootmisele.
There is a strong tradition of common regional marketing, enabling producers to reach large external markets.
Ühisel piirkondlikul turustamisel on pikad traditsioonid, mis võimaldab tootjatel jõuda suurtele välisturgudele.
The agrofood sector is supported by several specialised leading research and development institutes with national and international reputations.
Agro-toidu sektorit toetavad mitmed juhtivad uurimis- ja arenguinstituudid, mis on tuntud nii riiklikul kui rahvusvahelisel tasandil.
An attempt to establish a chemical industry in the 1970s and 1980s was not entirely successful.
Katse rajada piirkonda 1970.–80. aastatel keemiatööstust polnud eriti edukas.
However, the tourism sector has shown strong developments, due to one of the cleanest marine environments in Italy and other natural resources, as well as the famous ancient Greek ruins.
Turismisektor on siiski jõudsalt arenemas tänu ühele puhtaimale merekeskkonnale Itaalias, teistele loodusressurssidele ning kuulsatele Antiik-Kreeka varemetele.
Nevertheless, there is scope for further development, especially in the crafts sector.
Siiski on arenguruumi küllalt, eriti just käsitöösektoris.
The LAG’s development strategy is based around the following main themes:•rediscovery and adding value to local natural resources; •preservation and use of traditional cultural assets;•widening the appeal of the region’s identity through diversied tourist attractions linked to local culture;•integration of coastal and rural tourism; •focus on quality of life through supporting entrepreneurship and training young people to avoid depopulation and maintain public services.
Kohaliku tegevusrühma arengustrateegia põhineb järgmistel valdkondadel:•kohalike loodusressursside taasavastamine ja neile lisandväärtuse loomine;•traditsiooniliste kultuurivarade säilitamine ja kasuta-mine;•piirkonna identiteedi tugevdamine kohaliku kultuuriga seotud mitmesuguste turismimagnetite kaudu;•ranna- ja maaturismi integreerimine;•tähelepanu koondamine elukvaliteedile, toetades ettevõtlust ja koolitades noori, et vältida maarahvastiku vähenemist ja säilitada avalikke teenuseid.
The organisation of fruit and vegetable producers (Assofruit) is a member of the LAG Cosvel Srl.
Puu- ja köögiviljade tootjate organisatsioon Assofruit on kohaliku tegevusrühma Cosvel Srl. liige.
The main role of the organisation is to promote vegetable and fruit production and ensure quality control of these products.
Ühenduse peaeesmärk on edendada puu- ja köögiviljatootmist ning tagada nende toodete kvaliteedikontroll.
The actions taken by Assofruit focus on environmental protection and have strong social and ecological benets.
Assofruiti meetmed keskenduvad keskkonnakaitsele ning neil on tugev sotsiaalne ja ökoloogiline mõju.
These actions have resulted in an increased awareness of environmental, consumer health and security issues, and motivated the LAG to integrate this project into its local development plan.
Meetmete tulemusel suurenes teadlikkus keskkonna, tarbijate tervise ja ohutusega seotud probleemidest ning see motiveeris kohalikku tegevusrühma käesolevat projekti oma kohaliku arengu kavasse integreerima.
The rst part of the project was targeted at local farmers.
Projektil on tugev piirkonnapõhine lähenemine.
During the initial phase, farmers of the LAG were interviewed in order to gain a better understanding of needs and key issues.
Piirkonnas domineerivad põllumajandus- ja toiduettevõtted ning talumajapidamised, mis sageli osalevad tootjate võrgustikes.
Following the initial assessment, a consultation process was carried out with selected farmers in order to prepare them for obtaining a ‘social and environmental responsibility’ certication.
Projekt oli suunatud kohalikele tootjatele teadlikkust tõstvate tegevuste kaudu, käsitledes eetilisi, sotsiaalseid ja keskkonnaprobleeme.
In order to qualify for this certication, rural enterprises had to be able to respond to the needs of the local community and develop environmental and ethical awareness.
Tegevused on parandanud kohaliku tootmissüsteemi kvaliteeti ning ergutanud tugevate keskkonnaomadustega kohalike toodete turgu. Tegevused hõlmasid kogu tootmisahelat.
The project demonstrates a strong area-based approach.
Projekti esimene etapp oli suunatud kohalikele talupidajatele.
The local territory is dominated by agro-alimentary companies and farms that often participate in producer networks.
Esimese etapi raames küsitleti kohalikku tegevusrühma kuuluvaid talunikke, et saada parem ülevaade nende vajadustest ja peamistest probleemidest.
The project targets these local producers through awareness-raising activities on ethical, social and environmental issues.
Pärast esialgset tulemuste hindamist anti valitud talunikele konsultatsioone, eesmärgiga valmistada neid ette „sotsiaalset ja keskkondlikku vastutust” tõendava sertifikaadi taotlemiseks.
These activities have increased the quality of the local production system, and stimulated the market for local produce that demonstrates strong environmental qualities.
Sertifikaadi saamiseks peavad maaettevõtted olema suutelised rahuldama kohaliku kogukonna vajadusi ning arendama teadlikkust keskkonnast ja eetikast.