natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The four types of area in Objective 2 are facing the following difficulties: culties:
Majanduslikule ja sotsiaalsele ümberkorraldamisele kuuluvad piirkonnad (sihtala 2)
Taken together, the disadvantaged regions (Objectives 1 and 2) are home to some 225 million inhabitants, or almost 50 % of the population of the Union of the Twenty-five. ve.
Ühtekokku elab ebasoodsates piirkondades (sihtalad 1 ja 2) ligikaudu 225 miljonit inimest ehk 50% kahekümne viie liikmesriigi elanikkonnast.
p changes in the key sectors and decline of employment in the areas of industrial activity and services;
Sihtalas 2 asuvad nelja tüüpi paikkonnad, kus esinevad järgmised raskused: p muutused võtmesektorites ja tööhõive langus tööstuses
The less-developed regions (Objective 1) p a situation of economic and social crisis and the deterioration of neighbourhoods in the urban areas; p a decline of traditional activities and depopulation of rural areas; p a crisis due to the decline of employment in the fisheries fisheries sector in areas that depend economically on fishing. fishing.
Vähem arenenud piirkonnad (sihtala 1) ja teeninduses; p majanduslik ja sotsiaalne kriisiolukord ning olukorra halvenemine eeslinnades; p traditsioonilise majandustegevuse allakäik ja rahvastiku kadu maapiirkondades; p kriis kalandussektoris, mis on tingitud tööhõive langemisest kalandusest majanduslikult sõltuvates piirkondades.
The Cohesion Fund countries
Ühtekuuluvusfondi riigid
Objective 1 involves those regions in which GDP per head does not reach 75 % of the average for the Union.
Sihtala 1 kaasab piirkondi, kus SKT elaniku kohta jääb alla 75% liidu keskmisest.
The regions covered by this objective in the Europe of the Fifteen today exceed the 75 % level of the average GDP of the Twenty-five by simple statistics.
Lihtsa statistika kohaselt ületavad hetkel selle sihtalaga hõlmatud viieteistkümne liikmesriigi piirkonnad kahekümne viie liikmesriigi keskmisest SKTst 75% taseme.
They nonetheless remain just as much beneficiaries of the aid called for in the 2000–06 programming period.
Sellele vaatamata jäävad nad abisaajate hulka ka programmperioodil 2000–2006.
In addition to these regions, Objective 1 covers the entire territory of the new Member States with the exception of Bratislava, Prague and Cyprus, which receive aid under Objectives 2 and 3.
Lisaks nendele piirkondadele katab sihtala 1 kogu uute liikmesriikide territooriumi, välja arvatud Bratislava, Praha ja Küpros, kes saavad abi sihtalade 2 ja 3 raames.
It also covers regions with very low population density (fewer than eight inhabitants per square kilometre) in Finland and Sweden and the regions on the extreme periphery (the French overseas departments, the Canary Islands, the Azores and Madeira).
Samuti kuuluvad selle alla väga madala elanikkonna tihedusega piirkonnad (alla 8 elaniku ruutkilomeetri kohta) Soomes ja Rootsis ning kaugete ääremaade piirkonnad (Prantsusmaa meretagused departemangud, Kanaari saared, Assoorid ja Madeira).
These are the least prosperous countries, which have a gross national product (GNP) of less than 90 % of the average for the Union, where environmental and transportation infrastructures require significant investment.
Nende hulka kuuluvad kõige vaesemad riigid, kelle rahvamajanduse kogutoodang (RKT) jääb alla 90% liidu keskmisest ning kus keskkonna ja transpordi infrastruktuur nõuab olulisi investeeringuid.
In addition to Greece, Portugal and Spain, the Cohesion Fund today covers all the new Member States whose needs in these two areas are particularly great.
Lisaks Kreekale, Portugalile ja Hispaaniale kuuluvad Ühtekuuluvusfondi alla ka kõik uued liikmesriigid, kelle vajadused neis kahes valdkonnas on eriti suured.
Transitional support: a soft landing four Structural Funds until the end of 2006.
Üleminekutoetus: pehme maandumine struktuurifondist kuni 2006. aasta lõpuni.
Until that date, other areas will continue to receive assistance from the ESF (Objective 3) and possibly the EAGGF Guidance Section (rural development) and the FIFG (fisheries), but not from the ERDF.
Kuni selle kuupäevani saavad teised paikkonnad jätkuvalt abi ESFist (sihtala 3) ja võimalikult ka EAGGFi arendusrahastust (maaelu arendamine) ning FIFGst (kalandus), kuid mitte ERFist.
p Areas eligible under Objectives 2 (industrial conversion)
p Abikõlblikud paikkonnad sihtala 2 (tootmise
In 1999, the economic and social situation in some regions was such that continued Community regional assistance in 2000–06 was no longer justified.
Aastaks 1999 oli majanduslik ja sotsiaalne olukord teatavates piirkondades muutunud niivõrd, et ühenduse regionaalabi aastateks 2000–2006 ei olnud enam õigustatud.
Phasing out measures were designed to avoid a brutal cut-off of assistance to these regions.
Abi järsu lõpetamise tagajärgede vältimiseks neis piirkondades töötati välja selle järkjärgulise kaotamise järgnevad meetmed.
p Regions eligible under Objective 1 in 1994–99 will and 5(b) (rural development) in 1994–99 will continue to receive transitional support from the ERDF until the end of 2005.
p Abikõlblikud piirkonnad sihtala 1 raamides aastatel 1994–
continue to receive support until the end of 2005.
1999 saavad jätkuvalt toetust kuni 2005. aasta lõpuni.
Areas in these regions that meet the criteria for the new Objective 2 will continue to receive support from the
Lisaks saavad nad abi sihtala 3 raamides aastatel 2000–2006, koos võimaliku abiga maaelu arendamiseks ja kalanduses.
Enlarged European Union Structural Funds 2004-06: areas eligible under Objectives 1 and 2
Laienenud Euroopa Liit Struktuurifondid 2004–2006: abikõlblikud paikkonnad sihtalade 1 ja 2 raamides
National boundaries
Sihtala 2 (osaliselt)
NUTS 2 boundaries
NUTS 2 piirid
Phasing-out (until 31.12.2005)
Järkjärguline kaotamine(kuni 31.12.2005)
Phasing-out (until 31.12.2006)
Järkjärguline kaotamine(kuni 31.12.2006)
Phasing-out(until 31.12.2005)
Järkjärguline kaotamine(kuni 31.12.2005)
Phasing-out (partly) (until 31.12.2005)
Järkjärguline kaotamine (osaliselt)(kuni 31.12.2005)
Individuals in difficulty on the employment market (Objective 3)
Üksikisikute probleemid tööturul (sihtala 3)
European aid to deal with employment and human resources targets unemployed young people, underqualified workers, the long-term unemployed and all those individuals facing inequalities of access to employment and vocational training.
Euroopa Liidu abi tööhõive ja inimressursside valdkonnas on suunatud töötutele noortele, ebapiisava ettevalmistusega töötajatele, pikaajalistele töötutele ning töölevõtmisel ja koolitamisel ebavõrdselt koheldavatele isikutele.
All social categories at risk on the employment market for reasons involving discrimination associated with gender, race or ethnic origin, religion, a physical or mental disability, age or sexual orientation are taken into account.
Arvestatakse kõiki soo, rassi või etnilise päritolu, religiooni, füüsiliste või vaimsete puuete, vanuse või seksuaalse orientatsiooni alusel tööturul diskrimineeritavaid riskigruppe.
Individuals receiving assistance are equally likely to live in disadvantaged or prosperous regions.
Ei ole tähtis, kas abi saavad isikud elavad ebasoodsates või rikastes piirkondades.
Spaces and networks of cooperation
Koostöö ruumid ja võrgustikud tähtsuse Euroopa integratsiooni raamides.
Numerous territorial communities take part in crossborder, transnational and interregional cooperative activities co-financed by the Interreg III Community initiative.
Paljud territoriaalsed kogukonnad osalevad ühenduse algatuse INTERREG III poolt rahastatavas piiriüleses, riikide ja piirkondadevahelises koostöötegevuses.
This resulted in a loss of resources as a result for example of the duplication of infrastructure and a series of inconsistencies in the areas of transportation, energy and social mobility.
Niiviisi on määratletud kolmteist regionaalset gruppi: Lääne-Vahemere piirkond, Alpi regioon, CADSES (Kesk-Euroopa, Aadria, Doonau ja Kagu-Euroopa) ja Kariibi mere piirkond.
Crossborder cooperation takes on added significance with European integration.
Kõikidel Euroopa regioonidel on võimalus sellises koostöös osaleda.
p Crossborder cooperation involves regions located on p Transnational cooperation involves large groups of both sides of a land or maritime border.
p Piirkondadevaheline koostöö ühendab mitmesuguste kummalegi poole jäävaid piirkondi.
Their situations vary: some are prosperous; others are included among the most impoverished and possess the least infrastructure.
Nende olukorrad võivad olla erinevad: mõned on rikkad, teised kuuluvad kõige vaesemate hulka ning omavad kõige vähem infrastruktuuri.
They have in common the fact that for a regions including regions located outside the Union, which reveal common territorial characteristics.
Neid ühendab tõsiasi, et väga pika aja jooksul ei ole mõningad naaberpiirkonnad harjunud koos töötama.
These groupings may overlap. Thirteen groupings of regions have been defined in this way such as the western Mediterranean, the Alpine region, Cadses (central Europe, Adriatic, Danube and south-eastern Europe) and the Caribbean area.
Selle tulemuseks on ressursside raiskamine, mis tuleneb infrastruktuuri dubleerimisest ning kooskõlastamatusest transpordi, energeetika ja sotsiaalse mobiilsuse valdkonnas.
p Interregional cooperation links territorial communities by various criteria regardless of the region of the Union they occupy and even beyond the borders of the Union, and the regions need not be contiguous.
Piiriülene koostöö omandab erilise kriteeriumite alusel territoriaalseid kogukondi, sõltumata nende asukohast liidu piires ja isegi väljaspool liitu, kusjuures piirkonnad ei pruugi paikneda üksteise naabruses.
Other Community initiatives also create cooperation networks: URBAN II (depressed cities and districts) with its 70 participating cities, EQUAL (equality on the employment market) with its approximately 1 360 development partnerships, Leader+ (rural development) with its approximately 700 local action groups; as do the approximately 130 regional programmes of the innovative actions.
Ka teised ühenduse algatused loovad koostöövõrgustikke: 70 linna osalusega URBAN II (majandusliku surutise all kannatavad linnad ja linnapiirkonnad), EQUAL (võrdsus tööturul) oma 1360 arengupartnerluses osalejaga ja LEADER+ (maaelu arendamine) oma ligikaudu 700 kohaliku tegevuse rühmaga. Lisaks neile tegutseb veel ligikaudu 130 piirkondlikku uuendusliku tegevuse programmi.
Interreg IIIB Baltic Sea
INTERREG IIIB Läänemeri
The current candidate countries to open them up to international commerce.
Tänased kandidaatriigid rahvusvahelisele kaubandusele.
Their economies have been restructured radically, which involved a decrease in employment and an alarming rate of unemployment.
Nende majandused korraldati radikaalselt ümber, mis tõi endaga kaasa tööhõive kahanemise ja ärevust tekitava tööpuuduse taseme tõusu.
Economic growth was concentrated in a small number of regions.
Majanduslik kasv keskendus vähesele arvule piirkondadele.
On the other hand, commercial relations with the rest of the world increased greatly as have foreign investments.
Teisest küljest kasvasid suuresti välisinvesteeringud ja kaubandussuhted ülejäänud maailmaga.
At the same time, a greater than average proportion of the population has completed upper secondary education.
Samal ajal on keskmisest suuremal osal elanikkonnast lõpetatud keskharidus.
Like the eight central and east European countries (CEECs) that joined the Union in 2004 (the Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Poland, Slovakia and Slovenia), Bulgaria and Romania lag far behind the Member States of the old Europe of the Fifteen in terms of economic development.
Nagu kaheksa 2004. aastal Euroopa Liiduga liitunud Kesk- ja Ida-Euroopa riiki (KIER) (Tšehhi Vabariik, Eesti, Ungari, Läti, Leedu, Poola, Slovaki Vabariik ja Sloveenia), jäävad ka Bulgaaria ja Rumeenia oma majanduslikus arengus kaugele maha viieteistkümnest vanast Euroopa Liidu liikmesriigist.
They have considerable needs in all areas: infrastructure, industry, services, SMEs, agriculture and the environment.
Neil on olulisi puudujääke kõikides valdkondades: infrastruktuuris, tööstuses, teeninduses, VKEdes, põllumajanduses ja keskkonnaküsimustes.
They also need to adjust their legislation to that of the Union and establish the administrative structures of a regional policy that constitutes an innovation for their administrations.
Samuti tuleb neil kohandada oma seadusandlust vastavalt liidus kehtivale ning luua haldusstruktuurid regionaalpoliitika teostamiseks, mis on uuenduseks nende haldusorganitele.
Bulgaria and Romania will continue to receive preaccession aid co-financed by Phare, ISPA and Sapard (see ‘Pre-accession aid’, page 16) until their anticipated accession in 2007.
Bulgaaria ja Rumeenia hakkavad jätkuvalt saama ühinemiseelset abi PHARE, ISPA ja SAPARDi fondidest (vt: Ühinemiseelne abi, lk 16) kuni nende oodatava liitumiseni aastal 2007.
Turkey benefits from specific support while waiting for a decision on the opening of accession negotiations.
Ühinemisläbirääkimiste algust ootav Türgi saab eritoetust.
In the course of the 1990s, these two countries — along with all the other CEECs — began an era of profound political and economic reforms that constitute an experience without precedent in Europe.
1990. aastatel alustasid need kaks riiki, koos teiste KIER riikidega, sügavate majanduslike ja poliitiliste muudatuste ajajärku, mis on Euroopa ajaloos pretsedenditu kogemusega.
These reforms were designed to integrate them in a market economy that had been suppressed by central planning and, in doing so,
Reformide eesmärgiks oli nende riikide integreerimine turumajandusse, mis selle ajani oli olnud allasurutud tsentraalse planeerimise poolt, ning selle abil avada nad
ERDF through multiannual development programmes, managed jointly by Commission services, the Member States and regional authorities.
ERF suunatakse mitmeaastaste arenguprogrammide kaudu, mida juhivad komisjon, liikmesriigid ja piirkondlikud võimuorganid koos.
The European subsidies do not replace but rather supplement national aid.
Euroopa Liidu dotatsioonid ei asenda, vaid pigem täiendavad siseriiklikku abi.
More than a third of the budget of the Union is devoted to regional development and economic and social cohesion through a series of European funds.
Üle kolmandiku Euroopa Liidu eelarvest suunatakse läbi terve rea Euroopa fondide regionaalarengule ning majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele.
The amounts available
Kasutatavad summad
Each of the four existing Structural Funds has its own specific thematic area.
Igal neljast tegutsevast struktuurifondist on oma eriline teemavaldkond.
The European Regional Development Fund (ERDF) finances infrastructure, jobcreating investment, local development projects and aid for small firms.
Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) rahastab infrastruktuuri, töökohtade loomist, kohalikke arenguprojekte ja abi väikeettevõtetele.
The European Social Fund (ESF) promotes the return of the unemployed and disadvantaged groups to the workforce, mainly by financing training measures and systems of recruitment assistance.
Euroopa Sotsiaalarengu Fond (ESF) edendab töötute ja ebasoodsas olukorras olevate gruppide tööhõivet, rahastades peamiselt koolitust ja abistamist tööle suunamisel.
The Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG) helps adapt and modernise the fishing industry.
Kalanduse Arendusrahastu (FIFG) aitab kalatööstuse kohandamisel ja moderniseerimisel.
The Guidance Section of the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF-Guidance) finances rural development measures and provides aid for farmers, mainly in regions lagging behind in their development.
Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu (EAGGF-Guidance) rahastab maaelu arendamist ning abistab talupidajaid peamiselt arengus mahajäänud piirkondades.
Other financial instruments exist in addition to these Structural Funds, including notably the Cohesion Fund (see page 15).
Lisaks neile struktuurifondidele on ka teisi finantsinstrumente, millest märkimisväärseimaks on Ühtekuuluvusfond (vt lk 15).
For the period between 2000 and 2006, EUR 213 billion has been earmarked for all structural instruments for the 15 Member States.
Aastateks 2000–2006 on viieteistkümnele liikmesriigile jagatud kõikide struktuurivahendite vahel 213 miljardit eurot.
In addition, about EUR 22 billion in preaccession aid, and another EUR 22 billion in structural interventions for the new Member States in the period 2004–06, will be spent within the Union’s adjusted financial perspectives.
Kooskõlas liidu kohandatud finantsperspektiividega kulutatakse aastatel 2004–2006 ühinemiseelsele abile ligikaudu 22 miljardit eurot ning veel 22 miljardit eurot struktuursetele sekkumistele uutes liikmesriikides.
The total of about EUR 257 billion represents approximately 37 % of the EU budget for the period up to 2006.
Kogusumma ligikaudu 257 miljardit eurot moodustab umbes 37% ELi eelarvest kuni aastani 2006.
Decentralised management and reinforced checks are inadequate or if it finds irregularities, it may suspend payment or even require the reimbursement of amounts already paid out.
Detsentraliseeritud juhtimine ja tugevdatud kontroll
The performance reserve
Tulemusreserv
The Commission transfers Community funds to Member States only when the development programmes it adopted are actually being implemented (see ‘Which stages’, page 18).
Komisjon kannab rahad liikmesriikidele üle ainult tema poolt vastu võetud arenguprogrammide tegelikul teostamisel (vt Millised etapid?, lk 18).
To encourage the launch of a new programme, it makes a payment of 7 % on account when the programme is adopted officially.
Julgustamaks uue programmi käivitamist, maksab ta programmi ametlikul vastuvõtmisel oma arvelt 7% selle maksumusest.
The Member States must then apply for payments to the Commission, which reimburses only certified expenditure.
Seejärel tuleb liikmesriikidel taotleda komisjonilt eelnevalt juba kinnitatud kulutuste hüvitamist.
A new instrument was introduced in 1999 to ensure the effective use of the Structural Funds: the performance reserve.
Struktuurifondide efektiivse kasutamise tagamiseks loodi 1999. aastal uus rahastamisvahend: tulemusreserv.
The principle is simple: part (4 %) of the appropriations allocated to each Member State is placed in a reserve until 2003, at which time it will be distributed to the most successful programmes as assessed by the monitoring indicators, which reflect effectiveness, management and financial implementation.
Selle reservi põhimõte on lihtne: teatav osa (4%) igale liikmesriigile eraldatud assigneeringutest paigutati kuni aastani 2003 reservi ning jagati siis kõige edukamate projektide vahel kontrollnäitajate alusel, mis kajastasid nende efektiivsust, juhtimist ja rahalist teostust.
The Commission established the reserve on 31 March 2004 on the basis of proposals by the Member States after assessing more than 200 programmes.
Komisjon asutas liikmesriikide ettepanekute alusel ja pärast enam kui 200 programmi hindamist sellise reservi 31. märtsil 2004.
It is for the amount of EUR 8 billion or 4 % of the total resources.
Selle kogusummaks on 8 miljardit eurot ehk 4% kõikidest ressurssidest.
It has played an important role in encouraging programme managers to make the best possible use of the public funds at their disposal.
See on mänginud tähtsat osa programmijuhtide julgustamisel nende käsutuses olevate riiklike vahendite võimalikult paremaks kasutamiseks.
(billion EUR, commitments in 1999 prices)
Struktuurifondide eelarve 2000–2006 (miljardit eurot, kulukohustused 1999. a hindades)
Leader
LEADER Kalandusfond Ühtekuuluvusfond
Structural Funds and instruments for EU-15, 2000–06 (
EL-15 struktuurifondid ja -vahendid, 2000–2006 (
(million EUR, commitments in 2004 prices)
) (miljonit eurot, kulukohustused 2004. a hindades)
Cohesion F.
Kokku
% of thepopulation
% elanikkonnast
Population in Obj. 1 and 2 areas (million)
Elanikkond sihtalade 1 ja 2aladel, miljonites
Austria Belgium Denmark Finland France Germany Greece Ireland Italy Luxembourg Netherlands Portugal Spain Sweden UK EU-15
Austria Belgia Taani Soome Prantsusmaa Saksamaa Kreeka Iirimaa Itaalia Luksemburg Holland Portugal Hispaania Rootsi Ühendkuningriik EL-15
(*) Including phasing out.(**) Outside Objective 1.
(*) Sisaldab abi järkjärgulist kaotamist.(**) Väljaspool sihtala 1.
New Member States and Structural Funds and instruments, 2004–06 (
1) (miljonit eurot jooksvates hindades)
(million EUR and current prices)
Uued liikmesriigid ning struktuurifondid ja -vahendid 2004–2006 (
% of the population
% elanikkonnast
Population in Obj. 1 and 2 areas (millions)
Elanikkond sihtalade 1 ja 2aladel, miljonites
(*) Average. (**) Including Fisheries Fund.
(*) Keskmine. (**) Koos Kalandusfondiga.
) Due to the different lengths of the programming periods for EU-15 and the 10 new Member States (seven years and three years), it is not useful to add the financial amounts up for these two groups of countries.
) Seoses programmiperioodide erinevate pikkustega EL-15 ja kümne uue liikmesriigi jaoks ei ole otstarbekas nende kahe riikidegrupi rahasummasid kokku liita.
In addition, programmes for innovative actions receive funding to work as laboratories of ideas for disadvantaged regions.
Lisaks rahastatakse uuendustegevuse programme täiendavalt kui ideede laboratooriumeid ebasoodsate piirkondade jaoks.
To enhance its impact and secure the best possible results, 94 % of structural funding for the period 2000–06 is concentrated on three objectives.
Nende mõju suurendamiseks ja võimalikult heade tulemuste tagamiseks keskendatakse aastatel 2000-2006 94% struktuurifondide vahenditest järgmistele sihtaladele.
p Objective 1: Helping regions whose development is lagging behind to catch up.
p Sihtala 1: Arengus mahajäänud piirkondade abistamine järelejõudmisel.
p Objective 2: Supporting economic and social conversion in industrial, rural, urban or fi sheries-dependent areas facing structural difficulties. culties.
p Sihtala 2: Majandusliku ja sotsiaalse lähenemise toetamine struktuursete raskuste all kannatavates tööstus-, maa-, linna- või kalandusest sõltuvates piirkondades.
p Objective 3: Modernising systems of training and promoting employment.
p Sihtala 3: Koolitussüsteemide moderniseerimine ja tööhõive edendamine.
Measures financed by Objective 3 cover the whole Union except for the Objective 1 regions, where measures for training and employment are included in the catch-up programmes.
Sihtala 3 raamides rahastatavad meetmed hõlmavad kogu liitu, välja arvatud sihtala 1 piirkonnad, kus koolituse ja tööhõive edendamise meetmed on lülitatud järelejõudmise programmidesse.
Community initiatives and innovative actions
Ühenduse algatused ja uuendustegevus:
Four Community initiatives are aimed at finding solutions to problems common to a number of or all Member States and regions: Interreg III for the development of crossborder, interregional and transnational cooperation; URBAN II to support innovative strategies in cities and urban neighbourhoods; Leader+ to promote rural
Neli ühenduse algatust on suunatud lahenduste leidmiseks probleemidele, mis on ühised kas mitmetele või kõikidele liikmesriikidele ja piirkondadele: INTERREG III piiriülese ning piirkondade- ja riikidevahelise koostöö arendamisele; URBAN II uuenduslike strateegiate toetamisele linnades ja eeslinnades; LEADER+ maaelu arendamise algatuste toetamisele; EQUAL diskrimineerimisega võitlemisele tööturul.
Community initiatives in EU-15, 2000–06
Ühenduse algatustele läheb 5,35% struktuurifondide eelarvest.
(million EUR, commitments in 2004 prices)
Ühenduse algatused EL-15s 2000–2006 (miljonit eurot, kulukohustused 2004. a hindades)
Austria Belgium Denmark France Finland Germany Greece Ireland Italy Luxembourg Netherlands Portugal Spain Sweden UK networks EU-15
Austria Belgia Taani Prantsusmaa Soome Saksamaa Kreeka Iirimaa Itaalia Luksemburg Holland Portugal Hispaania Rootsi Ühendkuningriik Võrgustikud EL-15
The Cohesion Fund
Ühtekuuluvusfond