natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As several articles in this issue demonstrate, each requires a specific response.
Paljude käesoleva numbri artiklite põhjal võib järeldada, et iga probleem nõuab erinevat lahendust.
Under the Marine Strategy Framework Directive, all EU marine waters must be in a healthy condition by 2020.
Merestrateegia raamdirektiivi kohaselt tuleb aastaks 2020 saavutada ELi mereakvatooriumi hea keskkonnaseisund.
That places a heavy responsibility on Member States.
Sellega pannakse liikmesriikidele suur vastutus.
To assist them the Commission has adopted environmental criteria for marine ecosystems.These will be used to monitor progress and amend national action plans as necessary.
Nende abistamiseks on komisjon võtnud vastu mereökosüsteemide keskkonnakriteeriumid, mida kasutatakse vajaduse korral eesmärkide saavutamise kontrollimiseks ja riiklike tegevuskavade muutmiseks.
You can subscribe using the form inside the magazine or online at http://ec.europa.eu/environment/mailingregistration/ main/mailing_reg.cfm Editor-in-chief: Róbert Konrád Co-ordinator: Jonathan Murphy For more information, please contact the Communication Unit:http://ec.europa.eu/environment/env-informa/Information and documents: http://ec.europa.eu/environment/env-informa/Environment for Europeans website:http://ec.europa.eu/environment/news/efe/index.htm
Võite ajakirja tellida, kasutades ajakirjas olevat tellimusvormi või internetis aadressil http://ec.europa.eu/environment/ mailingregistration/main/mailing_reg.cfm Peatoimetaja: Róbert Konrád Korraldaja: Jonathan Murphy Lisainfo saamiseks võtke palun ühendust teabeosakonnaga:http://ec.europa.eu/environment/env-informa/Teave ja dokumendid: http://ec.europa.eu/environment/env-informa/Keskkond Eurooplastele veebileht:http://ec.europa.eu/environment/news/efe/index.htm
Europe’s coastlines are one of its major physical attractions and a magnet to millions of people.
Rannikualad on Euroopas üks suuremaid huviobjekte, mis meelitavad ligi miljoneid inimesi.
But the combination can bring unwanted pressures.
Ent see võib tekitada probleeme.
That is particularly true of the Mediterranean.
Vahemere piirkonnas on olukord eriti halb.
A breakthrough in ensuring sustainable development in the area has come with the EU’s adoption of a binding Integrated Coastal Zone Management Protocol for the Mediterranean introducing stricter controls on coastal developments.
Piirkonna säästva arengu tagamisel on saavutatud edusamme tänu ELis vastu võetud Vahemere rannikualade integreeritud majandamise protokollile, millega kehtestati karmim kontroll rannikupiirkonna arendamise üle.
03 New rules on animal testing
03 Uued loomkatsete eeskirjad
04 Applying biodiversity lessons
04 Bioloogilise mitmekesisuse arendamisest saadud kogemuste rakendamine
05 Coastal pollution reduced through LIFE MARECLEAN project
05 LIFE-programmi projektiga MARECLEAN vähendati rannikureostust
06 Another step towards healthy European seas
06 Veel üks samm elujõuliste Euroopa merede poole
On a more local level, MARECLEAN, a LIFE Environment project, is helping to develop long-term solutions to beach and bathing water pollution.
Kohalikul tasandil aitab keskkonna LIFE-abi projekt MARECLEAN arendada pikaajalisi lahendusi ranna- ja suplusvee reostuse vältimiseks.
Concentrating on a 40 km stretch of coast around the Normandy town of Granville, it is already using risk management tools which have a strong potential for wider application.
Normandias asuva Granville’i linna 40kilomeetrise rannikuriba kaitsmiseks kasutatakse riskiohjevahendeid, mida saab kasutada ka teistes piirkondades.
07 Easing the pressure on Europe’s coastline
07 Euroopa rannajoone keskkonnaprobleemide vähendamine
08 EU bans nine more dangerous chemical substances
08 EL keelustab üheksa ohtlikku kemikaali
09 Action to combat illegal trade in timber
09 EL võitleb ebaseadusliku puidukaubanduse vastu
10 Cancún: a fresh chance for progress towards a global climate deal
10 Cancún: uus võimalus saavutada üleilmne kliimakokkulepe
12 New funding to support carbon capture and renewable energy technologies
12 Süsinikdioksiidi kogumise ja taastuvenergia tehnoloogia uued rahastamislahendused
13 Taking a fresh look at environmental impact assessments
13 Värske pilk keskkonnamõju hindamisele
14 Belgian and German companies win European Business Awards for the Environment
14 Belgia ja Saksamaa ettevõtteid autasustatakse Euroopa keskkonnaalase ettevõtlusauhinnaga
ANIMAL WE L FAR
LOOMADE
The first major changes to the European Union’s animal testing rules for aquarter of acentury will set the world’s highest welfare standards for such experiments. They will also enhance the quality of the research conducted by industry and the scientific community.
Viimase kahekümne viie aasta esimesed suured muutused Euroopa Liidu loomkatsete eeskirjades seavad katsetele maailma rangeimad loomade heaolu standardid ning parandavad ka tööstus- ja teadusringkondades tehtavate uuringute kvaliteeti.
centres using animals will need to be formally registered.
Kõik loomi kasutavad uurimiskeskused tuleb ametlikult registreerida.
They may be inspected unannounced and more frequently than at present.
Kontrollkäike võidakse teha ette teatamata ja sagedamini kui praegu.
Using animals for scientific experiments is a highly emotive issue for some.
Mõne inimese jaoks on loomadega teaduskatsete tegemine väga emotsionaalne teema.
For others, it is an unavoidable necessity to ensure that the medicines and other products industry develops are safe for human use.
Teiste jaoks on aga möödapääsmatu vajadus tagada, et ravimid ja teised farmaatsiatooted oleksid inimestele ohutud.
The European legislation agreed in September carefully balances both views.
Septembris kooskõlastatud Euroopa Liidu õigusaktid loovad nende vaadete vahele tasakaalu.
It raises animal welfare standards while recognising scien-tists’ needs and the contribution research makes to the protection of human health and the European economy.
Õigusaktidega karmistatakse loomade heaolu standardeid, kuid samal ajal võetakse arvesse ka teadlaste vajadusi ning teadustöö mõju inimeste tervise ja Euroopa majanduse kaitsele.
The EU’s ultimate goal is to replace the use of animals, but it is impossible to say with any accuracy to what extent the legislation will reduce the numbers involved.
ELi põhieesmärk on leida katseloomade kasutamisele asendusvariant, kuid võimatu on täpselt öelda, mil määral õigusaktid loomade osakaalu tegelikult vähendavad.
Experiments depend on many variables, such as research needs, the existence of suitable funding and unknown threats that may emerge in the future.
Katsed sõltuvad paljudest muutujatest, näiteks uurimisvajadusest, sobivate rahastamisvahendite olemasolust ja teadmata ohtudest, mis võivad tulevikus tekkida.
The legislation follows extensive consultation and will be applied throughout all 27 Member States from 1 January 2013.
Põhjalike konsultatsioonide järel koostatavaid õigusakte hakatakse rakendama kõigis 27 liikmesriigis 1. jaanuaril 2013.
It improves the present state of affairs in several ways.
See parandab praegust olukorda mitmeti.
Any experiment using animals will now be subject for the first time to a systematic ethical evaluation and will have to receive specific authorisation from designated competent authorities before it can be conducted.
Esimest korda hinnatakse nüüd kavakindlalt iga loomkatse eetilisust ja määratud pädevad asutused peavad andma katsete tegemiseks eriloa.
When tests are unavoidable, the legislation raises animal welfare standards significantly.
Kui loomkatsed on vältimatud, on õigusaktide kohaselt vaja loomade heaolu standardeid tunduvalt karmistada.
It stipulates minimum housing and care requirements and each research establishment must establish an animal welfare body to ensure the highest achievable welfare and care of the animals.
Nendes sätestatakse minimaalsed hoiu- ja hooldusnõuded, lisaks peab igas uurimisasutuses olema loomade heaoluga tegelev üksus, kes tagaks loomade võimalikult suure heaolu ja parima hoolduse.
Less stressed animals, it is hoped, will lead to more reliable test results.
Loodetakse, et kui loomad on vähem stressis, on tulemused usaldusväärsemad.
Scale of animal testing
Loomkatsete hulk
12 million animals used annually in the EU.
ELis tehakse igal aastal katseid 12 miljoni loomaga.
They include mice (60%), rats (18%), cold blooded animals (10%) and birds (6%).
Nende hulka kuuluvad hiired (60%), rotid (18%), kõigusoojased loomad (10%) ja linnud (6%).
Almost two-thirds (60%) of tests involve R & D for human and veterinary medicine, dentistry and fundamental biological studies.
Ligi kaht kolmandikku (60%) loomadest kasutatakse teadus- ja arendustegevuseks inimmeditsiini, veterinaarmeditsiini, hambaarstiteaduse ja bioloogia alusuuringute valdkonnas.
The European Union has not met its target of halting biodiversity loss by 2010.
Euroopa Liit ei ole täitnud oma eesmärki peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ELis aastaks 2010.
But, as the Commission’s assessments of the measures taken over the past four years show, clear progress was made, lessons were learned and afirm foundation is now in place for the future biodiversity strategy.
Komisjoni hinnang viimasel neljal aastal võetud meetmete kohta näitab aga, et saavutatud on kindel edasiminek, vigadest on õpitud ja bioloogilise mitmekesisuse tulevikustrateegiale on loodud tugev alus.
Biodiversity suffers from many pressures.
See pani erinevad ametiasutused ja osalejad üksteisega suhtlema.
The most pernicious include massive land use changes, the overexploitation of natural resources, high consumption patterns, invasive species, pollution and climate change.
See lõi alguse aruteludele ja suurendas teadlikkust sellest üliolulisest probleemist, mis ei olnud veel kõigi jaoks päevakajaline.
However, that breadth had an advantage that should benefit its successor.
Bioloogilist mitmekesisust kahjustavad erinevad tegurid.
It forced different government departments, agencies and actors to communicate with each other. It triggered discussion and raised awareness of a crucial issue that was not on everyone’s agenda.
Kõige hävitavamad on ulatuslikud muutused maakasutuses, loodusressursside ülekasutamine, liigne tarbimine, sissetungivad liigid, saastus ja kliimamuutus.
The Commission report, which also contains a wealth of detail on the impact of individual national policies, identifies clear progress in specific areas which provide a springboard for future action.
Komisjoni aruandes, kus käsitletakse üksikasjalikult ka eri liikmesriikide kehtestatud meetmeid, tuuakse välja teatud valdkondades tehtud selged edusammud, mis annavad hea hüppelaua tulevikuks.
According to the EU’s 2010 Biodiversity Baseline, biodiversity in the Union remains under serious threat: up to 25% of animal species face the risk of extinction, urban sprawl is encroaching on wetlands and grasslands and the health of ecosystems is being damaged.
Vastavalt ELi 2010. aasta bioloogilist mitmekesisust käsitlevale võrdlustasemele on bioloogiline mitmekesisus siiani märkimisväärselt ohustatud: kuni 25% loomaliikidest on väljasuremisohus, valglinnastumine tungib märgaladele ja heinamaadele ning ökosüsteemide toimimine on kahjustatud.
One is the Natura 2000 network, which now contains 26000 designated sites and covers 18% of EU territory.
Üks neist on Natura 2000 võrgustik, mis sisaldab 26000 kindlaksmääratud ala ja katab ligi 18% ELi territooriumist.
The decade also saw major improvements in air and water quality.
Viimase aastakümne jooksul on paranenud ka vee ja õhu kvaliteet.
A more extensive knowledge base has been established and the links between biodiversity and climate change are better understood.
Loodud on suurem teadmusbaas ning bioloogilise mitmekesisuse ja kliimamuutuse vaheline seos on paremini mõistetav.
The plan was also handicapped by its timing.
Plaani rakendamist takistas ka selle ajakava.
While the overall 2010 target was set in 2001, the implementing action plan was only agreed in 2006.
Kuigi 2010. aasta üldeesmärk seati 2001. aastal, võeti rakenduskava vastu alles aastal 2006.
This left little time to reach the end-of-decade goal.
See jättis eesmärgi saavutamiseks väga vähe aega.
More crucially, biodiversity concerns were not sufficiently factored into key policy areas such as agriculture and fisheries where multiannual operational programmes were already well established by the time the action plan was ready.
Bioloogilise mitmekesisuse küsimused ei mänginud peamistes poliitikavaldkondades, näiteks põllumajanduses ja kalanduses, väga suurt osa. Nende valdkondade mitmeaastased rakenduskavad olid kava valmimise ajaks juba kokku pandud.
The 2010 assessment of progress will feed into the new 2020 biodiversity strategy.
2010. aasta edusammude hindamine on toeks 2010. aasta bioloogilise mitmekesisuse strateegiale.
This will emphasise that biodiversity, and the ecosystem services it provides, must be integral features of other EU policies.
Viimases rõhutatakse, et bioloogiline mitmekesisus ja sellega kaasnevad ökosüsteemi teenused peavad olema ELi teiste poliitikameetmete lahutamatud osad.
That will make them the foundation on which the EU’s economic development and long-term social well-being are based. T
Nii saab neist ELi majandusarengu ja pikaajalise sotsiaalse heaolu alus. T
The EU’s existing biodiversity action plan was conceived to reinforce actions to halt biodiversity loss by 2010, the target adopted by European Heads of State and Government in 2001.
Praegune ELi bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava, mille Euroopa riigipead ja valitsusjuhid võtsid vastu 2001. aastal, loodi eesmärgiga peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine aastaks 2010.
As the Commission’s final assessment makes clear, it did not achieve the goal.
Komisjoni viimase hinnangu kohaselt ei ole suudetud seda eesmärki saavutada.
One reason was the breadth of the plan: with some 150 individual actions and few quantifiable targets, it was insufficiently focused and consequently difficult to monitor.
Üheks põhjuseks oli kava ulatus: see koosnes ligi 150 eraldiseisvast tegevusest ja vaid mõnest selgelt mõõdetavast sihist, oli halvasti fookustatud ja seetõttu raskesti jälgitav.
With the Union now working towards a 2020 biodiversity target, the timing is more favourable.
Nüüd, kui Euroopa Liidu eesmärk on bioloogilise mitmekesisuse vähendamine aastaks 2020, on ajakava pingevabam.
The new strategy coincides with major reviews of the EU’s budget and main activities, ensuring biodiversity can be taken into account from the start of the new policy cycles.
Uue strateegia arendamine langeb kokku ELi eelarve ja peamise tegevuse laiahaardelise ülevaatamisega. See tagab, et bioloogilise mitmekesisuse küsimusega tegeletakse uute poliitiliste tsüklite algusest peale.
TCoastal pollution reduced through LIFE MARECLEAN project
TLIFE-programmi projektiga MARECLEAN vähendati rannikureostust
New tools developed by a LIFE environment project are giving local authorities abetter understanding of sources of pollution affecting beaches and coastal water and helping them to focus their action more efficiently.
Keskkonna LIFE-abi projekti raames välja töötatud uued vahendid aitavad kohalikel omavalitsustel mõista paremini randu ja rannikuvett kahjustava reostuse allikaid ning panna nad tõhusamalt tegutsema.
Europeans have increasingly high expectations for bathing water quality at Europe’s beaches.
Eurooplaste ootused Euroopa randade vee kvaliteedi suhtes üha kasvavad.
At the same time, tourism and population pressures often lead to greater pollution in coastal areas.
Samas suurendavad rannikualade saastust sageli turism ja inimtegevuse mõju.
Some 13% of all EU coastal bathing waters fail to meet the standards set by bathing water legislation as a result of different sources of pollution.
Erinevate reostusallikate tõttu vastab vaid ligi 13% ELi randade veest suplusvee kvaliteedi juhtimise direktiivis sätestatud standarditele.
MARECLEAN, a LIFE Environment project, was set up to establish a long term solution to the problem.
Keskkonna LIFE-abi projekt MARECLEAN on loodud eesmärgiga leida probleemile pikaajaline lahendus.
The project devised a pollution management plan for a 40 km stretch of coast around the town of Granville in Normandy, northern France, and developed the necessary risk-management tools.
Projekti raames töötati Põhja-Prantsusmaal Normandias asuva Granville’i linna 40kilomeetrise rannikuriba kaitsmiseks välja reostustõrjeplaan ja vajalikud riskiohjevahendid.
© E a local consensus on solutions and optimising environmental and economic benefits.
© E loodetealadel), et hinnata rannikualade reoveesaastuse ohtu, jõuda üksmeelele kohalikes lahendustes ning keskkonna- ja majandustulu optimeerimises.
Every year, tourism and the shellfish industry contribute EUR 200 million to the local economy around Granville.
Igal aastal annavad turism ning karpide ja vähiliste püük Granville’i piirkonna kohalikku majandusse 200 miljonit eurot.
When the MARECLEAN project started in 2006, microbial pollution was having a detrimental effect on seawater quality, with a number of beaches failing to meet the standards of the Bathing Water Directive.
Kui MARECLEANi projekt 2006. aastal algas, avaldas mikroobne reostus merevee kvaliteedile väga kahjulikku mõju ning paljud rannad ei vastanud suplusvee kvaliteedi juhtimise direktiivi nõuetele.
Shellfish from nearly all of the breeding areas required processing before consumption.
Peaaegu kõikidest püügipiirkondadest pärit krabisid oli vaja enne tarbimist töödelda.
Based on the data collected, the MARECLEAN team was able to model the pollution risks as a function of weather and sea conditions.
Kogutud andmete põhjal sai MARECLEANi töörühm luua ilmastikutingimusi ja mereolusid arvestava reostusohumudeli.
After studying the complex relationship between land and seawater, methods and software tools were developed to help local authorities prioritise the pollution sources and discharge points requiring remedial action and investment.
Pärast maa ja merevee vahelise keerulise suhte uurimist töötati välja meetodid ja tarkvaravahendid, mis aitaks kohalikel omavalitsustel seada tähtsuse järjekorda reostusallikad ja heitmeväljastuskohad, mille puhul peab võtma heastavaid meetmeid ja tegema investeeringuid.
Developing models and tools
Mudelite ja vahendite väljatöötamine
Around Granville, the project has so far led to a reduction in the pollution from point sources –single, localised sources of pollution – as well as an improvement in bathing water quality.
Projekti tulemusena on Granville’i ümbruses kohalikest punktreostusallikatest pärinev saastus vähenenud ning suplusvee kvaliteet on parem.
Further improvements are expected in the coming years as the coastal water action plan for the Granville area (2009-2015), which the project helped develop, is progressively implemented. T
Järgmistel aastatel peaksid tulemused veelgi paranema, sest järk-järgult hakatakse rakendama Granville’i piirkonna rannikuvee tegevuskava (2009–2015), mida projekti raames aidati välja töötada. T
Find out more on the project http://www.smbcg-mareclean.eu/
Lisateave projekti kohta http://www.smbcg-mareclean.eu/
The team developed both a watershed load model (MAREFLUX) and a sea dispersion model (MARS).
Töörühm töötas välja vesikonna saastekoormuse mudeli (MAREFLUX) ja merereostuse laialikandumise mudeli (MARS).
The project also developed decision-support tools for managing overflow from pumping stations, managing beach closures, boosting investment in pumping stations and prioritising the protection of river banks.
Projekti raames loodi ka otsustustuge pakkuvad meetmed, mis aitavad reguleerida pumbajaama ületäitumist, korraldada randade sulgemist, suurendada pumbajaamadesse tehtavaid investeeringuid ja määrata olulisimate jõekallaste kaitset.
Find out more onthe LIFE programme http://ec.europa.eu/life
Lisateave LIFE-programmi kohta http://ec.europa.eu/life
These tools can be used by water quality professionals elsewhere in the EU (particularly in tidal areas bordering the Atlantic and North Sea) for conducting risk assessments of sewage pollution in coastal areas, creating
Neid meetmeid saavad kasutada veekvaliteedi spetsialistid kõikides ELi piirkondades (eriti Atlandi ookeani ja Põhjamerega piirnevatel
To understand the contamination process in coastal waters, a major sampling and analysis programme was carried out for rivers, sea and rainwater in the area.
Reostuse olemuse mõistmiseks korraldati ulatuslik programm, mille käigus võeti piirkonna jõgedest, merest ja vihmaveest proove ja analüüsiti neid.
Some 1500 samples were taken to assess pollution loads in rivers and coastal seawater in wet and dry periods, and to identify the sources with the most serious impact on coastal water pollution.
Võeti ligikaudu 1500 proovi, et hinnata jõgede ja merevee saastekoormust märjal ja kuival perioodil ning teha kindlaks rannikuveele kõige rohkem kahju tekitavad reostusallikad.
These were shown to be inland pasturing, followed by sewer overflow and salt marsh grazing, with the impact of agriculture being much more important than expected.
Kõige kahjulikumaks osutus karjatamine sisemaal, sellele järgnes kanalisatsiooni ületäitumine ja karjatamine sooldunud märgaladel, mille mõju põllumajandusele oli palju suurem kui eeldati.
TAnother step towards healthy European seas
TVeel üks samm elujõuliste Euroopa merede poole
The Marine Strategy Framework Directive aims to ensure that all EU marine waters arein ahealthy condition by 2020.
Merestrateegia raamdirektiivi eesmärk on saavutada aastaks 2020 ELi mereakvatooriumi hea keskkonnaseisund.
To help Member States meet this commitment, the European Commission has adopted aset of environmental criteria which will be used to chart acourse towards this goal.
Liikmesriikide abistamiseks on Euroopa Komisjon võtnud vastu keskkonnakriteeriumid selle eesmärgi poole liikumiseks vajaliku kursi paikapanemiseks.
and dynamic oceans and seas which are healthy, productive and sustainable for future generations.
Direktiiviga aidatakse selgelt kaasa bioloogilise mitmekesisuse edendamisele, sest selles on ühemõtteliselt sätestatud bioloogilise mitmekesisuse säilitamise kohustus.
Adopted two years ago, the Marine Strategy Framework Directive provides a comprehensive and legally binding framework to guarantee the quality of Europe’s seas.
Komisjoni vastuvõetud keskkonnakriteeriumid on loodud selleks, et aidata liikmesriikide asutusi nende volialas asuva mere hea keskkonnaseisundi saavutamisel.
It also makes an explicit contribution to the promotion of marine biodiversity, clearly stating that it must be maintained.
Eesmärk on tagada ökoloogiliselt mitmekesised ja dünaamilised ookeanid ja mered, mis on ka tulevikus elujõulised, tootlikud ja jätkusuutlikud.
The criteria cover many different aspects of marine ecosystems including biological diversity, fish stocks, eutrophication, contaminants, litter and noise.
Kriteeriumid hõlmavad erinevaid mereökosüsteeme mõjutavaid tegureid, sealhulgas bioloogilist mitmekesisust, kalavarusid, eutrofeerumist, saasteaineid, prügi ja müra.
These have been developed on the basis of scientific and technical advice and take account of the requirements that already exist in European legislation.
Kriteeriumite väljatöötamisel on võetud aluseks teadus- ja tehnikanõuanded ning arvestatud juba kehtivate Euroopa Liidu õigusaktide nõuetega.
More science, close monitoring
Rohkem teadmisi, hoolsam seire
While legislative efforts to protect Europe’s land-based biodiversity have tended so far to focus on specific species and habitats, the new marine legislation aims to be more comprehensive by addressing the impact of the totality of human activity on marine ecosystems throughout the marine waters of the EU.
Õigusaktide eesmärkide täitmine on liikmesriikide jaoks raske ülesanne.
Our knowledge of the seas and their ecosystems is still far from complete and further scientific knowledge needs to be developed.
2012. aastaks peavad nad esitama hinnangu merekeskkonda mõjutava inimtegevuse ja kõikide keskkonnaprobleemide kohta ning töötama välja merestrateegiad, kus on sätestatud nende enda sihid nimetatud probleemide lahendamiseks.
The European Strategy for Marine and Maritime Research will help to achieve this.
Vajalikud meetmed tuleb vastu võtta 2015. aastaks.