natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• to prepare the meetings of the Governing Council; • to implement monetary policy in the euro area in accordance with the guidelines and decisions laid down by the Governing Council and, in so doing, to give instructions to the NCBs; • to manage the day-to-day business of the ECB; • to exercise certain powers, including regulatory powers, delegated to it by the Governing Council.
• valmistada ette nõukogu istungeid; • rakendada euroala rahapoliitikat kooskõlas nõukogu suuniste ja otsustega ning anda juhiseid riikide keskpankadele; • juhtida EKP igapäevast tööd;
General Council meets four times every year
• kasutada talle nõukogu poolt antud õigusi, kaasa arvatud regulatiivseid õigusi.
The General Council comprises the President and theVice-President of the ECB and the governors of the national central banks of all EU Member States.
EKP üldnõukogu koosneb EKP presidendist, asepresidendist ja Euroopa Liidu liikmesriikide keskpankade presidentidest.
The other members of the Executive Board, the President of the EU Council and a member of the European Commission may attend the meetings of the General Council but they do not have the right to vote.
Ülejäänud juhatuse liikmed, Euroopa Liidu Nõukogu president ja üks Euroopa Komisjoni liige võivad osaleda üldnõukogu istungitel hääleõiguseta.
Meetings of the General Council may be convened whenever the President deems it necessary or at the request of at least three of its members.The General Council usually meets in Frankfurt once every three months.
Üldnõukogu võib kokku tulla presidendi kutsel, kui ta seda vajalikuks peab, või vähemalt kolme liikme taotlusel. Üldnõukogu istungid toimuvad tavaliselt Frankfurdis kord kolme kuu jooksul.
The General Council has no responsibility for monetary policy decisions in the euro area.
Üldnõukogu ei vastuta euroala rahapoliitiliste otsuste eest.
It has taken over tasks from the EMI which the ECB has to perform in StageThree of EMU as long as some EU Member States have not adopted the euro.This implies that it is responsible primarily for reporting see Glossary
See tähendab, et üldnõukogu peamisteks kohustusteks on koostada aruandeid euroalast väljaspool asuvate liikmesriikide lähenemise edusammude kohta ja anda nõu euro kasutuselevõtuks vajalike ettevalmistuste tegemisel.
The decisionmaking bodies of the ECB are supported by ESCB Committees.
EKP otsustusorganite tegevust toetavad EKPSi komiteed, kes täidavad
These Committees are also important for intraESCB
Ekspertide komiteed toetavad otsustusorganite tegevust.
The NCBs of the non-euro area countries have each appointed experts to take part in ESCB Committee meetings whenever a Committee is dealing with matters which fall within the field of competence of the General Council.
Kõik euroalaväliste riikide keskpankad on välja valinud eksperdid, kes osalevad üldnõukogu pädevusse kuuluvaid küsimusi käsitlevatel EKPSi komiteede istungitel.
The mandates of the Committees are laid down by the Governing Council, to which the Committees report via the Executive Board.
Komiteede volitused sätestab EKP nõukogu, kellele komiteed esitavad juhatuse kaudu oma tegevusaruanded.
At present, the Committees areas follows: the Accounting and Monetary Income Committee, the Banking Supervision Committee, the Banknote Committee, the Committee on Cost Methodology, the Eurosystem/ESCB Communications Committee, the Eurosystem IT Steering Committee, the Information Technology Committee, the Internal Auditors Committee, the International Relations Committee, the Legal Committee, the Market Operations Committee, the Monetary Policy Committee, the Payment and Settlement Systems Committee and the Statistics Committee.
Praegu tegutsevad järgmised komiteed: raamatupidamise ja rahatulu komitee, pangajärelevalve komitee, pangatähtede komitee, kulumetoodika komitee, eurosüsteemi/EKPSi avalike suhete komitee, eurosüsteemi IT-järelevalve komitee, infotehnoloogia komitee, siseaudiitorite komitee, rahvusvaheliste suhete komitee, õiguskomitee, turuoperatsioonide komitee, rahapoliitika komitee, makse- ja arveldussüsteemide komitee ning statistikakomitee.
In 1998 the Governing Council also established a Budget Committee, composed of members coming from the ECB and the Eurosystem NCBs.
1998. aastal moodustas EKP nõukogu ka eelarvekomitee, kuhu kuuluvad EKP ja eurosüsteemi liikmesriikide keskpankade esindajad.
The Budget Committee assists the Governing Council in matters related to the ECB’s budget.
Eelarvekomitee abistab nõukogu EKP eelarvega seotud küsimustes.
Finally, in 2005 a Human Resources Conference was established, consisting of members from the ESCB.This Conference aims to further promote the cooperation and team spirit among Eurosystem/ESCB central banks in the field of human resources management.
2005. aastal loodi personalikonverents, kuhu kuuluvad EKPSi liikmed. Konverentsi eesmärk on edendada personalijuhtimisealast koostööd eurosüsteemi/EKPSi keskpankade vahel.
PRICE STABILITY
HINNASTABIILSUS
The primary objective of the Eurosystem is to maintain price stability.
Eurosüsteemi esmane eesmärk on säilitada hinnastabiilsus
Price stability is the top priority
Esmane eesmärk on hinnastabiilsus.
Article 2 of theTreaty on European Union states that the European Union aims to promote “economic and social progress and a high level of employment and to achieve balanced and sustainable development”.The Eurosystem contributes to these objectives by maintaining price stability.
Euroopa Liidu lepingu artikli 2 kohaselt on Euroopa Liidu eesmärgiks „edendada majanduslikku ja sotsiaalset progressi, kõrget tööhõive taset ning saavutada tasakaalustatud ja püsiv areng“.
In addition, in the pursuit of price stability, it takes these objectives into account.
Eurosüsteem toetab nende eesmärkide saavutamist, säilitades hinnastabiilsust.
Should there be any conflict between the objectives, the maintenance of price stability must always be given priority by the ECB.
Kui püstitatud sihtides esineb vastuolusid, on EKP esmatähtsaks eesmärgiks alati säilitada hinnastabiilsus.
The Eurosystem acts in accordance with the principle of an open market economy with free competition, favouring an efficient allocation of resources.
Eurosüsteem tegutseb kooskõlas vabal konkurentsil põhineva avatud turumajanduse põhimõttega, soodustades ressursside tõhusat jaotamist.
MONETARY POLICY STRATEGY OF THE ECB
EKP RAHAPOLIITILINE STRATEEGIA
The ECB must influence conditions in the money market, and thereby the level of shortterm interest rates, in order to achieve price stability.
Hinnastabiilsuse saavutamiseks peab EKP mõjutama rahaturu tingimusi ja selle kaudu ka lühiajaliste intressimäärade taset.
The ECB has adopted a strategy to ensure that a consistent and systematic approach is applied to monetary policy decisions.
EKP on vastu võtnud strateegia, et tagada järjekindel ja süsteemne lähenemine rahapoliitilistele otsustele.
Consistency helps to stabilise inflation expectations and enhance the credibility of the ECB.
Järjepidevus aitab stabiliseerida inflatsiooniootusi ja suurendada EKP usaldusväärsust.
A main element of the ECB Governing Council’s monetary policy strategy is its quantitative definition of price stability: “a year-on-year increase in the Harmonised Index of Consumer Prices (HICP) for the euro area of below 2%”.
EKP nõukogu rahapoliitilise strateegia keskse osa moodustab hinnastabiilsuse kvantitatiivne määratlus: „Hinnastabiilsus tähendab euroala ühtlustatud tarbijahinnaindeksi (ÜTHI) aastakasvu alla 2%“.
Price stability must be maintained over the medium term, which reflects the need for monetary policy to be forward-looking.
Kuna hinnastabiilsus tuleb säilitada keskpika aja jooksul, peab rahapoliitika olema tulevikku suunatud.
3.4 Communication 3.5 Monetary and financial statistics
3.4 Avalikud suhted 3.5 Rahandus- ja finantsstatistika
3.1 Price stability 3.2 Monetary policy strategy of the ECB 3.3 Monetary policy instruments
3.1 Hinnastabiilsus 3.2 EKP rahapoliitiline strateegia 3.3 Rahapoliitika instrumendid
2% over the medium term. This underlines its commitment to provide a sufficient safety margin to guard against the risks of deflation .
Hinnastabiilsuse tagamiseks püüab EKP hoida inflatsioonimäärad keskpikas perspektiivis alla 2%, kuid selle lähedal.
Forward-looking monetary policy
Tulevikku suunatud rahapoliitika
Monetary policy needs to be forward-looking since there are significant lags in the transmission mechanism (see next section).
Rahapoliitika peab olema tulevikku suunatud, sest rahapoliitikas toimuvate muudatuste ülekandumine (vt järgmist jagu) võtab aega.
In addition, monetary policy should anchor inflation expectations and help to reduce volatility in economic developments.
Ühtlasi peaks rahapoliitika stabiliseerima inflatsiooniootusi ning aitama vähendada kõikumisi majandusarengus.
In addition to the definition of price stability, the monetary policy strategy consists of a comprehensive assessment of the risks to price stability consisting of an economic analysis and a monetary analysis.
Lisaks hinnastabiilsuse määratlusele hõlmab rahapoliitiline strateegia ka hinnastabiilsusega seotud riskide üldhinnangut, mis koosneb majandusja rahapoliitilisest analüüsist.
Every decision on monetary policy is preceded by a thorough cross-checking of the information coming from the two analyses.
Enne rahapoliitiliste otsuste tegemist võrreldakse põhjalikult nendest kahest analüüsist saadud teavet.
MONETARY POLICY INSTRUMENTS
RAHAPOLIITIKA INSTRUMENDID
The transmission mechanism of monetary policy starts with the central bank’s management of liquidity and steering of shortterm interest rates.
Rahapoliitika ülekandemehhanism saab alguse likviidsuse ja lühiajaliste intressimäärade juhtimisest keskpangas.
Money market is the first to be affected
Rahaturul avalduvad muudatused kõige varem.
To steer shortterm interest rates, the Eurosystem has at its disposal a set of monetary policy instruments, namely open market operations, standing facilities and reserve requirements.
Lühiajaliste intressimäärade juhtimiseks kasutab eurosüsteem erinevaid rahapoliitika instrumente – avaturuoperatsioone, püsivahendeid ja reservinõudeid.
Open market operations can be divided into:
Avaturuoperatsioonid hõlmavad järgmist:
• main refinancing operations; these are regular liquidity-providing transactions with a frequency and maturity of one week; • longer-term refinancing operations; these are liquidity-providing transactions with a monthly frequency and a maturity of three months; • fine-tuning operations; these can be executed on an ad hoc basis to manage the liquidity situation in the market and to steer interest rates.
• põhilised refinantseerimisoperatsioonid – regulaarsed iganädalased likviidsust andvad operatsioonid tähtajaga üks nädal; igakuised
In particular, they aim to smooth the effects on interest rates of unexpected liquidity imbalances; and • structural operations can be carried out by the Eurosystem through reverse transactions, outright transactions and issuance of debt certificates.
Nende operatsioonide eesmärgiks on eelkõige leevendada ootamatute likviidsuspuudujääkide mõju intressimääradele; • struktuursed tehingud, mida eurosüsteem teostab pöördtehingute, otsetehingute ja võlakirjade emiteerimise kaudu.
The Eurosystem also offers two standing facilities, which set boundaries for overnight market interest rates by providing and absorbing liquidity:
• laenamise püsivõimalus, mis võimaldab krediidiasutustel saada liikmesriikide keskpankadelt kõlblike varade vastu üleöölikviidsust; ning avada
• the marginal lending facility, which allows credit institutions to obtain overnight liquidity from the national central banks against eligible assets; and • the deposit facility, which can be used by credit institutions to make overnight deposits with the national central banks in the Eurosystem.
• hoiustamise püsivõimalus, mis võimaldab krediidiasutustel eurosüsteemi liikmesriikide keskpankades üleööhoiuseid.
Minimum reserve requirements
Kohustusliku reservi nõue
Finally, the Eurosystem requires credit institutions to hold minimum reserves in accounts with the national central banks.
Lisaks kohustab eurosüsteem krediidiasutusi hoidma riikide keskpankade kontodel kohustuslikke reserve.
Each credit institution must keep a certain percentage of some of its own customer deposits (as well as of some other bank liabilities) in a deposit account with the relevant national central bank on average over a reserve maintenance period of around one month.The Eurosystem pays a shortterm interest rate on these accounts.The purpose of the minimum reserve system is to stabilise money market interest rates and create (or enlarge) a structural liquidity deficit in the banking system.
Eurosüsteem maksab nendelt kontodelt lühiajalist intressi. Kohustusliku reservi süsteemi eesmärk on stabiliseerida rahaturu intressimäärasid ja luua (või suurendada) pangasüsteemi struktuurset likviidsuspuudujääki.
COMMUNICATION
AVALIKUD SUHTED
Efficient external communication is an essential part of a central bank’s job.
Tõhusal organisatsioonivälisel suhtlusel on oluline roll keskpanga tegevuses.
Communication contributes to the effectiveness and credibility of monetary policy.
Suhtlemine avalikkusega edendab rahapoliitika tõhusust ja usaldusväärsust.
In order to increase the public’s understanding of monetary policy and other central bank activities, the ECB must be open and transparent.
Selleks, et selgitada üldsusele paremini rahapoliitika olemust ja keskpanga muid ülesandeid, peab EKP tegevus olema avatud ja läbipaistev.
This is the main guiding principle for the Eurosystem in its external communication, which involves close cooperation between the ECB and the NCBs.
See on eurosüsteemi avalike suhete juhtivaks põhimõtteks, mis hõlmab ühtlasi tihedat koostööd EKP ja liikmesriikide keskpankade vahel.
To make its communication effective, the ECB and the NCBs use many different tools.The most important are:
Suhtluse tõhustamiseks kasutavad EKP ja liikmesriikide keskpangad erinevaid vahendeid. Neist olulisimad on:
• regular press conferences after the first Governing Council meeting in each month; • publication of a Monthly Bulletin containing a detailed description of economic developments in the euro area and articles on topics relevant to the ECB’s activities; • public hearings of the ECB’s President and other members of the ECB’s Executive Board in the European Parliament ; • speeches and interviews given by members of the ECB’s decisionmaking bodies; • press releases explaining the decisions and views of the Governing Council; • the websites of the ECB and the NCBs, which give access to all published material, including a very large collection of statistical data; • working papers; • occasional papers.
• korrapärased pressikonverentsid pärast EKP nõukogu kuu esimest istungit; • EKP kuubülletään, mis sisaldab euroala majandusarengu üksikasjalikku kirjeldust ja EKP tegevusega seotud teemasid käsitlevaid artikleid; • EKP presidendi ja teiste EKP juhatuse liikmete avalikud ärakuulamised
MONETARY AND FINANCIAL STATISTICS
RAHANDUS- JA FINANTSSTATISTIKA
The ECB compiles and publishes financial and monetary statistics in close cooperation with the NCBs.This statistical information supports the monetary policy of the euro area and the decisionmaking of the ECB.
EKP koostab ja avaldab rahandus- ja finantsstatistikat tihedas koostöös liikmesriikide keskpankadega. See statistika toetab euroala rahapoliitikat ja EKPd otsuste tegemisel.
ECB compiles aggregates for the euro area
EKP koostab euroala koondnäitajad.
The NCBs (and, in some cases, other national authorities) collect data from financial institutions and other sources in the irrespective countries and calculate aggregates at the national level, which they send to the ECB.The ECB then compiles the aggregates for the euro area.
Keskpangad (mõningatel juhtudel ka muud siseriiklikud asutused) koguvad andmeid finantseerimisasutustelt ja teistest riiklikest allikatest, arvutavad riiklikud koondnäitajad ning saadavad need EKP-le. Seejärel koostab EKP nende andmete alusel euroala koondstatistika.
The legal basis for the development, collection, compilation and dissemination of statistics by the ECB is laid down in the Statute of the European System of Central Banks and of the European Central Bank annexed to theTreaty.
EKP statistika arendamise, kogumise, koostamise ja levitamise õiguslik alus on sätestatud asutamislepingule lisatud Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjas.
While ensuring that its statistical requirements are met, the ECB seeks to minimise the burden which statistical reporting places on financial institutions and other reporting agents.
EKP tagab oma statistikanõuete täitmise, kuid püüab samal ajal vähendada finantseerimisasutustele ja teistele andmeesitajatele langevat statistilise aruandluse koormust.
Responsibility for statistics at the European level is shared between the ECB and the European Commission (through Eurostat, the Statistical Office of the European Communities).The ECB is primarily or jointly responsible for euro area monetary, financial institutions and financial markets statistics, external statistics (including the balance of payments), financial accounts and the development of quarterly non-financial accounts for institutional sectors (households, corporations and government).
Euroopa tasandil vastutavad statistika eest ühiselt EKP ja Euroopa Komisjon (Euroopa Ühenduste Statistikaameti (Eurostat) kaudu). EKP vastutab kas üksi või koos komisjoniga euroala rahandusstatistika, finantseerimisasutuste ja finantsturu statistika, välisstatistika (sealhulgas maksebilansistatistika) ning finantskontode ja institutsiooniliste sektorite (kodumajapidamised, ettevõtted, valitsus) kvartaalsete mittefinantskontode koostamise eest.
Responsibility for the statistical infrastructure (including seasonal adjustment, the design of a quality framework and data transmission standards) at the European level is also shared between both institutions.
Ühtlasi vastutavad EKP ja komisjon Euroopa tasandil ühiselt statistika infrastruktuuri eest (sealhulgas andmete hooajaline kohandamine, kvaliteedi tagamise raamistiku loomine, andmeedastusstandardid).
Wherever possible, ESCB statistics conform to international standards.
EKPSi statistika koostamisel järgitakse võimaluse korral alati rahvusvahelisi standardeid.
Automated Real-time is now replacing the has been in operation
Sarnaselt oma eelkäijaga kasutatakse ka TARGET2 keskpanga operatsioonide teostamiseks, pankadevaheliste suurmaksete tegemiseks eurodes ning muudeks euromakseteks.
Transfer) system, which settlement Express generation TARGET
Süsteem võimaldab andmete töötlemist reaalajas, arveldamist keskpanga rahas ning arvelduste lõplikkust.
January 1999, when the euro was launched. By the summer of 2008, the new system will be available for all transactions in euro between and within the euro area countries as well as several other EU countries.
Erinevalt TARGETist, kus makseid töödeldi hajutatult paljudes keskpankades, kasutatakse uues süsteemis ühisplatvormi, mille toimimisse keskpangad ei sekku.
Like its predecessor,TARGET2 is used for the settlement of central bank operations, large-value euro interbank transfers as well as other euro payments.
Platvorm pakub kvaliteetsemaid ja kooskõlastatud teenuseid ning võimaldab mastaabisäästu kaudu alandada teenustasusid ja tagada parema tasuvuse.
It provides real-time processing, settlement in central bank money and immediate finality.
TARGET2 maksetel puuduvad alam- ja ülemmäärad.
By using TARGET2 for all large-value payments, in particular those related to interbank operations, market participants receive a premium service and make a substantial contribution to reducing systemic risk throughout the EU, i.e. the risk of “contagion” to other areas due to the high number and value of interactions between banks.
Turuosalistele, kes kasutavad TARGET2 kõigi suurmaksete, eelkõige pankadevaheliste suurmaksete tegemiseks, on tagatud parim teenindus ning nad aitavad märkimisväärselt vähendada süsteemiriske kogu ELis, s.t vähendada kõrvalmõjusid, mis võivad tuleneda pankadevaheliste tehingute suurest hulgast ja väärtusest.
Another development in this context is the launch in 2008 of the Single Euro Payments Area (SEPA), in which all noncash euro payments are treated as domestic payments; the difference between national and crossborder transactions is disappearing.
2008. aastal käivitub ka ühtne euromaksete piirkond (SEPA), kus kõiki sularahata euromakseid käsitletakse siseriiklike maksetena ning siseriiklikke ja piiriüleseid makseid enam ei eristata.
TARGET2 together with SEPA will transform the payments market in the euro area, making it more dynamic and cost-efficient.
TARGET2 ja SEPA kujundavad ümber euroala makseturu, muutes selle dünaamilisemaks ja säästlikumaks.
Euro banknotes were put into circulation on 1 January 2002.There are seven denominations: €5, €10, €20, €50, €100, €200 and €500.
Euro pangatähed lasti ringlusse 1. jaanuaril 2002. Pangatähtede seeria sisaldab seitset eri suurusega nimiväärtust: 5, 10, 20, 50, 100, 200 ja 500 eurot.
The higher the denomination, the larger the banknote.
Mida suurem on nimiväärtus, seda suurem on pangatähe formaat.
The banknotes depict the architectural styles of seven periods in Europe’s cultural history – classical, Romanesque, Gothic, Renaissance, baroque and rococo, the age of iron and glass architecture, and modern twentieth century architecture – and show three main architectural elements: windows, gateways and bridges.
Pangatähtedel kujutatakse Euroopa kultuuriajaloo seitsme erineva ajastu arhitektuuristiile: klassikaline, romaani, gooti, renessanss-, barokk- ja rokokoostiil, raud- ja klaasiarhitektuur ning 20. sajandi modernne arhitektuur.
None of the designs depicts actual buildings or monuments.
Motiividel kasutatakse kolme põhilist arhitektuurielementi – aknaid, väravaid ja sildu –, kuid tegemist ei ole reaalselt eksisteerivate objektide ja ehitistega.
A number of security features, such as a watermark, a hologram, a security thread and colour-changing ink, have been incorporated into the banknote designs to protect them against counterfeiting and enable people to recognise genuine banknotes.
Pangatähtedel kasutatakse turvaelemente, näiteks vesimärki, hologrammi, turvaniiti ja muutuva tooniga trükivärvi, et vältida vääringu võltsimist ning muuta ehtsate pangatähtede tuvastamine hõlpsamaks.
Special design features, e.g. raised print and large numerals, have also been included to help blind and partially sighted people.
Pimedate ja vaegnägijate abistamiseks on lisatud veel muidki iseloomulikke tunnuseid, näiteks reljeeftrükk ja suuremõõtmelised numbrid (nimiväärtus).
Strict quality controls ensure that all banknotes produced are identical in quality and appearance.The banknotes do not have individual national designs.
Range kvaliteedikontrolliga tagatakse kõigi pangatähtede ühtne kvaliteet ja välimus. Pangatähtede kujundus ei ole liikmesriigiti erinev.
The planning of a new series of euro banknotes is under way.
Euro pangatähtede uus seeria on kavandamisjärgus.
It will incorporate new security features but in other respects it will represent a continuation of the current series: the banknotes will have the same denominations – from €5 to €500 – and they will be based on the current designs, making them immediately recognisable as euro banknotes.
Selles kasutatakse uusi turvaelemente, muus osas aga sarnaneb uus seeria praegusega: pangatähtede nimiväärtused (5 eurost 500 euroni) jäävad samaks ja nende kujundus järgib praegust kujundust, mis teeb nad euro pangatähtedena koheselt äratuntavaks.
10, 20 and 50 cent, €1 and €2.
5 senti, 10 senti, 20 senti ja 50 senti ning 1 euro ja 2 eurot.
Each one has a “European” side and a national side.
Kõigil müntidel on üks ühine, Euroopat sümboliseeriv külg, teisel küljel aga kujutatakse rahvuslikke motiive.
Of course, all euro coins can be used in all euro area countries, irrespective of their national side.
Loomulikult saab kõiki euromünte kasutada maksevahendina kõigis euroala riikides, olenemata sellest, millise riigi sümboolikat need kannavad.