natgillin/translations-raw huggingface dataset:
".Training for staff involved in bear conservation [activities 3, 21] ".Site restoration, improvement of habitat for bears (eg planting of traditional food plants such as fruit trees) [activities 13, 15] ".Long-term monitoring of individual bears [activities 17, 19] ".Census of bear population [activity 2] ".Education of wider population [activities 20, 21] ".Development and sale of bear-friendly products [activities 15, 16] ".Networking with bear project in neighbouring region [activity 20] ".Mitigation of infrastructure barriers on bear corridors (green bridges, underpasses) [activity 13] ".Intensive public relation work to gain acceptance for bears [activity 20] ".Evaluation of public relation work [activity 20] ".Lobbying and information towards interest groups involved [activity 20] ".Development and/or updating management plans with the involvement of stakeholders [activities 5, 8] ".Damage prevention measures (electric fences, guard dogs) [activities 15, 24] ".Creation of bear-friendly buer zone around site (on agricultural land) [activities 15, 16] ".Construction and maintenance of education trails/paths inside site [activities 22, 25] ".Construction of visitor infrastructure (visitors centre) [activity 25] ".Construction of species-related infrastructure (holding pens for rehabilitation) [activity 24] ".Risk prevention in area (forest re measures) [activity 18]
• Karude säilitamisega tegeleva personali koolitus [tegevused 3, 21]• Karude elupaikade taastamine ja parendamine (näit. traditsiooniliste toiduviljade nagu viljapuud istutamine) [tegevused 13, 15]• Karuisendite pikaajaline seire [tegevused 17, 19]• Karupopulatsiooni loendamine [tegevus 2]• Laiema avalikkuse harimine [tegevused 20, 21]• Karusõbralike toodete arendamine ja müük [tegevused 15, 16]• Karuprojekti alase koostöö tegemine naaberpiirkonnaga [tegevused 20]• Infrastruktuurist tulenevate karude liikumiskoridoride takistuste leevendamine (haljastatud sillad, aluskäigud) [tegevus 13]• Laialdane infokampaania karudesse soosiva suhtumise kujundamiseks [tegevus 20]• Suhtekorraldustöö hindamine [tegevus 20]• Lobitöö ja infovahetus asjakohaste huvirühmadega [tegevus 20]• Kaitsekorralduskavade arendamine ja/või uuendamine sidusrühmade kaasamisega [tegevused 5, 8]• Kahjuennetamise nõuded (elektritarad, valvekoerad) [tegevused 15, 24]• Karusõbraliku puhvertsooni loomine ümber ala (põllumajanduslikul maal) [tegevused 15, 16]• Õpperadade ehitamine ja hooldamine alal [tegevused 22, 25]• Külastusteks vajaliku infrastruktuuri (külastuskeskus) ehitamine [tegevus 25]• Liikidega seonduva infrastruktuuri ehitamine (taastustegevuseks vajalikud kinnihoidmisaedikud) [tegevus 24]• Piirkonna riskiennetus (metsatulekahjude meetmed) [tegevus 18]
Measures related to this project are marked in the tables that follow.
Kõnealuse projektiga seotud meetmed on alltoodud tabelites märgitud sõnaga
Ursus arctos, brown bear.
Ursus arctos, pruun karu.
Livelihood from forestry and agriculture in Natura 2000 sites
Metsandus ja põllumajandus elatusallikatena Natura 2000 aladel
The “Livelihood” estate is composed of several agricultural fields located on one side of a river, a beech forest with some coniferous patches, and a humid area with water springs.
“Elatusallika”kinnistu alla kuuluvad mitmed põllumajanduslikud maad ühel pool jõge, mõnede okaspuusaludega pöögimets ja niiske, allikatega kaetud ala.
The original planting pattern of the forest was of even aged trees and served a classical production structure.
Kunagise metsaistutamise käigus istutati puidukasvatamise struktuuriga ühevanused puid.
Some parcels have been progressively altered in order to convert the plantation into a multi-storey forest.
Hiljem on mõned maalapid muudetud nii, et arendada välja mitmevanuseline mets.
One of the parcels is located in a humid area composed of many springs.
Üks maalappidest asub allikaid täis niiskel alal.
The previous coniferous plantation has been completely harvested and the drains have been filled-in by using harvested residues in order to restore the initial moisture level.
Varasem okaspuumets on täielikult maha võetud ja tekkinud augud täidetud saadud puidujääkidega, et taastada algne niiskustase.
The silvicultural option chosen is natural regeneration and where it is not growing quickly enough, adapted forest species can be planted to fill the gaps.
Metsakasvatuslikuks meetodiks on valitud loomulik taastumine ja kus see ei toimu piisavalt kiiresti, seal istutatakse tühimikesse kohandatud metsapuude liigid.
The flora and fauna can re-generate itself and the semi-natural habitat can recover.
Looduslikud taime- ja loomaliigid asustavad taas nii ala looduslikke kui poollooduslikke elupaiku.
This type of management is considered to be sustainable and it allows an increase in biodiversity on all parcels and for the forest to remain protable.
Sellist tüüpi kaitsekorraldust peetakse säästlikuks ning see toob kaasa biodiversiteedi kasvu kõikidel maalappidel ja teeb metsa jätkuvalt tulutoovaks.
The agricultural fields are harvested annually.
Põldudel toimub saagikoristus igal aastal.
Some are dedicated to food production and others are pasture dedicated to fodder production.
Osad põldudest on toidutootmisele pühendatud ja teised toodavad rohumaadena loomasööta.
The management of these fields respects the agri-environmental measures and includes a beetle bank.
Selliste põldude haldamine on kooskõlas põllumajanduslike ja keskkonnameetmetega ja sisaldab putukate kaitsetsoone.
Activities that could be required for “Livelihood from forestry and agriculture in Natura 2000 sites” [activity number refers to number of relevant sheet in following tables]:
Tegevused, mida võiks olla vaja“Metsandus ja põllumajandus elatusallikatena Natura 2000 aladel” tegevuste jaoks [tegevuse number viitab järgnevates tabelites toodud asjakohase tabeliosa numbrile]:
Forestry ".Site adapted planting using dierent tree species to create a multi-storey forest structure [activity 12] ".Preservation of old and dead trees [activity 12] ".Control of alien species which could damage habitats [activity 14] ".Mixing the species (genetic diversication) [activity 12] ".Variable spacing between newly planted trees [activity 12] ".Removal of drains in zones with springs [activity 12] ".Monitoring the sanitary/vitality status of the plots [activity 14] ".Sta training programme [activity 21] ".Development of infrastructure (creation of access paths, use of fences to protect against game etc) [activity 25]Agriculture ".Creation of buer zones around fields [activity 12] ".Delay grass harvesting remove all the grass cuttings [activity 12] ".Rotation of grazed and cut areas during the year [activity 12] ".Preservation of hedgerow pattern also to provide shelter the cattle [activity 12]Information and communication ".Communication and information campaign addressed to the public and to schools in collaboration with research centres [activities 20, 21] ".Installation of signs and notice boards [activity 22] ".Creation of the infrastructure for public use (examples: display room with local products, fences, etc) [activity 22]
Metsandus• Muudetud istutamistehnika, teiste puuliikide kasutamine mitmetasemelise metsastruktuuri saavutamiseks [tegevus12]• Vanade ja surnud puude säilitamine [tegevus 12]• Elupaiku potentsiaalselt kahjustavate võõrliikide kontroll [tegevus 14]• Erinevate puuliikide kasutamine (geneetiline mitmekesistamine) [tegevus 12]• Erineva vahega istutatud puud [tegevus 12]• Äravoolu takistamine allikatega tsoonides [tegevus 12]• Maalappide sanitaarsuse/vitaalsuse seire [tegevus 14]• Personali koolitusprogramm [tegevus 21]• Infrastruktuuri arendamine (ligipääsuteede ehitamine, tarade kasutamine jahiloomade eemalehoidmiseks jne) [tegevus 25]Põllumajandus• Puhvertsoonide loomine põldude ümber [tegevus 12]• Hiline niitmine, kogu heina koristamine [tegevus 12]• Karjatamise ja niitmise vaheldamine samal alal [tegevus 12]• Hekiviirgude mustri säilitamine maastikul, mis pakub varju ka karjale [tegevus 12]Informatsioon ja kommunikatsioon• Avalikkusele ja uurimiskeskustega koostööd tegevate koolidele suunatud kommunikatsiooni- ja infokampaaniad [tegevus 20, 21] • Viitetulpade ja teadetetahvlite paidaldamine [tegevus 22]• Avalikuks kasutamiseks mõeldud infrastruktuuri loomine (näited: kohalike toodete, eksponeerimise ruumid, aiad jne) [tegevus 22]
Measures related to this project are marked in the tables that follow.
Käesoleva projektiga seonduvad meetmed on märgitud järgnevates tabelites sõnadega
Sustainable river management including otter habitat conservation with tourism activities in Natura 2000 sites
Säästlik jõe kaitsekorraldus Natura 2000 aladel, sealhulgas saarma elukohtade säilitamine turismitegevuste kaudu
The Blueriver is one of the most beautiful rivers of Europe.
Hüpoteetiline Sinijõgi on üks Euroopa ilusamaid jõgesid.
Parts of the river are designated as Natura 2000 sites because they hold habitats and species listed in the Habitats Directive.
Osa jõealadest on märgitud Natura 2000 aladena, kuna sisaldavad loodusdirektiivis mainitud elupaiku ja liike.
For example, there is an otter habitat as well as locusts on the gravel bar and many dragonies live in the tarns which are connected with the river.
Näiteks kruusaribal asub saarma elupaik ning jõega ühenduses olevates mägijärvedes elab palju kiile.
Children like to play alongside this river because there are a lot of things which can be discovered.
Jõe kaldal meeldib mängida lastel, kuna seal on palju avastada.
Tourism is increasing because the region is rich in nature and oers a lot of opportunity for nature activities like hiking, bicycling, rafting and animal observation (otter) etc.
Kuna piirkond paistab silma rikkaliku loodusega ja pakub erinevaid vabaaja viitmise võimalusi nagu matkamine, jalgrattasõit, parvetamine ja loodusvaatlus, on piirkonnas arenemas ka turism.
Due to dams which have been constructed in the upper part of the river the flowing of the river has been accelerated and therefore the river has deepened continuously.
Tänu ülemjooksule ehitatud tammidele on jõe voolu kiirendatud ja jõgi muutub aeglaselt sügavamaks.
This has caused problems for the important habitats connected with the river.
See on põhjustanud probleeme jõega seotud elupaikadele.
Many tarns have become dry and the river is flowing fast with less branches than before.
Paljud mägijärved on kuivanud ja jõgi on kiirevoolulisem ja vähemate kõrvalharudega.
This has also increased visitor pressure on the last remaining natural habitats.
See on suurendanud ka külastuskoormuse vähendamise vajadust.
The river basin includes territory in two dierent Member States.
Jõesäng voolab läbi kahe liikmesriigi territooriumi.
Activities that could be required for “Sustainable river management including otter habitat conservation with tourism activities in Natura 2000 sites”: [activity number refers to relevant sheet in the following tables]
Tegevused, mida võiks olla vaja“Säästlik jõe kaitsekorraldus Natura 2000 aladel, sealhulgas saarma elukohtade säilitamine turismitegevuste kaudu” tegevuste jaoks: [tegevuse number viitab järgnevates tabelites toodud asjakohase tabeliosa numbrile]
".Education of the local population to increase acceptance for river restoration [activity 20] ".Deconstruction/removal of dams [activity 12] ".Purchase of land for river restoration [activity 23] ".Installation of fish ladder [activity 24] ".Construction of a visitor centre [activity 25] ".Installation of a barbecue place close to the river for tourists (to minimise risk of illegal fires) [activity 22] ".Production of a leaet for tourists [activities 3, 20] ".Installation of a bicycle trail alongside the river [activity 22] ".Monitoring of the dragony and locust populations [activity 17] ".Release of endemic crayshes [activity 13] ".Promotion of deadwood in the alluvial forest [activity 12]
• Kohalike elanike teavitamine jõe taastustööde positiivsetest külgedest [tegevus 20]• Tammide lammutamine ja eemaldamine [tegevus 12]• Maaost jõe taastamise eesmärgil [tegevus 23]• Kalatreppide paigaldamine [tegevus 24]• Külastuskeskuse ehitamine [tegevus 25]• Jõeäärse grillimisplatsi ehitamine turistidele (seadusevastaste lõkkeplatside vältimiseks) [tegevus 22]• Turistidele suunatud infolehtede koostamine [tegevused 3, 20]• Jõeäärse jalgrattaraja ehitamine [tegevus 22]• Kiilide ja ritsikate populatsiooni seire [tegevus 17]• Endeemsete vähkide sissetoomine [tegevus 13]• Üleujutatavate metsade liigilise koosseisu vajalikult muutmine [tegevus 12]
Measures related to this project are marked in the tables.
Käesoleva projektiga seonduvad meetmed on märgitud järgnevates tabelites sõnaga
Harbour porpoise conservation project
Pringli kaitseprojekt
The harbour porpoise (Phocoena phocoena) is one of the world’s smallest cetaceans, growing to an average length of 1,55 meters and a mass of 55 kilograms.
Pringel (Phocoena phocoena) kuulub maailma kõige pisemate mereimetajate hulka kasvades keskmiselt vaid 1,55 meetri pikkuseks ja 55 kilogrammi raskuseks.
Harbour porpoises generally inhabit coastal waters, and their common name is derived from their regular appearance in bays, estuaries and harbours.
Pringlid elavad tavaliselt rannikuvetes ja nende inglisekeelne nimi harbour porpoise tuleneb sellest, et neid nähakse tihti lahtedes, suudmealadel ja sadamates.
Porpoise populations throughout their ranges are threatened by incidental mortality in fisheries.
Pringli populatsioone ähvardab kalandustööstuse kõrvalmõjuna tekkinud pringlite hukkumine.
Chemical and noise pollution as well as boat trac and lack of food may also threaten this species.
Samuti ka keemiline- ja mürareostus, laevaliiklus.
More knowledge is needed about key areas for harbour porpoises and identied sites need to be suciently managed and protected.
Pringlitega seonduvate võtmeteemade kohta on vaja rohkem infot ja nende määratletud elualasid peab vastavalt haldama ja kaitsma.
Fishermen need to be encouraged to develop and use fishing gears that minimise porpoise bycatch.
Kalurite seas peaks edendama selliste kalastusvahendite arendamist ja kasutamist, mis minimaliseerib pringlite kaaspüüki.
Active means of alerting porpoises to the presence of a net and keeping them away from it is important, eg by developing acoustic deterrents (pingers).
On vajalik paigaldada ka aktiivsed kajasignaali andurid, mis peletavad pringleid võrkudest eemale.
Activities that could be required for “Harbour porpoise conservation project”: [activity number refers to relevant sheet in the following tables]:
Tegevused, mida võiks olla vaja“Pringli kaitseprojekt”tegevuste jaoks: [tegevuse number viitab järgnevates tabelites toodud asjakohase tabeliosa numbrile]:
".Identication and designation of important areas for harbour porpoise [activity 2] ".Research on distribution and behaviour of harbour porpoises [activity 13] ".Long-term monitoring of harbour porpoises [activity 17] ".Develop and use fishing gears that minimise bycatch (shermen and scientists) [activities 4, 13] ".Improvement of water quality eg pollution control [activity 12] ".Trials in protection and management of food sources for harbour porpoises eg fish and cephalopods [activity 12] ".Training for staff to be involved in harbour porpoise conservation [activities 13, 21] ".Networking with harbour porpoise project in neighbouring region [activity 7] ".Education and information to stakeholders eg fishermen, coastguard [activities 3, 20] ".Information to wider public to increase public awareness about harbour porpoise [activities 3, 20] ".Construction of visitor centre [activity 25]
• Pringlite (Phocoena phocoena) jaoks oluliste elualade tuvastamine [tegevus 2]• Pringlite käitumise ja paiknemise kohta andmete kogumine [tegevus 13]• Pringlite pikaajaline seire [tegevus 17]• Kaaspüüki minimaliseerivate püügivahendite arendamine ja kasutamine (Kalurid ja teadlased) [tegevus 4, 13]• Veekvaliteedi parandamine, näit reostuskontroll [tegevus 12]• Pringlite toiduallikate (kalad ja peajalgsed) kaitsmise ja haldamise korraldamine [tegevus 12]• Pringli kaitsmises osaleva personali koolitamine [tegevused 13, 21]• Pringlitega seonduva koostöövõrgustiku loomine naaberpiirkondadega [tegevus 7]• Sidusgruppide harimine ja teavitamine, näit Kalurid, ranna/piirivalve [tegevused 3, 20]• Informatsioon laiemale avalikkusele teadlikkuse suurendamiseks pringlite kohta [tegevused 3, 20]• Külastuskeskuse ehitamine [tegevus 25]
Management of dry grasslands in Natura 2000 sites
Kuivade rohumaade majandamine Natura 2000 aladel
“Richness of flowers” – is the slogan which is used for the hilly Natura 2000 site Flowerhill.
“Lillerikkus”on hüüdlause, mida kasutatakse mägise Lillemäe-nimelise Natura 2000 ala kohta.
The farmers manage the land in a traditional and sustainable way.
Kohalikud talunikud harivad maad traditsioonilisel ja säästlikul viisil.
The major part of the grassland is very dry and unproductive.
Suurem osa rohumaast on väga kuiv ja kehva tootlikkusega.
Parts of it are cut only once a year.
Osa sellest niidetakse vaid kord aastas.
In some parts of the grassland, goats are used for grazing.
Mõnedel rohumaa osadel karjatatakse kitsi.
The milk of the goats is good because of the high quality of grassland, however, there is not enough local demand to sell it all.
Kitsepiim on rohumaa kõrge kvaliteedi tõttu hea, kuid kogu piima müümiseks pole piisavalt kohalikku nõudlust.
Several years ago some farmers decided to plant trees in the more humid part of the site.
Paar aastat tagasi otsustasid talunikud ala niiskematesse osadesse puid istutada.
Some did not grow very well, but some plantations of native species grew very well and the farmers are using this wood to produce firewood and timber.
Mõned neist jäid kiduraks, kuid paljud kohalike liikidega puuistandused kasvasid jõudsalt ja talunikud kasutavad saadud puitu kütte- ning ehitusmaterjalina.
It is dicult to convince young farmers to continue with this traditional agriculture and forest management.
Noori talunikke on raske veenda sellise traditsioonilise maakasutuse ja metsanduse jätkamise mõttekuses.
Some farmers are only working part-time so some parts of the dry grassland are not being managed.
Mõned neist tahavad viinamarju kasvatama hakata, osad on talupidamise üldse lõpetanud.
Bushes and trees are growing in these areas.
Paar talunikku peab talu vaid poole kohaga, nii on mõned kuivad rohumaa osad sööti jäetud ja seal kasvavad põõsad ja puud.
Some rare butteries which need these dry habitats without trees and bushes have nearly disappeared from the area.
Seetõttu on piirkonnast kadunud mõned liblikaliigid, kes vajavad elupaigaks kuiva, ilma puude ja põõsasteta rohumaad.
Activities that could be required for activities mentioned in ”Management of dry grassland in Natura 2000 sites”: [activity number refers to relevant sheet in the following tables]:
Tegevused, mida võib vaja olla ”Kuivade rohumaade majandamine Natura 2000 alal” tegevuste jaoks: [tegevuse number viitab järgnevates tabelites toodud asjakohase tabeliosa numbrile]:
".Developing a management plan for the dry grassland [activity 5] ".Purchase of goats for grazing [activity 13] ".Construction of a common stable for the goats [activity 12] ".Installation of a wooden fence for the dry grassland [activity 12] ".Incentive for cutting the non grazed parts of the grassland with a motor mower once a year [activity 13] ".Purchase of a motor mower for the farmers [activity 12] ".Cutting of the bushes which grew up in the non managed dry grassland [activity 12] ".Incentive for a sustainable management of the native forests [activity 13] ".Development of some small infrastructure (driveways) in the forest and grassland [activity 10] ".Organisation of a conference on“management of dry grassland”[activity 7] ".Development of a logo and slogan for the local farmers products (e.g. milk) [activity 20] ".Communication training for the Natura 2000 site manager [activity 21] ".Installation of an exhibition place of the local products in the parish hall [activity 20]
• Kaitsekorralduskava loomine kuiva rohumaa jaoks [tegevus 5]• Kitsede ostmine karjatamiseks [tegevus 13]• Kitsede ühise talli ehitamine [tegevus 12]• Puittara ehitamine kuiva rohumaa jaoks [tegevus 12]• Rohumaa karjatamata alade mootorniidukiga puhastamine üks kord aastas [tegevus 13]• Talunikele mootorniiduki ostmine [tegevus 12]• Hooldamata kuivadel rohumaadel olevate põõsaste mahalõikamine [tegevus 12]• Kohalike metsade säästliku majandamise initsiatiiv [tegevus 13]• Väikeste infrastruktuuride arendamine (sõiduteed) metsades ja rohumaal [tegevus 10]• Kuivade rohualade haldamist käsitleva konverentsi korraldamine [tegevus 7]• Kohalike talunike toodetele mõeldud logo ja hüüdlause arendamine (näit. kitsepiima turustamiseks) [tegevus 20]• Natura 2000 ala juhile korraldatav koolitus [tegevus 21]• Vallakeskusese kohalike toodete näitusesaali loomine [tegevus 20]
River management with agriculture, aquaculture and tourism activities in Natura 2000 sites
Jõe majandamine Natura 2000 aladel põllumajanduse, kalakasvatusi ja turismitegevustega
A river flows through a valley in a countryside that is composed of rich agricultural fields, orchards, coniferous and broad-leaved trees, fish farms and tourist areas.
Jõgi voolab läbi oru, mida iseloomustavad rikkalikud põllumaad, viljapuuaiad, okas- ja segametsad, kalafarmid ja turismialad.
Water recycling projects are underway.
Veetöötlemisprojektid on käimas.
Stepping stones, small special areas of the river used by aquatic migratory species, have been designated at intervals of approximately 20 km along the river.
20 km pikkuste vahedega on jõekaldale paigaldatud kivirajad ja märgistatud alad, mida kasutavad rändavad veeliigid.
Industrial and rural activities near these areas are regulated, and public access is limited.
Nende alade läheduses toimuvad tööstus- ja põllumajandustegevused on reguleeritud ja avalik ligipääs sinna piiratud.
The stepping stones are designated in sensitive areas which are used by protected species (feeding, resting and breeding sites).
Kaitsealuste liikide poolt kasutatavad tundlikud alad on märgistatud kiviradadega (toitumis-, puhkamis- ja paaritumisalad).
Spe-cic fauna and flora of the river and the riverbanks are monitored in collaboration with research centres, fishing, boating, and landowners’organisations.
Jõele ja jõekallastele omase floora ja fauna seire toimub koostöös uuringukeskustega, kalastus-, paadi- ja maaomanike ühingutega.
In order to avoid erosion and its impact on the river’s quality, managers of adjacent lands are planting trees and hedges.
Vältimaks erosiooni ja selle tagajärgi jõe kvaliteedile istutavad külgnevate kruntide haldajad puid ja põõsaid.
Part of the river includes ponds for fish farming.
Osal jõest leidub kalakasvatustiike.
Activities that could be required for activities mentioned in ”River management with agriculture, aquaculture and tourism acitivites in Natura 2000 sites”: [activity number refers to relevant sheet in the following tables]:
Tegevused, mida võib vaja olla ”Jõe majandamine Natura 2000 aladel põllumajanduse, kalakasvatusi ja turismitegevustega” tegevuste jaoks: [tegevuse number viitab järgnevates tabelites toodud asjakohase tabeliosa numbrile]: