natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Contrary to the submissions of Salzgitter and the Federal Republic of Germany, I consider that the examination of the aid at issue does fall within the scope of Article 4(c) CS.
Vastupidiselt Salzgitteri ja Saksamaa Liitvabariigi väidetule arvan ma, et kõnesoleva abi kontrollimine kuulub küll ST artikli 4 punkti c kohaldamisalasse.
provisions is to be used to examine the compatibility of aid such as that at issue in this case.
vaidluses käsitletava abi – kokkusobivust tuleb kontrollida ühe või teise sätte alusel.
Their interpretation is made all the more difficult by the fact that, for the purposes of the ECSC Treaty, there are no preparatory papers or documents common to all the signatories which can be relied on as a source of interpretation.
Nende tõlgendamine on seda keerukam, et ESTÜ asutamislepingu raames ei ole olemas ettevalmistavaid materjale ega kõikidele allakirjutanutele ühiseid dokumente, milles neid oleks tõlgendatud.
31Reference must therefore be had to the scheme and objectives pursued by that treaty.
31 Seega tuleb lähtuda selle asutamislepingu ülesehitusest ja eesmärkidest.
Before setting out the reasons for this view, I shall first of all describe the issues involved in order to ensure a good understanding of the scheme of the ECSC Treaty.
Enne kui ma põhjendan oma seisukohtavõttu, kirjeldan ma kõigepealt küsimuse teemat, et paremini mõista ESTÜ asutamislepingu süsteemi.
In so doing, I shall begin by examining the scope and applicability of Articles 4 CS and 67 CS respectively.
Selleks uurin ma kõigepealt ST artiklite 4 ja 67 ulatust ja kohaldatavust.
I shall then present the views taken by the Advocates General with regard to the scope of each of those two provisions.
Seejärel käsitlen kohtujuristide ettepanekuid kummagi sätte kohaldamisala kohta.
Finally, I shall outline the scheme for controlling State aid established by the Commission under the ECSC Treaty.
Lõpuks piiritlen ma kontrollisüsteemi, mille komisjoni kehtestas ESTÜ asutamislepingu raames riigiabi suhtes.
The most important point to bear in mind is that the ECSC Treaty achieved only partial economic integration, by creating a common market which was confined to the coal and steel sector.
Kõigepealt on oluline meenutada, et ESTÜ asutamislepinguga toimus vaid osaline majanduslik integratsioon söe- ja terasesektoriga piirduva ühisturu loomisega.
Secondly, and in the light of the emerging findings, I shall explain why I consider that the assessment of the aid at issue did indeed fall within the scope of Article 4(c) CS.
Teiseks – ja väljatoodut silmas pidades – selgitan ma, miks ma leian, et kõnesolevat abi tuleb hinnata ST artikli 4 punkti c alusel.
Under that treaty, the Member States relinquished their powers in relation to the establishment and operation of the common market for coal and steel.
Selle lepingu raames loobusid liikmesriigid oma pädevusest söe ja terase ühisturu rajamise ja toimimise alal.
However, they retained responsibility for their general economic policy, as Article 26 CS states. 32
Seevastu säilitasid liikmesriigid vastutuse oma üldise majanduspoliitika eest, nagu on märgitud ST artiklis 26.
(i) The issues involved
– ESTÜ eeskirjad
See also the report of the French delegation on the Treaty and Convention signed in Paris on 18 April 1951, ‘Action des États et conditions de le concurrence’, Section III, P. Reuter, op.cit., pp. 111 to 116.
Vt ka Prantsuse delegatsiooni aruanne La Communauté européenne du charbon et de l’acier 18. aprillil 1951 Pariisis sõlmitud lepingu ja konventsiooni kohta, III jagu pealkirjaga „Action des États et conditions de la concurrence”, Reuter, P., op. cit., lk 111–116.
32 — The first paragraph of Article 26 CS provides that ‘[t]he Council shall exercise its powers in the cases provided for and in the manner set out in this Treaty, in particular in order to harmonise the action of the Commission and that of the governments, which are responsible for the general economic policies of their countries.’
32 – ST artikli 26 esimene lõik täpsustab, et „[n]õukogu täidab oma volitusi asutamislepingus ette nähtud juhtudel ja sätestatud viisil […], eelkõige [komisjoni] ja oma riikide üldise majanduspoliitika eest vastutavate valitsuste tegevuse ühtlustamiseks”.
See in this regard the judgment in Joined Cases 7/54 and 9/54 Industries Sidérurgiques Luxembourgeoises v High Authority [1954 to 1956] ECR 175, at 198.
Vt selle kohta 23. aprilli 1956. aasta otsus liidetud kohtuasjades 7/54 ja 9/54: Groupement des industries sidérurgiques luxembourgeoises vs. ülemamet (EKL 1955, lk 53, 96).
The wording of Articles 4 CS and 67 CS does not make it clear which of those
ST artiklite 4 ja 67 sõnastusest ei selgu täpselt, kas teatud abi – nagu käesolevas
COMMISSION v SALZGITTER market for coal and steel, and accordingly, are to be abolished and prohibited within the Community, as provided in the ECSC Treaty: ‘subsidies or aids granted by States, or special charges imposed by States, in any form whatsoever’.
KOMISJON VS. SALZGITTER või nende määratavad erimaksud mis tahes vormis”.
Competition in the coal and steel market may therefore be affected in two ways.
Konkurentsi terase- ja söeturul võib seega kahjustada kahel viisil.
It may suffer from national measures aimed specifically and exclusively at the coal and steel industries, such as subsidies or State aid granted to undertakings.
Seda võivad mõjutada konkreetselt ja üksnes söe- ja terasetööstusele suunatud siseriiklikud meetmed, näiteks subsiidiumid ja riigiabi ettevõtjatele.
It may also suffer from the distortions created by the disparity between general policy measures adopted by the Member States under their residual powers.
Seda võivad samuti kahjustada moonutused, mis on tingitud liikmesriikide säilinud pädevuse raames nende poolt võetud üldpoliitiliste meetmete ebavõrdsusest.
Article 4(c) CS is formulated very strictly.
ST artikli 4 punkt c on sõnastatud rangelt.
The Court long ago pointed out its ‘unusually wide meaning’ 33and recognised its immediate applicability.
Euroopa Kohus märkas väga varakult selle „ebatavalist üldistavust” 33ja tunnistas selle vahetut kohaldatavust 34.
34It is aimed at
Selles artiklis
The ECSC Treaty therefore laid down two distinct forms of action to counter distortions of competition: Article 4(c) CS and Article 67 CS.
ESTÜ asutamislepingus nähti seega ette kahes eri vormis meetmed konkurentsimoonutuste vastu: ST artikli 4 punkt c ja ST artikkel 67.
direct interference by the Member States with the functioning of the common market for coal and steel and establishes a straightforward prohibition, infringement of which puts the offending Member State automatically in breach of the ECSC Treaty.
peetakse silmas liikmesriikide vahetut sekkumist söe ja terase ühisturu toimimisse ning kehtestatakse selge ja lihtne keeld, millest üleastumine tähendab, et liikmesriik on toime pannud ESTÜ asutamislepingu rikkumise.
Article 4(c) CS
ST artikli 4 punkt c
Article 4(c) of the ECSC Treaty prohibits, in principle, State aid within the European Coal and Steel Community to the extent to which it is liable to undermine attainment of one of the essential objectives of the Community, namely the establishment of conditions of free competition.
ST artikli 4 punkt c keelab põhimõtteliselt riigiabi söe ja terase ühisturul, kuivõrd see abi võib pärssida lepingu ühe põhieesmärgi, nimelt vaba konkurentsi saavutamist.
That provision prohibits all aid without restriction, with the result that aid is deemed to be incompatible with the common market without there being any necessity, as in the case of Article 87(1) EC, to establish whether it has an effect on trade between Member States or whether it distorts or threatens to distort competition. 35
Nimetatud säte keelab ilma eranditeta igasuguse abi, nii et abi loetakse söe ja terase ühisturuga kokkusobimatuks, ilma et oleks vaja tõestada – erinevalt EÜ artikli 87 lõikest 1 –, kas see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust või kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi. 35
35 — Case C-501/00 Spain v Commission [2004] ECR I-6717, paragraph 129 and the caselaw cited there.
35 – 15. juuli 2004. aasta otsus kohtuasjas C-501/00: Hispaania vs. komisjon (EKL 2004, lk I-6717, punkt 129 ja selles viidatud kohtupraktika).
Under that provision, the following are recognised as incompatible with the common
Selle sätte kohaselt tunnistatakse ESTÜ asutamislepingus sätestatud tingimustel söe ja terase ühisturuga kokkusobimatuks ja järelikult kaotatakse ning keelatakse ühenduses „riikide antavad subsiidiumid või abi
Moreover, as is clear from its wording, Article 4(c) CS does not draw any distinction between individual aid and aid schemes or between specific and non-specific aid schemes in the coal and steel industry.
Peale selle, nagu tuleneb ST artikli 4 punktist c, ei tehta selles sättes mingit vahet üksiktoetustel ja toetuskavadel ega erilistel või üldistel abisüsteemidel söe- ja terasesektoris.
That provision requires a Member State which adopts a measure which is liable to have appreciable repercussions on conditions of competition in the coal or the steel industry to bring that measure to the knowledge of the Commission.
Nimetatud säte kohustab liikmesriiki teatama komisjonile kõigist oma meetmetest, millel võib olla märgatav mõju konkurentsitingimustele söe- ja terasetööstuses.
If that action leads to harmful effects on the coal or steel undertakings which are active on the market of that State or another Member State, the Commission may, after the Consultative Committee and the Council have been consulted, either authorise the granting of aid to those undertakings, the amount, conditions and duration of which are to be determined in agreement with the Commission, or make a recommendation to that State with a view to remedying the damaging effects of its action by such measures as that State may consider most compatible with its own economic equilibrium.
Kui liikmesriigi meede mõjutab kahjulikult selles riigis või mõnes teises liikmesriigis tegutsevaid söe- või teraseettevõtjaid, võib komisjon pärast nõuandekomitee ja nõukoguga konsulteerimist lubada anda neile abi, mille suurus, tingimused ja kestus määratakse kindlaks kokkuleppel komisjoniga, või adresseerida liikmesriigile soovituse, et korvata seda mõju meetmetega, mida asjaomane liikmesriik peab oma majanduse tasakaalu seisukohalt kõige sobivamateks.
However, as we shall see, the prohibition it lays down does not mean that any State aid granted within the common market for coal and steel is regarded as being incompatible with the objectives of the ECSC Treaty.
Sellegipoolest – nagu näeme – ei tähenda selles sättes ette nähtud keeld, et igasugust söe ja terase ühisturul antavat riigiabi peetakse ESTÜ asutamislepingu eesmärkidega kokkusobimatuks.
In the scheme of the Treaty, Article 4(c) CS does not preclude the Commission, by way of derogation, from authorising on the basis of the first and second paragraphs of Article 95 CS, State aid which would make it possible to deal with unforeseen situations in accordance with the objectives of the ECSC Treaty.
Nimelt ei ole selle ülesehituses vastuolu ST artikli 4 punktiga c, kui komisjon lubab ST artikli 95 esimese ja teise lõigu alusel erandina riigiabi, mis võimaldab ESTÜ asutamislepingu eesmärkidega kooskõlas toime tulla ettenägematute olukordadega.
The Court was very quick to interpret that provision restrictively.
Euroopa Kohus tõlgendas seda sätet väga varakult kitsalt.
It held that Article 67 CS is a corrective to the partial nature of the integration effected by the ECSC Treaty.
Ta leidis, et ST artikkel 67 on ESTÜ asutamislepinguga toimunud osalisse integratsiooni tehtud parandus.
The purpose of Article 67 CS is to establish policy coordination between the Member States.
ST artikli 67 eesmärk on liikmesriikide poliitika kooskõlastamine.
It is aimed at mitigating the distortions of competition which result from the disparity between national policy measures adopted by the Member States under their residual powers and which might adversely affect the Community coal and steel market.
Sellega püütakse kõrvaldada liikmesriikide siseriiklikus poliitikas nende pädevuse piires võetavate meetmete erinevusest tingitud konkurentsimoonutused, mis võivad kahjustada ühenduse terase- ja söeturgu.
Article 2 of the Treaty “in harmony with the general economy of the Member States”’. 36
SALZGITTER mesriikide üldise majandusega ühendusele määratud ülesannet”. 36
The first relates to the effectiveness of the provisions of the ECSC Treaty.
Esimene seondub ESTÜ asutamislepingu sätete kasuliku mõjuga.
The Court points out that, if aid granted by Member States which is abolished and prohibited on the basis of Article 4(c) CS were permissible on the basis of Article 67 CS (subject to the measures recommended by the Commission), the effect of the prohibition contained in Article 4(c) CS would be substantially modified.
Euroopa Kohus rõhutab, et kui liikmesriikide abi, mis on ST artikli 4 punkti c alusel kaotatud ja keelatud, oleks lubatud ST artikli 67 alusel (tingimusel, et võetakse komisjoni soovitatud meetmed), piiraks see tema arvates oluliselt ST artiklis 4 sätestatud keelu ulatust.
Then, in the aforementioned judgment in Compagnie des hauts fourneaux et fonderies de Givors and Others v High Authority, the Court held that Article 67 CS merely lays down ‘protective measures’ against State measures which do not directly and immediately concern the coal and steel industries.
Seejärel leidis Euroopa Kohus eespool viidatud kohtuotsuses Compagnie des hauts fourneaux et fonderies de Givors jt vs. ülemamet, et ST artikkel 67 sätestab vaid „kaitsemeetmed”, mida ühendus võib võtta liikmesriigi meetme puhul, millel on küll märgatav mõju konkurentsitingimustele söe- ja terasetööstuses, kuid mis ei puuduta kõnealust tööstust vahetult ja otseselt.
Such protective measures, it states, are intended only to ‘compensate for the economic disadvantages which result in the common market from an action by a Member State which the [Commission] does not have the power to bring to an end directly’. 37
Need kaitsemeetmed on mõeldud vaid „ühisturul sellisest riikide meetmest tuleneva majandusliku halvemuse tasakaalustamiseks, mida [komisjon] ei saa otseselt peatada”. 37
The second has to do with the difference in the means made available to the Commission for the implementation of Article 67 CS.
Teine puudutab ST artikli 67 rakendamiseks komisjoni käsutuses olevate vahendite erinevust.
Unlike Article 4 CS, which grants the Commission exclusive competence, Article 67 CS merely affords it a power of ‘recommendation’.
Vastupidiselt ST artiklile 4, mis annab ühendusele ainupädevuse, jätab ST artikkel 67 talle lihtsalt õiguse teha „soovitusi”.
In was in the judgment in Steenkolenmijnen v High Authority, cited above, that the Court distinguished between the scope of Article 4(c) CS and Article 67 CS respectively by stating that they covered ‘two different fields’.
Eespool viidatud kohtuotsuses De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg vs. ülemamet eristas Euroopa Kohus ST artikli 4 punkti c ja ST artikli 67 vastavaid kohaldamisalasid, leides, et need käsitlevad „kahte eri valdkonda”.
38 The Court held that Article 67 CS cannot relate to the same measures as those declared to be abolished and prohibited by Article 4(c) CS, for two reasons.
38Ühenduse kohus leidis, et ST artiklis 67 ei saa käsitleda samu meetmeid, mis on ST artikli 4 punktis c kuulutatud kaotatuks ja keelatuks, ja seda kahel põhjusel.
Finally, the Court of First Instance held in the more recent judgment in ESF Elbe-Stahlwerke Feralpi v Commission, 39that Article 67 CS ‘is aimed solely at advantages in favour of the steel industry arising from the application of national legislation or regulations connected with the general economic policy of the Member State concerned, not public subsidies granted specially to the coal and steel industry or, as in the present case,
Lõpuks tuletas Esimese Astme Kohus ühes hiljutisemas, 5. juuni 2001. aasta kohtuotsuses ESF Elbe-Stahlwerke Feralpi vs. komisjon 39 meelde, et ST artikkel 67 „piirdub vaid asjaomase liikmesriigi üldise majanduspoliitikaga seonduvate riiklike õigusaktide või sätete kohaldamisest tulenevate soodustustega terasetööstusele ega käsitle spetsiaalselt söe- ja terasetööstusele või, nagu antud juhul, konkreetsele teraseettevõtjale antavaid
This case concerned a charge imposed on solid fuels for non-domestic use.
See kohtuasi seondub muu kui majapidamises kasutatava tahkekütuse maksuga.
The Court held that that charge was equally applicable to all industrial users and could not therefore be regarded as a specific charge applying only to the coal and steel sector.
Euroopa Kohus tuvastas, et seda maksu kohaldati samal määral kõikide tööstusettevõtjate suhtes ning et seda ei saanud seega pidada konkreetselt ja üksnes söe- ja terasesektoris kohaldatavaks maksuks.
OPINION OF MR BOT — CASE C-408/04 P to a specific steel undertaking, which come under Article 4(c) of the ECSC Treaty’.
KOHTUJURIST BOT’ ETTEPANEK — KOHTUASI C-408/04 P riiklikke toetusi, mis kuuluvad ST artikli 4 punkti c kohaldamisalasse”.
40 whereas advantages provided for by general legislation must be assessed in the light of Article 67 CS. 41
40 tulenevaid eeliseid tuleb hinnata ST artikli 67 alusel. 41
It is clear from that caselaw that the purpose of Article 67 CS is to allow the Commission to authorise the grant of compensatory measures or ‘protective measures’ to steel undertakings where they are adversely affected by measures of general economic policy.
Sellest kohtupraktikast tuleneb, et ST artikli 67 eesmärk on võimaldada komisjonil lubada kohaldada tasakaalustusmeetmeid või „kaitsemeetmeid” teraseettevõtjate suhtes, kui üldise majanduspoliitika meetmed neid kahjustavad.
— Views expressed by the Advocates General as to the scope of Article 4(c) CS and Article 67 CS
– Kohtujuristide ettepanekud ST artikli 4 punkti c ja ST artikli 67 kohaldamisala osas
An examination of the views given by the Advocates General shows how difficult it has been to demarcate the scope of Article 4(c) CS in relation to that of Article 67 CS.
Eespool viidatud kohtuasjades tehtud kohtujuristide ettepanekud näitavad meile, milliseid raskusi esines ST artikli 4 punkti c kohaldamisala piiritlemisel ST artikli 67 kohaldamisala suhtes.
In his Opinion in Steenkolenmijnen v High Authority, Advocate General Lagrange considered that it was not possible to regard ‘as automatically outside the jurisdiction of the Member States everything which, under legislation of this kind, is expressly concerned with all or some of the industries of the [ECSC]’.
Kohtujurist M. Lagrange leidis oma 5. novembri 1960. aasta ettepanekus eespool viidatud kohtuasjas De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg vs. ülemamet, et ei saa „liikmesriikide pädevusest välja jätta kõike, mis seda laadi õigusaktides puudutab spetsiaalselt kõiki või osa [ESTÜ] tööstusi”.
That would be ‘an unwarranted extension of action by the Community into a field reserved to the jurisdiction of the States’.
See oleks tema arvates „ESTÜ tegevuse kuritarvitav laiendamine liikmesriikide pädevusse kuuluvas valdkonnas”.
To distinguish measures covered by Article 4(c) CS from those falling within the ambit of Article 67 CS, Advocate General Lagrange proposed that a test based on ‘the real purpose of the measure’ should be adopted.
ST artikli 4 punktis c osutatud meetmete eristamiseks ST artikli 67 kohaldamisalasse kuuluvatest meetmetest tegi kohtujurist Lagrange ettepaneku kasutada kriteeriumi, mis puudutab „meetme tegelikku eesmärki”.
To illustrate his idea, he took the example of a law amending the method of financing social security which includes special rules for certain trades (mining, for example).
Oma seisukoha toetuseks tõi ta näiteks seadusandliku meetme, millega muudetakse sotsiaalkindlustuse rahastamise korda ja mis sisaldab erieeskirju teatud kutsealadele (näiteks mäetööstus).
In his view, such a measure could not, a priori, be regarded as a prohibited aid or subsidy within the meaning of Article 4(c) CS.
Tema arvates ei saa sellist meedet a priori pidada ST artikli 4 punktiga c keelatud abiks või subsiidiumiks.
Since the object of the measure was a social one and the adoption of special financing rules for certain trades is justified on legitimate grounds relating to the objectives pursued by the general legislation, it
Kuna selle meetme eesmärk on sotsiaalne ja erieeskirjade vastuvõtmine teatud kutsealade rahastamiseks on õigustatud üldistes õigusaktides taotletavate eesmärkidega seotud õiguspärastel põhjustel, kuuluvat selline meede sise-
Advocates General Lagrange, Roemer and Geelhoed all agreed that Article 4(c) CS relates only to special subsidies concerned solely with the coal and steel industry,
Kohtujuristid M. Lagrange, K. Roemer ja L. A. Geelhoed on kõik üksmeelselt leidnud, et ST artikli 4 punkt c käsitleb vaid eritoetusi, mis puudutavad ainult söe- ja terasetööstust, samas kui üldistest õigusaktidest
41 — This proposition has also been advocated by some legal academics. See, in particular, P. Reuter, La Communauté européenne du charbon et de l’acier (cited in footnote 29, p.
41 – Seda seisukohta pooldas ka osa õigusteooriast. Vt näiteks Reuter, P., op. cit. (lk 194 ja 195), ning Mertens de Wilmars, J., „Aides CECA et aides CEE: Aspects juridiques d’une convergence économique”, Du droit international au droit de l’intégration, Liber amicorum en l’honneur de Pierre Pescatore, Nomos, Baden-Baden, 1987, lk 421.
COMMISSION v SALZGITTER remains within the scope of national competence and falls solely under Article 67 CS. 42
KOMISJON VS. SALZGITTER riiklikusse pädevusse ja ainult ST artikli 67 kohaldamisalasse. 42
Advocate General Roemer, in his Opinion in Netherlands v Commission, took the view that the authors of the ECSC Treaty cannot have intended to give absolute effect to the prohibition in Article 4(c) CS.
Kohtujurist K. Roemer omalt poolt leidis 10. juuni 1971. aasta ettepanekus eespool viidatud kohtuasjas Madalmaad vs. komisjon, et ESTÜ asutamislepingu autorite kavatsus ei saanud olla ST artikli 4 punktiga c täieliku keelu kehtestamine.
Finally, to accept that Article 4(c) CS covers all aid which steel undertakings may receive would damage the harmonious development of the Communities, since the provisions concerning aid in the EC Treaty also provide for important exceptions to the prohibition on subsidies, and do so taking account, once again, of the powers retained by the Member States.
Kui aga möönda, et ST artikli 4 punkt c käsitleb kõiki abivorme, mida teraseettevõtjatel on võimalik saada, häiriks see ühenduse ühtset arengut, sest ka EÜ asutamislepingu riigiabi käsitlevad sätted näevad ette olulisi erandeid toetuste andmise keelust, arvestades jällegi liikmesriikidele jäetud pädevust.
Finally, in his Opinion in Moccia Irme and Others v Commission, 43Advocate
Lõpuks leidis kohtujurist L. A. Geelhoed 8. veebruari 2001. aasta ettepanekus kohtuasjas Moccia Irme jt vs. Komisjon 43, et Euroopa Kohtu praktika 44seisukohast on
On the other hand, the application of Article 37 CS and the first paragraph of prohibition under Article 4(c) of the ECSC Treaty on the grant of aid is subject to two conditions only.
Ühelt poolt ei oleks juba sellepärast, et subsiidiumid olid majandus-, sotsiaal- ja tööstuspoliitika väga levinud vahend, mõistlik jätta söe- ja terasetööstus täielikult ilma sellistest neile kasulikest meetmetest, mida liikmesriigid võtavad üldise majanduspoliitika raames, ning arvata, et nende tööstusharude suhtes kehtib tingimusteta subsiidiumikeeld.
The first is that ‘the measure must be classifiable as “subsidies or aids
Esimene seisneb selles, et „meede peab kuuluma liikmesriikide
43 — Cases C-280/99 P to C-282/99 P [2001] ECR I-4717.
43 – 21. juuni 2001. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-280/99 P–C-282/99 P (EKL 2001, lk I-4717).
44 — Advocate General Geelhoed refers to the aforementioned judgments in Industries sidérurgiques luxembourgeoises v High Authority and Steenkolenmijnen v High Authority.
44 – Kohtujurist viitab eespool viidatud kohtuotsustele Groupement des industries sidérurgiques luxembourgeoises vs. ülemamet ning De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg vs. ülemamet.