natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Similarly, Austria,Germany and Greece contributed 80 % of new solar thermalinstallations in the EU between 1990 and 1999. Solar thermaldevelopments in Austria and Germany benefited fromproactive government policy coupled with subsidy schemesand communication strategies, while in Greece thedevelopments were helped by government subsidies.
Ajavahemikus 1990 kuni1999 paigaldati Euroopa Liidus kőigist uutest päikeseenergialtöötavatest soojusseadmetest 80 % Austrias, Saksamaal ja Kreekas.Seejuures Austrias ja Saksamaal soodustas päikeseenergiakasutamist valitsuse toetav poliitika koos subsiidiumikavade jakommunikatsioonistrateegiatega, ning Kreekas olid toeks valitsusesubsiidiumid.
Renewable energy contributes very little to the growingconsumption of the transport sector.
Taastuvenergia panus transpordisektori kasvavasse tarbimisse onväga väike.
The draft EU directiveon the promotion of the use of biofuels for transport wouldrequire almost 6 % of gasoline and diesel sold for transport
Euroopa Liidu direktiivi eelnőu biokütuste kasutamiseedendamiseks transpordis näeb ette, et aastaks 2010 peabpeaaegu 6 % transpordis kasutamiseks müüdavast bensiinist jadiislikütusest tulema biokütustest.
The share of total energy consumption met by renewableenergy grew only slightly between 1990 and 1999.
Ajavahemikus 1990–1999 kasvas taastuvenergia osakaal energiakogutarbimises őige vähe.
Projectionsof future energy demand imply that the growth rate of energyfrom renewable sources needs to more than double to attainthe EU indicative target of 12 % by 2010.
Energianőudluse tulevikuprognoosidekohaselt peab selleks, et täita aastaks 2010 Euroopa Liidu 12%-nesuunav eesmärk, taastuvatest energiaallikatest saadava energiakasvutempo enam kui kahekordistuma.
The share of renewable energy in EU electricity consumptiongrew slightly between 1990 and 1999.
Ajavahemikus 1990–1999 kasvas veidi taastuvenergia osakaal Euroopa Liidu elektritarbimises.
Projections of futureelectricity demand imply that the rate of growth of electricityfrom renewable sources needs to double to attain the EUindicative target of 22.1 % by 2010.
Elektrinőudluse tulevikuprognoosidekohaselt peab selleks, et täita aastaks 2010 Euroopa Liidu 22,1 %ne suunav eesmärk, taastuvatest energiaallikatest saadava elektrikasvutempo kahekordistuma.
purposes to come from biofuels by 2010.
energiakultuuridega kasvupinna pärast.
However, theproduction of these fuels is energy intensive and maycompete with other energy crops for growing land.
Samuti on probleemiksbiokütustest tulenevad lämmastikoksiidide ja tahkete osakesteheitmed.
There isalso some concern over the level of nitrogen oxides emissionsand particulates from biofuels.
Joonis 14:Taastuvate energiaallikateosakaal elektritarbimises1999. aastal
Figure 13:Share of total energyconsumption provided byrenewable energy sources
Joonis 13:Taastuvate energiaallikateosakaal energiakogutarbimises
Indicative targets
Suunavad eesmärgid
EU indicative target (12 %)
EL suunav eesmärk (12 %)
Large hydropower
Suured hüdroenergia-allikad
Solar and wind Geothermal
Päike ja tuul Geotermaalne energia
All other renewables (excluding IMW)
Kõik muud taastuvad energiaallikad (v.a. tööstus- ja olmejäätmed)
Industrial and municipal waste
Tööstus- ja olmejäätmed
Biomass and waste
Biomass ja jäätmed
Notes: Industrial and municipal waste (IMW) includeselectricity from both biodegradable and nonbiodegradable energy sources, as there are noseparate data available for the biodegradable part.The EU 22.1 % target for the contribution ofelectricity from renewable sources to gross electricityconsumption by 2010 only classifies biodegradablewaste as renewable.
Märkus: Biomassi/jäätmete hulka kuulub puit, puidujäätmed, muud bioloogiliselt lagunevad tahkedjäätmed, tööstus- ja olmejäätmed (milles vaid osa onbioloogiliselt lagunevad), biokütused ja biogaas.
The share of renewableelectricity in gross electricity consumption is thereforeoverestimated by an amount equivalent to theelectricity produced from nonbiodegradable IMW.National targets shown here are reference values that Member States agreed to take into account whensetting their targets by October 2002, according tothe renewable electricity EU directive.Source: Eurostat.
Märkused: Tööstus- ja olmejäätmetest toodetud elekter hőlmabnii bioloogiliselt lagunevatest kui ka mittelagunevatestenergiaallikatest saadavat elektrit, kuna puuduvad eraldiandmed biolaguneva osa kohta. EL eesmärk, et aastaks 2010moodustab taastuvatest energiaallikatest saadav elekter 22,1% elektri brutotarbimisest, klassifitseerib taastuvatena üksnesbioloogiliselt lagunevad jäätmed.
6.Are we moving towards apricing system that betterincorporates environmentalcosts?
6.Kas me liigume keskkonnakulutusi arvestavamahinnasüsteemi poole?
Energy prices currently do not always reflect the full costs tosociety, because prices often do not totally take account of theimpacts of energy production and consumption on humanhealth and the environment.
Käesoleval ajal ei kajasta energiahinnad alati kőiki kulusidühiskonna jaoks, kuna jätavad tihti arvestamata kogu mőju, midaenergia tootmine ja tarbimine inimeste tervisele ja keskkonnaleavaldab.
Estimates of these external costsfor electricity, for example, are about 1–2 % of EU grossdomestic product and reflect the dominance ofenvironmentally-polluting fossil fuels in its production.
Hinnanguliselt moodustavad need ettevőttevälised kuludelektri puhul näiteks umbes 1–2 % Euroopa Liidu sisemajandusekogutoodangust, kajastades keskkonda saastavate fossiilsetekütuste domineerimist elektritootmises.
The sixth environmental action programme stresses the needto internalise these external environmental costs. It suggests ablend of instruments that include the promotion of fiscalmeasures, such as environment-related taxes and incentives,and the undertaking of a review of subsidies that counter theefficient and sustainable use of energy, with a view togradually phasing them out.
Kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis rőhutataksevajadust need ettevőttevälised keskkonnakulud arvesse vőtta.Programm pakub välja terve rea vahendeid, mille hulka kuulubmaksumeetmete edendamine (näit. keskkonnaga seotud maksudja stiimulid) ning energia efektiivset ja säästlikku kasutamisttakistavate subsiidiumide revideerimine eesmärgiga need järkjärgult likvideerida.
Energy subsidies between 1990 and 1995 remained focusedon the support of fossil fuels and nuclear power, despite theenvironmental impacts and risks associated with these fuels.Energy research and development expenditure by Member State governments fell between 1990 and 1998 but stillconcentrated on nuclear power.
Ajavahemikus 1990–1995 olid energiatoetusedendiselt suunatudfossiilsetele kütustele ja tuumaenergiale hoolimata nendekütustega seotud mőjudest ja ohtudest keskkonnale.Ajavahemikus 1990–1998 vähenesid liikmesriikide valitsustekulutused energiaalasele uurimis- ja arendustegevusele, entpeatähelepanu püsis tuumaenergeetikal.
The share of the researchand development budget devoted to renewable energysources and energy conservation increased, but diminished inabsolute terms.
Kuigi kasvas uurimis- jaarendustegevusele eelarvest taastuvatele energiaallikatele jaenergia säästmisele ettenähtud summade osakaal, kahanesidsummad absoluutnäitajates.
More recent data are needed to see whetherthese energy subsidy patterns have continued.
On vaja uuemaid andmeid, et näha,kas need energiasubsideerimise mallid on jőus.
With the exceptions of diesel and unleaded gasoline fortransport, energy prices fell between 1985 and 2001.
Ajavahemikus 1985–2001 energiahinnad langesid, välja arvatuddiislikütuse ja pliivaba bensiini hind transpordisektoris.
Thisreflected trends in international fossil fuel prices and themove towards liberalised gas and electricity markets whichstimulated greater price competition.
Seekajastas fossiilsete kütuste rahvusvahelist hinnadünaamikat ningliikumist liberaliseeritud gaasi- ja elektrituru poole, mis soodustashinnakonkurentsi tugevnemist.
The reductionsoccurred despite increases in energy taxation — other thanthat for industrial electricity where the energy tax fell.
Hinnad langesid, kuigi energiamaksud tőusid (v.a. tööstuselekter, mille energiamaks kahanes).
Energy prices generally fell between 1985 and 2001, offeringlittle incentive for energy saving.
Ajavahemikus 1985–2001 energiahinnad üldjoontes langesid egastimuleerinud energiasäästmist.
Despite increases in taxation from 1985 to 2001, energy pricesfor most fuels dropped and the overall demand for energyincreased.
Vaatamata ajavahemikus 1985–2001 toimunud maksude kasvule,energiahinnad enamike kütuste osas langesid ning energiakogunőudlus kasvas.
With fossil fuels supplying more than half the EU’s electricity,price levels would need to be increased to include theestimated external costs of electricity production.
Euroopa Liidus, kus fossiilsed kütused annavad enam kui pooleelektrist, tuleb hinnatasemeid tősta, et vőtta arvesse elektritootmisehinnangulisi ettevőtteväliseid kulusid.
Subsidies continue to distort the energy market in favour offossil fuels despite the pressures these fuels place on theenvironment.
Subsiidiumid moonutavad jätkuvalt energiaturgu fossiilsete kütustekasuks, hoolimata koormusest, mida need kütused keskkonnaletekitavad.
EU energy research and development expenditure has beenreduced at a time when innovation is needed to develop lesspolluting technologies.
Ajal, mil tuleb arendada innovaatilisi vähem saastavaidtehnoloogiad, on Euroopa Liidus vähendatud kulutusienergiaalasele uurimis- ja arendustegevusele.
In the absence of an appropriate policy framework that aimsat the full internalisation of external costs to theenvironment, and at improved management of energydemand, the reduction of energy prices is likely to act as adisincentive to energy saving investments and may encourageenergy consumption.
Kui puudub raampoliitika, mille eesmärk oleks ettevőttevälisedkeskkonnakulud täielikult arvesse vőtta, ning kuienergianőudluse juhtimine ei parane, siis hakkabenergiahindade langus tőenäoliselt pidurdama investeeringuidenergiasäästmisse ning vőib ergutada energiatarbimist.
Energy and environment in the European Union,Executive summary
Energia ja keskkond Euroopa Liidus, Kokkuvőte
2001: The year in brief
2001: Aasta lühiülevaade
Cover design and layout: Rolf Kuchling
Kaanekujundus:Rolf Kuchling Disain: Lorena Marcaletti
Note The contents of this publication do not necessarily reflect the official opinions of the European Commission or other European Communities institutions.
Käesoleva publikatsiooni sisu ei kajasta tingimata Euroopa Komisjoni või teiste Euroopa ühenduste institutsioonide ametlikke seisukohti.
Neither the European Environment Agency nor any person or company acting on the behalf of the Agency is responsible for the use that may be made of the information containedin this report.
Euroopa Keskkonnaagentuur ega ükski tema nimel esinev füüsiline või juriidiline isik ei ole seaduslikult vastutav raportis esitatud informatsiooni väärkasutuse eest.
A great deal of additional information on the European Union is avail- able on the Internet.It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Euroopa Liidu kohta saab põhjalikumat informatsiooni Internetist. Euroopa serveri aadress on http://europa.eu.int.
Cataloguing data can be found at the end of this publication.
Katalogiseerimiseks vajalik info on selle publikatsiooni lõpus.
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2002
Luxembourg:Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, 2002
European Environment Agency Kongens Nytorv 6DK-1050 Copenhagen K Denmark Tel: (45) 33 36 71 00Fax: (45) 33 36 71 99
Euroopa Keskkonnaagentuur Kongens Nytorv 6DK-1050 Copenhagen K Taani Tel: (45) 33 36 71 00Faks: (45) 33 36 71 99
The European Environment Agency (EEA) aims to support sustainable development and to help achieve significant and measurable improvement in Europe’s environment through the provision of timely, targeted, relevant and reliable information to policy-making agents and the public.
Läbi õigeaegse, sihipärase, asjakohase ning usaldusväärse info pakkumise poliitikutele ja avalikkusele on Euroopa Keskkonnaagentuuri (EKA) eesmärk toetada säästvat arengut ja aidata kaasa keskkonna seisundi olulisele paranemisele Euroopas.
In 2001, the EEA continued to fulfil its mission through consolidating its annual reporting cycle in line with the developing environmental and sustainable development policy context in Europe, by publishing a wide range of reports on environmental issues and by improving access to data and information on its web site.
2001. aastal 1 jätkas EKA oma iga-aastaste ülesannete täitmistandes välja terve rea trükiseid ning tõhustades juurdepääsu oma kodulehel olevale infole ja andmetele.
It also continued to undertake many activities together with member countries and other partners aimed at improving the quality and timeliness of the information it can provide.
Koostöös liikmesriikide ja teiste partneritega tehti palju, et parandada edastatava informatsiooni kvaliteeti ja ajastatust.
At the same time, it prepared itself for enlargement to 31 member countries in 2002 by reviewing its overall strategy and identifying three priority actions to guide future work programmes.
Samal ajal valmistus EKA 31 uue liikme vastuvõtmiseks 2002. aastal, vaadates üle oma strateegia ning pannes edasise töö paremaks organiseerimiseks paika kolm kõige tähtsamat tegevust.
The Agency also developed its internal organisation and procedures and extended its work programme.
Agentuur muutis oma struktuuri ja sisemisi protseduure ning laiendas tööprogrammi.
The developing framework for environmental policy and sustainable development in the European Union On the European scene, the most important developments for the Agency in 2001 were the European Commission’s proposal for the sixth environment action programme and ensuing negotiations in the European Parliament and the Council, and the launch of the EU strategy for sustainable development at the Gothenburg Summit in June.
Euroopa Liidu keskkonnapoliitika ja säästva arengu arengukava 2001. aastal olid EKA jaoks kõige tähtsamad sündmused Euroopa Komisjoni ettepanek kuuenda keskkonnaprogrammi kohta ja sellest tulenenud läbirääkimised Euroopa Parlamendis ning Euroopa Nõukogus, samuti ELi säästva arengu strateegia käivitamine Göteborgi tippkohtumisel juunis.
Internationally, the agreement on the Kyoto Protocol on Climate Change in Marrakesh provided a clearer framework for many key aspects of environmental and sectoral policy and related information needs.
Rahvusvahelisel tasemel andis Kyoto kliimamuutuste protokolli Marrakeši leping selgema nägemuse mitmest keskkonna- ja teiste sektorite poliitikate aspektidest ning tulenevast infovajadusest.
At the same time, it worked to align its own work and outputs to this developing context, as regards both content and timing.
2001: Aasta lühiülevaade ajastuse osas on EKA järginud eesmärki, et tulem vastaks areneva keskkonna vajadustele.
In November, the Agency provided indicators and assessments to the Commission to support the work on the Commission’s report to the spring 2002 summit in Barcelona.
Novembris esitas EKA omapoolsed indikaatorid ja hinnangud Euroopa Komisjonile, mille toetusel viimane valmistus 2002. a kevade Barcelona tippkohtumise raportiks.
Information aspects of the strategy for sustainable development
Säästva arengu strateegia informatsiooniaspektid
Issues indicators
Strukturaalsed indikaatorid
Structural indicators
Küsimuste indikaatorid
Sectoral integration indicators
Majandusharu integratsiooniindikaatorid
6thenvironmentalaction plan
Kuues keskkonnaprogramm
Major reports
Tähtsamad aruanded
Major reports were the overarching Environmental signals 2001 and TERM 2001 on the integration of environment into the transport sector, both of which followed on from the first indicator reports in these series published the year before.
Tähtsamad EKA koostatud aruanded olid Keskkonnaalased signaalid 2001 ja TERM 2001 keskkonnaelementide integratsioonist transpordisektoris.
Other major publications were on greenhouse gas emissions, sustainable water use and air pollution by ozone.
Mõlemad olid jätkuks eelneval aastal esimest korda samas sarjas ilmunud indikaatorite trükistele.
In a new field of work, the Agency produced a report on success stories in renewable energies.
Muud olulised väljaanded käsitlesid kasvuhoonegaaside emissioone, säästlikku veekasutust ning osooni saaste mõju õhule.
Another important milestone was a report on Community reporting obligations and the usefulness of the information they provide for the evaluation of the effectiveness of environmental measures (the REM project).
Päris uudseks võib nimetada agentuuri aruannet nö. õnneliku lõpuga lugusid taastuvate energiate osas.Oluline oli ka aruanne Euroopa Liidu aruandluskohustuste ja neist saadava informatsiooni vajalikkuse kohta keskkonnameetmete efektiivsuse hindamisel (REM projekt).
Finally, the Agency completed a ground-breaking report on the use (or otherwise) of the precautionary principle over the last century.
Lõpuks andis Agentuur välja trükise ennetava printsiibi kasutamise (või mittekasutamise) kohta möödunud sajandil.
Environmental signals 2001
Keskkonnaalased signaalid 2001
This report was launched in May at a press conference in Brussels followed by a presentation for members of the Environment Committee of the European Parliament.
Selle trükise ilmumisest anti teada maikuus pressikonverentsil Brüsselis, millele järgnes esitlus Euroopa Parlamendi Keskkonnakomisjoni liikmetele.
Interestingly, some member countries of the Agency produced national press releases setting the national situation into the European context.
Huvitaval kombel esitasid mõnedEKA liikmesmaad pressiteadaanded oma riigi olukorra kohta Euroopa kontekstis.
This series is developing into the main indicator report to monitor progress on the sixth environment action programme, the environmental dimension of the strategy for sustainable development and the sectoral integration process.
See väljaanne on kujunemas peamiseks indikaatorite raportiks, mis jälgib kuuenda keskkonnaprogrammi arengut, säästva arengu strateegia keskkonnaaspekte ning sektoriaalset integratsiooniprotsessi.
Together with social and economic indicators, Environmental signals thus helps to provide a comprehensive view of progress on sustainable development.
Kuna aruanne sisaldab nii sotsiaalseid kui majanduslikke indikaatoreid, loob see trükis selge ettekujutuse tegevusest säästva arengu osas.
This report, developed together with Eurostat, the Energy and Transport DG and the Environment DG of the Commission, was launched in September immediately prior
See on seotud Cardiffi protsessiga, mille mõte on siduda keskkonnaküsimused teiste poliitikatega.
This series has become an indispensable part of transport policy review and a reference model for other sectors.
See väljaannete seeria on transpordipoliitika kirjeldamisel asendamatu ning eeskuju teistele sektoritele.
The Agency, together with partners, is now developing similar mechanisms to cover other important sectors, such as energy and agriculture.
Agentuur koos oma partneritega viib sisse sarnased mehhanismid ka teistes olulistes sektorites nagu näiteks energeetika ja põllumajandus.
Reporting on the effectiveness of environmental measures
Aruanded keskkonnaalaste meetmete efektiivsuse kohta
A major message of the sixth environment action programme is the need to improve Community reporting systems inter alia to enable better evaluation of the effectiveness of environmental measures.
Kuuenda keskkonnaprogrammi peasõnumiks on vajadus parandada aruandlussüsteeme, et võimaldada keskkonnameetmete efektiivsuse hindamist paremal tasemel.
The so-called REM report, Reporting on environmental measures: Are we being effective?, contributes to this process by analysing present requirements and pointing to ways of improving matters in the future.
Nn REM raport ehk Keskkonnameetmete raport: Kas me tegutseme efektiivselt? toetab ülalmainitut analüüsides hetkevajadusi ja andes tegevusjuhiseid tulevikuks.
This report, published early in 2002, is based on experts’ case studies of 14 well-known problems, such as asbestos and protection of the ozone layer.
See 2002. a alguses avaldatud väljaanne toetub ekspertuuringutele 14 üldtuntud probleemi kohta (näiteks asbesti kasutus ja osoonikihi kaitse).
The findings of the experts are distilled into 12 ‘late lessons’, focusing especially on how better information could help to avoid some of the worst problems society encounters.
Asjatundjate tähelepanekud on kokkuvõtlikult esitatud ‘12ne tagantjärele tarkusena’, milles rõhutatakse, et parem informatsioon hoiaks ära mitmeid probleeme, millega ühiskond silmitsi seisab.
Specific policy support
Agentuuri panus poliitikasse
Mention has already been made of the Agency’s support for/input to the Commission report on the strategy for sustainable development for the spring summit in Barcelona.
Eelpool on juba mainitud EKA olulist rolli EK säästva arengu strateegia raporti ettevalmistamisel kevadiseks Barcelona tippkohtumiseks.
Active support was again given to Council Presidencies during the year, with the Agency inter alia providing
EKA esitas Euroopa Parlamendile (EP) dokumente linna reoveepuhastuse ja pakendamise direktiivide kohta ning toetas seeläbi EP omaalgatuslike aruannete koostamist neil teemadel.
7 substantial input into discussions on biodiversity (Sweden) and transport and environment (Belgium).
Juurdepääs informatsioonile - meedia, kodulehekülg ja infokeskus
As regards the European Parliament, the Agency provided papers on the urban wastewater treatment directive and the packaging directive, providing targeted support for Parliamentary own-initiative reports on these issues.
Meediasuhete juhi ametissemääramisega paranes suuresti EKA suutlikkus edastada informatsiooni nii keskkonna kui ka EKA enese kohta võtmeisikutele ja avalikkusele.
The paper on urban wastewater was also input into a debate on the implementation of the directive organised by Environment Commissioner Margot Wallström.
Aasta jooksul avaldati üksteist pressiteadet ja geograafilise hõlmavuse nimel avaldati enamik neist kõigis suuremates Euroopa keeltes.
Access to information — the media, web site and information centre
Koduleheküljel avatud ‘pressituba’ võimaldas nii meedia esindajatel kui teistel huvilistel paremini näha EKA tegevust ja saada vajalikku teavet.
The Agency’s ability to channel information on the environment and the Agency itself to key users and members of the public via the media was greatly improved by the appointment of a media relations manager.
2001. aastal suurenes agentuuri kodulehekülje külastajate arv veelgi, mis näitab, et see on peamine agentuuri aruannete ja infoteenuste levitamise kanal.
Eleven news releases were issued during the year, most of them in all the ‘major’ European languages to improve the geographical coverage.
Rekordilised 2,7 miljonit külastust registreeriti oktoobrikuus, varasem kuurekord oli 2 miljonit 2000. aastal.
The introduction of a ‘press room’ on the web site increased the visibility and accessibility of Agency communications towards the media and other interested persons.
2001. aastal paranes oluliselt ka lehekülje haldamine - uued trükised on kohe kättesaadavad, uued elemendid teevad lehekülje huvitavamaks ning kasutajasõbralikumaks, info on pidevalt ajakohastatud (sh ‘pressitoa’ kaudu).
A new record of 2.7 million hits was reached in October, compared with 2 million as the highest monthly figure in 2000.
Infokeskuse kogemustele toetudes loodi EKA infotarbijate jaoks koduleheküljel FAQ (sageli esitatatavad küsimused) rubriik.
The operation of the web site was substantially improved in 2001 through procedures to ensure that new reports are immediately available, new features to make the site more interesting and easy to use, and regular updates, inter alia using the press room.
Informatsioon, mida EKA pakub mitmetest riiklikest ja rahvusvahelistest allikatest. EKA, liikmesriigid ja partnerid