natgillin/translations-raw huggingface dataset:
That serves to preserve the special nature of social security schemes, which are governed by specific measures such as Regulation (EEC) No 1408/71 of the Council of 14 June 1971 (‘the Regulation’). 20
Kuigi selline piiritlemine ei ole väga täpne, näitab see ulatust, mida talle sooviti omistada, ja toob ära ka teatud põhielemendid, nagu makstavate summade „riiklik” päritolu.
Article 4(1) of Regulation No 1408/71, which sets out the matters covered, refers to ‘… all legislation concerning the following branches of social security: … (d) survivors’ benefits …’.
Määruse nr 1408/71 materiaalse kohaldamisala määratlemisel artikli 4 lõikes 1 nimetatakse „kõiki õigusakte […], mis reguleerivad järgmisi sotsiaalkindlustusliike: […] d) toitjakaotushüvitised […]”.
The wording implies that taking out a widow’s/widower’s pension is not enough to ensure the application of the Regulation and that such a pension must, in addition, be linked to the social security system. 21
Sõnastuse järgi ei piisa selle määruse kohaldamiseks asjaolust, et tegemist on lesepensioniga; lisaks on vaja, et see seonduks sotsiaalkindlustusega. 21
The Regulation does not provide a definition of its subjectmatter owing to the differences between the schemes of the Member States, a fact which is referred to in the third
Määruses hoidutakse määratlemast selle sisu, kuna teadvustatakse liikmesriikide süsteemide erinevust, millele vihjatakse
By excluding ‘payments of any kind’, Directive 2000/78 refers to all the ‘benefits’ and ‘pensions’ defined in Article 1(t) of Regulation No 1408/71, which include ‘all elements thereof payable out of public funds, revalorisation increases and supplementary allowances … as also lump-sum benefits which may be paid in lieu of pensions, and payments made by way of reimbursement of contributions’.
Direktiivi 2000/78 ei kohaldata „mingite […] maksete” suhtes, mille all mõeldakse kõiki määruse nr 1408/71 artikli 1 punktis t kirjeldatud „hüvitisi ja pensioneid” või „eraldisi”, sh „kõiki sellesihilisi eraldisi riiklikest fondidest, revalvatsioonilisandeid ja täiendavaid toetusi […], samuti ühekordseid hüvitisi, mida võidakse maksta pensionide asemel, ning sissemaksete tagasimakseid”.
21 — In any event, the notion of social security benefits is the subject of lively debate. See Mavridis, P. La sécurité sociale à l’épreuve de l’intégration européenne. Etude d’une confrontation entre libertés du marché et droits fondamentaux, Bruylant, Brussels, 2003, p. 214.
20 — Määrus sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja nende pereliikmete suhtes (EÜT L 149, lk 2; ELT eriväljaanne 05/01, lk 35), koos hilisemate muudatustega.
The increased productivity brought about by the Industrial Revolution 26led to the creation of specific methods of providing protection for the working population.
Tööstuslikust revolutsioonist ajendatud tootlikkuse kasv 26eeldas eritehnikate välja töötamist tööliste kaitseks.
27 The and fourth recitals.
27 Mudelid on eri kolmandas ja neljandas põhjenduses.
22 The absence of a definition does not preclude a more detailed analysis of the concept with a view to providing the most appropriate reply possible to the referring court.
22 Kuigi määratlus puudub, ei takista see kõnealust mõistet põhjalikult analüüsimast, et anda eelotsusetaotluse esitanud kohtule kõige asjakohasem vastus.
models vary from country to country but two in particular stand out: the contribution model, where the amount of the benefits is dependent on previous contributions, and the welfare model, which is independent of such contributions.
paigus erinevad, kuid eristada võib peamiselt kahte: sissemaksetel põhinev, milles hüvitiste summa sõltub eelnevatest sissemaksetest, ning toetusmudel, mis ei seondu nimetatud sissemaksetega.
Leaving aside debatable precedents 23and premonitory rhetoric, 24social secur- ity applies to risks which are characterised by their widespread occurrence and by the shared belief that such risks need to be dealt with collectively and jointly. 25
Kui vaieldavad pretsedendid 23ja retoorilised ettekuulutused 24kõrvale jätta, on
However, nearly all the current systems combine aspects of both models and there is a tendency for the two to converge.
Sellegipoolest ühendavad peaaegu kõik kehtivad süsteemid mõlema mudeli elemente ja täheldada võib süsteemide lähenemist.
28 In that connection, it is interesting to refer to the second report by William Beveridge, which placed under the umbrella of social security all the measures adopted by the State to protect its citizens against risks which affect individuals and can never be avoided, no matter how advanced the society in which those individuals live. 29
28 sotsiaalkindlustus loodud kaitseks üldlevinud riskide vastu ja põhineb üldiselt jagatud veendumusel, et nende riskide vastu tuleb inimestel ennast kindlustada ühiselt ja solidaarselt. 25
32; consolidated version at OJ 1998 C 27, p.
22 — Ühenduse mõiste puudumist võib täheldada iga liiki õigusnormides.
1) excluded social security from its scope (point 3 of the second paragraph of Article 1) but did not define the term since, according to the Jenard Report (OJ 1979 C 59, p. 1), it is ‘a field which is in a state of constant development’.
Näiteks 27. septembri 1968. aasta konventsiooni kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT 1972, L 299, lk 32; konsolideeritud tekst EÜT 1998, C 27, lk 1), kohaldamisalast jäeti sotsiaalkindlustus välja (artikli 1 teise lõigu punkt 3) seda mõistet määratlemata, sest vastavalt Jenard’ raportile (EÜT 1979, C 59, lk 1) „areneb see pidevalt”.
26 — Watt’s invention of the steam engine in 1769 marks the starting point.
26 — Lähtepunktiks on Watt’i aurumasina leiutamine 1769. aastal.
A mere 15 years later, in 1784, Cartwright adapted that invention for use in one of the industries at the forefront of the development of capitalism, the textile industry.
Juba viisteist aastat hiljem 1784. aastal rakendab Cartwright seda avastust ühes kapitalistliku arengu põhilises tööstusharus — tekstiilitööstuses.
27 — In the Imperial Message to the Reichstag of 17 November 1881, Bismarck stated that ‘… the healing of social wrongs must be sought not solely through the repression of … excesses but by seeking moderate mechanisms by which the well-being of the workers can be improved’, and he created a number of social insurances: for sickness (1883), for accidents at work (1884), for invalidity and old age (1889), and for survivors (1911).
27 — Bismarck väitis 17. novembri 1881. aasta keiserlikus pöördumises Reichstagi poole, et „[…] ühiskondlikest hädadest ei saa üle liialeminekute karistamise teel […], vaid mõõdukate võimaluste otsingutega, mis võimaldaks töötajate heaolu parandada”, luues rea sotsiaalkindlustusi: ravikindlustuse (1883), tööõnnetuste kindlustuse (1884), invaliidsus- ja vanaduskindlustuse (1889) või toitjakaotuskindlustuse (1911).
28 — Alarcón Caracuel, M.R. and González Ortega, S., op. cit., pp. 27 and 28.
28 — Alarcón Caracuel, M.R. ja González Ortega, S., viidatud teos, lk 27 ja 28.
24 — In a speech given in Angostura on 15 February 1819 (published in Correo del Orinoco, nos 19 to 22, from 20 February to 13 March 1819), Simón Bolívar, renowned figure of the Latin American independence movement, declared that ‘the ideal system of government is one which produces the highest possible levels of happiness, social security and political stability’.
24 — Ameerika iseseisvuse suurkuju Simón Bolívar kuulutas Angosturas 15. veebruaril 1819 peetud kõnes (avaldatud väljaandes Correo del Orinoco, nr 19–22, 20.2–13.3.1819), et „kõige täiuslikum valitsemissüsteem on see, mis tagab võimalikult suurema õnne, sotsiaalse kindlustunde ja poliitilise stabiilsuse”.
OPINION OF MR RUIZ-JARABO — CASE C-267/06
KOHTUJURIST RUIZ-JARABO ETTEPANEK — KOHTUASI C-267/06 oma rahvusvahelisest ulatusest tulenevalt 32saavutanud nüüdseks teatud stabiilsuse ning
In that regard, a number of features stand out: internationalisation, 32the material scope of social security now has a certain degree of stability and there is evidence of undeniable progress in the Community interest it provokes. 33
Sellest lähtuvalt võib sotsiaalkindlustuse kohta märkida järgmist: ühenduse huvi selle vastu on kaheldamatult suurenenud. 33
— it is the responsibility of the State to enact protective measures, either directly or indirectly; 30
— kaitsemeetmete võtmine on otseselt või kaudselt ametivõimude ülesanne; 30
The three features referred to also demonstrate that social security is autonomous with respect to employment law, 34a fact which is evident in a number of areas, namely, the individuals covered, the protection provided, and the way in which the system is financed and administered. 35
Nimetatud kolm elementi tõendavad ka sotsiaalkindlustuse sõltumatust tööõigusest 34, mis avaldub selle paljudes aspek- tides: keda kindlustatakse, milline kaitse on tagatud ning kuidas süsteemi rahastatakse ja hallatakse. 35
— the status of beneficiary is accorded merely by virtue of citizenship;
— kindlustatu staatus antakse lihtsalt kodanikustaatuse alusel;
That autonomy from employment law has a bearing on the definition of pay developed by the Court.
See eemaldumine tööõigusest mõjutab Euroopa Kohtu väljatöötatud töötasu mõistet.
— the aim is to prevent and remedy unavoidable ills.
— sellega püütakse ennetada ja hüvitada õnnetusi, mida ei ole võimalik vältida.
32 — Article 25(1) of the Universal Declaration of Human Rights, 1948, provides that ‘Everyone has the right to … medical care and … to security in the event of unemployment, sickness, disability, widowhood, old age or other lack of livelihood in circumstances beyond his control.’
32 — 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artikli 25 punkt 1 tunnistab, et „[i]gal inimesel on õigus […] arstiabi[le] ja õigus kindlustatusele tööpuuduse, haiguse, invaliidsuse, lesestumise ja vanaduse saabumise korral või mõnel muul elatusvahenditest ilmajäämise juhul inimesest endast olenemata põhjustel”.
On a more modest but more effective scale, Convention 102 of the International Labour Organisation, which was supplemented in 1967 by Convention 128, groups the areas of protection into nine branches: medical care, sickness benefit, unemployment benefit, old-age benefit, employment injury benefit, family benefit, maternity benefit, invalidity benefit and survivors’ benefit. However, the ratifying states are required to provide protection in respect of only three of those branches.
Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 102. konventsioon, mida täiendati 1967. aastal 128. konventsiooniga, liigitab küll tagasihoidlikumalt, aga tõhusamalt kaitsetegevuse üheksasse rühma: arstiabi, rahalised ravi-, töötus-, vanadustoetused, toetused tööõnnetuste ja kutsehaiguste korral, pere-, sünni- ja rasedus-, invaliidsus- ning toitjakaotustoetused — kuigi konventsiooni ratifitseerinud riigid on kohustatud tagama nendest rühmadest vaid kolm.
At European level, the following are relevant: the European Social Charter (points 3 and 11 to 17), the European Code of Social Security, 1964, and the European Convention on Social Security, 1972.
Euroopa tasemel tuleks nimetada Euroopa sotsiaalhartat (punktid 3 ja 11–17), 1964. aasta Euroopa Sotsiaalkindlustusseadustikku ja Euroopa 1972. aasta sotsiaalkindlustuse konventsiooni.
Those features are qualified by reference to a particular time or a particular country, because each period in history aspires to a ‘protection ideal’.
Nimetatud elemendid varieeruvad eri aegadel ja riigiti, sest ajaloo igal perioodil taotletakse „ideaalset katet”.
31However, owing to its
31Sellegipoo-lest on sotsiaalkindlustuse materiaalne sisu
30 — The special nature of the manner in which protection is provided serves to distinguish social security from other forms of assistance, such as care from within the family or from religious and trades-union organisations.
30 — Kindlustuskatte rahastamisviisi eripära tõttu erineb see selgelt teistest abivahenditest, näiteks perelt või usu- ja ametiühinguseltsidelt saadavatest abivahenditest.
34 — An approach shared by academic writers in the field of social security.
34 — Analoogiliselt sotsiaalkindlustust uuriva õigusteadusega.
Durand, P., La politique contemporaine de sécurité sociale, Dalloz, Paris, 1953, was one of the first to draw attention to the differences between the two branches of law.
Durand, P., La politique contemporaine de sécurité sociale, kirj Dalloz, Pariis, 1953, oli üks esimesi, kes tõi välja õiguskorra nende kahe haru erinevused.
B — The concept of pay relationship, 36 which explains the broadness of the expression in Article 141(2) EC: ‘the ordinary basic or minimum wage or salary and any other consideration, whether in cash or in kind, which the worker receives directly or indirectly, in respect of his employment, from his employer’.
B. Tulu mõiste li 141 lõikes 2 väljendile „harilikku põhi- või miinimumpalka või mõnd muud tasumoodust kas rahas või loonusena, mida töötaja tööandjalt oma töö eest otseselt või kaudselt saab” omistatud suur ulatus.
General
Üldine mõte
Directive 2000/78 applies to all persons in relation to ‘employment and working conditions, including dismissals and pay’, but it does not define any of those concepts.
Direktiiv 2000/78 on kohaldatav kõikide isikute suhtes seoses „töö saamise ja töö tingimus[tega], kaasa arvatud töölt vabastamine ja töötasu”, kuid selles ei määratleta ühtegi neist mõistetest.
As I have pointed out in previous Opinions, 37the Court has constructed a legal definition of the term ‘pay’ gradually over time.
Nagu ma eelnevates ettepanekutes olen märkinud, 37on Euroopa Kohus aja jooksul
It would be appropriate, therefore, to refer to the definition of pay in Article 141 EC and the caselaw in which that definition has been interpreted.
Seega tuleks lähtuda EÜ artiklis 141 antud „tasu” kirjeldusest ja seda tõlgendavast kohtupraktikast.
Article 141 EC requires the Member States to guarantee equal pay between male and female workers, and, as is clear from its title, preamble and Article 1, the Directive shares that aim of combating discrimination in the workplace, although it does not concern solely discrimination based on sex.
See artikkel kohustab liikmesriike tagama mõlemast soost töötajatele võrdse tasu maksmise ning direktiiv järgib sama joont, nagu nähtub selle pealkirjast, põhjendustest ja artiklist 1, võitlemaks töökeskkonnas toimuva — kuigi mitte ainult sool põhineva — diskrimineerimise vastu.
Moreover, recital 13 to the Direct- ive refers specifically to Article 141 EC for the purpose of delimiting the social security benefits to which it applies.
Pealegi viidatakse 13. põhjenduses sõnaselgelt nimetatud EÜ artiklile 141, et kindlaks määrata tasu erinevused võrreldes sotsiaalkindlustusest tulenevate soodustustega.
The existence of pay is fundamental to the formation of the employment
38 — 9. veebruari 1982. aasta otsus kohtuasjas 12/81: Garland (EKL 1982, lk 359).
OPINION OF MR RUIZ-JARABO — CASE C-267/06 eration, whether in cash or in kind, whether immediate or future, provided that the worker receives it, albeit indirectly, from his
KOHTUJURIST RUIZ-JARABO ETTEPANEK — KOHTUASI C-267/06 makstavad hüvitised; 40ettevõtte nõukogu liikmetele ettevõtte nõukogu tegevuseks vajalike teadmiste omandamiseks korraldatud koolitustel osalemise eest tasulise puhkuse või ületundide maksmise näol makstav hüvitis, mida makstakse vaatamata sellele, et
51 employer in respect of his employment , even if the employment relationship has already been terminated, 52and irrespective of whether such consideration is paid under a contract of employment, by virtue of legislative provisions or on a voluntary basis.
Kõikides nendes otsustes on teatavad ühised elemendid, mis kinnitavad mõtet, et „tasu” hõlmab mis tahes tasu rahas või loonusena, mida makstakse kohe või tulevikus, tingimusel et töötaja saab selle kasvõi kaudselt tööandjalt 50oma töö eest; 51seda isegi siis, kui töösuhe on lõppenud 52 lepingu, seadusesätete või vabatahtlikkuse alusel.
53 redundancy; 40compensation paid to staff council members, in the form of paid leave or overtime pay, for attendance of training courses which impart the knowledge necessary for working on staff councils, even though during the training courses they do not perform any of the work provided for in their contract of employment; 41 the right to join an occupational pension scheme; 42benefit paid by an employer under legislation or collective agreements to a female employee on maternity leave; 43the end-of- year bonus paid by an employer under a law or collective agreement; 44compensation paid for the termination of employment; 45a Christmas bonus, which is voluntary and
53 koolituse ajal ei täitnud isik oma töölepingus ette nähtud ülesandeid; 41õigus liituda ettevõtte pensioniskeemiga; 42 hüvitis, mida ette- võtja maksab töötajale seaduse või kollektiivlepingu alusel rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal; 43aastapreemia, mida ettevõtja maksab seaduse või kollektiivlepingu alusel; 44 hüvitis töösuhte lõpetamise korral; 45vabataht- likud ja tühistatavad jõulupreemiad, mida antakse tulevase töö ja ettevõttelojaalsuse
Pensions may be revoked at any time, and which is paid as an incentive for future work and loyalty to the undertaking; 46 a monthly salary supplement; 47calculation, for the purposes of length of service, with the resulting financial implications, of the duration of military service; 48and a bridging allowance, paid in addition to a redundancy payment, following the restructuring of an undertaking. 49
Pensionid stiimuliks; igakuine palgalisa; sõjaväe- teenistuse kestuse arvesse võtmine palgaarvestuse jaoks tööstaaži arvutamisel; 48või üleminekutoetus, mida makstakse lisaks pärast ettevõtte ümberkorraldamist antavale koondamishüvitisele. 49
When applying Article 141 EC to pensions, the Court has qualified the usual criteria.
EÜ artikli 141 kohaldamisel pensionide suhtes on kohtupraktikas täpsustatud tavapärased kriteeriumid.
Thus, the Court excluded from the concept of pay retirement pensions directly governed by legislation — hence without any element of agreement — where those
Nii jättis Euroopa Kohus „tasu” mõistest välja otseselt seadusest tulenevad vanaduspensionihüvitised — mille puhul on välistatud igasugused kokkulepped — tingimusel,
40 — Barber.41 — Case C-360/90 Bötel [1992] ECR I-3589.
41 — 4. juuni 1992. aasta otsus kohtuasjas C-360/90: Bötel (EKL 1992, lk I-3589).
50 — In paragraph 12 of the judgment in Case C-33/89 Kowalska [1990] ECR I-2591, the Court observed that the principle applies to both private employers and public authorities.
42 — 28. septembri 1994. aasta otsus kohtuasjas C-57/93: Vroege (EKL 1994, lk I-4541) ja otsus kohtuasjas C-128/93: Fisscher (EKL 1994, lk I-4583).
42 — Case C-57/93 Vroege [1994] ECR I-4541 and Case C-128/93 Fisscher [1994] ECR I-4583.
50 — 27. juuni 1990. aasta otsuses kohtuasjas C-33/89: Kowalska (EKL 1990, lk I-2591, punkt 12) meenutatakse, et see põhimõte on kohuslik nii eraettevõtjatele kui ka riigiasutustele.
43 — Case C-342/93 Gillespie and Others [1996] ECR I-475; Case C-411/96 Boyle and Others [1998] ECR I-6401; and Case C-147/02 Alabaster and Others [2004] ECR I-3101.
43 — 13. veebruari 1996. aasta otsus kohtuasjas C-342/93: Gillespie jt (EKL 1996, lk I-475); 27. oktoobri 1998. aasta otsus kohtuasjas C-411/96: Boyle jt (EKL 1998, lk I-6401) ja 30. märtsi 2004. aasta otsus kohtuasjas C-147/02: Alabaster jt (EKL 2004, lk I-3101).
51 — Case 80/70 Defrenne I [1971] ECR 445, paragraph 6; Case 192/85 Newstead [1987] ECR 4753, paragraph 11; Case C-152/91 Neath [1993] ECR I-6935, paragraph 28; Case C-167/97 Seymour-Smith and Pérez [1999] ECR I-623, paragraph 23; Joined Cases C-4/02 and C-5/02 Schönheit and Becker [2003] ECR I-12575, paragraph 56; Barber, paragraph 12; Alabaster and Others, paragraph 42; and Vergani, paragraph 22.
51 — 25. mai 1971. aasta otsus kohtuasjas 80/70: Defrenne I (EKL 1971, lk 445, punkt 6); 3. detsembri 1987. aasta otsus kohtuasjas 192/85: Newstead (EKL 1987, lk 4753, punkt 11); 22. detsembri 1993. aasta otsus kohtuasjas C-152/91: Neath (EKL 1993, lk I-6935, punkt 28); 9. veebruari 1999. aasta otsus kohtuasjas C-167/97: Seymour-Smith ja Pérez (EKL 1999, lk I-623, punkt 23); 23. oktoobri 2003. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-4/02 ja C-5/02: Schönheit ja Becker (EKL 2003, lk I-12575, punkt 56) ja eespool viidatud Barber’i kohtuotsus, punkt 12; kohtuotsus Alabaster jt, punkt 42, ja kohtuotsus Vergani, punkt 22.
44 — Case C-281/97 Krüger [1999] ECR I-5127.45 — Case C-249/97 Gruber [1999] ECR I-5295.46 — Case C-333/97 Lewen [1999] ECR I-7243.47 — Case C-381/99 Brunnhofer [2001] ECR I-4961.
47 — 26. juuni 2001. aasta otsus kohtuasjas C-381/99: Brunnhofer (EKL 2001, lk I-4961).
52 — Barber, paragraph 12; Seymour-Smith and paragraphs 23 and 24; and Hlozek, paragraph 35.
52 — Kohtuotsus Barber, punkt 12; kohtuotsus Seymour-Smith ja Pérez, punktid 23 ja 24, ja kohtuotsus Hlozek, punkt 35.
53 — Garland, paragraph 10; Barber, paragraph 20; and Lewen, paragraph 21.
53 — Kohtuotsus Garland, punkt 10; Barber’i kohtuotsus, punkt 20, ja kohtuotsus Lewen, punkt 21.
49 — Case C-19/02 Hlozek [2004] ECR I-11491.
49 — 9. detsembri 2004. aasta otsus kohtuasjas C-19/02: Hlozek (EKL 2004, lk I-11491).
MARUKO and to survivors’ pensions, 62 holding that pensions are applicable to general categories of worker and the contributions are determined by considerations of social policy.
MARUKO et need kehtivad töötajate üldkategooriate suhtes ja sissemaksed on kehtestatud sotsiaalpoliitika kriteeriumide alusel.
54 the fact that the pension is not paid to the employee has no effect on the latter. 63
54 skeemides kehtestatud ametikohast sõltuvad lesepensionid 61ja toitjakaotuspensionid 62, kusjuures viimaste puhul ei loe see, et neid ei maksta töötajale. 63
The Court has put forward a number of distinctive guidelines:
Seega on kohtupraktikas sedastatud teatud eristusjooned, millest juhinduda:
However, the Court has held that the concept of pay extends to occupational pension schemes which, although adopted in accordance with statutory provisions, are based on an agreement between the employer and the employees’ representatives, are an integral part of the contracts of employment, and supplement the benefits provided for in national legislation with other benefits financed entirely by the employer.
Sellegipoolest arvestas Euroopa Kohus tasu sisse ettevõttepensionid, mis on küll määratud õigusnormide alusel, kuid tulenevad tööandja ja ametiühingute esindajate vahelistest kokkulepetest, on sätestatud töölepingutes ja täiendavad siseriiklikes õigusnormides ette nähtud hüvitisi teiste hüvitistega, mille rahastamise eest vastutab ainult tööandja; 55 samuti kui pensioniskeem
55In the same way, the Court has included in the concept contracted-out pension schemes which apply only to the employees of certain undertakings, even though the employees pay contributions. 56
— hüvitise sotsiaalkindlustuslikku olemust näitab see, et skeem on seadusega ette nähtud, 64kuigi sellest ei piisa EÜ artikli 141 kohaldamata jätmiseks; 65 on üldisest skeemist eraldiseisev ja katab ainult mõnede äriühingute töötajaid, kuigi palgatöötajad teevad sellesse sissemakseid. 56
The Court has also extended the
Euroopa Kohus luges vastava ühenduse
Community definition to pension schemes for civil servants in the Netherlands, 57France, 58Finland 59and Germany; 60to widows’/widowers’ pensions which are provided under occupational schemes and are dependent on the employment held; 61
— samuti ei ole määrav nõue see, et pension peab täiendama seadusega ette nähtud sotsiaalkindlustuse alusel makstavat pensioni; 66 mõiste alla kuuluvaks ka mitmed Madalmaade 57, Prantsuse 58, Soome 59ja Saksa ametnike pensioniskeemid 60 ning ettevõtete
— The fact that the pension is supplementary in nature in relation to a benefit provided by a statutory social security scheme is not a conclusive criterion either. 66
61 — 6. oktoobri 1993. aasta otsus kohtuasjas C-109/91: Ten Oever (EKL 1993, lk I-4879); 28 septembri 1994. aasta otsus kohtuasjas C-200/91: Coloroll Pension Trustees (EKL 1994, lk I-4389) ja 17. aprilli 1997. aasta otsus kohtuasjas C-147/95: Evrenopoulos (EKL 1997, lk I-2057).