natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Court considers that it is appropriate to examine at the outset the second plea since the applicant claims that the principle of equal treatment as between tenderers was infringed from the beginning of the tendering procedure.
Esimese Astme Kohus leiab, et otstarbekas on uurida esmalt teist väidet, kuna hageja väitel on pakkujate võrdse kohtlemise põhimõtet rikutud pakkumismenetluse algusest peale.
B — The second plea, alleging infringement of the principle of equal treatment as between tenderers
B – Teine väide, mis tugineb pakkujate võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumisele
The second plea is based, first, on the requirement for an unpaid threemonth runningin phase and, second, on the lack of access to certain technical information.
Teine väide põhineb esiteks nõudel, millega kehtestati kolmekuuline tasustamata kohanemisperiood ja teiseks asjaolul, et teatavale tehnilisele teabele puudus juurdepääs.
The first part of the second plea, concerning the requirement for an unpaid threemonth runningin phase
Teise väite esimene punkt, mis puudutab tasustamata kolmekuulise kohanemisperioodi nõuet a) Poolte argumendid
The applicant submits that the Commission infringed the general prohibition of discrimination as between tenderers, which is recognised as a general principle of Community law and is laid down in Article 56 of the Financial Regulation and in Article 3(2) of Directive 92/50.
Hageja väidab, et komisjon on rikkunud üldist pakkujate diskrimineerimise keeldu, mis on tunnustatud ühenduse õiguse üldpõhimõttena ning ette nähtud finantsmääruse artiklis 56 ja direktiivi 92/50 artikli 3 lõikes 2.
It claims that the requirement for an unpaid runningin period imposes a financial burden on all potential tenderers, with the exception of the existing contractor, which enjoys an equivalent advantage since it alone does not need to include in its financial offer the cost of three months’ unpaid runningin activities.
Ta väidab, et nõue, millega nähakse ette tasustamata kohanemisperiood, piirab rahaliselt kõiki võimalikke pakkujaid, välja arvatud senist lepingutäitjat, ning viimati nimetatu saab sellele vastava soodustuse, kuna tema on ainus, kel ei ole vaja arvestada oma rahalisse pakkumusse sisse tasustamata kolmekuulise kohanemisperioodiga seotud kulusid.
The applicant submits that the fact that the existing contractor is a member of a ‘consortium’ with the successful tenderer, which was selected for the contested contract as a result of its lower financial offer, enabled the latter to enjoy a financial advantage which is contrary to the principle of the equal treatment as between tenderers.
Hageja väidab, et asjaolu, et senine lepingutäitja moodustab „konsortsiumi” eduka pakkujaga, kes valiti vaidlusaluse hankelepingu täitmiseks tänu rahaliselt kõige soodsama pakkumuse tegemisele, võimaldab edukal pakkujal saada rahalise soodustuse, mis on vastuolus pakkujate võrdse kohtlemise põhimõttega.
The applicant is of the opinion that its tender would have obtained a higher ranking if its price/quality ratio had been calculated by disregarding the costs relating to the runningin phase.
Hageja on seisukohal, et tema pakkumusele oleks antud kõrgem hinnang juhul, kui tema poolt pakutud kvaliteedi ja hinna suhte arvutamisel oleks kohanemisperioodiga seotud kulud välja arvatud.
In that regard, the applicant submits that the costs of the runningin phase must be deducted from the cost of its tender.
Selles osas väidab hageja, et kohanemisperioodi kulud tuleb tema pakkumuse hinnast maha arvata.
Lastly, the applicant challenges the fifth paragraph of point 1.3 of Volume A of the tendering specifications.
Lõpuks vaidlustab hageja tehnilise kirjelduse A-osa punkti 1.3 viienda lõigu.
It is of the view that that provision makes it possible for the existing contractor to refuse to allow the new contractor to take over the services before the end of the threemonth runningin period.
Ta leiab, et see lõik annab senisele lepingutäitjale võimaluse keelduda laskmast uuel lepingutäitjal võtta teenuste osutamist üle enne kolmekuulise üleminekuperioodi möödumist.
The defendant points out, first of all, that the successful tenderer and the existing contractor are not one and the same.
Kostja rõhutab esmalt, et edukas pakkuja ei ole sama kes senine lepingutäitja.
The successful tenderer was simply to subcontract to the existing contractor and is, therefore, a new contractor for the contested contract.
Edukas pakkuja on sõlminud senise lepingutäitjaga üksnes allhankelepingud ning on seega vaidlusaluse hankelepingu tähenduses uus lepingutäitja.
The defendant considers, next, that the requirement for an unpaid runningin phase does not, of itself, constitute an infringement of the principle of equal treatment as between tenderers.
Edasi leiab kostja, et tasustamata kohanemisperioodi nõue ei kujuta endast iseenesest pakkujate võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumist.
It is obvious that, in order to take over such an important contract as the contract at issue, the new contractor could not be expected to be fully operational from the very first day.
On ilmne, et sellise mahuga lepingu ülevõtmisel nagu vaidlusaluse hanke puhul ei tasu loota, et uus lepingutäitja suudab esimesest päevast peale täita kõiki funktsioone.
Since the runningin phase would, for each new contractor, be an acclimatisation phase, there would be no payment for that phase.
Kohanemisperioodi ei tasustata, kuna see on iga uue lepingutäitja jaoks sisseelamisetapp.
Consequently, the defendant rejects the argument that the successful tenderer benefited unduly from certain financial advantages.
Järelikult lükkab kostja tagasi argumendi, mille kohaselt olevat edukas pakkuja saanud ebaseaduslikult teatud rahalise soodustuse.
With regard to the applicant’s claim that the takeover of the services during the runningin phase was dependent on the goodwill of the existing contractor, the defendant submits that the earlier contract concluded with the existing contractor imposed an obligation to prepare in a timely fashion for the takeover of the services by the new contractor.
Mis puudutab hageja väidet, mille kohaselt teenuste osutamise ülevõtmine kohanemisperioodil sõltub senise lepingutäitja heast tahtest, siis kostja väidab, et varasem, st senise lepingutäitjaga sõlmitud leping nägi ette kohustuse valmistada mõistliku aja jooksul ette teenuste osutamise ülevõtmine uue lepingutäitja poolt.
Furthermore, the existing contractor was obliged to cooperate fully with the new contractor.
Lisaks oli senine lepingutäitja kohustatud uue lepingutäitjaga täiel määral koostööd tegema.
(i) Preliminary remarks
b) Esimese Astme Kohtu hinnang i) Esialgne märkus
As has been recognised by established case-law, in accordance with the principle of equal treatment, comparable situations must not be treated differently and different situations must not be treated in the same way (Joined Cases 117/76 and 16/77 Ruckdeschel and Others [1977] ECR 1753, paragraph 7, and Case 106/83 Sermide [1984] ECR 4209, paragraph 28).
Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale nõuab võrdse kohtlemise põhimõte, et võrreldavaid olukordi ei tohi kohelda erineval viisil ja erinevaid olukordi ei tohi kohelda võrdväärsena (Euroopa Kohtu 19. oktoobri 1977. aasta otsus liidetud kohtuasjades 117/76 ja 16/77: Ruckdeschel jt, EKL 1977, lk 1753, punkt 7, ja 13. detsembri 1984. aasta otsus kohtuasjas 106/83: Sermide, EKL 1984, lk 4209, punkt 28).
In the field of public procurement, the principle of equal treatment as between tenderers assumes a very particular importance.
Hankelepingute sõlmimisel omandab pakkujate võrdse kohtlemise põhimõte erilise tähtsuse.
Indeed, it is apparent from the wellestablished caselaw of the Court of Justice that the contracting authority is required to comply with the principle that tenderers should be treated equally (Joined Cases C-285/99 and C-286/99 Lombardini and Mantovani [2001] ECR I-9233, paragraph 37, and Case C-315/01 GAT [2003] ECR I-6351, paragraph 73).
Õigupoolest tuleb meenutada, et Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast tuleneb, et tellija on kohustatud pakkujate võrdse kohtlemise põhimõttest kinni pidama (Euroopa Kohtu 27. novembri 2001. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-258/99 ja C-286/99: Lombardini ja Mantovani, EKL 2001, lk I-9233, punkt 37, ja 19. juuni 2003. aasta otsus kohtuasjas C-315/01: GAT, EKL 2003, lk I-6351, punkt 73).
It is necessary to consider the first part of the second plea in the light of the principles set out above.
Teise väite esimese punkti hindamisel tuleb arvestada eespool nimetatud põhimõtteid.
(ii) The alleged infringement of the principle of equal treatment as between tenderers
ii) Pakkujate võrdse kohtlemise põhimõtte väidetav rikkumine
(1) General observations
1) Üldised tähelepanekud
It is to be recalled, first of all, that the applicant complains that the Commission failed to adhere to the principle of equal treatment by reason of the requirement in the tendering specifications for an unpaid runningin phase.
Esmalt tuleb meenutada, et hageja heidab komisjonile ette võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumist seeläbi, et komisjon on tehnilises kirjelduses näinud ette tasustamata kohanemisperioodi.
In the light of the caselaw (see Case T-160/03 AFCon Management Consultants and Others v Commission [2005] ECR II-981, paragraph 75 and the caselaw cited), according to the applicant, the Commission undermined the equality of opportunity that should be enjoyed by all tenderers.
Hageja on seisukohal, et kohtupraktikat arvestades (vt Esimese Astme Kohtu 17. märtsi 2005. aasta otsus kohtuasjas T-160/03: AFCon Management Consultants jt vs. komisjon, EKL 2005, lk II-981, punkt 75 ja viidatud kohtupraktika) on komisjon rikkunud pakkujate võrdseid võimalusi.
(2) Whether the requirement for an unpaid runningin phase is discriminatory
2) Tasustamata kohanemisperioodi nõude diskrimineeriv laad
The applicant maintains that the Commission failed to adhere to the principle of equal treatment as between tenderers, as laid down in Article 3(2) of Directive 92/50 and in Article 126 of the Implementing Rules.
Hageja väidab, et komisjon on rikkunud pakkujate võrdse kohtlemise põhimõtet, mis on ette nähtud direktiivi 92/50 artikli 3 lõikes 2 ja rakenduseeskirjade artiklis 126.
It must be noted in that regard that, according to point 1.7 of Volume A of the tendering specifications, the requirement for an unpaid runningin phase is applicable without distinction to all tenders.
Selles osas tuleb meenutada, et tehnilise kirjelduse A-osa punkt 1.7 näeb tasustamata kohanemisperioodi nõude ette eranditult kõikide pakkumuste puhul.
The question therefore arises as to whether the requirement in the tendering specifications for an unpaid runningin phase is, by its nature, discriminatory.
Järelikult tekib küsimus, kas tehnilises kirjelduses sisalduv tasustamata kohanemisperioodi nõue on loomult diskrimineeriv.
Whether the requirement for an unpaid runningin phase entails an inherent advantage for the existing contractor and a tenderer connected to that party by virtue of a subcontract
Soodustus, mille senine lepingutäitja ja temaga allhankelepinguga seotud pakkuja said tasustamata kohanemisperioodil
The requirement for a runningin phase enabling the new contractor to become familiar with the earlier version of the technology which it is required to replace seeks to ensure that the quality of the services to be provided is maintained at a high level during that phase.
Tuleb nentida, et nõue, mis näeb ette kohanemisperioodi, mis võimaldab uuel lepingutäitjal harjuda eelmise versiooniga sellest tehnoloogiast, mille ta peab välja vahetama, on mõeldud selleks, et säilitada sel perioodil osutatavate teenuste kvaliteedi võimalikult kõrge tase.
It must be noted that this is a phase during which, on the one hand, the provision of the services in question is still remunerated on the basis of the contract concluded with the existing contractor and, on the other hand, the new contractor is not yet in a position fully to guarantee the quality of services required for the application of the new version of the technology.
Selles osas tuleb märkida, et tegemist on etapiga, mille jooksul – ühelt poolt – tasustatakse kõnealuste teenuste osutamist endiselt senise lepingutäitjaga sõlmitud lepingu alusel, ja teiselt poolt ei ole uus lepingutäitja veel võimeline tehnoloogia uue versiooni kohaldamise jaoks nõutavate teenuste kvaliteeti täiel määral tagama.
Thus, the provision for a runningin phase is in the interest of the new contractor itself, since it enables that party in a timely fashion to become fully acquainted with technology with which it will be required to work at a time when it can provide only limited services.
Nii on kohanemisperiood nähtud ette uue lepingutäitja enda huvides ning võimaldab tal hakata mõistliku aja jooksul täies ulatuses kasutama tehnoloogiat, millega ta peab töötama, samas kui ta on suuteline osutama vaid osa teenustest.
In view of the foregoing considerations, the fact that such a phase is unpaid is not, therefore, as such, discriminatory.
Eeltoodut arvestades ei ole asjaolu, et selline kohanemisperiood ei ole tasustatav, iseenesest diskrimineeriv.
Nevertheless, according to the applicant, in the present case it is the specific situation in which the existing contractor is placed after the publication of the tendering specifications providing for an unpaid runningin phase, namely that it is envisaged that that party will be the subcontractor of one of the tenderers for the contested contract, which makes such a requirement discriminatory.
Sellegipoolest on senine lepingutäitja hageja arvates käesoleval juhul pärast tasustamata kohanemisperioodi kehtestava tehnilise kirjelduse avaldamist spetsiifilises olukorras – kuna on ette nähtud, et viimati nimetatu on ühe vaidlusaluse hankelepingu jaoks pakkumuse esitanud ettevõtja allhankija –, mis muudab sellise nõude diskrimineerivaks.
In that regard, it should be pointed out that the fact that an advantage may be conferred upon an existing contractor by a runningin phase is not the consequence of any conduct on the part of the contracting authority.
Esimese Astme Kohus märgib selles osas, et soodustus, mille senine lepingutäitja saab kohanemisperioodist, ei ole tellijaks oleva ametiasutuse mis tahes käitumise tagajärg.
Unless such a contractor were automatically excluded from any new call for tenders or, indeed, were forbidden from having part of the contract subcontracted to it, it is inevitable that an advantage will be conferred upon the existing contractor or the tenderer connected to that party by virtue of a subcontract, since it is inherent in any situation in which a contracting authority decides to initiate a tendering procedure for the award of a contract which has been performed, up to that point, by a single contractor.
Kui just sellisele lepingutäitjale ei tehta sihilikult võimatuks mis tahes uute pakkumuste esitamist ega keelata tal sõlmida hankelepingu ühe osa suhtes allhankelepingut, saab senine lepingutäitja või temaga allhankelepinguga seotud pakkuja tegelikkuses vältimatult soodustuse, kuna see on omane olukordadele, mil tellijaks olev ametiasutus otsustab avada pakkumismenetluse sellise lepingu sõlmimiseks, mida senini täitis üksainus lepingutäitja.
That fact constitutes, in effect, an ‘inherent de facto advantage’.
Selle asjaolu näol on tegemist teatava „de facto olemusliku soodustusega”.
The Court of Justice recently held that Directive 92/50 and the other directives concerning the award of public contracts precluded a national rule whereby a tenderer which has been instructed to carry out research, experiments, studies or development in connection with public works, supplies or services is not permitted to apply to submit a tender for those works, supplies or services and where that tenderer is not given the opportunity to prove that, in the circumstances of the case, the experience which it has thus acquired was not capable of distorting competition (Joined Cases C-21/03 and C-34/03 Fabricom [2005] ECR I-1559, paragraph 36).
Esimese Astme Kohus tuletab selles osas meelde, et Euroopa Kohus on hiljuti asunud seisukohale, et direktiivi 92/50 ning muude riigihankelepingute sõlmimist reguleerivate direktiividega on vastuolus siseriiklik õigusnorm, mille kohaselt on keelatud esitada ehitustööde, asjade või teenuste riigihanke pakkumust isikutel, kes on tegelnud teadusuuringute, katsete, uurimustööde või arendustegevusega, mis on seotud nende ehitustööde, asjade või teenustega, ilma et talle oleks jäetud võimalust tõendada, et antud juhtumi asjaolusid arvestades ei kahjustaks saadud kogemus konkurentsi (Euroopa Kohtu 3. märtsi 2005. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-21/03 ja C-34/03: Fabricom, EKL 2005, lk I-1559, punkt 36).
If, according to that judgment, even the exceptional knowledge acquired by a tenderer as a result of work directly connected with the preparation of the tendering procedure in question by the contracting authority itself could not therefore lead to it automatically being excluded from that procedure, there must therefore be even less ground for excluding that tenderer from participating where such exceptional knowledge derives solely from the fact that it participated in the preparation of the call for tenders in collaboration with the contracting authority.
Kui viidatud kohtuotsuse kohaselt ei saa isegi erakordselt ulatuslik teave, mis on pakkujal olemas sellise töö tulemusena, mis on otseselt seotud tellijaks oleva ametiasutuse poolt kõnealuse hankemenetluse ettevalmistamisega, tuua kaasa tema automaatset väljajätmist kõnealusest menetlusest, on tema osalemise välistamiseks veelgi vähem alust juhul, kui selline erakordselt ulatuslik teave tuleneb ainuüksi asjaolust, et ta on koos tellijaks oleva ametiasutusega osalenud pakkumiskutse ettevalmistamises.
Whether the advantage inherent in the requirement for an unpaid runningin phase should be neutralised
Tasustamata kohanemisperioodi neutraliseerimine
It also follows from the caselaw cited at paragraph 71 above that the principle that tenderers should be treated equally does not place any obligation upon the contracting authority to neutralise absolutely all the advantages enjoyed by a tenderer where the existing contractor is a subcontractor of that party.
Eespool punktis 71 viidatud kohtupraktikast tuleneb ka see, et pakkujate võrdse kohtlemise põhimõte ei pane tellijaks olevale ametiasutusele kohustust neutraliseerida täielikult kõiki soodustusi, mida saab pakkuja, kelle alltöövõtjaks on senine lepingutäitja.
To accept that it is necessary to neutralise in all respects the advantages enjoyed by an existing contractor or a tenderer connected to that party by virtue of a subcontract would, moreover, have consequences that are contrary to the interests of the service of the contracting institution in that such neutralisation would entail additional cost and effort for that institution.
Kui nõustuda, et tuleks neutraliseerida kõik soodustused, mida saavad senine lepingutäitja või temaga allhankelepinguga seotud pakkuja, siis tooks see lisaks kaasa tagajärgi, mis oleksid vastuolus tellijaks oleva institutsiooni teenistushuvidega, kuna selline neutraliseerimine tähendaks institutsioonile täiendavaid kulutusi.
Thus, in order to protect as far as possible the principle of equal treatment as between tenderers and to avoid consequences that are contrary to the interests of the service of the contracting institution, the potential advantages of the existing contractor or a tenderer connected to that party by virtue of a subcontract must none the less be neutralised, but only to the extent that it is technically easy to effect such neutralisation, where it is economically acceptable and where it does not infringe the rights of the existing contractor or the said tenderer.
Selleks et rakendada niipalju kui võimalik pakkujate võrdse kohtlemise põhimõtet ja vältida tagajärgi, mis on tellijaks oleva institutsiooni teenistushuvidega vastuolus, tuleb siiski neutraliseerida soodustused, mida senine lepingutäitja või temaga allhankelepinguga seotud pakkuja võivad saada, kuid üksnes määral, mil selline neutraliseerimine on tehniliselt kergesti läbiviidav, majanduslikult vastuvõetav ja kui sellega ei rikuta senise lepingutäitja või viidatud pakkuja õigusi.
With regard to the balancing of the interests concerned from an economic point of view, it must be recalled that the principle of equal treatment as between tenderers
Mis puudutab asjassepuutuvate huvide kaalumist majanduslikust vaatepunktist, siis Esimese Astme Kohus tuletab meelde, et pakkujate võrdse kohtlemise põhimõte
Article 2 of the Financial Regulation, which is one of the articles laying down the general principles in that regulation, states that ‘[t]he budget appropriations shall be used in accordance with the principles of economy and sound financial management’.
Finantsmääruse artikkel 2, mis on üks neist, milles sätestatakse nimetatud määruse üldpõhimõtted, näeb ette, et „eelarvelisi assigneeringuid tuleb kasutada kooskõlas ökonoomsuse ja usaldusväärse finantshalduse põhimõtetega”.
Moreover, according to Article 248(2) EC, sound financial management constitutes a general rule of Community organisation laid down by the Treaty and the Court of Auditors of the European Communities ensures that that rule is complied with.
Lisaks on usaldusväärne finantshaldus EÜ artikli 248 lõike 2 kohaselt üks asutamislepinguga tunnustatud ühenduse õiguskorra üldreegleid, mille järgimise tagab Euroopa Ühenduste Kontrollikoda.
As is apparent from paragraph 68 above, in the present case, not only is the provision of the services in question during the runningin phase remunerated on the basis of the contract concluded with the existing contractor but also the new contractor is not yet at that stage in a position fully to guarantee the quality of the services required for the application of the new version of CORDIS.
Nagu tuleneb punktist 68, ei toimu käesoleval juhul kohanemisperioodil mitte ainult kõnealuste teenuste tasustamist veel senise lepingutäitjaga sõlmitud lepingu alusel, vaid lisaks ei ole uus lepingutäitja selleks ajaks veel suuteline täielikult tagama CORDIS-e uue versiooni kohaldamiseks nõutavate teenuste kvaliteeti.
Moreover, the runningin phase not only ensures the optimum attainment of the quality objectives set out in the call for tenders but also affords the new contractor itself the opportunity for a period of acclimatisation.
Pealegi võimaldab kohanemisperiood tagada mitte ainult pakkumiskutse kvaliteedieesmärkide optimaalset elluviimist, vaid anda ka uuele lepingutäitjale võimaluse n-ö sisseelamisetapiks.
Accordingly, given, first, that the rights of the existing contractor are not infringed and, secondly, that double payment for the runningin phase would be contrary to one of the principle objectives of the law governing the award of public contracts, which seeks, inter alia, to facilitate the acquisition of the service required in the most economic manner possible, it would be unreasonable, for the purposes of the performance of the contract in question, to waive the requirement for an unpaid runningin phase on the sole ground that one of the prospective tenderers may possibly be connected to the existing contractor by virtue of a subcontract.
Arvestades järelikult, et ühelt poolt ei ole senise lepingutäitja õigusi rikutud ja teiselt poolt oleks kohanemisperioodi topelttasustamine vastuolus riigihankelepingute sõlmimist käsitleva õiguse peamiste eesmärkidega, milleks on eelkõige hõlbustada vajaliku teenuse saamist võimalikult ökonoomselt, ei oleks kõnealuse hankelepingu puhul mõistlik loobuda tasustamata kohanemisperioodi nõudest ainuüksi põhjusel, et üks potentsiaalsetest pakkujatest võib olla senise lepingutäitjaga seotud allhankelepinguga.