natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(see Table 6).9While this pattern of strong economic activity was widely observed across countries, annual growth rates differed considerably.
Euroalaväliste ELi liikmesriikide SKP reaalkasv püsis 2007. aastal üpris kiirena (vt tabel 6).9 Kuigi majandustegevuse hoogsust täheldati kõigis kõnealustes riikides, oli majanduse aastakasv riigiti väga erinev.
Annual average real GDP growth was highest in the Baltic States and Slovakia, where it stood around 8%.
Keskmine SKP reaalkasv oli aasta arvestuses kõige kiirem Balti riikides ja Slovakkias, püsides 8% ümber.
In the Czech Republic, Poland and Romania, annual average real GDP growth was also very strong, at between 6.0% and 6.5%.
Ka Tšehhis, Poolas ja Rumeenias oli aasta keskmine SKP reaalkasv väga kiire, jäädes 6,0% ja 6,5% vahele.
Real GDP growth was lowest in Denmark and Hungary, at 1.8% and 1.3% respectively.
Kõige aeglasem oli SKP reaalkasv Taanis ja Ungaris: vastavalt 1,8% ja 1,3%.
In Cyprus, Malta, Sweden and the United Kingdom, growth remained robust between 2.8% and 4.4%.
Ülejäänud riikides, s.t Küprosel, Maltal, Rootsis ja Ühendkuningriigis, püsis SKP reaalkasv jõuliselt 2,8% ja 4,4% vahel.
Net exports contributed negatively to growth in most noneuro area EU Member States, despite solid growth in foreign demand, as strong demand for imports outpaced export growth.
Netoeksport pärssis majanduskasvu välisnõudluse jõulisele kasvule vaatamata enamikus euroalavälistes ELi liikmesriikides, kuna impordinõudlus kasvas ekspordist kiiremini.
The contribution of net exports to real GDP growth was significantly positive only in Hungary, Malta, Slovakia and Sweden.
Netoekspordi osakaal SKP reaalkasvus oli märgatavalt positiivne üksnes Ungaris, Maltal, Slovakkias ja Rootsis.
Overall, export growth in 2007 remained robust, although it decelerated in most countries compared with 2006.
Üldiselt jäi ekspordi kasv ka 2007. aastal jõuliseks, kuigi aeglustus enamikus riikides võrreldes 2006. aastaga.
Growth in exports was supported by strong demand in key trading partners and sizeable foreign direct investment inflows in recent years, while strong import growth was underpinned by robust domestic demand and the relatively high import content of exports.
Ekspordi kasvu toetas peamiste kaubanduspartnerite suur nõudlus ja välismaiste otseinvesteeringute märkimisväärne sissevool viimastel aastatel. Impordi kasvu toetas jällegi ennekõike jõuline sisenõudlus ning impordi suhteliselt suur osatähtsus ekspordis.
In most noneuro area EU Member States, economic activity was driven by domestic demand.
Enamikus euroalavälistes ELi liikmesriikides oli majandusaktiivsuse mootoriks sisenõudlus.
Private consumption was spurred by increasing gains in real disposable income, associated with accelerated wage increases and rising employment.
Eratarbimist kannustas reaalse kasutatava tulu tõus, mis tulenes palgakasvu kiirenemisest ja tööhõive suurenemisest.
Growth in gross fixed capital formation benefited inter alia from an extended period of favourable financing conditions and a stronger inflow of EU structural funds in many countries.
Suuremat kapitali kogumahutust põhivarasse soodustas muu hulgas pikk soodsate rahastamistingimuste periood ja ELi tõukefondide vahendite suurenenud sissevool paljudesse riikidesse.
In the majority of countries,
Enamikus riikides toetas sisenõudluse jõulist kasvu ka laenuvõtmise
Table 6 Real GDP growth in the noneuro area EU Member States and the euro area
Tabel 6 SKP reaalkasv euroalal ja euroalavälistes ELi liikmesriikides
Bulgaria Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Romania Slovakia Sweden United Kingdom
Bulgaaria Tšehhi Taani Eesti Küpros Läti Leedu Ungari Malta Poola Rumeenia Slovakkia Rootsi Ühendkuningriik
Note: Quarterly data are seasonally adjusted with the exception of Bulgaria, the Czech Republic, Malta and Romania (not seasonally adjusted) and Hungary, Poland, Sweden and the United Kingdom (seasonally and working day-adjusted).1) The EU11 aggregate refers to the 11 countries that joined the EU on 1 May 2004 and 1 January 2007 (with the exception of Slovenia). 2) The EU14 aggregate refers to the 14 noneuro area EU Member States as at 31 December 2007.
Kvartaliandmed on sesoonselt korrigeeritud, v. a Bulgaaria, Malta, Rumeenia ja Tšehhi puhul (sesoonselt korrigeerimata) ning Poola, Rootsi, Ungari ja Ühendkuningriigi puhul (sesoonselt ja tööpäevade arvuga korrigeeritud).1) EL-11 on ELiga 1. mail 2004 ja 1. jaanuaril 2007 ühinenud 11 riigi (v. a Sloveenia) koondandmed.2) EL-14 on 14 euroalavälise ELi liikmesriigi koondandmed (ELi koosseis 31. detsembri 2007. aasta seisuga).
The upward trend in inflation in the noneuro area EU Member States in 2007 was partly attributable to a significant increase in energy and food prices.
Inflatsiooni kasvutrend euroalavälistes ELi liikmesriikides on osaliselt seostatav toidu- ja energiahindade olulise tõusuga.
In addition, rapid growth in domestic demand in the majority of the countries contributed to underlyinginfl ationary pressures.
Lisaks avaldas enamikus riikides inflatsioonile survet sisenõudluse kiire kasv.
Unemployment rates continued their decline, mainly as a result of strong employment growth.
seotud tööhõive kiire kasvuga.
Labour market conditions tightened further in many countries, particularly in the Baltic States, Denmark and the United Kingdom.
Paljudes riikides, eriti Balti riikides, Taanis ja Ühendkuningriigis pingestusid tööturutingimused veelgi.
International labour flows continued to affect the labour supply of many countries.
Tööjõu pakkumist mõjutasid paljudes riikides endiselt rahvusvahelised tööjõuvood.
Bulgaria, Latvia, Lithuania, Poland and Romania appear to have experienced particularly large labour outflows in recent years.
Viimastel aastatel näib tööjõu väljavool olevat eriti suur Bulgaarias, Leedus, Lätis, Poolas ja Rumeenias.
This was also the case in Estonia in 2007.
Sama võib 2007. aastal öelda Eesti kohta.
These outflows have contributed to skill shortages and bottlenecks in several sectors of the countries’ economies, thereby increasing wage pressures.
Seetõttu on nende riikide majanduse mitmes sektoris tekkinud oskustööjõu puudus, mis suurendab palgasurvet.
By contrast, the Czech Republic, Denmark, Cyprus, Hungary, Malta, Slovakia, Sweden and the United Kingdom have experienced net positive migration flows. flows.
Küprosel, Maltal, Rootsis, Slovakkias, Taanis, Tšehhis, Ungaris ja Ühendkuningriigis on netorändevood olnud aga positiivsed.
Energy prices increased in most noneuro area EU Member States.
Energiahinnad tõusid enamikus euroalavälistes ELi liikmesriikides.
Food prices also increased significantly, with the strongest increases observed in the Baltic States, Bulgaria and Hungary, generally reflecting unfavourable weather conditions, food prices in the world markets and stronger global demand.
Ka toiduhinnad tõusid oluliselt – kõige rohkem Balti riikides, Bulgaarias ja Ungaris –, mis oli üldiselt tingitud halbadest ilmaoludest, toiduainete maailmaturuhindadest ja ülemaailmse nõudluse suurenemisest.
Moreover, robust domestic demand continued to add to inflationary pressures, especially in countries
Impordihinnad arenesid riikides väga erinevalt, mis oli osaliselt seotud vahetuskursside erineva arenguga. Vahetuskursi suurt paindlikkust lubavates riikides on valuuta
PRICE DEVELOPMENTSHICP inflation increased significantly in many noneuro area EU Member States in 2007 (see Table 7).
HINDADE ARENGÜTHI-infl atsiooni tempo kiirenes 2007. aastal oluliselt paljudes euroalavälistes ELi liikmesriikides (vt tabel 7).
Inflation was highest in the fastgrowing Baltic States, Bulgaria, Hungary and
Keskmine inflatsioon oli 2007. aastal alla 2% Maltal, Rootsis, Slovakkias ja Taanis, kuid aasta lõpu poole kiirenes see ka neis riikides, mis oli eelkõige tingitud toidu ja energia impordihindade tõusust.
Table 7 HICP inflation in the noneuro area EU Member States and the euro area
Tabel 7 ÜTHI-inflatsioon euroalal ja euroalavälistes ELI liikmesriikides
Inflationary pressures also resulted from strong wage growth in many countries, as labour market conditions tightened further.
kallinemine impordihindu ning nende riikide majanduse suhteliselt suurt avatust arvestades ka koguinflatsiooni üldiselt vähendanud.
Bulgaria, Denmark, Estonia, Cyprus, Latvia and Sweden recorded fiscal surpluses, whereas the remaining countries registered fiscal deficits (see Table 8).
ülejääk, muudes riikides aga puudujääk (vt tabel 8).
With the exception of Romania and the United Kingdom, budgetary outcomes for 2007 were in line with, or better than, the budget balance targets of the updated convergence programmes submitted at the end of 2006 or the beginning of 2007.
2007. aasta eelarvetulemused olid riikide lähenemisprogrammide 2006. aasta lõpus või 2007. aasta alguses esitatud ajakohastatud versioonides seatud eesmärkidega kooskõlas või ületasid neid, välja arvatud Rumeenia ja Ühendkuningriigi puhul.
Progress in structural fi fiscal consolidation seems to have stalled in most countries.
Mitmel juhul oli see aga tingitud 2006. aasta lõpu lähtepositsioonist, mis
The government debt ratio remained substantially below 60% of GDP in 2007 in most noneuro area EU Member States.
EELARVEPOLIITIKAEuroalaväliste ELi liikmesriikide eelarvepoliitika oli ka 2007. aastal heterogeenne.
In most of the other noneuro area EU Member States the debt ratio declined or remained broadly unchanged.
Bulgaarias, Eestis, Küprosel, Lätis, Rootsis ja Taanis registreeriti eelarve
Table 8 Fiscal positions in the noneuro area EU Member States and the euro area
Tabel 8 Euroala ja euroalaväliste ELi liikmesriikide eelarvepositsioonid
General government surplus (+) / deficit (-)
Valitsussektori eelarve ülejääk (+) / puudujääk (-)
General government gross debt
Valitsussektori koguvõlg
Sources: European Commission (for 2004-06), updated convergence programmes (for 2007) and ECB calculations.
Allikad: Euroopa Komisjon (2004–2006), uuendatud lähenemisprogrammid (2007) ning EKP arvutused.Märkused.
Notes: Data are based on the excessive deficit procedure definition.
Andmed vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse määratlusele.
Budget balances (Commission data) exclude proceeds from the sale of
Eelarvetasakaalud (Euroopa Komisjoni andmed) ei hõlma UMTS-litsentside müügitulu.
UMTS licences.
EKP Aastaaruanne 2007
1) The EU11 aggregate refers to the 11 countries that joined the EU on 1 May 2004 and 1 January 2007 (with the exception of Slovenia).
aastal langes. Enamikus muudes euroalavälistes ELi liikmesriikides jäi valitsussektori võla ja SKP suhe üldjoontes samale tasemele või langes.
2) The EU14 aggregate refers to the 14 noneuro area EU Member States as at 31 December 2007.
Hinnangute kohaselt on vaid Küpros, Poola, Rootsi ja Ungari saavutanud 2006. ja 2007. aasta vahel tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu positiivse muutuse vähemalt 0,5% ulatuses SKPst (ilma ühekordsete ja teiste ajutiste meetmeteta).
deficits mostly increased, except in the case of Hungary, Malta and Slovakia.
2006. aastaga võrreldes puudujääk suurenes, v.a Malta, Slovakkia ja Ungari puhul.
The deficits in Bulgaria and Latvia were above 20% of GDP and exceeded 10% of GDP in Estonia, Lithuania and Romania.
Bulgaarias ja Lätis oli puudujääk üle 20% SKPst ning Eestis, Leedus ja Rumeenias üle 10%.
In Cyprus, Hungary, Slovakia and the United Kingdom, the deficit stood between 4% and 8% of GDP.
Küprose, Slovakkia, Ungari ja Ühendkuningriigi puudujääk oli 4%–8% SKPst.
The external imbalances in most countries originated from deficits in goods, except in the Czech Republic, Hungary,
2007. aasta lõpus kohaldati ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust Poola, Slovakkia, Tšehhi ja Ungari suhtes.
BALANCE OF PAYMENTS DEVELOPMENTS The combined current and capital account of the noneuro area EU Member States continued to vary considerably across countries in 2007 (see Table 9), although the overall picture showed a deterioration in comparison with 2006.
Paljudes Euroopa Liiduga 1. mail 2004 ja 1. jaanuaril 2007 ühinenud riikides on puudujääk teataval määral järelejõudmisprotsessi normaalne osa, kuivõrd see viitab soodsatele investeerimisvõimalustele ja tarbimise ohjeldamisele üleminekuajal.
While Denmark and Sweden reported surpluses, the remainder of the countries all recorded deficits.
Valitsussektori võla suhe SKPsse jäi ka 2007. aastal enamikus euroalavälistes ELi liikmesriikides oluliselt alla 60%. Üle 60% oli see ainult Maltal ja Ungaris, kuigi see 2007.
Compared with 2006, these
Ungari ja Ühendkuningriigi põhibilansi (jooksev-
Table 9 Balance of payments of the noneuro area EU Member States and the euro area
Tabel 9 Euroala ja euroalaväliste ELi liikmesriikide maksebilanss
Current and capital account balance
Välismaiste otseinvesteeringute netovood
Net portfolio investment
Portfelliinvesteeringute netovood
Source: ECB.1) The EU11 aggregate comprises the weighted contributions of the 11 countries that joined the EU on 1 May 2004 and1 January 2007 (with the exception of Slovenia).2) The EU14 aggregate comprises the weighted contributions of the 14 noneuro area EU Member States as at 31 December 2007.3) Data for 2007 refer to the four-quarter cumulative sum up to the third quarter of 2007.
Allikas: EKP.1) EL-11 on ELiga 1. mail 2004 ja 1. jaanuaril 2007 ühinenud 11 riigi (v.a Sloveenia) kaalutud osakaalude koondandmed.2) EL-14 on 14 euroalavälise ELi liikmesriigi kaalutud osakaalude koondandmed (ELi koosseis 2007. aasta detsembri seisuga).3) 2007. aasta andmed: nelja kvartali kumulatiivne summa kuni 2007. aasta kolmanda kvartalini.
For Malta, data refer to the four-quarter cumulative sum up to the second quarter of 2007.
Malta puhul viitavad andmed nelja kvartali kumulatiivsele summale kuni 2007. aasta teise kvartalini.
Poland and Slovakia, where the deficits in income – often linked to the reinvested earnings of foreign-owned companies – were the most important factor.
ja kapitalikonto saldo ja netootseinvesteeringud) puudujääk üle 4% SKPst ja Lätis üle 15% SKPst.
In many of the countries that joined the EU on 1 May 2004 and 1 January 2007, deficits are, to a certain degree, a normal feature of the catching-up process, to the extent that they reflect favourable investment opportunities and intertemporal consumption smoothing.
Samas oli portfelliinvesteeringute netosissevool negatiivne või üldiselt neutraalne kõigis euroalavälistes ELi liikmesriikides, v.a Taanis ja Ungaris.
It remained rather stable for the EU11 aggregate, although a marked decline was recorded in Hungary, Slovakia and
Täpsemalt lepiti kokku, et Eesti krooni ja Leedu liti ühinemisel ERM2ga säilib nende riikide valuutakomitee süsteem.
As regards net portfolio inflows, the balance remained negative or broadly neutral in all noneuro area EU Member States, with the exceptions of Denmark and Hungary.
VAHETUSKURSI ARENGEuroalaväliste ELi liikmesriikide vahetuskursid arenesid 2007. aastal suuresti kooskõlas nende riikide vahetuskursirežiimidega.
In these two countries, net portfolio investment inflows resulted from substantial net debt inflows related, in the case of Hungary, to yield differentials, whereasnet equity flows were negative.
Taani, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Malta ja Slovakkia vääringud osalesid ERM2s.
Net “other investment” flows were largely positive in most countries that joined the EU on 1 May 2004 and 1 January 2007, reflecting mainly loans from foreign-owned parent banks to their subsidiaries in the region.
Nende euro keskkursside puhul hoiti standardset kõikumisvahemikku ±15%, v.a Taani krooni puhul, mille kõikumisvahemik on väiksem,
The currencies of Denmark, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Malta and Slovakia participated in ERM II.
1. jaanuaril 2008 lõplikult kindlaks Küprose naela ja Malta liiri vahetuskurss euro suhtes.
The Slovak koruna, by contrast, experienced a relatively high degree of volatility(see Table 10).
Slovakkia krooni kurss aga kõikus suhteliselt palju (vt tabel 10).
Against the background of improving macroeconomic fundamentals and a favourable economic outlook, in mid-2006 the koruna entered a period of protracted appreciation, which gained further momentum during February and the first half of March 2007.
Seoses riigi paranevate makromajanduslike näitajatega ning soodsate majandusväljavaadetega algas 2006. aasta keskel Slovakkia krooni pikaajaline kallinemine, mis hoogustus veelgi 2007. aasta veebruaris ja märtsi esimesel poolel.
To containexchange rate volatility and excessive market pressures, in early March 2007 Národná banka Slovenska intervened to weaken the currency.
Kõikumise ja ka ülemäärase turusurve ohjeldamiseks sekkus Slovakkia keskpank (Národná banka Slovenska) 2007. aasta märtsi algul, et riigi vääringut nõrgendada.
On 19 March 2007, at the request of the Slovak authorities, by mutual agreement and following a common procedure, the central rate of the Slovak koruna was revalued by 8.5% vis-à-vis the euro.
19. märtsil 2007 hinnati Slovakkia krooni keskkurss Slovakkia ametiasutuste taotlusel ning vastastikusel kokkuleppel ja tavakorras euro suhtes 8,5% ulatuses ümber.
Owing to a more moderate inflation outlook, Národná banka Slovenska lowered its policy rate by a total of 50 basis points in late March and late April 2007 to 4.25%, which helped to stabilise the koruna vis-à-vis the euro.
Märtsi ja aprilli lõpus vähendas Slovakkia keskpank (Národná banka Slovenska) mõõdukamaks muutunud inflatsiooniväljavaate tõttu oma baasintressimäära kokku 50 baaspunkti võrra 4,25%ni, mis aitas riigi vääringut euro suhtes stabiliseerida.
Since April 2007 the Slovak koruna has remained relatively stable, fluctuating at values between 5% and 8% stronger than the new central parity.
Alates aprillist on selle kurss jäänud suhteliselt stabiilseks, kõikudes uuest keskkursist 5–8% võrra kõrgemal tasemel.
Maximum deviation in % Upward Downward
Suurim hälve (%) Tõus Langus
Entry date
Ühinemiskuupäev
Upper rate
Ülempiir
The central rate of the Slovak koruna was revalued by 8.5% on 16 March 2007.
Slovakkia krooni keskkurss revalveeriti 8,5% ulatuses 16. märtsil 2007.
The reference period for reported maximum deviations from respective ERM II central rates is from 2 January 2007 to 29 February 2008.
Suurimate hälvete võrdlusperioodid hõlmavad ajavahemikku 2. jaanuar 2007 kuni 29. veebruar 2008.
Turning to the currencies of the noneuro area EU Member States that were not participating in ERM II, developments varied considerably across countries (see Chart 38).
Joonis 38 Euro vahetuskursi muutus ERM2-väliste ELi liikmesriikide vääringute suhtes augustist seoses finantsturge tabanud rahutustega vähenema.
In February 2008 longterm interest rates in the noneuro area EU Member States were, on
Pikaajaliste intressimäärade vahed oli võrdlemisi suured Rumeenias ja Ungaris, kus need olid vastavalt 340 ja 280 baaspunkti.
Source: ECB staff calculations.Note: A positive (negative) value represents an appreciation (depreciation) of the euro.
erinevusi (vt joonis 38). Tšehhi kroon ja Poola zlott kallinesid euro suhtes peaaegu kogu 2007. aasta jooksul.
Changes refer to the period from 2 January 2007 to 29 February 2008.
FINANTSARENG2007. aasta jaanuarist 2008. aasta veebruarini
10 No comparable longterm interest rate is available for Estonia.
10 Eesti puhul puuduvad võrreldavad andmed pikaajaliste intressimäärade kohta.
Chart 39 Credit to the private sector in 2007
Joonis 39 Krediit erasektorile 2007. aastal
(percentages) credit growth (left-hand scale)credit-to-GDP ratio (right-hand scale) average, around 25 basis points higher than at the beginning of 2007, compared with an increase of more than 30 basis points in the euro area.
Lisaks valmistab mitmes riigis eriti suurt muret välisvaluutas nomineeritud laenude suur ja kasvav osatähtsus. Rootsis, Taanis ja Ühendkuningriigis oli erasektorile antud laenude aastakasv 2007. aasta lõpus umbes 13%.
The largest increases took place in Bulgaria (almost 100 basis points), the Czech Republic, Hungary and Poland (around 80 basis points), largely reflecting the deterioration in the inflation outlook.
laenumahu kasvutempo (vasak telg)laenude ja SKP suhe (parem telg)
1 Poland2 Romania3 Slovakia4 Czech Republic5 Hungary
6 Leedu7 Bulgaaria8 Eesti9 Läti10 Malta
11 Sweden12 Cyprus13 Euro area14 United Kingdom15 Denmark
11 Rootsi12 Küpros13 euroala14 Ühendkuningriik15 Taani
Sources: BIS, ECB, Eurostat, Central Bank of Cyprus and Bank of England.Notes: The data refer to domestic credit to nonMFIs excluding general government.
Allikad: BIS, EKP, Eurostat, Küprose keskpank ja Inglise keskpank.Märkused. Andmed viitavad mitterahaloomeasutustele (v.a. valitsussektor) antud euroala laenudele.
For credit growth in 2007 for each country the latest available month was used.
Laenumahu kasvutempo arvutamiseks 2007. aastal on kasutatud iga riigi kohta olemas olnud viimase kuu andmeid.
The data for the United Kingdom are based on a national definition. nition.
Ühendkuningriigi andmed põhinevad riiklikul määratlusel.
Compared with euro area rates, government bond yield spreads in the noneuro area EU Member States in February 2008 recorded mixed developments when compared with the beginning of last year.
2007. aasta septembris ja oktoobris. Hiljem hakkasid enamiku EL-14 riikide, nagu ka euroala ja teiste suuremate majanduspiirkondade börsid siiski taas langema, mis oli tingitud üldisest riskivalmiduse vähenemisest.
Longterm interest rate differentials remained comparatively large in Romania and Hungary, where they stood at around 340 and 280 basis points respectively.
Mis puutub 2007. aasta jaanuarist 2008. aasta veebruarini tehtud rahapoliitilistesse otsustesse, siis enamik ERM2s osalevate riikide keskpankasid võttis meetmeid rahapoliitika karmistamiseks.
In these countries, fiscal developments and external imbalances contributed to keeping longterm bond differentials high. Additionally, for Romania this evolution is due to higher inflation rates during the last years.
Sageli astuti neid samme EKP eeskujul, kes tõstis eurosüsteemi põhiliste refinantseerimisoperatsioonide pakkumisintressi alammäära 2007. aastal kahel korral (märtsis ja juunis) kokku 50 baaspunkti võrra 4,0%le.
In 2007 growth in credit to the private sector remained high in all noneuro area EU Member States.
Erasektorile antud laenude mahu kasv jätkus kõigis euroalavälistes ELi liikmesriikides ka 2007. aastal.
Towards the end of 2007 annual credit growth appeared to stabilise in many countries, partly reflecting the rise in bank interest rates.
Aasta lõpus tundus, et paljudes riikides see stabiliseerub, osaliselt tingituna pankade intressimäärade tõusust.
However, it continued to accelerate in some countries, such as Bulgaria, the Czech Republic, Lithuania and Poland.
Teistes riikides, nagu näiteks Bulgaarias, Leedus, Poolas ja Tšehhis, laenukasv aga hoopis kiirenes.
Credit growth was the most dynamic in the fastgrowing Baltic States, Bulgaria, Poland and Romania, with the growth rates standing between 32% and 62% at the end of 2007.
Laenukasv oli kõige dünaamilisem kiire majanduskasvuga Balti riikides, Bulgaarias, Poolas ja Rumeenias – 2007. aasta lõpu seisuga oli kasvumäärad 32%–62%.
In the Czech Republic, Cyprus, Hungary and Slovakia, the annual growth rate of credit to the private sector was between 19% and 29% in 2007.
Küprosel, Slovakkias, Tšehhis ja Ungaris oli aastakasv 19%–29%.
Rapid credit expansion in these economies, with the exception of Cyprus, needs to be seen in the context of financial deepening.
Laenuvõtu kiiret kasvu nendes riikides (v.a Küpros) tuleb vaadelda seoses finantssüvenemisega.
Indeed, the ratios of credit to the private sector to GDP in all EU11 countries, with the exceptions of Cyprus and Malta, remain well below the euro area average.
Erasektorile antud laenude ja SKP suhe jääb kõigis EL-11 riikides (v.a Küprosel ja Maltal) selgelt alla euroala keskmise.
Nevertheless, rapid credit expansion also poses a risk as it contributes in some countries to strong domestic demand and thereby to excessive external and internal imbalances.
Kiire laenukasv on aga ka ohtlik, kuna see toidab mõnes riigis sisenõudlust ja selle kaudu välis- ning sisemajanduse tasakaalustamatust.