natgillin/translations-raw huggingface dataset:
is magazine is printed in English, French and German on recycled paper. e thematic dossier is available in 22 languages of the European Union at: http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htm e opinions expressed in this publication are those of the author and do notnecessarily reflect the views of the European Commission.
Seda ajakirja trükitakse inglise, prantsuse, saksa keeles taaskasutatavale paberile ning on saadaval 22 Euroopa Liidu keeles: http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htm
Territorial Cohesion – Turning diversity into strength e Commission’s newly published Green Paper on Territorial Cohesion has sparked debate over issues that are fundamental to the way in which the EU operates.
Komisjoni hiljuti avaldatud Roheline raamat territoriaalse ühtekuuluvuse kohta on sütitanud mõttevahetuse ELi tegutsemise fundamentaalsetel teemadel.
Far from having an impact on Cohesion Policy alone, the paper raises questions over the nature of territorial co-operation, of how people use the spaces in which they live, the territorial implications of sectoral policies, the relationship between cooperation and competitivity.
Peale mõju vaid ühtekuuluvuspoliitikale tõstatab raamat küsimusi territoriaalse koostöö olemuse kohta, kuidas inimesed kasutavad oma eluruumi, valdkonna poliitikate territoriaalse tähenduse kohta, koostöö ja konkurentsivõime vahelise seose kohta.
Lifestyles are changing, previously unthought of challenges are evolving.
Elustiilid muutuvad ja tekivad etteennustamatud väljakutsed.
At all levels, governments in Europe need to respond. But how?
Euroopa valitsused peavad reageerima kõigil tasemetel.
With such a fertile debate extending over a diversity of subjects, this issue of Panorama focuses solely on the Green Paper.
Sellise viljaka mitmeid teemasid haarava mõttevahetusega, keskendub Panorama käesolev number vaid Rohelisele raamatule.
We take a look at the Green Paper itself, report from the two-day kick-off conference held in Paris, interview five people directly involved in Regional Policy at various levels to find out what their hopes and fears are and introduce the EU’s new tool to make regional cooperation across borders easier – the European Grouping of Territorial Co-operation, EGTC.
Me vaatleme Rohelist raamatut, anname ülevaate kahepäevaselt avakonverentsilt Pariisis, intervjueerime viite regionaalpoliitikaga otseselt seotud inimest mitmel tasemel, et teada saada nende lootusi ja kartusi, ning tutvustame ELi uut abinõu, mis lihtsustab piiriülest regionaalset koostööd – Euroopa territoriaalse koostöö rühmitust, EGTC.
e territorial dimension has been at the core of Cohesion Policy since its inception, through the system of eligibility, or the system of distribution of financial resources or the way in which programming has been organised.
Territoriaalne dimensioon on olnud ühtekuuluvuspoliitika tuumaks alates selle algusest, läbi aktsepteerimissüsteemi või finantsressursside jaotussüsteemi või programmide korraldamise.
But many feel the need to improve the way public policies address territorial needs, even if at present there is no agreement about the way to do it.
Kuid paljud tunnevad vajadust parandada riikliku poliitika territoriaalsete vajaduste käsitlemist, hoolimata üksmeele puudumisest selle korraldamisest.
In this context, the European Parliament, the informal ministerial meetings of ministers responsible for urban development and Territorial Cohesion in Leipzig in 2007, as well as many associations representing specific types of territories, have asked the Commission to present a paper on Territorial Cohesion. e Green Paper is our answer.
Selles kontekstis on Euroopa parlament, mitteametlik linnade arengu ja territoriaalse ühtekuuluvuse eest vastutavate ministrite kohtumine Leipzigis 2007. aastal, nagu ka paljud territooriumide kindlaid tüüpe esindavad ühendused palunud komisjonil esitada raamat territoriaalse ühtekuuluvuse kohta. Roheline raamat on meie vastus.
By launching the debate, the Commission has the ambition to reach a common understanding of Territorial Cohesion, and common European solutions.
Mõttevahetuse algatamisega on komisjonil ambitsioon saavutada territoriaalse ühtekuuluvuse ühine mõistmine ja ühised Euroopa lahendused.
I invite you to read this Panorama magazine and visit the Inforegio website dedicated to the Green Paper http://ec.europa.eu/regional_policy/consultation/terco/index_en.htm
Ma kutsun teid lugema ajakirja Panorama ja külastama Rohelist raamatut käsitlevat Inforegio internetilehekülge http://ec.europa.eu/regional_policy/consultation/terco/index_et.htm
Join the debate and get your views across!
Ühinege mõttevahetusega ja avaldage arvamust!
Turning territorial diversity into an asset - The Green Paper on Territorial Cohesion
Muutes territoriaalse mitmekesisuse kasulikuks – Roheline raamat territoriaalse ühtekuuluvuse kohta
Density, distance and division: three factors the World Bank’s 2009 report identies as having a possible impact on the pace of economic and social development.
Tihedus, vahemaa ja jagunemine: need kolm tegurit tuuakse välja Maailmapanga 2009. aasta aruandes, kui majanduse ja sotsiaalsfääri arengukiiruse võimalikku mõjutegurit.
In its Green Paper on Territorial Cohesion, the Commission outlines three possible fronts upon which to tackle these challenges; considers regions with particular geographic characteristics; discusses the notion of Territorial Cohesion in the programming of EU policies and opens the topic of cohesion up for debate.
Territoriaalse ühtekuuluvuse Rohelises raamatus toob komisjon kolm võimalikku joont, mille abil neid eesmärke täita; võtab arvesse spetsiilise piirkondliku eripäraga regioonid; arutab territoriaalse ühtekuuluvuse ideed ELi poliitika planeerimisel ning avab ühtekuuluvuse teema aruteluks.
In 2006, the Council adopted the Community Strategic Guidelines which stated, “promotion of Territorial Cohesion should be part of the effort to ensure that all of Europe’s territory has the opportunity to contribute to the growth and jobs agenda”.
2006. aastal võttis nõukogu omaks Ühiskonna strateegilised juhised, milles öeldakse „territoriaalse ühtekuuluvuse arendamine peaks olema osa püüdest kindlustada, et kogu Euroopa territooriumil oleks võimalus panustada arengusse ning tööhõive probleemi lahendamisse”.
Strategic guidelines on rural development also highlight the contribution made by related programmes to Territorial Cohesion.
Maapiirkondade arengule suunatud strateegilised juhised toovad samuti esile sellega seotud programmide territoriaalse ühtekuuluvuse kohta käivat osa.
e need to promote co-operation, dialogue and partnership between the different levels of government, organisations and the people implementing policy on the ground, is increasingly recognised.
Üha enam teadvustatakse vajadust arendada koostööd, läbirääkimisi ja partnerlust erinevatel juhtimistasanditel, organisatsioonide ning seda poliitikat reaalselt rakendavate inimeste vahel.
Given these issues and changes brought about by recent enlargement, the need to harmonise strengths to face the challenges of a global economy and the imperative to work towards more sustainable growth, the Commission has published this Green Paper and launched its consultation phase.
Arvestades neid teemasid ning hiljutisest laienemisest tingitud muutusi, vajadust oma tugevad küljed maailmamajanduse probleemide lahendamiseks koondada ning kohustust veelgi jätkusuutlikuma arengu suunas töötada, on viinud komisjoni käesoleva Rohelise raamatu avaldamiseni ning käivitanud selle arutamise etapi.
So what is really up for discussion?
Seega – mis teema on siis tegelikult arutusel?
Concentration – Connection – Co-operation: answering the challenges
Kontsentreeritus – ühendus – koostöö: väljakutsetele vastamine
Concentration e EU has an unusual settlement pattern with around 5 000 towns and almost 1 000 cities spread across Europe.
ELil on ebaharilik asustusmuster, kus üle Euroopa on ligikaudu 5000 linna ning peaaegu 1000 suurlinna.
Although the urban network is relatively dense, only 7% of the population live in cities of over five million as opposed to 25% in the US.
Kuigi linnade võrgustik on suhteliselt tihe, elab vaid 7% elanikkonnast enam kui 5 miljoni elanikuga linnades, seevastu USAs on see näitaja 25%.
Economic benefits of concentration need to be encouraged, while still preserving the positive aspects of Europe’s towns and cities.
Tuleb soodustada kontsentreerituse majanduslikke eeliseid, säilitades samal ajal Euroopa linnade ja suurlinnade positiivsed aspektid.
In a territory characterised by a large number of small and medium-sized towns, how can the advantages of concentrated economic activity be achieved while avoiding the down side, such as pollution, congestion, urban decay and social exclusion? e answer lies in the encouragement of co-operation, interaction, and connection between towns, cities and the surrounding rural areas.
negatiivseid, nagu saaste, liigasustatus, linnakõdu, sotsiaalne eraldumine? Vastus peitub linnade, suurlinnade ja ümbritsevate maapiirkondade vahelise koostöö, interaktsiooni ja ühenduse arendamises.
To benefit from the rise in productivity brought about by the concentration of economic activity, Europe needs to achieve critical mass through networking rather than huge cities creating the effect through sheer numbers.
Majandustegevuse kontsentreeritusest tingitud tootlikkuse tõusust kasu saamiseks on Euroopal vaja saavutada teatav asustustase pigem võrgustiku loomise kaudu, mitte hiigelsuurte linnade abil.
At a global level, cities are smaller in the EU and this has an effect on productivity. e EU is characterised by less spatial concentration of economic activity than other developed areas of the world – reflecting a certain, European way of life that values sustainable development, the protection of natural resources and cultural traditions.
Maailmatasandilt vaadates on ELi suurlinnad suhteliselt väiksemad ning see mõjutab tootlikkust. ELi iseloomustab majandustegevuse väiksem ruumiline kontsentreeritus kui teistes arenenud piirkondades maailmas – peegeldades spetsiifilist Euroopa elustiili, mis väärtustab jätkusuutlikku arengut, loodusressursside ja kultuuritraditsioonide kaitsmist.
All this means that although urban life is a widespread feature, it is not a concentrated one: city dwellers live close to rural areas and rural residents often live within easy reach of services.
See kokku tähendab, et kuigi linnaelu on laialt levinud nähtus, ei ole tegemist liialt tiheda asustusega: linnaelanikud elavad maapiirkondade lähedal ja maaelanikele on teenused tihtilugu lihtsasti kättesaadavad.
Small and medium-sized towns are more important than their size might suggest, providing infrastructure and services that are key to avoiding rural depopulation and urban drift.
Väikesed ja keskmise suurusega linnad on olulisemad, kui nende suuruse järgi võiks arvata, pakkudes infrastruktuuri ja teenuseid, mis on maapiirkondade rahvastiku vähenemise ja linnasiirde vältimisel oluline.
Territorial Cohesion asks us how we can make the most of this unique and diverse settlement structure since European citizens should not be disadvantaged with regards to employment opportunities, housing conditions, access to public services and the like, simply by virtue of living in one region and not another.
Territoriaalne ühtekuuluvus küsib meilt, kuidas me suudame kõige paremini ära kasutada seda ainulaadset ja mitmekesist asustusstruktuuri, et eurooplased ei peaks olema töökohtade leidmisel, elamistingimuste, avalikele teenustele kättesaadavuse ning lihtsalt elukvaliteedi poolest piiratud seisus, kuna elatakse mingis piirkonnas ja mitte mujal.
Up for debate
Arutusel
More balanced and sustainable development which strengthens competitiveness at the same time respecting natural assets, such as open countryside, is needed.
Vajalik on tasakaalustatum ja jätkusuutlikum areng, mis tugevdaks konkurentsi, arvestades samal ajal loodusressurssidega nagu avatud maapiirkond.
Such development should also ensure social cohesion. is implies avoiding excessive concentrations of growth while helping everyone reap the benefits of the facilities that come with town and city living – access to hospitals and schools for instance.
Selline areng peaks tagama ka sotsiaalse ühtekuuluvuse. See tähendab kasvu liigse kontsentreerituse vältimist, võimaldades samaaegselt lõigata kasu linna- ja suurlinnaeluga kaasnevatest võimalustest – näiteks ligipääs haiglatele ja koolidele.
Advanced traffic management systems brings people together physically while better use of technology promotes the sharing of ideas.
Paremad liikluse haldamise süsteemid toovad inimesed füüsiliselt kokku, samal ajal kui tehnoloogia parem ärakasutamine soodustab ideede jagamist.
Connection
Ühendus
However balanced the urbanisation that unfolds in the future, the individual conurbations, and the people living in them, need to be brought together.
Kuitahes tasakaalustunud pole linnastumine tulevikus, tuleks eraldi asuvad linnastumispiirkonnad ja neis elavad inimesed omavahel kokku viia.
Transport links jump immediately to mind, but interconnection also implies: good broadband Internet access; connection to reliable supplies of energy; links between research centres and business and ensuring that the special needs of disadvantaged groups are met.
Koheselt tulevad meelde transpordiühendused, kuid samuti kehtivad muud ühendused: kiire interneti-ühendus; usaldusväärse energiaga varustatuse ühendus; seosed uurimis- ja ärikeskuste vahel ning kindlustamine, et erivajadustega puuetega inimeste vajadused oleks rahuldatud.
Issues which demand closer cooperation can be subtle – problems which seem to arise and affect just one region, can in fact be provoked outside that territory.
Tihedamat koostööd nõudvad teemad võivad olla delikaatsed – probleemid, mis tunduvad esilekerkivat ja mõjutavat vaid ühte piirkonda, võivad olla provotseeritud väljastpoolt seda ala.
Contaminated soil would seem to be a specifically localised problem, when it arises.
Saastunud muld võib esilekerkimisel tunduda eriti lokaalne probleem.
But pollutants buried in one country can cause seepage which affects another – underground, water tables can be degraded and where one country behaves irresponsibly it can be another which foots the bill.
Kuid ühes riigis maa sees olevad saasteained võivad põhjustada probleeme teises – maa all võivad veeninad olla degradeerunud ning kui üks riik käitub vastutustundetult, tuleb teisel riigil seetõttu maksta.
Climate change and the subsequent floods, fires and droughts are more obvious challenges which will demand ever more effective crossborder co-operation.
Kliimamuutused ning sellest tulenevad üleujutused, tulekahjud ning põuad on veelgi selgemad väljakutsed, mis vajavad palju tõhusamat piiriülest koostööd.
fic management systems need to be put in place. e CO
Vee kaudu kaupade veole keskendumine ei too kaasa CO kontsentrat-
2 reduction that could come from shifting freight by water is not being achieved – transport by sea and inland waterways remains under developed.
2 siooni vähenemist – mere ning siseveekogude kaudu toimuv transpordiühendus on vähearenenud.
While environmental considerations challenge our previously held notions of borders, boundaries and independent regions, the nature of modern work flows also require closer partnerships between areas which may have previously considered themselves discrete, separate entities.
Kuna keskkonnaalased nõudmised mõjutavad meie varasemaid tõekspidamisi piiridest, piiriäärsetest ja iseseisvatest piirkondadest, vajab kaasaegne töökorraldus samuti tihedamaid sidemeid alade vahel, mis pidasid end varasemalt eraldiseisvateks haldusüksusteks.
Economic development, public transport, access to healthcare, higher education and training facilities – all span regional borders.
Majanduse areng, ühistransport, ligipääs raviteenustele, kõrgharidusele ja treeningvõimalustele – kõik laiendavad regionaalseid piire.
Access to services of general interest such as health care or education is often a problem in rural areas.
Ligipääs üldistele teenustele, nagu raviteenused või haridus, on maapiirkondades tihti probleemiks.
In remote regions, on average over 40% of the population live more than a half an hour’s drive away from a hospital and 43% more than an hour away from a university. e potential of ICT to offer telemedicine and remote learning is not being exploited.
Kaugetes piirkondades elab ligikaudu 40% elanikkonnast enam kui pooletunnise autosõidu kaugusel haiglast ning 43% enam kui tunnise autosõidu kaugusel ülikoolist. Liialt vähe kasutatakse infokommunikatsioonisüsteeme telemeditsiini ja kaugõppe pakkumiseks.
e added value of cooperation is widely recognised.
Laialt teadvustatakse koostöö lisaväärtust.
After 14 years of programmes targeting the issue, the Commission hopes the Green Paper will draw attention to the benefits of taking territorial cooperation to a new level. is is already being seen in the nascent EU Baltic Sea Region Strategy – a testing ground for the rethinking of the nature of territorial cooperation which emphasises more coherent strategies, shared community objectives and robust implementation tools.
Pärast 14 aastat selle teemaga tegelemist loodab komisjon, et Roheline raamat tõmbab tähelepanu territoriaalse koostöö uuele tasemele viimise kasulikele mõjudele. Seda on juba näha ELi Läänemere piirkonna strateegiast – territoriaalse koostöö olemuse ülevaatamise katsetamiskoht, mis rõhutab rohkem siduvate strateegiate, jagatud ühiskonna eesmärkide ja tugevate rakendusvahendite olulisust.
Metropolitan areas spanning local and regional borders, and border regions, within the EU-15 have benefited from many years of Cohesion Policy with positive impacts including improved accessibility, quality and efficiency of crossborder health care – important since there is a lack of clear rules on the issue of access.
ELi 15 liikmesriigi kohalike või regionaalsete piiride lähedal asuvad metropolid ning piirialad on mitmeid aastaid nautinud ühtekuuluvuse poliitika positiivseid mõjusid, kaasa arvatud paremat üle piiri toodavate raviteenuste kättesaadavust, kvaliteeti ja efektiivsust – oluline, kuna kättesaadavuse osas puuduvad selged reeglid.
But the ideals need to be put into practice and ways to help further the aims found. e European Grouping of Territorial Cooperation (EGTC) gives different administrations a legal framework to work together – but more can and should be done.
Ilusad ideed tuleb reaalselt praktikas rakendada ning leida edasiste eesmärkide saavutamiseks viise. Euroopa Territoriaalse Koostöö Rühm (EGTC) annab erinevatele organisatsioonidele koostöötamiseks õigusliku raamistiku, kuid tuleks ja peaks rohkem tegema.
e EU is surrounded by regions to the south and east which have still lower gross domestic product (GDP) per head than the external border areas of the Union – which already have the lowest rates of GDP in the EU.
EL on lõunast ja idast ümbritsetud piirkondadega, mille sisemajanduslik kogutoodang (SKT) inimese kohta on ikkagi madalam kui ühenduse piiriäärsetel aladel – mille SKT on juba madalam kui ELis.
Some of these countries outside the EU also have growing populations, so the pressure for migration is great.
Mõned neist riikidest väljaspool ELi on samuti kasvava populatsiooniga, seega on suur surve migratsiooni kasvuks.
There is a need to develop coherent policies for infrastructure and economic cooperation in the new Member States and the border regions of the old Iron Curtain.
Uutes liikmesriikides ja varasema raudse eesriide tagustel piirialadel on vaja arendada siduvat infrastruktuuri ja majanduslikku koostööd.
Work on improving the use of maritime spaces and the crossing of land-sea borders is also required.
Samuti on tarvis töötada merealade parema kasutuse ning maa-mere piiride ületamise parandamise suunas.
Do regions with specific geographical features require special policy measures?
Kas eripäraste geograafilise iseloomuga piirkonnad vajavad erilisi poliitikameetmeid?
A simpler, more effective and adaptable toolkit to facilitate cooperation between different administrative and institutional cultures needs to be put forward; the EGCT is a good, first step.
Lihtsam, efektiivsem ning kohandatav meetmete kogum, mis aitab erinevate administratiivsete ja institutsionaalsete kultuuride vahelist koostööd parandada, EGCT on hea esimene samm.
Geography – friend or foe?
Geograafia – sõber või vaenlane?
Why publish a Green Paper now?
Milleks avaldada Rohelist raamatut praegu?
Discussion on territorial development started at the beginning of the 90s with the publication of two reports, Europe 2000 and Europe 2000+.
Territoriaalse arengu üle arutamine algas 90ndate alguses kahe aruande avaldamisega, „Europe 2000” ja „Europe 2000+”.
But it was only in 1995 during a meeting of the Assembly of European Regions in Antwerp that the concept of Territorial Cohesion first appeared.
Kuid alles 1995. aastal Euroopa Regioonide Assambleel Antwerpenis tõstatati esmakordselt territoriaalse ühtekuuluvuse idee.
Mountain and island regions present economic characteristics as singular as their topography.
Mäe- ning saarepiirkondade majandust iseloomustab oma topograafiast eraldiseisvad tunnused.
While tourism has, in many cases, served them well, boosting the local economy and providing the means and motivation for transport links and good basic services, it has also made them vulnerable.
Kuna turism on paljudel juhtudel neile palju kasu toonud, kiirendades kohaliku majanduse arengut ning aidates tekkida transpordiühendustel ning heal tasemel põhilistel teenustel, on see samuti muutnud neid haavatavaks.
Dependence on one sector alone puts these economies at risk, rendered more acute by the challenges of climate change – the islands face rising sea levels and coastal erosion, the mountains, receding glaciers and decreasing snow falls.
Vaid ühest valdkonnast sõltumine seab need ühiskonnad ohtu, muutes olukorra ägedamaks kliimamuutustega võitlemisel – saartel on tõusva maailmamere taseme ning kaldaerosiooni oht, mägedes taanduvate liustike ning väheneva lumesaju oht.
Two years later the concept was introduced in the Treaty of Amsterdam (Article 7d) and in 1999 Member States adopted the European Spatial Development Perspective (ESDP).
Kaks aastat hiljem viidi see sisse Amsterdami leppesse (artikkel 7d) ja 1999. aastal võtsid liikmesriigid omaks Euroopa Territoriaalse Arengu Perspektiivi (ESDP).
Frequent meetings between ministers responsible for spatial planning and regional development, from various governments, led to the adoption of a Territorial Agenda which set out three priorities for cohesion:
Erinevate valitsuste territoriaalse planeerimise ja regionaalse arengu eest vastutavate ministrite sagedased kohtumised viisid territoriaalse teema omaksvõtmiseni, milles sõnastati kolm ühtekuuluvuse prioriteeti:
• Focus national and regional territorial development policies on making the most of territorial assets;
• keskenduda rahvuslikule ja territoriaalsele arengule, kasutamaks piirkondlikke eeliseid paremini ära;
Accessibility is another cumulative barrier to development – the islands are frequently peripheral and mountain areas in many cases act as natural barriers between Member States, reinforcing border effects.
Ligipääsetavus on teine kumulatiivne arengut piirav tegur – saared on tihtilugu perifeersed alad ja mägipiirkonnad on liikmesriikide vahel looduslikeks takistusteks, võimendades piiriefekti.
International cooperation in these areas is therefore essential not only for the mountain areas themselves, but also for the lowland areas they separate.
Seetõttu on rahvusvaheline koostöö neis valdkondades oluline mitte ainult mägipiirkondadele, vaid ka madalamatele aladele, mida nad eraldavad.
Geographical elements such as mountain ranges challenge our previously held notions of borders.
Geograafilised elemendid, nagu mäeahelikud, annavad meile uue arusaama piiridest.