natgillin/translations-raw huggingface dataset:
An IGC functions separately from the Council and the other institutions of the Union. The outcome of an IGC can only come into force once it has been ratified by all the Member States.
Uuele lepingule kirjutati alla 13. detsembril 2007 Lissabonis ning kui vajalikud ratifitseerimismenetlused lõpetatakse õigeaegselt, peaks see jõustuma 1. jaanuaril 2009.
Council, at its meeting in June 2007, decided to convene a further IGC and agreed on a comprehensive and detailed mandate for its work.
Neid saab muuta üksnes kõikide valitsustevahelisel konverentsil (VVK) osalevate liikmesriikide ühehäälsel kokkuleppel.
The IGC opened in July 2007 and reached nal agreement on a text in October the same year.
VVK toimib nõukogust ja teistest liidu institutsioonidest eraldiseisvalt.
The new treaty was signed in Lisbon on 13 December 2007 and, subject to the necessary ratification procedures having been completed in time, should enter into force on 1 January 2009.
VVK tulemus saab jõustuda üksnes siis, kui kõik liikmesriigid on selle ratifitseerinud. tseerinud.
In 2004 an IGC reached agreement on a treaty establishing a Constitution for Europe which was intended to replace the existing treaties.
VVK jõudis 2004. aastal kokkuleppele Euroopa põhiseaduse lepingu suhtes, millega kavatseti asendada olemasolevad lepingud.
The text of the Constitution had been drawn up over a period of fteen months by a Convention bringing together not only Member State representatives, but also members of national parliaments and representatives of the Union’s institutions and other bodies.
Põhiseaduse teksti oli 15 kuu jooksul koostanud konvent, milles kogunesid mitte ainult liikmesriikide esindajad, vaid ka riikide parlamendiliikmed ja liidu institutsioonide ja muude organite esindajad.
However the Constitution never came into force since it was rejected in referendums in two Member States in 2005.
Põhiseadus ei saanud aga jõustuda, kuna kaks liikmesriiki lükkasid selle 2005. aastal toimunud referendumitel tagasi.
Although the Treaty of Lisbon retains many of the substantive elements from the Constitution, it is significantly different in appearance since it returns to the traditional method of introducing modifications by means of an amending treaty.
Kuigi Lissaboni lepingus on mitmed põhiseaduse sisulised elemendid alles, erineb Lissaboni leping väliselt suuresti põhiseaduse lepingust, kuna sellega pöördutakse tagasi traditsioonilise meetodi juurde, mille kohaselt muudatused viiakse aluslepingusse muutmislepinguga.
Furthermore the term “Constitution” has been dropped.
Lisaks loobuti „põhiseaduse” mõistest.
The new treaty amends both the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community.
Uue lepinguga muudetakse nii Euroopa Liidu lepingut kui ka Euroopa Ühenduse asutamislepingut.
It provides for a single legal personality for the Union (the Community ceases to exist), and as a result the EC treaty is renamed “Treaty on the Functioning of the Union”.
See annab liidule juriidilise isiku staatuse (ühendust ei ole enam olemas) ning selle tulemusena nimetatakse EÜ asutamisleping ümber „Liidu toimimise lepinguks”.
Two years later agreement was reached on a way out of the impasse caused by the rejection of the Constitution.
Kaks aastat hiljem jõuti kokkuleppele selles, kuidas põhiseaduse tagasilükkamisest põhjustatud ummikseisust välja tulla.
Ms Angela Merkel, the Federal Chancellor, and Mr Frank Walter Steinmeier, Germany’s Foreign Minister, sign the Lisbon Treaty am805477EN_Int.indd 67 am805477EN_Int.indd 67
Saksamaa liidukantsler Angela Merkel ja Saksamaa välisminister Frank-Walter Steinmeier kirjutavad alla Lissaboni lepingule.
The Treaty of Lisbon brings about:
Lissaboni leping toob kaasa järgmist:
• an extension of qualified majority voting (QMV) and co-decision;
• kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamise ja kaasotsustamismenetluse laiendamine;
• improvement in decision-making within the area of Justice and Home Affairs; airs;
• otsusetegemise parandamine justiits- ja siseküsimuste valdkonnas;
• the creation of a new post of permanent President of the European Council;
Euroopa Ülemkogu alalise eesistuja ametikoha loomine;
• a smaller Commission with effect from 2014;
• komisjoni liikmete arvu vähendamine alates 2014. aastast;
• the introduction of a new“double majority”voting system within the Council (also with effect from 2014);
• uue, topeltenamusel põhineva hääletamissüsteemi kehtestamine nõukogus (samuti alates 2014. aastast);
• the creation of a new post of High Representative for Foreign Affairs and Security Policy who will chair the Foreign Affairs Council and be supported by a new External Action Service;
• välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametikoha loomine; nimetatud kõrge esindaja on välisasjade nõukogu eesistuja ning teda abistab uus Euroopa Liidu välisteenistus;
• greater oversight of the application of the principle of subsidiarity through an enhanced role for national parliaments.
• parem ülevaade subsidiaarsuse põhimõtte rakendamisest liikmesriikide parlamentide rolli täiendamise kaudu.
Enlargement of the Union
Nõukogu koosseis
Composition of the Council e Council, an open institution www.consilium.europa.eu
Nõukogu – avatud institutsioon www.consilium.europa.eu
Each Member State takes part in preparing the Council proceedings and decisions.
Nõukogu töö ettevalmistamisel ja otsuste tegemisel osalevad kõik liikmesriigid.
Public Information Service
Üldsuse teavitamine
Press Office countries t o g r a p h
Pressitalitus o d : N õ u k
Denmark, Ireland, United Kingdom s : P
Euroopa Liidu peamine otsuste tegemise organ
1973 h o to D
Taani, Iirimaa, Ühendkuningriik o g u p
The Council is composed of the ministers of the Member States.
Nõukogu koosneb liikmesriikide ministritest.
It meets in one of nine configurations, depending on the subject being discussed.
Vastavalt arutatavatele küsimustele koguneb nõukogu üheksas eri koosseisus.
For example, the General Affairs and External Relations configuration brings together foreign affairs ministers, the Justice and Home Affairs configuration justice and home affairs ministers, etc.
Näiteks üldasjade ja välissuhete koosseis koosneb välisministritest, justiits- ja siseküsimuste koosseis justiits- ja siseministritest jne.
Visits and public events
Hispaania, Portugal t
The Council works as much in the collective interest as in the interest of each Member State.
Külastused ja avalikud üritused
Austria, Finland, Sweden e c r e t a
Juurdepääs dokumentidele o t a l i t u s
The Council proceedings are prepared and coordinated by the Permanent Representatives Committee (COREPER), which is composed of the permanent representatives of the Member States in Brussels and their deputies.
Kogu nõukogu töö valmistab ette või kooskõlastab alaliste esindajate komitee (COREPER), mis koosneb liikmesriikide alalistest esindajatest Brüsselis ja nende asetäitjatest.
The work of this Committee is itself prepared by more than 150 committees and working parties consisting of delegates from the Member States.
Selle komitee tegevust valmistavad omakorda ette rohkem kui 150 komiteed ja töörühma, mis koosnevad liikmesriikide esindajatest.
Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Slovenia, Slovakia l
Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia, Slovakkia
Council publications
Nõukogu väljaanded
The Council of the European Union brings together the ministers of the Member States.
Euroopa Liidu Nõukogus tulevad kokku liikmesriikide ministrid.
Each country is represented at Council meetings by a government member (minister or state secretary) responsible for the subject matter being dealt with (foreign affairs, financial affairs, social affairs, transport, agriculture, etc.).
Sõltuvalt päevakorras olevatest küsimustest (välissuhted, rahandusküsimused, sotsiaalküsimused, transport, põllumajandus jne) esindab nõukogus iga liikmesriiki üks selle valitsuse liige (minister või riigisekretär), kes asjaomase valdkonna eest vastutab.
e Council of the European Union
Euroopa Liidu Nõukogu
The Council building is named after Justus Lipsius, a sixteenth-century humanist.
Nõukogu asub hoones, mis kannab 16. sajandi humanisti Justus Lipsiuse nime.
Justus Lipsius (1547-1606), born in Overijse (Belgium), was a renowned scholar, historian and humanist of the late Renaissance period, who travelled and taught all over Europe.
Overijsest (Belgia) pärit Justus Lipsius (1547–1606) oli renessansiajastu lõpuperioodi tuntud õpetlane, ajaloolane ja humanist. Ta reisis ja õpetas üle kogu Euroopa.
Decision-making
Otsuste vastuvõtmine
Council acts
Nõukogu õigusaktid
The Secretariat, under the direction of the Secretary-General, is responsible for the preparation, smooth running and follow-up of Council meetings.
Sekretariaat tagab peasekretäri juhtimisel nõukogu töö ettevalmistamise, tõhusa toimimise ja järjepidevuse.
The European Council brings together the heads of state or government of the European Union and the President of the Commission.
Euroopa Ülemkogu koosneb Euroopa Liidu riigipeadest või valitsusjuhtidest ja komisjoni presidendist.
It sets the general political guidelines of the European Union.
Ülemkogu määrab kindlaks Euroopa Liidu poliitilised üldsuunised.
Council acts can take the form of regulations, directives, decisions, joint actions, common positions, recommendations or opinions.
Nõukogu õigusaktideks on määrused, direktiivid, otsused, ühismeetmed, ühised seisukohad, soovitused ja arvamused.
The Council can also adopt conclusions, declarations and resolutions.
Nõukogu võib lisaks vastu võtta järeldusi, deklaratsioone ja resolutsioone.
The conclusions adopted at European Council meetings provide major impetus in defining the general political guidelines of the European Union.
Euroopa Ülemkogu kohtumistel kokkulepitud järeldustel on juhtiv osa Euroopa Liidu poliitiliste üldsuuniste määratlemisel.
The Secretary-General/High Representative assists the Council and Presidency with issues pertaining to the Common Foreign and Security Policy, contributes to drawing up and implementing political decisions in this area and coordinates the activity of the Union's special representatives.
Nõukogu peasekretär / kõrge esindaja abistab nõukogu ja eesistujariiki ühist välis- ja julgeolekupoliitikat käsitlevates küsimustes, aitab kaasa selle valdkonna poliitiliste otsuste väljatöötamisele ja rakendamisele ning kooskõlastab liidu eriesindajate tegevust.
In principle, the Council legislates on the basis of proposals drafted by the European Commission.
Kui nõukogu tegutseb seadusandjana, koostab õigusaktide ettepanekud üldjuhul Euroopa Komisjon.
These are examined by the Council, which can amend them before adopting them.
Nõukogu vaatab ettepanekud läbi ning võib neid enne vastuvõtmist muuta.
The meetings of the European Council usually take place in Brussels, in the Justus Lipsius building.
Euroopa Ülemkogu kohtumised toimuvad tavaliselt Brüsselis Justus Lipsiuse hoones.
At the Presidency's request, he can act on the Council's behalf in conducting political dialogue with states and international organisations.
Eesistujariigi palvel võib ta tegutseda nõukogu nimel, juhtides poliitilist dialoogi riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.
The European Parliament is an active participant in this legislative process.
Seadusandlikus menetluses osaleb aktiivselt Euroopa Parlament.
On a broad range of issues, Community legislation is adopted jointly by the Parliament and the Council under what is known as the codecision procedure.
Suure hulga küsimuste puhul võtavad parlament ja nõukogu ühenduse õigusaktid vastu üheskoos vastavalt kaasotsustamismenetlusele.
Simple majority, qualied majority and unanimity e Council's functions e Secretary-General is also the High Representative for the Common Foreign and Security Policy (CFSP) of the European Union.
Peasekretäril on samuti Euroopa Liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) kõrge esindaja ametikoht.
The number of votes of each Member State is set by the Treaties.
Iga liikmesriigi häälte arv on sätestatud aluslepingutega.
The Treaties also define the cases where a simple majority, qualified majority or unanimous vote is required.
Aluslepingutes on samuti kindlaks määratud, millal tuleb kasutada lihthäälteenamust, kvalifitseeritud häälteenamust või ühehäälsust.
Mr Javier Solana Madariaga, Secretary-General/High Representative for the common foreign and security policy of the European Union.
Peasekretär / Euroopa Liidu välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Javier Solana Madariaga.
The Council has a decision-making and coordinating role.
Nõukogul on otsustaja ja kooskõlastaja roll.
Presidency rota2008
Eesistujariikide roteerumise kord
Breakdown of votes by Member State
Häälte jagunemine riigiti liikmesriigiti
A qualified majority is achieved if the following two conditions are met:
Kvalifitseeritud häälteenamuse saavutamiseks on vaja täita kaks tingimust:
January – June July – December
Jaanuar – juuni Juuli – detsember
The Presidency of the Council of the European Union is held by each Member State in turn.
• Nõukogu tagab liikmesriikide üldise majanduspoliitika kooskõlastamise.
• a majority of Member States (in some cases a two-thirds majority) are in favour of the proposal;
• oma heakskiidu annab liikmesriikide enamus (teatavatel juhtudel vähemalt kahekolmandikuline enamus);
Czech Republic Sweden
Tšehhi Vabariik Rootsi
Spain, Poland Romania Netherlands
Peasekretariaat tagab nõukogu istungite ja Euroopa Ülemkogu kohtumiste ettevalmistamise.
• The Council defines and implements the Common Foreign and Security Policy, on the basis of general guidelines identified by the European Council.
• ettepaneku poolt on kokku 345 häälest vähemalt 255 häält.
The General Secretariat prepares the meetings of the Council and the European Council. In particular, it assists the Permanent Representatives Committee and the Council's various committees and working parties.
Eesistujariigi ülesandeid täidavad nõukogus kõik liikmesriigid kordamööda kuue kuu jooksul (jaanuarist juunini ja juulist detsembrini) eelnevalt kehtestatud järjekorras.
Belgium, Czech Republic, Greece, Hungary, Portugal
Belgia, Tšehhi Vabariik, Kreeka, Ungari, Portugal
Each Member State chairs the Council in turn for a period of six months (from January to June, and from July to December), in accordance with a preestablished rota.
• Nõukogu sõlmib ühenduse ja liidu nimel rahvusvahelisi lepinguid ühe või mitme riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga.
• The Council concludes, on behalf of the Community and the Union, international agreements between the EU and one or more states or international organisations.
Bulgaaria, Austria, Rootsi Taani, Iirimaa, Leedu, Slovakkia, Soome
Denmark, Ireland, Lithuania, Slovakia, Finland
Kui see tingimus pole täidetud, jääb otsus vastu võtmata.
• The Council coordinates the action of Member States and takes measures relating to police and judicial cooperation in criminal matters.
• nõustab eesistujariiki,
If this is found not to be the case, the decision is not taken.
Küpros, Eesti, Küpros, Läti, Luksemburg, Sloveenia 4
• The Council and the European Parliament form the budgetary authority which adopts the Community’s budget.
• Nõukogu ja Euroopa Parlament on eelarvepädevad institutsioonid, kes võtavad vastu ühenduse eelarve.
• ensures the continuity of proceedings;
• tagab menetluste järjepidevuse,
The Council Presidency plays an essential role in organising the institution's work, and in particular in taking the legislative and political decision-making process forward.
Nõukogu eesistujariigil on väga oluline osa institutsiooni töö korraldamisel, eelkõige seadusandliku ja poliitilise otsustusprotsessi mõjutamisel.
It is responsible for organising and chairing all meetings – including those of the many working parties – and for brokering compromises.
Eesistujariigi ülesanne on korraldada ja juhatada kõiki koosolekuid, sealhulgas arvukaid töörühmi, ning töötada välja kompromisse.
• follows up meetings;
• tagab kohtumiste järelmeetmed,
• manages the Council budget.
• haldab nõukogu eelarvet.
I would like to follow public debates at Council ministerial meetings - how can I do it?
Kuidasjälgidaavalikke mõttevahetusinõukogus toimuvatel ministrite istungitel?
I have a question about a specific Council activity - where can I get information?
Kust saada teavet nõukogu konkreetse tegevuse kohta?
I am looking for a particular Council document - how can I get hold of it?
Kuidas leida konkreetset nõukogu dokumenti?
I would like to organise a visit to the Council - whom should I contact?
Kellegavõttaühendust,kuionsoovnõukogu külastada?
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet.
Euroopa Liidu kohta on võimalik saada lisateavet internetist.
It can be accessed through the Europa server (http://www.europa.eu).
Teabele pääseb ligi Euroopa serveri kaudu (http://www.europa.eu).
Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
Reprodutseerimine on lubatud tingimusel, et viidatakse algallikale.
This brochure contains the Council’s annual report on the implementation of Regulation (EC) No 1049/2001 regarding public access to documents in 2005.
Kõnesolevas bro_4üüris on nõukogu aastaaruanne määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) kohaldamise kohta aastal 2005.
The report, adopted by the Council in October 2006, presents the regulatory, administrative and practical adjustments made by the Council to ensure compliance with the provisions of Regulation (EC) No 1049/2001.
Nõukogu poolt 2006. aasta oktoobris vastu võetud aruanne esitab nõukogu tehtud normatiivseid, halduslikke ja praktilisi kohandusi, et tagada määruse (EÜ) nr 1049/2001 sätete järgimine.
It also gives information on the Council's public register of documents as well as statistics on public access to documents.
Samuti annab see teavet nõukogu dokumentide avaliku registri ja statistika kohta, mis kajastab üldsuse juurdepääsu dokumentidele.
In addition, the report highlights the key developments in the fourth year of implementation of the Regulation and reviews complaints submitted to the European Ombudsman, rulings given by the Community Courts in 2005 under Regulation (EC) No 1049/2001 as well as cases brought before the Court of First Instance regarding access to Council documents.
Lisaks sellele toob aruanne välja määruse rakendamise neljanda aasta põhiarengud ning annab ülevaate Euroopa ombudsmanile esitatud kaebustest, ühenduse kohtutes 2005. aastal määruse (EÜ) nr 1049/2001 alusel tehtud otsustest ning esimese astme kohtusse antud asjadest, mis puudutavad juurdepääsu nõukogu dokumentidele.
Additional information (and previous reports) on access to Council documents and on other transparency issues can be found on the Internet website http://www.consilium.europa.eu, under "Documents".
Lisateavet (ja eelmiseid aruandeid) juurdepääsu kohta nõukogu dokumentidele ja muude läbipaistvust puudutavate küsimuste kohta võib leida Interneti leheküljel http://www.consilium.europa.eu rubriigis "Dokumendid".
REGULATORY, ADMINISTRATIVE AND PRACTICAL ADAPTATIONS
NORMATIIVSED, HALDUSLIKUD JA PRAKTILISED KOHANDUSED
Practical adaptations
Praktilised kohandused
In-house instructions, training sessions, staff
Sisejuhendid, koolitused, personal
ANALYSIS OF APPLICATIONS FOR ACCESS
JUURDEPÄÄSUTAOTLUSTE ANALÜÜS
Occupations and geographical distribution of applicants
Taotlejate elukutsed ja geograafiline paiknemine
Fields covered by applications
Taotlustega hõlmatud valdkonnad
Number of documents examined and refusals of access
Läbivaadatud dokumentide ja juurdepääsu keelavate otsuste arv
APPLICATION OF EXCEPTIONS TO THE RIGHT OF ACCESS
JUURDEPÄÄSUÕIGUSE SUHTES ERANDITE KOHALDAMINE
KEY DEVELOPMENTS
OLULISED ARENGUD
Interinstitutional Committee
Institutsioonidevaheline komitee
Interinstitutional dialogue on the various aspects of transparency
Läbipaistvuse eri aspekte käsitlev institutsioonidevaheline dialoog
COMPLAINTS LODGED WITH THE EUROPEAN OMBUDSMAN AND LEGAL ACTION TAKEN
EUROOPA OMBUDSMANILE ESITATUD KAEBUSED JA VÕETUD ÕIGUSLIKUD MEETMED
COMPLAINTS LODGED WITH THE EUROPEAN OMBUDSMAN
EUROOPA OMBUDSMANILE ESITATUD KAEBUSED
LEGAL ACTION
ÕIGUSLIKUD MEETMED
FINAL REMARKS
LÕPPMÄRKUSED
ANNEX: STATISTICS ON PUBLIC ACCESS TO COUNCIL DOCUMENTS
LISA: STATISTIKA ÜLDSUSE JUURDEPÄÄSU KOHTA NÕUKOGU DOKUMENTIDELE
Article 17(1) of Regulation No 1049/2001 of the European Parliament and of the Council of 30 May 2001 regarding public access to European Parliament, Council and Commission documents provides that "Each institution shall publish annually a report for the preceding year including the number of cases in which the institution refused to grant access to documents, the reasons for such refusals and the number of sensitive documents not recorded in the register" 1.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) artikli 17 lõikes 1 sätestatakse, et "kõik institutsioonid avaldavad igal aastal aruande eelmise aasta kohta, kus on näidatud mitmel korral on institutsioon keelanud juurdepääsu dokumentidele, selliste keeldude põhjused ning registrisse kandmata tundliku sisuga dokumentide hulk"1
This report covers the Council's implementation of Regulation No 1049/2001 in 2005.
Käesolev aruanne hõlmab määruse nr 1049/2001 rakendamist nõukogus 2005. aastal.
As in the earlier annual reports 2, Part I of this report sets out the regulatory, administrative and practical adaptations made by the Council in 2005 in order to ensure compliance with the provisions of Regulation No 1049/2001.
Sarnaselt eelmistele aastaaruannetele2selgitatakse käesoleva aruande I osas nõukogu 2005. aastal tehtud normatiivseid, halduslikke ja praktilisi kohandusi, et tagada määruse 1049/2001 sätete järgimine.
Part II analyses the figures for applications for access during the reference period.
II osas analüüsitakse vaatlusperioodi jooksul esitatud juurdepääsutaotlusi.
Part III relates more specifically to the Council's application of exceptions to the right of access under Article 4 of Regulation No 1049/2001.
III osas käsitletakse lähemalt määruse nr 1049/2001 artikli 4 kohaselt juurdepääsuõiguse erandite kohaldamist nõukogus.
Part IV lists the key events of the fourth year of implementation of the Regulation, and Part V deals with complaints made to the European Ombudsman and with legal actions.
IV osas on loetletud määruse rakendamise neljandal aastal aset leidnud peamised sündmused ning V osas käsitletakse Euroopa ombudsmanile esitatud kaebusi ja õiguslikke meetmeid.
A final section, Part VI, presents the report's conclusions.
Viimane ehk VI osa sisaldab aruande järeldusi.
See earlier reports by the Council (7957/03, 8036/04 and 8896/05) and the Commission (COM(2003) 216 final, COM(2004) 347 final and COM(2005) 348 final).
Vt nõukogu eelmisi aruandeid (7957/03, 8036/04 ja 8896/05) ning komisjoni aruandeid (KOM (2003) 216 lõplik, KOM (2004) 347 lõplik ja KOM (2005) 348 lõplik).
For the European Parliament's reports on the years 2002-2005, see the Notes from the Secretary-General of the European Parliament to the Bureau dated 23 January 2003 (PE 324.992/BUR), 19 February 2004 (PE 338.930/BUR/NT), 7 March 2005 (PE 352.676/BUR./ANN.) and 22 March 2006 (PE 371.089/BUR./ANN.).
Euroopa Parlamendi 2002.–2005. aasta aruannete kohta vt Euroopa Parlamendi peasekretäri 23. jaanuari 2003. aasta (PE 324.992/BUR), 19. veebruari 2004. aasta (PE 338.930/BUR/NT), 7. märtsi 2005. aasta (PE 352.676/BUR./ANN.) ja 22. märtsi 2006. aasta (PE 371.089/BUR./ANN.) märkusi büroole.
Moreover, in accordance with Article 17(2) of Regulation No 1049/2001, the Commission published a report on the implementation of the principles of the Regulation on 30 January 2004 (COM(2004) 45 final).
Komisjon avaldas lisaks 30. jaanuaril 2004 vastavalt määruse nr 1049/2004 artikli 17 lõikele 2 aruande määruse põhimõtete rakendamise kohta (KOM (2004) 45 lõplik).
See 7957/03, 8036/04 and 8896/05.
Vt dok 7957/03, 8036/04 ja 8896/05.