natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The integrated approach embedded in the Laeken pension objectives also apply in the new Member States. Present vulnerabilities of pension systems in many of the new Member States underscore the importance of securing adequate benefits, higher employment, later retirement and effective regulation and sound management of pension funds.
Aruanne näitab, et vaatamata olulistele ja probleemsetele erinevustele EL-15 ja uute KIEriikide vahel esineb ka sarnaseid probleeme, näiteks kuidas tulla toime kiirete majandus-
The prospect of contraction of the working age population and the rapid expansion of the population above retirement age constitutes a major, common challenge in an enlarged Union.
43 muutustega või kuidas reageerida rahvastiku vananemisele.
This shows the need to implement the full range of the Lisbon strategy.
Lissaboni üldeesmärgidkehtivad ka uutele liikmesriikidele.
In PPS (Purchasing Power Standards) the EU-15 spends roughly four times as much on health as the new Member States of central and eastern Europe. Raising the scale and effect of health expenditure is a precondition for health improvements.
Laienenud liidu peamiseks lahendamist vajavaks probleemiks saab tulevikus tööealiseelanikkonna vähenemine ja pensioniealise elanikkonna pidev suurenemine.
As the foreseen economic upswing is likely to be the last before the demographic shift sets in and ageing begins to accelerate, all EU-25 Member States will have a strong common interest to introduce the necessary changes in employment and social protection policies as quickly as possible.
See näitab, etnii praegustel kui ka uutel liikmesriikidel on vaja koos välja töötada kindlad meetmedkoostööks majanduse, tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonnas.
The substantial Roma and other ethnic minorities in some new Member States will increase the social inclusion and anti-discrimination challenges associated with ethnic diversity.
Samuti näitab see, et Lissaboni strateegia peab leidma rakendust täies ulatuses.
Obviously, Community policies in the enlarged Union will have to take account of the increased diversity in the social situation, but enlargement does not question the thrust of the Social Agenda.
paranevad elutingimused, väheneb suremus ja viljakusnäitajad hakkavad tõusma.Uuenduste sisseviimisel ja sotsiaalkaitsesüsteemi arendamisel puutuvad uuteliikmesriikide otsustajad kokku raskete poliitiliste valikutega, mida põhjustab pidev surveriigi raha konsolideerimiseks ja vajadus tagada jätkusuutliku majanduskasvu jaokssoodsad makromajanduslikud tingimused.
Disability policies in the new Member States still tend to based on medical models of disability and marked by institutionalisation and sheltered employment.
See näitab, kui tähtis on saavutada töökohtitekitav majanduskasv ja luua soodsad tingimused aktiivse sotsiaal- ja tööhõivepoliitikateostamiseks, et vähendada praegusi erinevusi tööhõivepoliitikas uute liikmesriikide ja ELvahel.
The development of the bipartite social dialogue and the industrial relations regimes need further strengthening in most of the new Member States
Et viia läbi reforme ja saada kasu liitumisest, tuleb uutel liikmesriikidel tugevdadaoma ühiskondlikke juhtimistavasid ja haldussuutlikkust, kaasates otsustusprotsessi niisotsiaalpartnerid kui kodanikuühiskonna.
41 I.e. in employment, social inclusion, anti-discrimination, modernisation of social protection, Citizens' Charter etc.42 For example, the Open Method of Coordination.43 At the March 2000 EU summit in Lisbon the Union set itself a new strategic goal for the decade until 2010 to "…become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion." english.indd 21
41 S.o tööhõive, sotsiaalse hõlvamise, diskrimineerimise vältimise, sotsiaalkaitse ajakohastamise, kodanike harta jne vallas.42 Näiteks avatud koordineerimismeetod.43 2000.aasta märtsis toimunud valitsusjuhtide nõupidamisel Lissabonis kehtestas EL endale uued strateegilised eesmärgid 2010.aastani:„…saada kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majandusüksuseks maailmas, kus tagatakse järjepidev majanduskasv, luuakse juurde palju ja häid töökohti ning suurendatakse sotsiaalset ühtekuuluvust.“44 The Joint Memoranda on Social Inclusion, komisjoni kokkuvõtlik aruanne.
5.2 Key challenges and opportunities for the new Member States
Oluline on ka koostoimimine tööhõive- ja sotsiaalpoliitika alal, samuti ELs saadudkogemused heaolu saavutamisel.
There are a number of achievements and relative advantages, which the new Member States can build on.
45soodsasse ja tööhõivesõbralikku sotsiaalkaitse- ja tervishoiusüsteemi.
Together these form a set of opportunities.
See on tervevõimaluste kompleks.
As highlighted in this report these include:
Käesolevaga tuuakse esile järgmised:
While the scale of challenges emanating from this enlargement will be particularly large, the experience from former accessions of countries with a GDP markedly below the Union average (e.g. Ireland, Greece, Portugal and Spain) confirms that major improvements in the social situation can be achieved through concerted, sustained efforts at national and EU level.
Arvestatav ja suhteliselt hea haridustasemega tööjõureserv mitmes liikmesriigis onteguriks, mis soodustab pikaajalist ja järjepidevat majanduskasvu, eriti kui jätkubinimressursside arendamine ja luuakse tööhõivesõbralik sotsiaalkaitsesüsteem.
The ability of several new Member States to introduce advanced pension reforms in the midst of economic and political turmoil demonstrates an ability to tackle difficult reform issues, which can be applied in the further process of change.
Majandusliku ja poliitilise kaose tingimustes kehtestatud edumeelne pensionisüsteemmitmes uues liikmesriigis näitab, et nad on võimelised käsile võtma reformidega seotudraskeid probleeme, et neid hiljem muutuste käigus kohaldada.
Health sector reforms in many new Member States have established important parts of the conditions for a period of rapid and significant improvements in the contributions from health care to a better overall health status, particularly as these countries become able to move more money to the sector.
Tervishoiusektori reformid mitmes uues liikmesriigis on loonud tingimused inimesteüldise tervisliku seisundi oluliseks parandamiseks, eriti kui tervishoiusektorissesuudetakse eraldada rohkem raha.
Moderate levels of relative poverty in most new Member States indicate a fair degree of national social cohesion and a sizeable impact of social protection schemes that can be an important asset for successfully tackling the challenges of economic modernisation and globalisation.
Suhtelise vaesuse mõõdukas tase enamikus uutes liikmesriikides näitab head sotsiaalsetühtekuuluvust ja sotsiaalkaitse mudelite tuntavat mõju, mis võib osutuda olulisekseeliseks majanduse moderniseerimise ja globaliseerimisega seotud probleemide edukallahendamisel.
Success in achieving these objectives will enhance living conditions and thereby possibilities for reducing mortality and avoiding a further depression of fertility levels.
Tuleks siiski meeles pidada, et absoluutsesse vaesusesse sattumisevõimalus on suurem uutes liikmesriikides kui vanades.
On the basis of these opportunities and the considerable progress in the acquis, the ten new Member States - with the support of EU policies - could be well placed to become an important driver of economic growth and social improvement in the enlarged Union.
Lähtuvalt nimetatud võimalustest ja märkimisväärsest edustacquis’kohaldamisel, võibkümnest uuest liikmesriigist saada see oluline edasiviiv jõud, mis soodustabmajanduskasvu ja sotsiaalset arengut laienenud liidus.
Implementing the European Employment Guidelines and Recommendations as well as the common objectives assigned to the policy coordination processes in the fields of pensions and social inclusion will be crucial.
Laienemise edukus sotsiaalvaldkonnas sõltub suuresti EL-15 riikide vastuvõtusuutlikkusest.Edusammude ulatus ja kiirus sõltuvad liikmesriikide valmisolekust kasutada EL-15kogemusi ja ressursse.
Investments in cost-efficient, employment-friendly social protection and health care constitute an important part of the measures needed to develop and sustain people’s ability to participate and contribute45.
Uues sotsiaalagendas peavad kajastuma laienenud liidu kõigiliikmesriikide vajadused ja vabanevad energiaressursid.
Annex 1: Statistical portraits
1. lisa: statistilised andmed
Ageing of the population
Rahvastiku vananemine
In 2003, there were 74 million elderly people aged 65 and over in the EU-25, compared with only 38 million in 1960.
2003. aastal oli EL-25s 74 miljonit eakat inimest vanuses 65 aastat ja üle selle, võrreldes vaid 38 miljoniga 1960. aastal.
Today elderly people represent 16% of the total population or 29% of what is considered to be the working age population (15-64 year olds).
Tänapäeval moodustavad eakad 16% kogu rahvaarvust või 24%tööealisest elanikkonnast (15–64aastased).
By 2010, the latter ratio is expected to rise to 27%.
2010. aastaks ennustatakse viimase suhtarvu tõusu 27%le.
Over the next fifteen years in EU-15, the number of ‘very old’ people aged 80 and over will rise by almost 50%.
Järgmise viieteistkümne aasta jooksul suureneb väga vanade inimeste arv (80aastased ja vanemad) EL-15s ligikaudu 50% võrra.
Key indicator
Võtmenäitaja
Old age dependency ratio (Population aged 65 and over as a percentage of the working age population (15-64) on 1st January)
Vanadussõltuvusmäär[65aastaste ja vanemate elanike protsent tööealisest elanikkonnast (15–64aastased) 1. jaanuari seisuga]
Old age dependency ratio, 2003 and 2010
Vanadussõltuvusmäär, 2003 ja 2010
Living with partner only
65–79aastased80aastased ja vanemad
Living in a collective household
Elavad institutsioonleibkonnas
Source: Eurostat - 1995-based (baseline) household projections
Allikas: Eurostat – 1995. aastal (võrdlusalus) põhinevad leibkonnaennustused.
Net migration is the main component of annual population change in the EU-25.
Puhasränne on EL-25s rahvastiku iga-aastase muutuse põhikomponent.
In 2002, the annual net migration rate was 2.8 per 1 000 population in EU-25, representing around 85% of total population growth.
2002. aastal oli EL-25s aasta puhasrände määr 1000 inimese kohta 2,8, mis moodustab rahvastiku kogukasvustumbes 85%.
In 2002 there were 384 500 asylum requests in the EU-25.
2002. aastal esitati EL-25s 384 500 varjupaigataotlust.
Crude net migration rate, 2002 (The difference between population change and natural increase during the year per 1000 population)
Puhasrände üldmäär, 2002(elanikkonna muutuse ja iibe vaheline erinevus aasta jooksul 1000 inimese kohta)
Asylum applications, EU-15 and EU-25, 1990-2002
Varjupaigataotlused, EL-15 ja EL-25, 1990–2002
Average annual rate of population change by component, EU-25, 1960-2002 per 1000 population
1000 inimese kohta
Education and its outcomes
Haridus ja selle väljundid
Attainment levels of the population have improved significantly over the last thirty years, particularly among women.
Elanikkonna haridustase on viimase kolmekümne aasta jooksul oluliselt paranenud, eriti naiste puhul.
In 2002 77% of young people aged 20-24 in the current Union (EU-25) had an upper secondary qualification.
2002. aastal oli 77%l noortest praeguses liidus (EL-25) vanuses 20–24 aastatkeskharidus.
At the same time, however, 17% of people aged 18-24 left the education system with only lower secondary education at best.
Kuid samal ajal jättis 17% 18–24aastastest õpingud pooleli, olles omandanud parimal juhul vaid põhihariduse.
Youth education attainment level, 2002 (Percentage of the population aged 20 to 24 having completed at least upper secondary education)
Noorte haridustase, 2002 (20–24aastaste elanike protsent, kellel oli vähemalt keskharidus)
Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
Allikas: Eurostat – Euroopa Liidu tööjõu-uuring.
Unemployed persons as a percentage of the total active population of the same group
Töötuse määr haridustaseme ja soo järgi, EL-25, 2002Töötute protsent sama rühma kogu tööealisest elanikkonnast
Percentage of the population aged 18-24 with at most lower secondary education and not in further education or training
Kooli varajane poolelijätmine soo järgi, 200218–24aastaste elanike protsent, kellel on omandatud kõigest põhiharidus ning puudub muu haridus või koolitus
Less than upper secondary
Alla keskharidustaseme
Upper secondary and postsecondary, not tertiary
Keskharidus jakeskharidusjärgne täiendus,mitte kõrgharidus
In the Union (EU-25), 8% of the population aged 25-64 participated in education/training (over the four weeks prior to the survey) in 2002.
2002. aastal osales liidus (EL-25) 8% 25–64aastastest elanikest hariduse omandamises / koolitusel (uuringule eelnenud nelja nädala jooksul).
Such training activities are more prevalent (between 18-22%) in Denmark, Finland, Sweden and the United Kingdom, whereas the new Member States display the lowest level of adult population participating in education or training (the peak stands at around 9% for the Slovak Republic and Slovenia).
Sellised koolitusmeetmed on valdavad(18–22%) Taanis, Soomes, Rootsis ja Ühendkuningriigis, samas kui uutes liikmesriikides on täiskasvanud elanike osalemine hariduse omandamises või koolitusel madalaimal tasemel(osaluse määr on madalaim Slovakkias ja Sloveenias – umbes 9%).
Older people are less likely to receive training than younger people.
Vanemate inimeste osalemine koolitusel on vähem tõenäoline kui noorte osalemine.
Higher qualified people are more likely than the low-qualified to participate in such training.
Kõrgema kvalifikatsiooniga inimesed osalevad niisugustel koolitustel suurema tõenäosusega kuimadalama kvalifikatsiooniga inimesed.
Lifelong learning (adult participation in education and training), 2002 (Percentage of the population aged 25-64 participating in education and training over the four weeks prior to the survey)
Elukestev õpe (täiskasvanute osalemine hariduse omandamises ja koolitusel), 2002(25–64aastaste elanike protsent, kes osalesid hariduse omandamises ja koolitusel uuringule eelnenud nelja nädala jooksul)
Note: FR - The reference period is one week preceding the survey Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
Märkus: FR – võrdlusperiood on uuringule eelnev üks nädal.Allikas: Eurostat – Euroopa Liidu tööjõu-uuring.
Spending on Human Resources, 1999 and 2000
Kulutused inimressurssidele, 1999 ja 2000Riiklikud kulutused haridusele protsentuaalselt SKTst
Percentage of the population aged 25-64 participating in education and training over the four weeks prior to the survey
Elukestev õpe vanuse ja haridustaseme alusel, EL-15, 200225–64aastaste elanike protsent, kes osalesid hariduse omandamises ja koolitusel uuringule eelnenud nelja nädala jooksul
Lower secondary or less Upper secondary and postsecondary, not tertiary Tertiary All
Põhiharidus või alla selle Keskharidus ja keskharidusjärgne täiendus, mitte kõrgharidus Kõrgharidus Kõik
Total,
Kokku
Notes: DK: change in coverage in 1999.
Märkused: DK: muudatused kaetuse osas 1999. aastal.
FR: Educational expenditure figures do not include DOM (Overseas Departments).
FR: hariduskulutused ei sisalda ülemeredepartemange (DOM).
UK: Estimates, based on data for UK financial years which run from 1 April to 31 March.Source: Eurostat – Education Statistics
UK: arvutused, mis põhinevad Ühendkuningriigi eelarveaastatel, mis kestavad 1. aprillist 31. märtsini.Allikas: Eurostat – haridusstatistika.
In 2002, over 199 million people were in employment in the enlarged Union, a rise of 11.5 million since 1996.
2002. aastal moodustas töötavate elanike arv laienenud liidus 199 miljonit; seega võrreldes 1996. aastaga oli töötavate inimeste arv kasvanud 11,5 miljoni võrra.
From 1997 until 2001, annual growth was between 0.9% and 1.6% but in 2002, employment growth almost stagnated.
Aastatel 1997–2001 oliiga-aastane kasv 0,9–1,6%, kuid 2002. aastal töötavate elanike arvu suurenemine peaaegu seiskus.
The employment rate for the population aged 15-64 stood at 62.9% in 2002.
Tööhõive määr 15–64aastaste elanike seas püsis 2002. aastal 62,9% juures.
Employment rate, 2002 (Employed persons aged 15-64 as a percentage of the population of the same age group)
Tööhõive määr, 2002(töötavate 15–64aastaste elanike protsent sama vanuserühma elanikkonnast)
Employment rate of older workers, 2002 (Employed persons aged 55-64 as a percentage of the population of the same age group)
Vanemate töötajate tööhõive määr, 2002(töötavate 55–64aastaste elanike protsent sama vanuserühma elanikkonnast)
Employment rate by age group and sex, EU-25, 2002
Tööhõive määr haridustaseme ja soo järgi, EL-25, 2002Töötavate elanike protsent sama vanuserühma elanikkonnast
Employed persons aged 15-64 as a percentage of the population of the same age group
Tööhõive määr soo alusel, 2002Töötavate 15–64aastaste elanike protsent sama vanuserühma elanikkonnast
Unemployment
Tööpuudus
In 2002, the unemployment rate increased by 0.3 percentage points for the first time since 1996.
2002. aastal kasvas tööpuuduse määr esimest korda pärast 1996. aastat 0,3 protsenti.
The rise occurred in all Member States except in Hungary, Finland and Sweden, where it remained unchanged, and in Greece, Italy, Cyprus, the three Baltic States, the Czech Republic and the Slovak Republic where it continued to decrease.
Kasv ilmnes kõigis liikmesriikides peale Ungari, Soome ja Rootsi, kus see püsis muutumatuna, ning Kreeka, Itaalia, Küprose, kolme Balti riigi, T‰ehhi Vabariigi ja Slovakkia, kus see jätkuvalt vähenes.
Unemployment rate, 2002 (Unemployed persons as a percentage of the active population)
Tööpuuduse määr, 2002 (töötute inimeste protsent tööealisest elanikkonnast)
Source: Eurostat - Unemployment rates (ILO definition)
Allikas: Eurostat – tööpuuduse määrad (ILO definitsioon).
Long-term unemployment rate, 2002 (Long-term unemployed persons (12 months and more) as a percentage of the active population)
Pikaajalise tööpuuduse määr, 2002[pikaajaliselt (12 kuud ja rohkem) töötute inimeste protsent tööealisest elanikkonnast]
(in ascending order by total unemployment rate; Left bar: Females, Right bar: Males)
Tööpuuduse määr ja pikaajalise tööpuuduse määr soo järgi, 2002(tööpuuduse kogumäär kasvavas järjestuses; vasak tulp: naised, parem tulp: mehed)
Unemployment rate (UER) 1992-2002 and long-term unemployment rate (LT UER) 1992-2002 by sex, EU-15 and EU-25
Tööpuuduse määr (TPM), 1992–2002, ja pikaajalise tööpuuduse määr(PTPM), 1992–2002, sooti, EL-15 ja EL-25Töötute ja pikaajaliselt (12 kuud ja rohkem) töötute inimeste protsent tööealisestelanikkonnast
Unemployed less than 12 months Unemployed at least 12 months
Töötu alla 12 kuu Töötu vähemalt 12 kuud
Source: Eurostat - Quarterly Labour Force Data (QLFD)
Allikas: Eurostat – tööpuuduse määrad (ILO definitsioon) ja tööjõu kvartaliandmed (QLFD).
Social protection expenditure and receipts
Sotsiaalkaitse kulutused ja laekumised
In 2001, social protection expenditure as a percentage of GDP increased in most of the countries in the European Union.
2001. aastal tõusid sotsiaalkaitse kulutused protsendina SKTst enamikus Euroopa Liidu riikides.
There are considerable differences between Member States for the expenditure as a percentage of GDP and even more in terms of per-capita PPSs.
Märkimisväärsed erinevused on liikmesriikide vahel kulutuste osas arvestatunaprotsendina SKTst ja veelgi suuremad erinevused ilmnevad, kui arvestada ostujõu standardit elaniku kohta (PPS).
Different countries have markedly different systems for financing social protection, depending on whether they favour social security contributions or general government contributions.
Eri riikidel on märkimisväärselt erinevad süsteemid sotsiaalkaitserahastamiseks, sõltuvalt sellest, kas riik eelistab sotsiaalkindlustusmakseid või üldisi riiklikke toetusi.
Expenditure on social protection as a percentage of GDP, 2001
Sotsiaalkaitse kulutused protsendina SKTst, 2001
Source: Eurostat - European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS)
Allikas: Eurostat – integreeritud sotsiaalkaitsestatistika Euroopa süsteem (ESSPROS).
Expenditure on social protection per head of population, 2001
Sotsiaalkaitse kulutused elaniku kohta, 2001
Employer’s social contributions
Tööandja sotsiaalne toetus
Social contributions of protected persons
Kindlustatud isikute sotsiaalne toetus
Note: CZ, EE, CY, LV LT, PL, BG, RO and TR: No data.Source: Eurostat - European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS)
Märkus: CZ, EE, CY, LV, LT, PL, BG, RO ja TR: andmed puuduvad.Allikas: Eurostat – integreeritud sotsiaalkaitsestatistika Euroopa süsteem (ESSPROS).
Social benefits
Sotsiaalsed hüvitised
In most Member States in 2001, the largest share of social protection expenditure was assigned to the old age and survivors functions, followed by the sickness function. The other functions accounted for less than 30 % of the total.
Enamikus liikmesriikides läks 2001. aastal suurim osa sotsiaalkindlustuse kulutustest vanurite ja toitjakaotusega seotud kohustusteks, millele järgnesid haigusega seotud kohustused.Muud kohustused moodustasid kogusummast alla 30%.
The structure of benefits is relatively stable over time.
Hüvitiste struktuur on aja jooksul püsinud võrdlemisi stabiilsena.
Old age and survivors benefits as a percentage of total social benefits, 2001
Vanadus- ja toitjakaotushüvitised protsendina kõigist sotsiaalsetest hüvitistest, 2001
Old age and survivor benefits as a percentage of total social benefits in 1993 and 2001
Vanadus- ja toitjakaotushüvitised protsendina kõigist sotsiaaltoetustest1993. ja 2001. aastal
Social benefits by groups of functions as a percentage of total benefits, 2001
Sotsiaaltoetused otstarberühmade kaupa, protsendina kõigist toetustest,2001
Labour Market Policy expenditure
Tööturupoliitika kulutused
In 2001, Labour Market Policy expenditure represented an average of 2% of GDP among the fourteen countries that provided data.
Andmed esitanud neljateistkümne riigi tööturupoliitika kulutused moodustasid 2001. aastal keskmiselt 2% SKTst.
Expenditure on active labour market measures amounts to 0.66% and expenditure on passive policies to 1.27%.
Kulutused aktiivsetele tööturumeetmetele moodustavad 0,66% jakulutused passiivsetele meetmetele 1,27%.
In all cases data show a slight decrease for a third consecutive year.
Kõigil juhtudel näitavad andmed vähest kulutuste alanemist kolmandal järjestikusel aastal.
The same considerable differences that could be observed for 2000, appear in 2001: Two countries spent more than 3% of GDP (Belgium and Denmark), six countries spent between 2% and 3% (Germany, Spain, France, the Netherlands, Finland and Sweden), and six countries spent less than 2% (Greece, Ireland, Italy, Austria, Portugal and the United Kingdom).
Samad märkimisväärsed erinevused, mida võibvaadelda 2000. aastal, ilmnevad ka 2001. aastal: kaks riiki kulutasid üle 3% SKTst (Belgia ja Taani), kuus riiki kulutasid 2–3% (Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Madalmaad, Soomeja Rootsi) ning kuus riiki kulutasid alla 2% (Kreeka, Iirimaa, Itaalia, Austria, Portugal ja Ühendkuningriik).
These important differences are due to the extent of non-targeted support in some countries, support that also benefits unemployed and target groups, but because it is not exclusively designed to help these groups, it is not included in the coverage of the LMP data collection.
Need olulised erinevused tulenevad osades riikides eksisteerivastmittesihttoetusest, mille all mõeldakse toetusi, mille abil makstakse hüvitisi töötutele ja sihtgruppidele, kuid kuna selline toetus pole otseselt mõeldud nende gruppide abistamiseks, eisisalda seda tööturupoliitika kulutuste andmekogu.
Public expenditure on active LMP measures as a percentage of GDP, 2001 (Categories 27 excl. 2.4)
Riiklikud kulutused aktiivseteletöötuturumeetmetele protsendina SKTst, 2001(Kategooriad 2–7, v.a 2.4)
Notes: Categories 2-7: Training - Job rotation and job sharing - Employment incentives - Integration of the disabled - Direct job creation - Start-up incentives.
Märkused: kategooriad 2–7: koolitus – töö vaheldumine ja töö jagamine – tööalased ergutused – puuetega isikute integratsioon – otsene töökoha loomine – algatusergutused.