natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Italian Government claims that refusal to accept a document may be regarded as a misuse of rights only if the annexes are reproduced in full in the court document translated into the language of the addressee or if the addressee already has cognisance of those annexes in their entirety irrespective of service because they are contained in full in the correspondence between the parties conducted in the language of the State of transmission as intended by the parties.
Itaalia valitsus märgib, et dokumendi vastuvõtmisest keeldumist võib pidada kuritarvitamiseks üksnes juhul, kui lisad on täies ulatuses ära toodud adressaatliikmesriigi keelde tõlgitud menetlusdokumendis või kui kõik lisad olid adressaadile kättetoimetamisest olenemata eelnevalt teada, sest need on täies ulatuses olemas poolte kirjavahetuses, mida poolte tahtel peeti edastava liikmesriigi keeles.
However, those two conditions have not been
Kumbagi eespool nimetatud tingimustest ei ole käesoleval juhul kontrollitud.
are sufficiently protected if the addressee has or is able to have cognisance of the content of the untranslated annexes.
huvid on piisavalt kaitstud, kui ta on või peaks olema teadlik tõlkimata lisade sisust.
In the case in the main proceedings the contractual clause on the use of a language concerns not only correspondence between the parties, but also correspondence with the authorities and public institutions.
Põhikohtuasjas puudutab keelekasutust reguleeriv lepingusäte nii pooltevahelist kirjavahetust kui ka kirjavahetust ametiasutuste ja avalikõiguslike asutustega.
This covers correspondence in the event of a difference of opinion over contractual obligations and correspondence in connection with court proceedings.
Sellega on hõlmatud kirjavahetus, mida peetakse lepingulistest kohustustest tingitud lahkarvamuste küsimuses, aga samuti kohtumenetluses.
However, the Commission makes clear that it may be appropriate to give a different interpretation to a clause in a contract between a weak party and a strong party, such as a consumer contract.
Sellegipoolest selgitab komisjon, et nõrgema ja tugevama poole vahel sõlmitud lepingus, näiteks tarbijalepingus võib olla mõistlik tõlgendada selles sisalduvat tingimust teisiti.
The Slovak Government takes the view that Article 8(1) of Regulation No 1348/2000 must be interpreted as meaning that the addressee has the right to refuse to accept a document to be served or the annexes to that document which are not in the official language of the Member State addressed or in a language of the Member State of transmission which the addressee understands; the contractual language chosen by the parties for their correspondence is not significant, even where the annexes to the document were served on the addressee in that contractually agreed language.
Slovaki valitsus on seisukohal, et määruse nr 1348/2000 artikli 8 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et adressaadil on õigus keelduda kättetoimetatava dokumendi või selle lisade vastuvõtmisest, mis ei ole adressaatliikmesriigi ametlikus keeles või edastava liikmesriigi keeles, millest adressaat aru saab; poolte kirjavahetuse pidamiseks lepingus kokkulepitud keel ei oma tähtsust ka juhul, kui adressaadile kättetoimetatud dokumendi lisad on koostatud lepingus kokkulepitud keeles.
A — Introductory remarks
A. Sissejuhatavad märkused
With regard to the third question, the Czech Government refers to the arguments on the second question and considers that the answer to the third question is already contained in the answer to the second question.
Tšehhi valitsus viitab kolmanda eelotsuse küsimuse puhul teise küsimusega seoses esitatud põhjendustele ja märgib, et vastus kolmandale küsimusele sisaldub juba teise küsimuse vastuses.
The Commission relies on the wording of recital 10 in the preamble to Regulation No 1348/2000 and also takes the position that the interests of the addressee of a document
Komisjon tugineb määruse nr 1348/2000 kümnenda põhjenduse sõnastusele ja on samuti seisukohal, et dokumendi adressaadi
The primary objective of Regulation No 1348/2000 is to improve and expedite the transmission between the Member States of judicial and extrajudicial documents in civil or commercial matters for service in another Member State.
Määruse nr 1348/2000 eesmärk on eelkõige parandada ja kiirendada teises liikmesriigis kättetoimetatavate tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide edastamist liikmesriikide vahel.
This improved and expedited transmission of documents is intended to serve directly the ‘proper functioning of the
Dokumentide parem ja kiirem kättetoimetamine on vajalik „siseturu nõueteko-
According to academic legal opinion, in an effort to strike a balance between the interests of the applicant in quick and low-cost service and the interests of the defendant in being able to take cognisance of the content of an action brought against him, Regulation No 1348/2000 dispenses with time-consuming and expensive translations where the addressee understands the language of the State of transmission. 5
Õigusteoorias ollakse seisukohal, et otsides kompromissi ühelt poolt hageja huvi, milleks on dokument kiiresti ja soodsalt kätte toimetada, ning teiselt poolt kostja huvi vahel tutvuda tema vastu esitatud hagi sisuga on määruses nr 1348/2000 loobutud aeganõudvatest kulukatest tõlgetest, kui adressaat saab aru edastava liikmesriigi keelest. 5 haseks toimimiseks” 3.
Three questions have been asked in this case.
Käesolevas kohtuasjas on esitatud kolm eelotsuse küsimust.
The first question is of general importance for service effected in all civil and commercial matters.
Eelotsuse esimene küsimus on olulise tähtsusega tsiviil- ja kaubandusasjades toimuva kättetoimetamise seisukohast.
The second and third questions, on the other hand, are confined to the specific area of service concerning contracts concluded between traders.
Teine ja kolmas küsimus piirduvad seevastu ainult kättetoimetamise erijuhtudega, täpsemalt ettevõtjate vaheliste lepingutega.
3 — Opinion of Advocate General Stix-Hackl in Case C-443/03 Leffler [2005] ECR I-9611, point 19.
3 — Kohtujurist Stix-Hackli 28. juuni 2005. aasta ettepanek kohtuasjas C-443/03: Leffler (EKL 2005, lk I-9611, punkt 19).
It must be borne in mind that the transmission and service of documents lie within a triangle of conflicting priorities concerning access to the administration of justice, the protection of defendants and procedural economy.
Tuleb tõdeda, et dokumentide edastamine ja kättetoimetamine jääb selliste põhimõtete nagu õigusemõistmise tagamine, kostja kaitse ja menetlusökonoomia piirimaile.
Realisation of the abovementioned objectives therefore appears problematic in that prejudicial effects on the protection of defendants may be inherent in the expedition of the transmission of documents, for example if it is no longer guaranteed that the defendant will be able to prepare his defence effectively, whether for linguistic, temporal or other reasons.
Nimetatud eesmärkide saavutamine näib problemaatiline, kuivõrd dokumendi edastamise kiirendamine võib tuua kaasa kostja kaitseõiguste riive, näiteks juhul, kui kostja ei saa oma kaitset tegelikult ette valmistada — kas siis keelelistel, ajalistel või mis tahes muudel põhjustel.
Protection of the defendant cannot, in turn, cause the claimant to be deprived of his right to a lawful judge, for example because the defendant is able to
Kostja kaitsmine ei tohi omakorda põhjustada seda, et hageja kaotab võimaluse õigusemõistmisele kohtus, sest kostja saab nurjata dokumen-
That provision represents an important development in European law on service.
Selles sättes võib näha dokumentide kättetoimetamist käsitleva Euroopa õiguse märgatavat edasiarendust.
The requirement to translate foreignlanguage documents into the official language of the Member State addressed can be explained in classical international law by the sovereignty of the State in which service is to be effected (Bajons, ‘Internationale Zustellung und Recht auf Verteidigung’, in Wege zur Globalisierung des Rechts: Festschrift für Rolf A. Schütze zum 65. Geburtstag, 1999, p. 49 (71)).
Traditsioonilises rahvusvahelises avalikus õiguses tuleneb kohustus tõlkida võõrkeelsed dokumendid adressaatliikmesriigi ametlikku keelde adressaatriigi suveräänsusest (Bajons, „Internationale Zustellung und Recht auf Verteidigung”, Wege zur Globalisierung des Rechts: Festschrift für Rolf A. Schütze zum 65. Geburtstag, 1999, lk 49 (71)).
OPINION OF MS TRSTENJAK — CASE C-14/07 ineffective. 9 The lack of a translation can be remedied.
KOHTUJURIST TRSTENJAKI ETTEPANEK — KOHTUASI C-14/07 tide kättetoimetamise.
10 The Court has ruled that, on a frustrate service. 6 It must be made clear that the protection of defendants and their right to a fair hearing take precedence over procedural economy.
6Tuleb sõnaselgelt rõhutada, et kostja kaitsmine või täpsemalt tema õigus õiguslikule ärakuulamisele on menetlusökonoomiast olulisemad.
The choice of a simplified international form of service in Regulation No 1348/2000 must not affect the legal guarantees to be afforded to the defendant, in this case the addressee.
Määrusele nr 1348/2000 lisatud kättetoimetamist hõlbustava rahvusvahelise kättetoimetamise vormi kasuks otsustamine ei tohi midagi muuta kostja, see tähendab käesolevas asjas adressaadi õiguste kaitses. 7 mine kehtetu.
7 proper construction of Article 8(1) of Regulation No 1348/2000, ‘when the addressee of a document has refused it on the ground that it is not in an official language of the Member State addressed or in a language of the Member State of transmission which the addressee understands, it is possible for the sender to remedy that by sending the translation requested’. 11
9Tõlke puudumises seisneva puuduse saab kõrvaldada. 10Euroopa Kohtu otsuse kohaselt tuleb määruse nr 1348/2000 artikli 8 lõiget 1 tõlgendada nii, „et kui adressaat keeldub dokumenti vastu võtmast põhjusel, et see ei ole koostatud taotluse saanud liikmesriigi ühes ametlikus keeles või edastava liikmesriigi keeles, millest adressaat aru saab, on saatjal võimalus see puudus küsitud tõlke saatmisega kõrvaldada”. 11
The present case also relates to the problem of the knowledge of the language of the Member State of transmission on the part of the addressee in the Member State addressed.
Käesolevas kohtuasjas on tegemist küsimusega, kas adressaat adressaatliikmesriigis saab aru edastava liikmesriigi keelest.
The Commission has already drawn attention to the problem of ascertaining linguistic knowledge in a study, stating that reliance on lack of knowledge of the language of the Member State of transmission is the basic problem in relation to the refusal of service. 8
Komisjon on ühes uurimuses juba juhtinud tähelepanu keeleoskuse kontrollimise probleemile ja leidnud, et edastava liikmesriigi keele puudulikule oskusele tuginemine on dokumendi vastuvõtmisest keeldumise põhjusena peamine probleem. 8
In the view of the Court, on a proper construction of Article 8 of Regulation No 1348/2000, ‘when the addressee of a document has refused it on the ground that it is not in an official language of the Member State addressed or in a language of the Member State of transmission which the addressee understands, that situation may be remedied by sending the translation of the document in accordance with the procedure laid down by the Regulation and as soon as possible; in order to resolve problems
Määruse nr 1348/2000 artiklit 8 tuleb Euroopa Kohtu arvates tõlgendada nii, „et juhul, kui adressaat keeldub dokumenti vastu võtmast põhjusel, et see ei ole koostatud taotluse saanud liikmesriigi ühes ametlikus keeles või selles edastava liikmesriigi keeles, millest adressaat aru saab, võib selle puuduse kõrvaldada, saates määruses ette nähtud viisil ja võimalikult kiiresti dokumendi tõlke; selleks, et leida lahendus tõlke puudumises seisneva puuduse sobiliku kõrvaldamise viisiga
Under Regulation No 1348/2000 the service of untranslated documents is not
Määruse nr 1348/2000 kohaselt ei ole tõlkimata dokumendi kättetoimeta-
6 — Opinion of Advocate General Stix-Hackl in Leffler (cited in footnote 3 above), point 20.
6 — Kohtujurist Stix-Hackli 28. juuni 2005. aasta ettepanek kohtuasjas C-443/03: Leffler (EKL 2005, lk I-9611, punkt 20).
10 — Case C-443/03 Leffler [2005] ECR I-9611, paragraphs 38, 39 and 53.
10 — Sarnaselt 8. novembri 2005. aasta otsus kohtuasjas C-443/03: Leffler (EKL 2005, lk I-9611, punktid 38, 39 ja 53).
With regard to service under the Convention of 27 September 1968 on Jurisdiction and the Enforcement of Judgments in Civil and Commercial Matters, see also Gaudemet-Tallon, Compétence et exécution des jugements en Europe: règlement no. 44/2001: Conventions de Bruxelles et de Lugano, 3rd edition, 2003, p. 338.
Vt dokumentide kättetoimetamise kohta 27. septembri 1968. aasta konventsioon kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades ning Gaudemet-Tallon, Compétence et exécution des jugements en Europe: règlement no. 44/2001: Conventions de Bruxelles et de Lugano, 3. Aufl., 2003, lk 338.
The author stresses that the principle that both parties have a right to a fair hearing also includes, as far as the defendant is concerned, the possibility of taking cognisance of the content of the documents transmitted to him.
Autor rõhutab, et mõlema poole õigusliku ärakuula -mise põhimõte hõlmab kostja võimalust tutvuda talle üle -antud dokumentide sisuga.
This means that he must at least be able to determine the nature of the documents.
See eeldab vähemalt seda, et kostja saab aru, mis laadi dokumendiga on tegemist.
11 — Leffler (cited in footnote 10 above), paragraph 53.
11 — Eespool 10. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Leffler, punkt 53.
That case is one of the few that concerns Article 8 of Regulation No 1348/2000.
See kohtuasi on üks vähestest, mis käsitleb määruse (EÜ) nr 1348/2000 artiklit 8.
In legal literature it has rightly been stated that the exercise of the right to refuse acceptance does not make service ineffective (Rösler and Siepmann, loc. cit. (footnote 9), p. 475 (476)).
Õigusteoorias on õigesti täheldatud, et dokumendi vastuvõtmisest keeldumise õiguse kasutamisest ei tulene kättetoimetamise kehtetus (Räsler, H. ja Siepmann, V, viidatud eespool 9. joonealuses märkuses, lk 475 (476)).
‘document’ pursuant to Article 8(1) of Regulation No 1348/2000 relates solely to the application or also extends to the annexes thereto.
WEISS UND PARTNER õigus määruse nr 1348/2000 artikli 8 lõike 1 tähenduses hõlmab üksnes hagiavaldust või ka selle lisasid.
connected with the way in which the lack of translation should be remedied that are not envisaged by the Regulation as interpreted by the Court, it is incumbent on the national court to apply national procedural law while taking care to ensure the full effectiveness of the Regulation, in compliance with its objective’. 12
seonduvatele probleemidele, mida määrus Euroopa Kohtu tõlgenduses ette ei näe, tuleb siseriiklikul kohtul kohaldada siseriiklikku menetlusõigust, jälgides samas, et nimetatud määruse eesmärki järgides saaks tagatud selle kasulik mõju.” 12
The first question is worded in general terms and concerns all disputes in civil and commercial matters.
Esimene küsimus on sõnastatud üldiselt ja puudutab kõiki vaidlusi tsiviil- ja kaubandusasjades.
As stated in point 44 above, the notion of civil and commercial matters within the meaning of Regulation No 1348/2000 does not correspond with that under national law. 15
Nagu märgitud eespool punktis 44, ei vasta tsiviil- ja kaubandusasjade mõiste määruse nr 1348/2000 tähenduses samale mõistele liikmesriigi õigusaktides. 15
The Bundesgerichtshof states that under German law the application itself and the attached annexes to which it refers form a whole with the result that the annexes are also part of the application.
Bundesgerichtshof selgitab, et Saksa õiguse kohaselt moodustavad hagiavaldus ja selles viidatud lisad terviku, niisiis on lisad hagiavalduse osaks.
13In order to ensure that the defendant’s right to a hearing is protected, he must receive with the service of the application the information which he needs for his decision whether and how to defend himself against the application. 14
13 Selleks, et kostja õigusliku ärakuulamise õigus oleks tagatud, peab ta hagi kättetoimetamisel saama teabe, mida tal on vaja otsustamaks, kas ja mil viisil ta ennast hagi vastu kaitseb. 14
All the parties with the exception of IHK Berlin consider that Article 8(1) of Regulation No 1348/2000 should be interpreted as meaning that the term ‘document’ also covers the annexes where an action is served in civil proceedings.
Vastupidi IHK Berlinile leiavad kõik teised menetlusosalised, et määruse nr 1348/2000 artikli 8 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et tsiviilasjas hagiavalduse kättetoimetamisel hõlmab „dokumendi” mõiste ka dokumendi lisasid.
The generic term (genus) ‘document’ is not defined in the regulation.
Asjaomases määruses on üldmõiste (genus) „dokument” täpsemalt määratlemata.
In the light of the order for reference, commentary in legal literature, 16and the submissions made by
Võttes arvesse eelotsusetaotlust, õigusteoreetilisi kommentaare, 16 komisjoni ja Slovakkia
With its first question, the referring court is essentially seeking to ascertain whether the right to refuse to accept a
Oma esimese küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas „dokumendi” vastuvõtmisest keeldumise
12 — Leffler (cited in footnote 10 above), paragraph 71.
12 — Eespool 10. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Leffler, punkt 71. Vaata kommentaare dokumentide kättetoimetamise kehtetuse ja puuduste kõrvaldamise kohta teoses: Eckelmans, „Signification et notification”, Revue de droit commercial belge — RDC, 2006, lk 362 (367).
VII ZR 164/05, paragraph 13 et seq., available at www.bundesgerichtshof.de.
VII ZR 164/05, punktid 13 jj, mis on avaldatud veebilehel www.bundesgerichtshof.de.
In that order reference is made to Paragraphs 131 and 253 of the ZPO.
Selles määruses on viidatud tsiviilkohtumenetluse seadustiku (Zivilprozessordnung; edaspidi „ZPO”) §-dele 131 ja 253.
OPINION OF MS TRSTENJAK — CASE C-14/07 tion No 1348/2000 if only the annexes to a pleading to be served are not in the language of the Member State addressed or in a language of the Member State of transmission which the addressee understands.
KOHTUJURIST TRSTENJAKI ETTEPANEK — KOHTUASI C-14/07 ainult kättetoimetatava dokumendi lisad ei ole vastuvõtva liikmesriigi või edastava liikmesriigi keeles, millest adressaat aru saab.
the Commission and by the Slovak Government, from which it is clear that procedural law is not uniform in the Member States, the term ‘document’ for the purposes of Regulation No 1348/2000 must be given a uniform, autonomous definition under Community law.
valitsuse argumente, millest nähtub, et menetlusõigus on liikmesriigiti erinev, tuleb Euroopa õiguses määratleda mõiste „dokument” määruse nr 1348/2000 tähenduses ühtselt ja autonoomselt.
The Community legal order does not, in principle, define concepts of primary and secondary law on the basis of one or more national legal systems unless there is express provision to that effect.
Ühenduse õiguskorras esmase ja teisese õiguse mõisteid määratledes ei tugineta põhimõtteliselt ühele või mitmele siseriiklikule õiguskorrale, välja arvatud kui see on kõnealuses sättes sõnaselgelt ette nähtud.
17 Article 8 of Regulation No 1348/2000 does not, however, contain any reference to the national procedural law of the Member States.
17 Määruse nr 1348/2000 artikkel 8 ei sisalda ühtegi viidet liikmesriigi siseriiklikule menetlusõigusele.
The Court has consistently held that the terms of a provision of Community law which makes no express reference to the laws of the Member States for the purpose of determining its meaning and scope must normally be given an independent interpretation which must take into account the context of the provision and the purpose of the relevant rules. 18
Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt tuleb ühenduse õigusnorme, mis ei viita otseselt liikmesriikide õigusele nende tähenduse ning ulatuse kindlaksmääramiseks, tavaliselt kogu ühenduses tõlgendada autonoomselt ja ühetaoliselt ning selleks tuleb arvestada õigusnormi konteksti ja vastava regulatsiooniga taotletavat eesmärki. 18
In view of the fact that the regulation employs the generic term ‘document’ in a general sense without any restrictive connotation, it must be inferred — and on this point I find myself in agreement with the observations of Büro Weiss, Grimshaw Architects, and the Czech, French, Italian and Slovak Governments — that the term should be interpreted widely in civil proceedings, that is to say in favour of the argument that, at least in principle, the scope of the regulation was intended to cover all the annexes to the application in civil proceedings, not only pleadings.
Ainuüksi asjaolust, et määruses on kasutatud üldmõistet „dokument” üldises tähenduses, st ilma igasuguse viiteta mõnele piirangule, johtub, et kõnealust mõistet tuleb tsiviilkohtumenetluses tõlgendada laialt — selles osas nõustun ma Weissi büroo, Grimshaw büroo, Tšehhi, Prantsusmaa, Itaalia ja Slovakkia valitsuse selgitustega —, mis räägib põhimõtteliselt ka selle kasuks, et tsiviilkohtumenetluses kuuluvad määruse kohaldamisalasse ühtlasi kõik hagiavalduse lisad, mitte ainult hagiavaldus.
19 Furthermore, the term ‘pleading’ is not mentioned in the regulation.
19Lisaks ei sisalda kõnealune määrus mõistet „hagiavaldus”.
Arguments relating to the wording and scheme of the regulation would suggest a broad interpretation of the term ‘document’ in national civil procedure and indicate that the addressee also has a right to refuse acceptance under Article 8(1) of Regula-
Määruse sõnastus ja määruse ülesehitusele tuginevad argumendid räägivad kõnealuse mõiste „dokument” laia tõlgenduse kasuks siseriiklikus tsiviilkohtumenetluses ja selle poolt, et määruse nr 1348/2000 artikli 8 lõike 1 kohaselt on adressaadil õigus keelduda dokumendi vastuvõtmisest ka juhul, kui
Community law terms may not be defined by reference to the national laws of the Member States (Case 53/81 Levin [1982] ECR 1035, paragraph 10 et seq., and Schütz, Bruha and König, Casebook Europarecht, 2004, p. 451 et seq.).
Ühenduse õiguse mõisteid ei tohi määratleda viitega liikmesriikide õigusele (23. märtsi 1982. aasta otsus kohtuasjas 53/81: Levin (EKL 1982, lk 1035, punkt 10 jj); Schütz, Bruha, Känig, Casebook Europarecht, 2004, lk 451 jj.
19 — See also the Opinion of Advocate General Tizzano in Case C-168/00 Leitner [2002] ECR I-2631, point 29, which reached a similar conclusion with regard to the interpretation of Article 5(2) of Council Directive 90/314/EEC of 13 June 1990 on package travel, package holidays and package tours (OJ 1990 L 158, p. 59).
19 — Vt ka kohtujurist Tizzano 20. septembri 2001. aasta ettepanek kohtuasjas C-168/00: Leitner (EKL 2002, lk I-2631, punkt 29), kus ta jõudis samale järeldusele, tõlgendades nõukogu 13. juuni 1990. aasta direktiivi 90/314/EMÜ puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide kohta artikli 5 lõiget 2.
In that case it was necessary to interpret the term ‘damage’.
Kõnealuses kohtuasjas tuli tõlgendada kahju mõistet.
In point 29 of his Opinion the Advocate General stated: ‘In view of the fact that the Directive employs the term “damage” in a general sense without any restrictive connotation, it must be inferred — and on this point I find myself in agreement with the observations of the Commission and the Belgian Government — that the concept should be interpreted widely, that is to say in favour of the argument that, at least in principle, the scope of the directive was intended to cover all types of damage which have any causal link with the non-performance or improper performance of the contract.’
Kohtujurist märkis oma ettepaneku punktis 29: „[j]uba tõsiasjast, et direktiivis on tavaliselt kasutatud mõistet „kahju” üldises tähenduses, st ilma igasuguse viiteta mõnele piirangule, peab johtuma — ja selles osas nõustun komisjoni ja Belgia valitsuse selgitustega —, et kõnealust mõistet tuleb tõlgendada laialt, mis vähemalt põhimõtteliselt räägib arvamuse kasuks, et direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad kahju kõik liigid, mis on põhjuslikult seotud lepingu täitmata jätmise või mittekohase täitmisega. ”