natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The evidence base in Europe for determining the response to drug problems is strongest for responding to the problem of illicit opioid use, where a considerable body of evidence supports the development and targeting of services.
Mitme uimasti segatarbimise probleem on tõeline väljakutse ka uimastite seiresüsteemidele, mis üldjuhul põhinevad ühe indeksuimasti tarbimise käitumuslikel
A key issue is the need to respond to problems caused by the use of multiple psychoactive substances.
Käesoleva aasta aruandes püüti taaskord tuvastada tekkivaid suundumusi, et ennetada edaspidiseid probleeme.
Polydrug use is becoming increasingly recognised as a key area for service development.
Selline analüüs on juba oma olemuselt spekulatiivne ja seda tuleb teha teatud ettevaatlikkusega.
However, definition of the concept remains elusive, and in some respects nearly all those who use drugs can be considered polydrug users.
Uimasti, mis on ilmselgelt seotud tõsiste rahvatervise probleemidega, on metamfetamiin.
Polydrug use also poses considerable challenges to drug monitoring systems, which tend to be based on behavioural measures of the use of an individual index drug.
Kuigi metamfetamiiniga seotud probleemid muutuvad maailmas järjest tõsisemaks, on uimasti tarbimine Euroopas piiratud mõne üksiku riigiga, kus see asjaolu on juba teada.
This year’s report devotes space to presenting the analytical issues that must be addressed if Europe is to meet the challenge of better understanding the needs of the increasing number of individuals whose problems stem from the use of a range of drugs rather than a dependency on a single substance.
Kuigi olemasolevate andmete põhjal ei saa teha tendentside kohta kindlaid järeldusi, on järjest rohkem riike teatanud metamfetamiini konfiskeerimistest, mis näitab
Such analysis is by definition speculative and must be made with caution. A drug clearly associated with severe public health problems is methamphetamine.
Ülevaade: uimastiprobleemid Euroopas selgelt, et on vaja täpsemalt jälgida sellest rohkem ohustatud rahvastikurühmi.
In 2006, the EMCDDA published a technical paper on hallucinogenic mushrooms, and this issue is again summarised in our annual reporting.
2006. aastal andis EMCDDA välja tehnilise dokumendi hallutsinogeensete seente kohta ning seda teemat on kokkuvõtvalt käsitletud ka meie aastaaruandes.
The availability and use of hallucinogenic mushrooms appears to have been increasing since the late 1990s but to a large extent has passed unnoticed.
Alates 1990ndate lõpust on hallutsinogeensete seente kättesaadavus ja tarbimine suurenenud, kuid laiemalt pole sellele tähelepanu pööratud.
For the most part, use of this type of drug appears to be experimental and reports of problems remain rare.
Mainitud uimasti tarbimine on enamasti eksperimentaalne ja teateid probleemidest on vähe.
However, a growing awareness among policymakers of the availability of hallucinogenic mushrooms has led to the introduction of some actions to increase control measures.
Kuna aga poliitikakujundajad on saanud teadlikumaks hallutsinogeensete seente kättesaadavusest, on selle tulemusena kasutusele võetud kontrolli tugevdavaid meetmeid.
Psilocybin and psilocin, two of the psychoactive substances found in hallucinogenic mushrooms, are controlled by an international convention.
ning sellesse suhtutakse Euroopa riikides erinevalt.
More generally, vigilance on emerging substances that may pose a threat to public health and therefore require control is supported by a new Council decision (2005/387/JHA) on information exchange, risk assessment and control of new psychoactive substances.
Nende uute ainete jälgimist, mis võivad ohustada rahvatervist ning mida tuleb seetõttu kontrollida, toetab üldisemas plaanis uus nõukogu otsus (2005/387/JSK) uute psühhoaktiivsete ainete riskihindamise, kontrollimise ja sellealase teabe vahetamise kohta.
An example of the need for early-warning information in this area has been the rapid spread of mCPP (1-3-chlorophenyl piperazine) in 2005.
Varajase hoiatamise vajadust selles valdkonnas kinnitab ka näide mCPP (1-3-klorofenüül piperasiin) kiire leviku kohta 2005. aastal. mCPP levik näitab, et ebaseaduslike uimastite tootmisega seotud isikud on uuendusteks valmis ning otsivad pidevalt uusi kemikaale, mida turule tuua – käesoleval juhul MDMA (ecstasy) kangemaks muutmiseks või selle mõju muutmiseks.
The emergence of mCPP illustrates the fact that those involved in the production of illicit drugs are constantly looking for innovation in the form of new chemicals that can be introduced to the market — in this case probably to potentiate or modify the effects of MDMA (ecstasy).
Komisjoni otsusega loodud varajase hoiatamise süsteem on seega tähtis mehhanism sekkumaks protsessi, mille käigus satub ohtu noorte eurooplaste tervis inimeste tõttu, kes kasu lõikamise eesmärgil väldivad olemasolevaid uimastite kontrollimise mehhanisme.
Such innovation requires a response as the potential for these substances to cause severe health problems is unknown.
Hallutsinogeensetes seentes sisalduva kahe psühhoaktiivse aine, psilotsübiini ja psilotsiini kohta on olemas rahvusvaheline konventsioon.
The early-warning system put in place by the Council decision therefore represents an important mechanism to intervene in a process in which the health of young Europeans is put at risk by those who pursue profit by avoiding existing drug control mechanisms.
Kuna seened kasvavad mõnes riigis looduslikult, on see teema õiguslikust küljest väga keeruline
Chapter 1Policies and laws
1. peatükkPoliitika ja õigusnormid
National drug strategies
Riiklikud narkoennetusstrateegiad
Table 2: Countries with drug strategies in preparation in 2005
Tabel 2: Riigid, kus narkostrateegia oli 2005. a ettevalmistamisel
During the reporting period, national drug strategies and action plans were adopted by five countries (Table 1).
Aruandlusperioodi jooksul võeti viies riigis vastu riiklik narkoennetusstrateegia ja tegevuskava (tabel 1).
Latvia adopted a national drug strategy for the first time, for the period 2005–08, while new national drug strategies and plans were adopted in the Czech Republic, Spain, Luxembourg and Romania.
Läti võttis riikliku narkoennetusstrateegia aastateks 2005–2008 vastu esmakordselt, Tšehhi Vabariigis, Hispaanias, Luksemburgis ja Rumeenias kiideti heaks uued tegevuskavad.
National strategic plan and action plan
Riiklik narkoennetusstrateegia ja tegevuskava
During the reporting period, national drug strategies were under preparation in Italy, Austria, Poland, Portugal, Sweden and Norway (Table 2).
Aruandlusperioodi jooksul tegeldi narkoennetusstrateegia ettevalmistamisega Itaalias, Austrias, Poolas, Portugalis, Rootsis ja Norras (tabel 2).
group recommended that ‘priorities and objectives should be defined more clearly by the governments’, that ‘a clear definition of the basic principles of a common drug policy should take place’ and that ‘a chronology of the chosen strategies should be identified’.
Mõned riigid, kus riiklik narkoennetusstrateegia on esmakordselt vastu võetud tükk aega tagasi (alates 1998. a), sõnastavad nüüd oma strateegiaid ja kavasid ümber, pöörates rohkem tähelepanu selgemate ja realistlikumate eesmärkide püstitamisele.
The 2005–06 action plan in the Czech Republic follows a similar direction, specifying concrete goals and the activities needed to meet them, and setting out the responsibilities of individual ministers and the terms and indicators of fulfilment for each field.
Näiteks teatab Luksemburg, et uus tegevuskava aastateks 2005–2009 on lihtne, selge struktuuriga ja tulemusele orienteeritud, seab tegevuseesmärgid, määratleb vastutusala ja täpsustab
Many European countries automatically renew their national drug strategies, setting in motion a cyclical process in which the results of the previous strategy, or its evaluation, provide input for the future strategy (EMCDDA, 2004a).
Tabel 1: 2005. aastal uue narkoennetusstrateegia heaks kiitnud riigid eelarvet, prognoosib tulemusi ja tähtaegu ning võimaldab hinnangu andmist.
Some countries, having first implemented national drug strategies and action plans some time ago (1998 onwards), are now reformulating their strategies or plans, placing greater emphasis on setting clearer and more feasible objectives.
Belgias moodustasid prantsuskeelse kogukonna ja vallooni piirkonna tervishoiujuhid asjatundjate komisjoni, et koostada „konkreetne plaan uimastisõltuvuse ennetamiseks, narkomaanide abistamiseks ja nende eest hoolitsemiseks”.
For example, Luxembourg reports that its new action plan 2005–09 is simple, clearly structured and output oriented, setting objectives for actions, identifying responsibilities and specifying budgets, anticipated outcomes and deadlines for outcome and evaluation.
Komisjon soovitas, et „valitsus peaks prioriteedid ja eesmärgid selgemini sõnastama”, et „selgelt tuleks paika panna ühise narkoennetuspoliitika peamised põhimõtted” ning „määratleda valitud strateegiate kronoloogia”.
In Belgium, an expert group was appointed by the public health authorities of the French Community and the Walloon Region to establish a ‘concerted plan of prevention, help and care in drug addiction’. The
Samasugune on ka Tšehhi Vabariigi tegevuskava aastateks 2005–2006, mis sisaldab konkreetseid eesmärke ja nende saavutamiseks vajalikku tegevust, määrab iga ministeeriumi kohustused ning iga valdkonna jaoks täitmise tingimused ja indikaatorid.
National drug strategy Action plan
Riiklik narkoennetusstrateegia Tegevuskava
National strategy and drug action plan
Riiklik narkoennetusstrateegia ja tegevuskava
During 2005, such a process was reported by Ireland, Luxembourg, Hungary and Romania.
2005. a jooksul teatasid samalaadse protsessi käivitamisest Iirimaa, Luksemburg, Ungari ja Rumeenia.
Evaluation of the implementation of the Hungarian strategy to combat the drug problem was undertaken externally by the Dutch Trimbos Institute, the first time that a country’s drug strategy has been assessed by foreign experts.
Ungari narkoprobleemidega võitlemise strateegiale koostati hinnang Madalmaades Trimbos-instituudis; esmakordselt on riigi narkostrateegiale andnud hinnangu väliseksperdid.
Annual report 2006: the state of the drugs problem in Europe
2006. aasta aruanne: uimastiprobleemide olukord Euroopas aastateks 2005–2008, et mobiliseerida ressursse ja rakendada algatusi narkoennetuse riikliku tegevuskava edendamiseks ja värskendamiseks.
Hungary and Portugal are the first two countries in Europe to have requested external assessment of their national drug strategies.
Kreekas on 2002.–2006. aasta riikliku tegevuskava tulemusel suurenenud ravivõimaluste valik ja ulatus.
priority is now given to coordination and cooperation between stakeholders in the field of drugs, resulting in improvements in these areas.
Hindamisel keskenduti narkostrateegia rakendamise vahepealsetele tulemustele ning töötati välja soovitused narkoennetuse tulevasteks strateegiateks ja narkovaldkonna struktuuride tegevuse paremaks koordineerimiseks.
There have also been developments in both the types and accessibility of treatment available for drug addicts.
See sarnaneb 2004. aastal antud hinnanguga Portugali 1999. aasta narkoennetuse riikliku strateegia ja 2001.–2004. aasta tegevuskava kohta.
In the United Kingdom, the Audit Commission, while acknowledging progress in drug treatment, suggested that there remains room for improvement in facilities for reintegration and rehabilitation of drug users, such as housing, social care and other support services.
Hinnangu väliskoostajaks oli Portugali riiklik avaliku halduse instituut ja sisekoostajaks narkootikumide ja sõltuvushaiguste instituut (Instituto da Droga e da Toxicodependência, IDT).
In the future, the government’s success in achieving the aims of the drug strategy will be measured against targets set out in the PSAs, and by a drug harm index (DHI), which will assess the harms generated by problem use of any illegal drug.
Ungari ja Portugal on esimesed kaks riiki Euroopas, kes on palunud oma narkoennetuse riiklikule strateegiale hinnangut väljastpoolt.
Finally, evaluation is identified as a key element in the newly adopted national drug strategies.
Edasiminek on toimunud ka uimastisõltlaste ravivõimaluste valikus ja kättesaadavuses.
In Latvia, the Drug Control and Drug Addiction Restriction Coordination Council will evaluate the progress of implementation of the programme every year, and in Luxembourg a final external output evaluation will be undertaken in 2009.
Ühendkuningriigis tunnustas auditeerimiskomisjon edasiminekut uimastisõltuvuse ravis, kuid lisas, et arenguruumi on veel uimastikasutajate taastusravis ja kaasamises ühiskonda, nagu näiteks majutuses, sotsiaalhoolekandes ja teiste toetusteenuste pakkumises.
In 2005, the mid-term review of the Irish drug strategy 2001–08, based on a public consultation process and analysis of key national and EU data, recommended ‘refocusing’ priorities in order to address emerging trends in treatment, polydrug use, cocaine use and the spread of HIV and hepatitis C and ‘re-energising’ the roll-out and implementation of various key actions during the remaining period of the strategy.
2005. aastal soovitati Iirimaa narkoennetuse 2001.–2008. aasta strateegia vahekokkuvõttes, mis põhines avalikul konsulteerimisel ning peamistel riikide ja Euroopa Liidu andmetel, et prioriteedid tuleks ümber seada vastavalt uutele ravisuundadele, mitme uimasti samaaegsele tarbimisele, kokaiinitarbimisele ning HIV ja C-hepatiidi levikule, samuti tuleks strateegia järelejäänud perioodi jooksul värske jõuga välja töötada ja rakendada mitmesuguseid olulisi tegevusi.
And in Romania, the national drug strategy 2003–04 was evaluated with the participation of all state institutions involved in the field of drugs with the findings forming the basis for the new national drug strategy 2005–12.
Rumeenias hinnati riiklikku narkoennetusstrateegiat aastateks 2003–2004 kõigi uimastiennetuse valdkonna riiklike institutsioonide osalusel, koostatud järeldused võeti aluseks uue riikliku narkoennetusstrateegia väljatöötamisel aastateks 2005–2012.
In Luxembourg, 87 % of the measures set out in the 2000–04 national drug action plan have been implemented within the specified deadlines.
Luksemburgis on 87% riiklikust narkoennetuse tegevuskavast aastateks 2000–2004 ettenähtud tähtaegadeks ellu viidud.
It is reported that the measures not introduced (e.g. a heroin distribution programme) have been delayed mainly for political reasons.
Aruandest selgub, et rakendamata jäänud meetmete (näiteks heroiini jagamise programmi) puhul on tekkinud viivitus peamiselt poliitilistel põhjustel.
Actions not yet implemented have been included in the new action plan.
Seni veel rakendamata tegevused on lülitatud uude tegevuskavasse.
Drugrelated public expenditure
Uimastitega seotud riiklikud kulutused
Furthermore, reports over the last year suggest that national drug strategies are beginning to have visible effects.
Lisaks näitavad möödunud aasta aruanded, et riiklikud narkoennetuse tegevuskavad on hakanud silmanähtavaid tulemusi andma.
While it is not yet possible to say definitively that the overall aims of reducing demand and supply have been achieved, there is no doubt that national drug strategies have reached specific and important targets.
Kuigi ei saa veel kindlalt öelda, et üldine eesmärk – vähendada uimasti nõudlust kättesaadavust – on saavutatud, on riiklikel strateegiatel konkreetsed ja olulised tulemused.
Although expenditure is frequently measured over differing time periods, and there is no common definition of drugrelated public expenditure, available estimates suggest that drug spending has increased in several countries, including the Czech Republic, Denmark, Luxembourg, Austria and Poland.
Kuigi sageli mõõdetakse erinevate perioodide kulutusi ja puudub uimastitega seotud riiklike kulutuste ühtne määratlus, näitavad olemasolevad hinnangud, et narkokulutused on kasvanud mitmes riigis, sealhulgas Tšehhi Vabariigis, Taanis, Luksemburgis, Austrias ja Poolas.
Countries reporting drug expenditure for the year 2004 included the Czech Republic (EUR 11.0 million), Spain (EUR 302 to 325 million), Cyprus (EUR 2.8 million), Poland (EUR 51 million) and Norway (EUR 46 million).
2004. a kohta avalikustasid uimastitega seotud kulutused Tšehhi Vabariik (11,0 miljonit eurot), Hispaania (302–325 miljonit eurot), Küpros (2,8 miljonit eurot), Poola (51 miljonit eurot) ja Norra (46 miljonit eurot).
Two countries reported more recent budgeted expenditure for tackling drugs: Luxembourg (EUR 6 million in 2005) and the United Kingdom (EUR 2 billion in 2004/05).
Hiljaaegu esitasid kaks riiki värskemad andmed uimastivastase võitluse eelarve kohta: Luksemburg (6 miljonit eurot 2005. a) ja Ühendkuningriik (2 miljardit eurot 2004.–2005. a).
Evaluation of the Portuguese drug strategy adopted in 1999 attributes to it an increase in the availability of drug treatment, a reduction in drugrelated deaths and HIV prevalence and an increase in police reports for drug trafficking.
Portugali 1999. aastal vastu võetud strateegiat hinnates peetakse narkomaaniaravi kättesaadavuse suurenemist, uimastitest tingitud surmade arvu ja HIV levimuse vähenemist ning narkokaubanduse kohta esitatud politseiraportite arvu kasvu strateegia tulemuseks.
On the other hand, it also found that there has been a fall in the age at which people first experiment with drugs and an increase in drugrelated deaths linked to substances other than opioids.
Samas tõdeti, et esimest korda proovitakse uimasteid nooremas eas kui varem ning suurenenud on muude narkootiliste ainete kui opioididega seotud surmade arv.
In Spain, the evaluation of national strategy (2003), while recognising that the objective of reducing drug use has not been realised, reveals that good results have been achieved in the areas of assistance and harm reduction, and satisfactory results have been achieved in other areas, such as research and education, international cooperation and supply reduction.
Hispaanias tunnistati riikliku strateegia (2003) hinnangus, et ei ole õnnestunud saavutada eesmärki vähendada narkootikumide kasutamist, kuid häid tulemusi on saavutatud kahjude vähendamise ja abi valdkonnas ning rahuldavaid tulemusi muudes valdkondades, nagu näiteks teadusuuringud ja haridus, rahvusvaheline koostöö ja narkootikumide pakkumise vähendamine.
Most municipalities in Sweden now have some form of action plan on drugs, and higher
Lisaks on tervishoiu- ja tarbijakaitseministeerium heaks kiitnud tegevuskava
In Ireland, the mid-term review of the national drug strategy, published in June 2005, recognises that ‘a measure of the expenditure is vital to gauge the cost effectiveness of the different elements of the strategy’, and work will commence shortly to estimate police expenditure.
Slovakkias olid 2004. aastal uimastivastase võitluse riiklikud kulutused hinnanguliselt 14,5 miljonit eurot, sellest õiguskaitse kulutused moodustasid ligikaudu 8,4 miljonit eurot ning sotsiaalhoolekande ja tervishoiu kulutused 6,1 miljonit eurot.
Chapter 1: Policies and laws and justice in the European Union over the period 2005–10.
1. peatükk: poliitika ja õigusnormid
This action plan was presented by the Commission in May 2005 and approved by the Council in June 2005.
2002. aasta ja 1991. aasta andmete võrdlusest selgub, et uimastipoliitika kulutused on oluliselt suurenenud.
develop and test a model to estimate the costs of drug abuse, and in Belgium a follow-up to a 2004 study on public expenditure was instituted at the end of 2005.
Euroopa Komisjoni vastavate teenistuste esindajatest, samuti Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse, Europoli ja liikmesriikide esindajatest.
Although sparse, these interesting data show that research on drug expenditure constitutes an increasingly important part of the policy agenda of some Member States.
2005.–2008. aasta narkootikumidealase tegevuskava lõpule jõudmisel hinnatakse selle mõjusid esmakordselt ka Euroopa Liidu tasandil, et kõnealuse hinnangu alusel soovitada aastateks 2009–2012 uut tegevuskava. Strateegiale ja tegevuskavale annab Euroopa Komisjon lõpliku hinnangu 2012. aastal.
EU legal and policy developments
Kõnealuse tegevuskava esitas komisjon 2005. aasta mais ja see kiideti nõukogus heaks 2005. aasta juunis.
The EU action plan 2005–08 reflects the EU’s balanced approach to the drug phenomenon, i.e. a comprehensive multidisciplinary approach that considers the issue from every angle: coordination, demand reduction, supply reduction, international cooperation, information, research and evaluation.
Iirimaa riikliku narkoennetusstrateegia kohta 2005. a juunis avaldatud vahekokkuvõttes märgitakse, et „strateegia eri koostisosade tasuvuse hindamise seisukohast on kulutuste mõõtmine ülioluline“, peagi alustatakse tööd politsei kulutuste hindamiseks.
Drug supply reduction
Narkootikumide pakkumise vähendamine
At EU level, two action plans adopted in 2005 directly or indirectly create a new frame of reference for the development of EU policy in the field of drugs for the next few years.
Euroopa Liidu tasandil loovad kaks 2005. a heaks kiidetud tegevuskava otseselt või kaudselt Euroopa Liidu lähiaastate uimastipoliitika arendamiseks uue raamistiku.
First, having examined the Commission’s proposal of February 2005, and taking fully into account the final evaluation of the EU drug strategy and EU action plan (2000–04), the Council endorsed the EU drugs action plan 2005–08 in June 2005.
Pärast tutvumist Euroopa Komisjoni 2005. a veebruaris tehtud ettepanekuga ning võtnud täiel määral arvesse Euroopa Liidu narkostrateegiat ja Euroopa Liidu narkootikumidealast tegevuskava (2000–2004), kiitis Euroopa Liidu Nõukogu 2005. a juunis heaks Euroopa Liidu narkootikumidealase tegevuskava (2005–2008).
The new action plan follows the structure and the objectives of the EU drug strategy 2005–12 and lists around 100 specific actions to be implemented by the EU and its Member States by the end of 2008.
Uues tegevuskavas järgitakse Euroopa Liidu narkostrateegia (2005–2012) struktuuri ja eesmärke ning selles on loetletud sadakond konkreetset meedet, mida Euroopa Liit ja liikmesriigid peaksid 2008. a lõpuks ellu rakendama.
Two important activities in the EU in the field of drug supply reduction were characterised by the coming into force, on 18 August 2005, of the two EC regulations on precursors, adopted in 2004.
Narkootikumide pakkumise vähendamise valdkonna kaht tähtsat ELi tegevust iseloomustas kahe 2004. aastal vastuvõetud, lähteaineid käsitleva Komisjoni Euroopa määruse jõustumine 18. augustil 2005.
Controls on chemical precursors are an important aspect of drug supply reduction, as these substances are indispensable in the production of drugs.
Kontroll keemiliste lähteainete üle on narkootikumide pakkumise vähendamise oluline tegur, sest need ained on narkootikumide valmistamisel asendamatud.
Action in this area in the EU takes two forms: first, the regulation of trade in certain substances between the EU and third countries and, second, regulation within the internal market.
Euroopa Liidus tegutsetakse selles valdkonnas kahel suunal: esiteks reguleeritakse teatud ainetega kauplemist Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel, teiseks reguleeritakse seda ka siseturul.
Adopted in 1990 to comply with the provision of Article 12 of the 1988 United Nations Convention against Illicit Traffic in Narcotic Drugs and Psychotropic Substances, on precursors control, the first regulation laid down measures to be taken to discourage the diversion of certain substances to the illicit manufacture of narcotic drugs and psychotropic substances (1).
Esimese määrusega, mis võeti vastu 1990. aastal vastavalt narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastase ÜRO konventsiooni (1988) lähteainete kontrolli käsitleva artikli 12 sätetele, sätestati meetmed, mida tuleb võtta, et tõkestada teatud ainete jõudmine uimastite ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikku tootmisse.
It was replaced in December 2004 by a new regulation with an extended application framework aimed at
(1) 2004. a detsembris asendati see määrus uuega, mille rakendusala laiema raamistiku eesmärgiks on võidelda ka sünteetiliste
2 countering also the manufacture of synthetic drugs (
2 narkootikumide tootmisega. (