natgillin/translations-raw huggingface dataset:
a powerful ally in helping to ensure the long-term survival of many of Europe's most valuable and threatened species.
Natura 2000 on rohkem kui 25 000 ala ja peaaegu 750 000 ruutkilomeetriga võimas liitlane paljude Euroopa haruldaste ja ohustatud liikide pikaajalise säilimise tagamises.
In France, the Rhône-Alpes region is leading the way in establishing nature corridors to create a regional network of interconnected areas (trame verte et bleue).
Ta juhtis tähelepanu EIBi tellitud uuringule, mis püüab looduse väärtust määrata.
The region's innovative choice was to use integrated spatial planning for preparing the implemen-
Ta ütles, et Euroopa Investeerimispank teeb koostööd finantsvahendajatega, et rahastada ökosüsteemi teenustega tihedalt seotud VKEsid ning kaalub raha paigutamist Ladina-Ameerika ökosüsteemi teenuste fondi.
He pointed out that the EIB has commissioned research to try to put a value on nature.
Prantsusmaal näitab Rhône-Alpes-i piirkond teed looduskoridoride rajamises, selleks et luua omavahel ühendatud alade võrgustik (trame verte et bleue).
The bank is working with financial intermediaries to give funding to SMEs with strong links to ecosystem services and is considering putting money into an ecosystem services fund for Latin America, he said.
Koostöös kõigi asjaomaste sidusrühmadega kasutati piirkonnas rohelise infrastruktuuri rajamise ettevalmistamisel uuenduslikku integreeritud ruumilist planeerimist – vahendit, mis tagab piiratud maa-ala kasutamise parimal viisil.
Exhibition and side events
Näitus ja kõrvalüritused
Commission and Agency unveil new tools to combat biodiversity loss
Euroopa Komisjon ja Keskkonnaagentuur avalikustavad uued bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vastu võitlemise vahendid
Two new tools to step up efforts to combat biodiversity loss were unveiled at Green Week.
Rohelisel nädalal tutvustati kahte uut vahendit bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vastase võitluse tõhustamiseks.
In parallel to the sessions and workshops, Green Week also featured a lively andcolour-ful exhibition area with more than 50stands.
Lisaks istungitele ja seminaridele toimus rohelise nädal raames enam kui 50 stendiga elav ja mitmekülgne näitus.
The conference attracted a wide range ofexhibitors and featured green business solutions, LIFE projects, NGOs, local and regional authorities, as well as European andinternational bodies.
Konverents meelitas kokku suure hulga osavõtjaid ja rohelise ärilahenduse esindajaid, LIFE-projekte, valitsusväliseid organisatsioone, kohalikke ja piirkondlikke asutusi ning samuti Euroopa ja rahvusvahelisi organisatsioone.
Promoting nature conservation through photography
Propageerime looduskaitset fotograafia kaudu
BISE, the Biodiversity Information System for Europe, is a new web portal giving access to policy-relevant information about European biodiversity in a single location.
Euroopa bioloogilise mitmekesisuse teabesüsteem (Biodiversity Information System for Europe, BISE) on uus veebiportaal, mis võimaldab juurdepääsu Euroopa bioloogilise mitmekesisuse meetmetega seotud informatsioonile.
As well as information about EU nature policy and legislation, there is a wealth of information about the state of the EU environment and ecosystems and the threats they face.
Samuti saab portaalist teavet ELi looduskaitsealaste meetmete ja õigusaktide kohta. Seal on rohkelt infot ELi keskkonna ja ökosüsteemide olukorra ning neid ähvardavate ohtude kohta.
BISE also channels information about research in biodiversity, and provides access to information about the state of biodiversity reporting in Member States.http://www.biodiversity.europa.eu/ z e g or z Lesniewski / W
BISE edastab ka teavet bioloogilise mitmekesisust käsitlevate teadusuuringute kohta ja pakub juurdepääsu liikmesriikide aruannetele selle valdkonna hetkeseisu kohta.http://www.biodiversity.europa.eu z e g o r z Lesniewski / W
One major attraction was the‘Wild Wonders of Europe’display, which offered a foretaste ofa photographic exhibition showcasing Europe’s biodiversity heritage that will be touring the continent.
Üheks suurimaks tõmbenumbriks oli väljapanek „Euroopa looduse imed”, mis andis ülevaate Euroopa bioloogilise mitmekesisuse pärandi fotonäitusest, mida varsti ka mujal Euroopas näha saab.
It represents the best work of 69 of Europe’s top nature photographers from125 photo shoots about nature and biodiversity in 48European countries.
Esindatud oli 48 Euroopa riigist pärit 69 tipploodusfotograafi 125 parima tööga loodusest ja bioloogilisest mitmekesisusest.
The founder of Wild Wonders of Europe, theaward-winning photographer Staffan Widstrand, wants to use the power of photography to stir the world about natureand biodiversity.
„Euroopa looduse imede”algataja, auhinnatud fotograaf Staffan Widstrand, tahab kasutada fotograafia jõudu, et maailmale loodust ja biomitmekesisust tutvustada.
Its aim is to promote biodiversity awareness and encourage people to get involved.
Projektiga püütakse avada Euroopa mandri looduspärand selle 700 miljonile elanikule ja kogu ülejäänud maailmale.
The baseline offers a comprehensive snapshot of the current state of biodiversity.
Widstrandi sõnul on see seni suurim fotograafial põhinev looduskaitseaktsioon maailmas.
The project is an effort to reveal the natural heritage of the European continent to its 700 million inhabitants – andto the rest ofthe world.
Projekti eesmärk on tõsta teadlikkust bioloogilisest mitmekesisusest ja julgustada inimesi selles kaasa lööma.
It is the world’s biggest ever photogra phy-based nature conservation initiative, Widstrand says.
Euroopa bioloogilise mitmekesisuse võrdlusalus. See vahend annab tervikliku läbilõike bioloogilise mitmekesisuse hetkeseisust.
Quality of bathing water
Suplusvee kvaliteet
2005 bathing season
2005. aasta suplushooaeg
European Commission kg605331inside_EN.indd 1
Euroopa Komisjon kg605491inside_ET.indd 1
Copies of this publication are available free of charge while stocks last from:
Käesolev väljaanne on tasuta saadaval varude lõppemiseni:
PRINTED ON RECYCLED PAPER THAT HAS BEEN AWARDED THE EU ECO-LABEL FOR GRAPHIC PAPER(http://europa.eu/ecolabel) kg605331inside_EN.indd 2
TRÜKITUD TAASKASUTATUD PABERILE, MILLELE ON ANTUD ELI JOONESTUSPABERI ÖKOMÄRGIS (http://europa.eu/ecolabel) kg605491inside_ET.indd 2
I am very pleased to present the Commission’s annual Bathing Water Report for 2005.
Mul on rõõm esitleda komisjoni koostatud 2005. aasta suplusvee aruannet.
Its main purpose is to inform millions of citizens of the European Union and visitors to our countries about the quality of the water they bathe in. It is linked to the 1976 bathing water directive, which is designed to protect public health.
Selle peamine eesmärk on teavitada miljoneid Euroopa Liidu kodanikke ja meie riikide külalisi selle vee kvaliteedist, milles nad suplemas käivad, ning see on seotud rahvatervise kaitsmiseks väljatöötatud 1976. aasta suplusvee direktiiviga.
I am delighted that all the 25 EU Member States sent in reports this year as this allows us to have a complete picture of the status of the bathing waters of the European Union.
Mul on hea meel, et tänavu saatsid aruanded kõik ELi 25 liikmesriiki. Tänu sellele on meil võimalik saada täielik ülevaade Euroopa Liidu suplusvee olukorrast.
However, more could be done to improve the situation as there are cases where bathing sites were not sampled frequently enough.
Ometi tuleks olukorra parandamiseks teha veelgi rohkem, sest esines ka juhtumeid, mil supelrandadest ei võetud proove piisavalt sageli.
As a consequence, the overall compliance levels for the EU as a whole, especially for freshwater sites, have fallen.
Selle tagajärjel on üldine kriteeriumitele vastavuse tase, eriti siseveekogude puhul, ELis tervikuna langenud.
However, measures are being taken to address this problem and it is expected that it should be solved this summer.
Probleemiga tegelemiseks on juba võetud meetmeid ning suveks peaks lahendus olema leitud.
Generally speaking, the level of compliance has remained stable as compared to 2004.
Üldjuhul on kriteeriumitele vastavuse tase jäänud 2004. aastaga võrreldes stabiilseks.
There are quite good results and data for coastal waters: 96% are complying with the mandatory values and 89% with the more stringent guide values.
Üsna häid tulemusi ja positiivseid andmeid on täheldatud rannikuvete osas. Normatiividele vastab 96% ja kõige rangematele soovituslikele väärtustele 89% rannikuvetest.
As regards freshwater bathing sites, the data are less good, but a reassuring 86% are in compliance in relation to mandatory values.
Siseveekogude supelrandade puhul ei ole tulemused nii head, kuid normatiividele vastab siiski tubli 86%.
Where more needs to be done for freshwater bathing sites is in relation to guide values, where only 63% are in compliance.
Siin tuleks pöörata rohkem tähelepanu soovituslike väärtuste järgimisele – praegu on vastavus ainult 63%.
The trend is unfortunately not improving as, since 2003, compliance with mandatory values has decreased by 7%.
Kahjuks ei ole see suundumus tõusuteel, kuna alates 2003. aastast on normatiividele vastavus vähenenud 7%.
This confirms that for freshwater we still face a significant challenge.
See asjaolu kinnitab, et siseveekogud on meile endiselt suureks väljakutseks.
As promised in the Foreword to the Report for 2004, we have now looked into the practice adopted by some Member States to remove sites from the o cial lists of bathing sites.
Nii nagu oli lubatud 2004. aasta aruande eessõnas, oleme me nüüdseks uurinud põhjalikumalt mõningate liikmesriikide tava ametlikust supluskohtade nimekirjast supluskohti välja jätta.
In some cases Member States have done so without proper justification with the risk that they are using de-listing to mask a pollution problem, and hence to artificially improve their compliance rates.
Mõningatel juhtudel on liikmesriigid kasutanud supluskohtade nimekirjast väljajätmist ilma kohaste põhjendusteta selleks, et varjata keskkonnareostuse probleemi ning oma randade kriteeriumitele vastavust kunstlikult suurendada.
The yearly reports confirm that some 7000 bathing water sites have been taken o the lists since the 1990s.
Iga-aastaste aruannete põhjal võib kinnitada, et alates 1990. aastast on ligikaudu 7000 supelranda nimekirjast eemaldatud.
Accordingly, in early April 2006, the Commission issued preliminary warnings to all the 11 Member States concerned.
Seetõttu tegi komisjon juba 2006. aasta aprilli alguses 11 asjaomasele liikmesriigile eelneva hoiatuse.
These 11 Member States have now been invited to submit comments to justify the exclusions.
Need 11 liikmesriiki peavad nüüd esitama oma selgitused eemaldamise põhjendamiseks.
In particular, they have to prove that the sites are no longer used for bathing and that the de-listing is not the result of pollution.
Neil tuleb eelkõige tõestada, et asjaomased rannad ei ole enam kasutusel supelrandadena ning nende eemaldamine nimekirjast ei ole seotud randade saastatusega.
We should soon have a clearer idea of the underlying reasons, and can then better inform and protect bathers.
Peagi peaksime me saama selgema ülevaate neist põhjustest ning see võimaldab meil suplejaid paremini teavitada ja kaitsta.
Last but not least, I am delighted that the new Bathing Water Directive 2006/7/EC was adopted on 15 February of this year, after a long process that started with a Commission proposal for a new directive in 2002.
Lõpetuseks, kuid mitte vähem olulise asjaoluna sooviksin rõõmuga teatada, et pärast pikka menetluskäiku – komisjoni tegi ettepaneku uue direktiivi kohta juba 2002. aastal – võeti käesoleva aasta 15. veebruaril vastu uus suplusvee direktiiv 2006/7/EÜ.
The new Directive is based on more recent scienti c and technical information and data.
Uus direktiiv põhineb kõige hiljutisemal teaduslik-tehniline teabel ja andmetel.
The main goals of the Directive are to streamline the monitoring and management of bathing sites and to improve public information and participation.
Direktiivi peamine eesmärk on täiustada supelrandade seiret ja haldamist ning parandada avalikkuse teavitamist ja osalemist.
The Commission is confident that, once the new Bathing Water Directive is in place, the protection of bathers will be more effective.
Komisjon on veendunud, et kui uus suplusvee direktiiv on jõustunud, tagab see suplejatele veelgi tõhusama kaitse.
We are already starting to prepare for its implementation in accordance with the timetable set out in the Directive.
Me oleme juba alustanud ettevalmistusi direktiivi rakendamiseks vastavalt selles ette nähtud ajakavale.
Full implementation is expected in 2015.
Direktiivi täielik rakendamine on kavandatuid aastaks 2015.
Subject of the report
Aruande teema
This report is published annually by the Commission before the start of each bathing season.
Komisjon avaldab kõnealuse aruande kord aastas enne sama aasta suplushooaja algust.
The aim is to inform the public of the quality of bathing areas in each of the Community’s Member States over the previous year.
Selle eesmärgiks on avalikkuse teavitamine ühenduse erinevate liikmesriikide supelrandade vee kvaliteedist eelnenud aastal.
This report therefore relates to the 2005 bathing season.
Käesolev aruanne hõlmab seega 2005. aasta suplushooaega.
It also covers trends in bathing water quality in relation to previous bathing seasons (from 1990 to 2005).
Ühtlasi kajastatakse selles suplusvee kvaliteeti võrreldes eelnenud suplushooaegadega (1990 kuni 2005).
What are the requirements under the Bathing
Millised on suplusvee kvaliteeti käsitleva direktiivi nõuded?1
Identi cation of bathing areas based on the de nition given in Article 1(2a) of the Directive:
Supelrandade mõiste vastavalt direktiivi artikli 1 lõike 2 punkti a määratlusele: kõik voolava või seisva veega mageveekogud või nende osad ja merevesi, milles:
All running or still fresh waters or parts thereof and sea water, in which:– bathing is explicitly authorised by the competent authorities,
– iga liikmesriigi pädevad asutused on selgesõnaliselt lubanud supelda;– suplemine ei ole keelatud ja mida traditsiooniliselt kasutab palju suplejaid.
Determination of the length of the bathing season based on the de nition given in Article 1(2c) of the Directive:
Suplushooaja pikkuse mõiste vastavalt direktiivi artikli 1 lõike 2 punkti c määratlusele.
The bathing season is the period during which a large number of bathers can be expected in the light of local custom and any local rules that may exist concerning bathing and weather conditions.
Suplushooaeg on ajavahemik, mil kohalike kommete, mis tahes kohalike supluseeskirjade või ilmastikutingimuste tõttu on supelrandadesse oodata palju suplejaid.
This can be done locally, regionally or nationally.
Suplushooaja pikkust võib määratleda kohalikul, piirkondlikul või riiklikul tasandil.
On average, within the EU this means from the end of May until the end of September.
ELis on selle keskmiseks kestuseks ajavahemik mai algusest kuni septembri lõpuni.
Sampling of bathing waters during the bathing season.
Suplusvee proovide võtmine suplushooaja jooksul.
According to Article 6 of the Directive, samples should be taken at the place where most bathers can be found and with a specific frequency.
Vastavalt direktiivi artiklile 6 tuleb proove võtta kohtadest, kus iga päev käib keskmiselt kõige rohkem suplejaid, ning seda tuleb teha kindla ajavahemiku järel.
The basic rule is fortnightly sampling and visual and olfactory inspection of the water during the bathing season, plus one additional sample 14 days before the start of the bathing season.
Üldreeglina tuleb proove võtta iga kahe nädala tagant ning teha vee visuaalseid vaatlusi ja olfaktoorseid uuringuid suplushooaja vältel, lisaks sellele tuleb võtta üks täiendav proov 14 päeva enne suplushooaja algust.
Analysis of the water samples by a quali ed laboratory.
Nõuetekohaste laboratooriumide tehtavad veeproovide analüüsid.
The samples are analysed as quickly as possible.
Proove analüüsitakse võimalikult kiiresti.
The samples should be analysed for all parameters listed in Annex 1 to the Directive.
Proove peaks analüüsima kõigi direktiivi I lisas esitatud näitajate suhtes.
Priority is given to two microbiological parameters – total and faecal coliforms – and three physico-chemical parameters – mineral oils, surface-active substances (lasting foam as a result of the presence of detergents) and phenols.
Esmatähtsaks peetakse kahte mikrobioloogilist näitajat – kõiki ja fekaalseid coli-laadseid baktereid – ning kolme füüsikalis-keemi-list näitajat: mineraalõlid, pindaktiivsed ained (puhastus- ja pesuainetest tulenev kestev vaht) ja fenoolid.
Information for the public during the bathing season.
Avalikkuse teavitamine suplushooaja jooksul.
Although the Directive does not provide for explicit mid-season reporting, the Commission recommends that the results of the analyses should be posted at a central point in the bathing area.
Kuigi direktiivis ei ole ette nähtud hooaja kohta käivat selgesõnalist aruandlust, soovitab komisjon riputada analüüside tulemused üles supelranna kesksesse kohta.
Reporting to the European Commission.
Aruandlus Euroopa Komisjonile.
Before 31 December, Member States report the results of the sampling to the Commission.
Liikmesriigid peavad edastama komisjonile proovide tulemuste aruande enne 31. detsembrit.
On the basis of these results, the Commission then publishes this report with the quality assessments and updates the website before the start of the new bathing season.
Nende tulemuste põhjal avaldab komisjon seejärel kõnealuse aruande koos hinnanguga vee kvaliteedile ning ajakohastab enne järgmise suplushooaja algust vastava veebilehe.
Information for the public
Üldsuse teavitamine
Most Member States distribute information on the quality of their bathing areas through the press, television, Internet, etc. during the bathing season and present a summary report shortly after the end of the bathing season.
Enamus liikmesriike levitavad ajakirjanduse, televisiooni, Interneti jne vahendusel teavet supelrandade kvaliteedi kohta juba suplushooaja jooksul ning esitavad kokkuvõtva aruande vahetult pärast suplushooaja lõppu.
For more detailed information, citizens may always contact the national authority responsible for this sector in their country or region.
Üksikasjalikuma teabe saamiseks on kodanikel alati võimalus pöörduda oma riigis või piirkonnas nimetatud sektori eest vastutava kohaliku ametiasutuse poole.
Similarly, they may request any documentation by contacting the Commission’s delegation in each Member State.
Mis tahes asjaomaste dokumentide saamiseks võivad nad võtta ühendust ka igas liikmesriigis asuva komisjoni delegatsiooniga.
The EU and national Internet sites
ELi ja liikmesriikide veebilehed
The information in this report is merely a snapshot of the water quality standards during one particular bathing season.
Käesolevas aruandes esitatud teave on ainult läbilõige vee kvaliteedi olukorrast ühe kindla suplushooaja vältel.
• You can find copy of this report and the detailed country reports on the Directorate-General for Environment’s “Water” site: http://europa.eu/water/water-bathing/index_en.html
• Käesolevat aruannet ja riiklikke üksikasjalikke aruandeid on võimalik leida keskkonna peadirektoraadi kodulehelt „Water”: http://europa.eu/water/water-bathing/index_en.html.
• If you want more EU information or want to ask particular questions about water-related issues please contact:
• Kui soovite täiendavat teavet ELi lõikes või kui teil on konkreetseid küsimusi veega seotud teemadel, palume võtta ühendust:
Komisja Europe j sk aRe p re z e nt a c j a w P o l s ce Ce nt r um Jasna ul. Jasna 14/16a – 00-041 Warszawa T: (48 22) 556 89 89; F: (48-22) 556 89 98E: comm-rep-poland@cec.eu.int
Komisja E u ro pe j sk aRe p re z e nt a c ja w P o l s c eC e nt r um Jasna ul. Jasna 14/16a – 00-041 Warszawa T: (48 22) 556 89 89; F: (48-22) 556 89 98E: comm-rep-poland@cec.eu.int
Interpretation of tables and graphs å
Tabelite ja jooniste tõlgendamine å
Number of bathing areas (NBA) monitored during the previous bathing season in each category.
Kontrollitud supelrandade arv (supelrandade arv NBA (number of bathing areas)) eelmisel suplushooajal kategooriate kaupa.
NBA withdrawn since the previous bathing season in each category.
Alates eelmisest suplushooajast nimekirjast kustutatud supelrandade arv kategooriate kaupa.
NBA monitored during the bathing season covered by this report in each category.
Suplushooaja jooksul kontrollitud supelrandade arv (mida käsitletakse käesolevas aruandes) kategooriate kaupa.
NBA added to the register for the current year in each category.
Jooksval aastal registrisse lisatud supelrandade arv kategooriate kaupa.
European Union results
Euroopa Liidu tulemused
Number of bathing areas recorded (coastal: 14 230; freshwater: 6 684)
Registreeritud supelrandade arv (rannikuäärsed: 14 230; siseveekogude äärsed: 6684)
The Commission is pleased to present a report giving for the rst time complete results for the 25 Member States.
Komisjonil on hea meel esitada aruannet, kus esmakordselt on koondatud kõigi 25 liikmesriigi tulemused.
In addition to the 15 “old” Member States which have been reporting their results for a number of years, 6 of the “new” Member States reported for the second time, and four of the “new” Member States – Latvia, Hungary, Malta and Poland – submitted results on the quality of their bathing areas for the rst time this year.
Lisaks 15 vanale liikmesriigile, kes on oma tulemusi esitanud rohkem kui kaks aastat, esitasid sel aastal kuus uut liikmesriiki oma aruande teistkordselt ja neli uut liikmesriiki – Läti, Malta, Poola ja Ungari – oma andmed supelrandade vee kvaliteedi kohta esimest korda.
As a result the total number of bathing areas (NBA) monitored increased.
Selle tulemusel kontrollitud supelrandade koguarv (NBA) kasvas.
The combined total for the four additional Member States, which submitted data, reached 180 coastal bathing areas and 731 freshwater areas.
Andmed esitanud nelja uue liikmesriigi peale kokku lisandus 180 rannikuäärset supelranda ja 731 siseveekogude äärset randa.
The total number of coastal bathing areas monitored in the 25 Member States rose to 14 230 (Austria, the Czech Republic, Luxembourg, Hungary and Slovakia have no coastal waters).
Rannikuäärsete kontrollitud supelrandade koguarv kasvas 25 liikmesriigi kohta kokku 14 230ni (Austrial, Luksemburgil, Slovakkial, Tšehhi Vabariigil ja Ungaril rannikuäärsed supelrannad puuduvad).
Leaving aside the new Member States, the number of bathing areas monitored increased constantly since the 1990 bathing season.
Jättes kõrvale uued liikmesriigid, on supelrandade arv alates 1990. aasta suplushooajast pidevalt tõusnud.
For freshwater a total of 6 684 bathing areas were monitored in 2005.
Siseveekogude supelrandu oli 2005. aastal kokku 6684.
Cyprus and Malta were the only two Member States without freshwater bathing areas.
Siseveekogude supelrandu ei ole ainult Küprosel ja Maltal.
Leaving aside the bathing areas monitored in the new Member States, the downward trend in the number of monitored freshwater bathing areas continued.
Jättes kõrvale uute liikmesriikide supel-rannad, võib siin näha juba eelmistel suplushooaegadel täheldatud kontrollitud randade vähenemise tendentsi jätkumist.
One important point to note is the large number of areas where the Member States did not provide the correct coordinates of geographic locations of reported bathing sites.
On oluline märkida, et palju oli piirkondi, mille kohta liikmesriigid ei esitanud registreeritud supelrandade korrektseid geograafilisi koordinaate.
Geographical coordinates for 2469 areas or 10.8% of the bathing areas are currently missing.
Hetkel puuduvad 2469 piirkonna ehk 10,8% supelrandade geograafilised koordinaadid.
According to Commission Decision 92/446/EEC2 exact geographical locations of bathing sites must be provided systematically in digital format.
Vastavalt komisjoni otsusele 92/446/EMÜ2 tuleb supelrandade geograafilised lised koordinaadid esitada süsteemselt digitaalses vormingus.
This information is crucial for map-making purposes.
Vastav teave on hädavajalik kaartide koostamiseks.
The Commission therefore considers that the exact coordinates of all bathing sites are to be provided.
Seega leiab komisjon, et esitada tuleb kõikide supelrandade täpsed geograafilised koordinaadid.