natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Above all, the EU is already well intoa programme designed to reduceemissions by 8%by 2012.
Mis kõige olulisem, Euroopa Liidus onjuba käivitatud programm, mis peaksvähendama heitkoguseid 2012. aastaks 8% võrra.
The EU hascommitted to this target under the socalled Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change.
Euroopa Liit on kõnealuse eesmärgi püstitanud ÜRO kliimamuutuse raamkonventsiooni Kyoto protokolli kohaselt.
Even though the United States hasnot ratified the protocol and is therefore not formally contributing to theobjective, the EU has gone aheadwith concrete measures to achieve itsemission targets, which take eachmember state’s levelof economicand industrial development intoaccount.
Kyoto protokoll sõlmiti 1997. aastal.See seadis arenenud maailma kui terviku eesmärgiks vähendada ajavahemikus 1990–2012 kasvuhoonegaaside heitkoguseid keskmiselt 5,2% võrra. Sel ajal Euroopa Liitu kuulunud 15
Most countries that havejoined the EU since 2004 have individual targets negotiated under the Kyoto Protocol when they were stilloutside the EU.
Programmi, mis aitab Euroopa Liidulja selle liikmesriikidel saavutada Kyoto protokolli kohaseid heitkogustegaseotud eesmärke, nimetatakse Euroo -pa kliimamuutuse programmiks.
The EU has succeeded in breakingthe link between economic growthand greenhouse gas emissions.
seni välja töötatud umbes 40 Euroo -pa tasandi tegevuspõhimõtet ja meedet kasvuhoonegaaside vähendamiseks.
Whilethe EU economy grew between baseyear 1990 and 2006, the overallemissions of its 27 members fell by10.8%.
Need täiendavad meetmeid, mida Euroopa Liidu liikmesriigid kodus iseseisvalt võtavad.
For the 15 ‘older’ memberstates (EU-15), the drop in emissionswas 2.7%. This is encouraging, butmuch more needs to be done to reachthe EU-15’s 8% reduction target by2012.
Euroo -pa Liidu tasandi meetmed hõlmavadehitiste energiastandardeid ja õigusakte piiramaks teatavate ülemaailmsele soojenemisele märkimisväärselt kaasa aitavate tööstusgaasidekasutamist.
The most recent projections offuture emissions show that this targetcan be met provided that EU countries actually carry out all the actionsthat are planned.
Ülekaalukalt olulisim tegevuspõhimõte, mis on Euroopa kliimamuutuse programmi raames väljatöötatud, on Euroopa Liidu kasvuhoonegaaside heitkogustega (vt lk12) kauplemise süsteem.
The programme to help the EU and itsmember states meet their emissiontargets under the Kyoto Protocoliscalled the European climate changeprogramme (ECCP).
Euroopa Liidul on õnnestunud lõhkuda seos majanduskasvu ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vahel.
Managed by the European Commission, the ECCP hasled so far to the development ofsome 40 European-level policiesandmeasures to reduce greenhouse gasemissions.
Ehkki Euroopa Liidu majandus kasvas vaatlusaastate 1990 ja 2006 vahel, vähenesid tema 27 liikme heitkogusedkokku 10,8%.
These complement theactions being taken by individual EU countries at home.
ELi vanades liikmesriikides (EU-15) vähenesid heitkogused2,7%.
The EU-levelmeasures include energy standardsfor buildings and laws to restrict theuse of certain industrial gases witha very high global warming effect.By far the most important policydeveloped under the ECCP is the EUtrading scheme for greenhouse gasemissions (see box on page 12).
See on julgustav, aga selleks,et saavutada 2012. aastaks EU-15eesmärk vähendada heitkoguseid8%, tuleb teha veel palju rohkem.Uusimad tuleviku heitkoguste prognoosid näitavad, et kõnealuse eesmärgi saavutamine on võimalik, kui ELi riigid viivad ellu kõik kavandatudmeetmed.
Wind turbines beinginstalled will become anincreasingly commonsight in the future.
Tuuleturbiinide paigaldamine muutub tulevikus üha igapäevasemaks vaatepildiks.
The cornerstone of the EU’s strategy for fighting climate change is the EU emission trading scheme (EU ETS), launched in January 2005.
Euroopa Liidu kliimamuutusega võitlemise strateegia nurgakivi on ELi heitkogustega kauple- mise süsteem, mis käivitati 2005. aasta jaanuaris.
It was the first international trading system for CO2emissions and has become the main driver behind the rapid expansion in carbon trading around the world.
See oli esimene rahvusvaheline CO2heitko-gustega kauplemise süsteem ja peamiselt tänu sellele on heitkogustega kauplemine kiiresti le- vinud maailma eri paikadesse.
Emission trading helps to ensure that emission cuts are achieved at least cost.
Heitkogustega kauplemine aitab heitkoguseid kärpida võimalikult väikeste kuludega.
The EU ETS currently covers around 11 600 installations in the energy and industrial sectors which are collectively responsible for close to half the EU’s emissions of CO2.
Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteem hõlmab praegu umbes 11 600 energia- ja tööstussektori rajatist, mis annavad kokku umbes poole Euroopa Liidu CO2heitkogustest.
By putting a coston the carbon emissions of these installations, the scheme creates a permanent incentive for participating companies to minimise emissions as far as possible.
Kõnealuste rajatiste süsinikdioksiidiheitele hinna määramisega annab süsteem osalevatele äri- ühingutele pideva stiimuli vähendada maksimaalselt heitkoguseid.
Under this scheme, the national authorities in each EU country allocate a certain number ofemission allowances to each installation.
Kõnealuse süsteemi kohaselt eraldavad iga Euroopa Liidu liikmesriigi asutused igale rajatiseleteatava arvu saastekvoote.
The ‘cap’, or limit, on the total number of allowancescreates the scarcity needed for the market to function.
Saastekvootide koguarvu piirmäär loob turu toimimiseks vajalikukvootidenappuse.
Companies that keep their emissionsbelow the level of their allowances can sell the allowances they do not need.
Äriühingud, mille heitkogused on nende kvootidest väiksemad, võivad üleliigsed kvoodid maha müüa.
Those facing difficulty in keeping to their allowances must either take measures to reduce their own emissions(for example, by investing in more efficient technology or using less carbon-intensive energysources), or buy the extra allowances needed on the market — effectively paying another company for reducing emissions on their behalf.
Need, kellel on kvootidest kinnipidamisega raskusi, peavad võtmameetmeid oma heitkoguste vähendamiseks (nt investeerima tõhusamasse tehnoloogiasse või kasutama väiksema CO2heitega energiaallikaid) või ostma turult vajalikke lisakvoote – sisuliselt maksma teisele äriühingule selle eest, et see tema asemel heitkoguseid vähendas.
Companies covered by the EU ETS are also allowed to use emission credits generated by emis-sion-saving projects in non-EU countries.
Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud äriühingutel on lubatud kasutada ka Euroopa Liitu mittekuuluvate riikide heitkoguste vähendamise projektidega loodudheitkoguseühikuid.
Demand for thesecredits is a strong driver for investment in ideas that reduce emissions in other countries.
Nõudlus heitkoguseühikute järele annab tugeva tõuke investeerida ideedesse, mis vähendavad heitkoguseid muudes riikides.
Installations in the energy and industrial sectors are not the sole culprits adding to the level of
Energia- ja tööstussektori rajatised ei ole ainsad, mis suurendavad atmosfääri süsinikdioksiidisisaldust.
CO2 in the atmosphere. Consequently, the European Commission has proposed extending the EU ETS from 2011 to include the rapidly growing emissions from aviation.
Sellest tulenevalt on Euroopa Komisjon teinud ettepaneku laiendada 2011. aastastalates Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi nii, et see hõlmaks ka kiiresti suurenevaid heitkoguseid lennunduses.
In addition, a review of the scheme currently under way may lead to more sectors and gases being covered.
Lisaks sellele võib praegu toimuv süsteemi läbivaataminetuua kaasa uute sektorite ja gaaside hõlmamise.
Greenhouse gas emissions comelargelyfrom energy use and production.
Kasvuhoonegaaside heited on suuresosa pärit energia tarbimisest ja tootmisest.
Energy policy is therefore crucialto meeting climate change targets.Acting jointly on energy is not new.The EU has had a single policy framework for energy for many years.
Seepärast on energiapoliitikalkliimamuutusega seotud eesmärkidesaavutamisel otsustav roll.
A joint EU response to an energy crisis is notnew either.
Ühistegevus energiaküsimustes ei ole uus nähtus.
The EU has, for example, acoordinated policy on strategicreserves of oil and petroleum productsas the result of a supply crisis in theearly 1970s.
Euroopa Liidul on olnud paljuaastaid energeetikas ühtne poliitilineraamistik.
The choices we make as consumershave a real impact on greenhousegas emissions from energy use andproduction.
Euroopa Liidu ühine reageerimine energiakriisile ei ole samuti uus nähtus.
Virtually all EU consumers are now free to buy their gasor power from any supplier, includingsome which specialise in renewableenergy.
Näiteks on Euroopa Liidul 1970. aastatel kogetud varustuskriisi tõttu kooskõlastatud poliitikanafta ja naftasaaduste strateegilistevarude kohta.
Efficient markets are makingenergy more affordable and helpingremove barriers to achieving lowergreenhouse gas emissions. At thesame time they help EU industryretain its competitive edge.
Valikud, mida me tarbijatena teeme,avaldavad energia tarbimise ja tootmise tagajärjel tekkivatele kasvuhoonegaaside heitkogustele otsest mõju.Peaaegu kõik Euroopa Liidu tarbijadsaavad praegu vabalt valida, milliselttarnijalt nad gaasi või elektrienergiatostavad, sealhulgas mõned taastuvenergiale spetsialiseerunud tarnijad.Toimiv turg muudab energia taskukohasemaks ja hõlbustab kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist.Samal ajal aitab see Euroopa Liidutööstusel jääda konkurentsivõimeliseks.
However,there is still room for improvement toensure that everyone gets a fair deal,that new companies in the field arenot placed at a disadvantage, andthat power and gas flow freely across EU borders.
Siiski on võimalik veel mõndagiära teha, et tagada kõigile õiglasedtingimused, et uued äriühingud eioleks ebasoodsas olukorras ning etelektrienergia ja gaas liiguksid vabaltüle Euroopa Liidu piiride.
Cross-border trade isvital in making markets as competitive as possible.
Piiriülenekaubandus on turgude konkurentsivõime maksimeerimisel äärmiselt oluline.
As the warnings from scientists aboutthe impact of climate change havegrown more and more serious, the EUhas recognised the urgent need topull together a number of strands ina single integrated climate andenergy policy for Europe.
Kuna teadlaste hoiatused kliimamuutuse mõjude suhtes on muutunudaina tõsisemaks, on Euroopa Liit mõist- nud, et tuleb kiiresti luua ühtne ja terviklik Euroopa kliima- ja energiapoliitika.
This policywill provide energy supplies that arecompetitive, sustainable and secure,and integrated with good environmental practice which will reduce and other green- emissions of CO2house gases.
Kõnealune poliitika tagab konkurentsivõimelised, säästvad ja kindlad energiavarud, mis koos headekeskkonnatavadega vähendavad süsinikdioksiidi ja muude kasvuhoonegaaside heitkoguseid.
Emission credits areavailable for investing inthis climate-friendlyalternative technology forbrick production in India.
Heitkoguse ühikud võimaldavad Indias investeerida kliimasõbra -likku alternatiivsesse tellise- tootmistehnoloogiasse.
The key elements of the EU’s energypolicy in delivering these targets areas follows: more efficient power and gas markets;diversification;an ambitious renewable energypolicy;saving energy;international cooperation.
tõhusam elektrienergia- ja gaasiturg;mitmekesistamine;ambitsioonikas taastuvenergia -poliitika;energia säästmine;rahvusvaheline koostöö.
Greater security of supply is about notrelying on one form of energy or on ahandful of supplier countries outsidethe EU.
Suurem varustuskindlus ei tähendatoetumist ühele energialiigile või käputäiele väljaspool Euroopa Liitu asuvatele tarnijariikidele.
It is about producing moreenergy within the EU, and where necessary ensuring supply from otherstable regions of the world.
See tähendab,et Euroopa Liidus tuleb toota rohkemenergiat ja vajadusel tuleb tagadatarned maailma muudest stabiilsetest piirkondadest.
It is alsoabout agreeing to share supplies intimes of crisis since the level of importdependence of different EU countriesvaries considerably.
Varustuskindlustähendab ka seda, et tuleb kokku leppida varude jagamises kriisiperioodidel, sest Euroopa Liidu eri riikide impordisõltuvus on väga erinev.
Some 80%of the energy the EU consumes is from fossil fuels — oil, natural gas and coal — all of them major is becoming increasingly dependenton imports, and therefore increasingly vulnerable to supply and priceshocks. Dependence on imported oilcould rise to 95% and on importedgas to 84% by 2030, if energy consumption is not checked and the fuelmix changed.
du impordisõltuvus suureneb ühaning EL on seepärast tarne- ja hinnašokkide suhtes järjest haavatavam.Aastaks 2030 võib sõltuvus importnaftast tõusta 95%-ni ja sõltuvus importgaasist 84%-ni, kui energiatarbimist ei pidurdata ja kütusevalikut eimuudeta.
At present, the EU getsabout 50% of the gas it consumesfrom just three sources — Russia,Norway and Algeria — and importsabout two-thirds of its oil needs fromthe Organisation of Petroleum Exporting Countries (OPEC) and Russia.The overall level of the EU’s relianceon imported energy was 53.8% in2006.
Praegu saab Euroopa Liitumbes 50% tarbitavast gaasist vaidkolmest allikast – Venemaalt, Norrastja Alžeeriast – ning kaks kolmandikku oma naftavajadustest impordib ta Naftat Eksportivate Riikide Organisatsioonist (OPEC) ja Venemaalt.2006. aastal oli Euroopa Liidu üldinesõltuvus imporditavast energiast53,8%.
sources of CO2emissions.
–, mis on kõik suured CO2heite allikad.
Technologyis helping reduce those emissions, and ‘clean’ coal technology should beoperational within the next decade orso.
Tehnika abil on võimalik kõne- aluseid heiteid vähendada, ja umbkaudu järgmise kümnendi jooksulpeaks kasutuskõlblikumaks saamann puhas kivisöetehnoloogia.
Nevertheless, fossil fuel is a finiteresource, which will have been significantly depleted by the middle of thiscentury.
Fossiilkütused on sellegipoolest piiratudressurss, mille varud käesoleva sajandi keskpaigaks märgatavalt kahanevad.
Reducing the use of fossilfuels thus contributes to improvingthe EU’s energy security as well ashelping to limit climate change.
Fossiilkütuste kasutamise vähendamine aitab järelikult parandada Euroopa Liidu energiavarustuse kindlust ning piirata kliimamuutust.
Moreover, the EU’s own fossil fuelresources are being depleted fasterthan those of the world as a whole.
Lisaks sellele kahanevad Euroopa Liidu enda fossiilkütusevarud kiireminikui maailmas tervikuna.
Diversification into more homegrown energy will need a greater useof low or zero carbon technologiesbased on renewable energy sources,such as wind, solar, hydro power andbiomass, since the EU is short of fossil fuel resources of its own.Ultimately we are likely to havehydrogen in the mix as well.
Energiavarustuse mitmekesistamiseks suurema hulga kodus toodetudenergiaga tuleb rohkem kasutadaheitevabu või vähese heitega tehnoloogiaid, mis põhinevad taastuvatelenergiaallikatel, nagu tuule-, päikse-, hüdro- ja biomassienergia, sest Eu -roopa Liidul napib oma fossiilkütusevarusid.
Some EUcountries will also use nuclear poweras part of their energy mix.
Lõppkokkuvõttes kuulubmeie valikusse tõenäoliselt ka vesinik.
For theforeseeable future this will comefrom nuclear fission since nuclearfusion technology is not likely tobecome available before the secondhalf of this century.
Lähemas tulevikus saadakse seda tuumade lõhustamise teel,sest tuumasünteesi tehnoloogia eisaa tõenäoliselt kättesaadavaks enne käesoleva sajandi teist poolt.
Berlin is just one ofseveral EU cities runninghydrogen-poweredbuses with the help of EU funds.
Berliin on üks neist Euroopa Liidu linnadest,kus ELi fondide toetuselsõidavad vesinikküttega bussid.
Energy consumption by fuel type, 2006
Energiatarbimine kütuseliigi järgi, 2006
If we do not use energymore wisely, the glacierswill continue to melt.
Kui me ei kasuta energiat arukamalt,jätkub liustike sulamine.
An ambitious renewableenergy policy gets for renewable electricity andbiofuels in transport to boost thelevel of renewable energy in the EUcountries.
Ambitsioonikas taastuvenergiapoliitika millega kehtestati siseriiklikud eesmärgid biokütuste kasutamiseks transpordis ja taastuvenergia kasutamisekselektri tootmises, et suurendada Euroo -pa Liidu riikides taastuvenergia osakaalu.
In addition, the privatesector was encouraged to make thenecessary investments.
Lisaks sellele õhutati erasektorittegema vajalikke investeeringuid.
Since the 1990s, the EU has beendeveloping and promoting the useand production of renewable energy.Promoting renewable energy displaces fossil fuel consumption. Itdiversifies the use of energy sourcesand contributes to securing theenergysupply.
Euroopa Liit on alates 1990. aastatest arendanud ja edendanud taastuvenergia kasutamist ja tootmist.Taastuvenergia edendamisega vähendatakse fossiilkütuse tarbimist.See mitmekesistab energiaallikatekasutust ja suurendab energiavarustuse kindlust.
It also develops newindustries and technologies.
Samuti arendab seeuusi tootmisharusid ja tehnoloogiaid.
EU countries first agreed on anindicative target for supplying 12%of energy from renewable sources by2010.
2007. aastal võtsid Euroopa Liidu juhid veelgi rangema seisukoha, kehtestades eesmärgi suurendada 2020.aastaks taastuvenergia osakaalu20%-ni.
To achieve this, new laws wereadopted establishing national tar-
Euroopa Liidu ühise taastuvenergia 20% osakaalu eesmärgi saavutamiseks on iga riigi jaoks kavandatud erinevad riiklikud sihttasemed.Taastuvenergia 20% osakaalu ees-
In 2007, EU leaders took an eventougher stance by establishing thetarget of achieving 20% of ourenergy from renewable sources by2020.
Euroopa Liidu riigid leppisid kõigepealt kokku soovituslikus eesmärgis, et2010. aastaks tuleks 12% energiasttaastuvenergiaallikatest.
Different national targetshave since been proposed for eachcountry in order to reach 20% forthe EU as a whole.
Selle saavutamiseks võeti vastu uued seadused,
How the production of green electricity is expected to grow in the EU
ELis rohelise elektrienergia kasutamise kasvu prognoos
Energy output in TeraWatt-hours per year
Aastane energiatoodang teravatt-tundides
Source: EC including biofuels, by 2020.
Allikas: Euroopa ühendused.
The useof renewable energy will risedramatically as a result of theseobjectives.
Kõnealuste eesmärkide tulemusel kasvabtaastuvenergia kasutamine oluliselt.
larly when replacing oil or electricwater heating systems.
Suureneb biomassi (puit), biogaasi jabiojäätmete kasutamine näitekselektrijaamades.
Drawing heatfrom the ground (geothermal sources)is also expected to increase, as well asthe use of solar energy.
Samuti kasvab nnkoostootmine, mille puhul ei lastaelektritootmisel tekkival aurul raiskuminna, vaid seda kasutatakse näitekskeskküttesüsteemides.
The biggestgrowth in electricity production willmost likely come from wind generation through more and increasinglyefficient wind turbines.
Ehitistes haka- takse rohkem kasutama biomassiboilereid, eriti siis, kui vahetatakse väljanaftaga köetavaid või elektrilisi veesoojendussüsteeme.
With theexpected growth in renewable fuelsfor transport, this fast-growing sector
Oodata on kakasvavat soojuse kogumist maapinnast (maasoojusallikad) ning päikeseenergia kasutamist.
The use of biomass (wood), biogasand biowaste in, for example, powerplants will grow.
Elektritootmisestuleb suurim kasv ilmselt tuuleenergiakasutamisest, mida tehakse järjest tõhusamate tuuleturbiinide abil.
So will co-generation,where steam generated in electricityproduction is not wasted but used, forinstance, in district heating systems.Greater use will also be made ofbiomass boilers in buildings, particu- will have a means of reducing its CO2emissions.
Kunatranspordis on oodata taastuvkütustekasutamise levikut, saab see kiirestikasvav sektor vähendada oma süsinikdioksiidi heitkoguseid.
A new role for agriculture and forestry
Põllumajanduse ja metsanduse uus roll
Bioenergy from agriculture and forestry plays a key role in combating climate change andincreasing the security of energy supply. It is a renewable energy source amongst others thatinclude wind, solar, hydraulic and geothermal power.
Põllumajandusest ja metsandusest saadaval bioenergial on tuule-, päikese-, hüdro- ja maasoojusenergia kõrval taastuva energiaallikana tähtis osa kliimamuutuse vastases võitluses ja energiavarustuse kindluse suurendamisel.
Bioenergy is produced from solid biomass, biogas or liquid biofuels that are available throughout Europe.
Bioenergiat toodetakse tahkest biomassist, biogaasist või vedelatest biokütustest, mis on kättesaadavad kõikjal Euroopas.
Biomass is provided by forestry, agriculture and organic waste and residues, whileliquid biofuels currently mainly come from crops.
Biomass saadakse metsatöö ja põllumajandustegevuse käigusning orgaanilistest jäätmetest ja jääkidest; vedelad biokütused pärinevad praegu enamasti põllukultuuridest.
Biomass, biogas and biofuels in general canbe stored easily, which means that bioenergy can be produced from them when needed.
Biomassi, biogaasi ja biokütuseid saab hõlpsalt ladustada, mis tähendab, etneist saab bioenergiat toota just siis, kui vajadus tekib.
Theygenerate electricity, deliver direct heat and are used as fuel for transport.
Neist toodetakse elektrienergiat ja soojust ning neid kasutatakse transpordikütusena.
Bioenergy accountsfor about half of the renewable energy consumed in the EU.
Bioenergia moodustab ligikaudu poole ELis tarbitavast taastuvenergiast.
Biofuels are currently the only available large-scale substitute for petrol and diesel fuel in transport.
Biokütused on praegu ainsad laiaulatuslikult kättesaadavad nafta- ja diislikütuse asendajadtranspordisektoris.
Encouraging the use of biofuels helps to cut emissions and means a wider choice of fuelsupplies.
Biokütuste kasutamise soodustamine aitab vähendada heitkoguseid jalaiendab kütusevalikut.
The EU has significant agricultural potential for the production of biofuels.
Euroopa Liidul on biokütuste tootmiseks märkimisväärne põllumajanduspotentsiaal.
In the near future,biofuels will be produced from a much wider range of agricultural and forest products andorganic wastes, rather than purely from crops that are also used for producing food and feed.Whether produced in the EU or not, we must ensure that the production of biofuels is sustainable, i.e. it does not lead to deforestation or loss of biodiversity, or undermine food production.
Lähitulevikus hakatakse biokütuseid tootma palju mitmekesisemast põllumajandus- ja metsasaadustevalikust ning orgaanilistest jäätmetest, mitte ainult neist kultuuridest, mida kasutatakse ka toidu ja sööda valmistamiseks.
Saving energy sense: the EU’s target of using 20%less energy by 2020 than we wouldotherwise be doing will reduce spending on energy by 100 billion a year.
Nii Euroopa Liidus kui mujal toodetava biokütuse puhul peame tagama säästva tootmise: see ei tohi kaasa tuua metsade ja bioloogilise mitmekesisuse hävitamist ega kahjustada toidutootmist.
The easiest way to increase the security of supply and help the climate isto reduce demand for energy.
Lihtsaim moodus varustuskindlusesuurendamiseks ja kliima hoidmisekson vähendada energianõudlust.
Thismeans using energy more efficientlyso that less is wasted.
Seeeeldab energia tõhusamat kasutamist ja raiskamise vähendamist.
This can bedone through energy-saving technol-ogyor by changing our behaviour, ora combination of both.
Sedaon võimalik saavutada energiasäästliku tehnoloogia abil ja/või meie käitumist muutes.
Above all, saving energy also makes economic
Energia säästmine oneelkõige ka majanduslikult kasulik:Euroopa Liidu eesmärk kulutada2020. aastaks 20% vähem energiat,kui me ilma säästmata kulutaksime,vähendab energiakulusid 100 miljardi euro võrra aastas.
This target may sound hard toachieve, but in practice there is greatscope for using energy much moreefficiently, sometimes with littleeffort.
Mitmeteise seadme, näiteks pesumasinateja nõudepesumasinate energiatarbimist on vähendatud rohkem kui veerandi võrra.
For example, energy labelling, minimum efficiency standards and
Rahvusvahelise programmi „Energy Star” raames antakse