natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As a girl of 10-11 years old, I wasbuying a mathematical journal for young talents tosolve the maths problems before going to sleep.I was preparing myself for mathematicalcompetitions on my own, did not have anyadditional exercise organised by the school or myparents.
10-11-aastase tüdrukuna ostsin noorte talentide matemaatikaajakirja, et enne magamaminekut matemaatikaülesandeid lahendada.Valmistusin iseseisvalt matemaatikaolümpiaadideks ja kool ega vanemad mulle selleks spetsiaalset lisaõpet ei korraldanud.
I used to say that I love maths as much I love poetry.
Tavatsesin öelda, et mulle meeldib matemaatika sama palju kui luule.
However, nobody in my surroundingspaid any attention to my obvious talent.
Kuid keegi minu ümber minu ilmsele andele tähelepanu ei pööranud.
When I lookback, I see that this was simply treated asunimportant, as some kind of an extra quality,not really needed.
Seda meenutades näen, et seda peeti lihtsalt ebaoluliseks, nagu mingiks lisaomaduseks, mis pole tegelikult vajalik.
My parents were in literature andexpected me to become a writer, or a universityprofessor, but in Humanities, even ultimatelyphilosophy.
Mu vanemad tegelesid kirjandusega ja lootsid, et minust saab kirjanik või ülikooli õppejõud, kuid humanitaaralal, lõppkokkuvõttes isegi filosoofia alal.
Teachers and professors did not take meseriously because I was a girl, and my maths skillswere coming in a package among many other skills,considered as more girlish.
Õpetajad ja õppejõud ei võtnud mind tõsiselt, sest olin tüdruk, ja minu matemaatikaoskus oli vaid üks oskus teiste oskuste seas, mida peeti tüdrukule sobivamateks.
In the secondary school,I also studied natural sciences and maths, but whenit came to tertiary level I turned to social sciences.Among other things, I was very much aware thatmy country was in bad shape and that laboratories
Keskkoolis õppisin ka loodusteadusi ja matemaatikat, kuid kolmandale astmele astudes valisin sotsiaalteadused.
Biographical statement by Marina Blagojevic´, member of the Enwise Expert Group for the Balkan region.
Muuhulgas tunnetasin teravalt, et minu riigis on kehv olukord ja puuduvad laboratooriumid tõsiseks teadustööks.
Table 3.6R & D expenditure by sector in thousands Euros(and percentage distribution of R & D expenditure across sectors) in 2000
Tabel 3.6: Teadus- ja arendustegevuse kulutused sektorite lõikes tuhandetes eurodes (ja teadus- ja arendustegevuse kulutuste jaotumine protsentides sektorite vahel) 2000. aastal
Business Enterprise
Eramittetulundus- sektor
Higher Education
Ettevõtlussektor
Government
Kõrgharidus sektor
Sector Country Bulgaria Czech Republic Estonia Hungary (1)
Sektor Riik Bulgaaria Tšehhi Eesti Ungari1 Läti Leedu Poola Rumeenia
Source:Frank, 2003.Note:(1) Total Gross Expenditure on R & D (GERD) does not correspond to the sum of R & D expenditure by sectors - : = not available
1 Sisemajanduse kogukulutused teadus- ja arendustegevusele (GERD) ei vasta teadus- ja arendustegevuse kulutuste kogusummale sektorite lõikes : = puudub
Under the communist regime, there was virtually no private sectorresearch19.
Kommunistliku režiimi ajal erasektoris teadustegevus praktiliselt puudus19.
During the 1990s, the BES was an emerging sector in the Enwise countries, but today R & D expenditure is still small in absoluteterms (European Commission, 2003a) and some decline in the numbers ofresearchers has been observed for Bulgaria, the Czech Republic, Estonia,Latvia, Romania, the Slovak Republic and Slovenia between 1998 and2001 (European Commission, 2003b).
1990-ndatel aastatel oli ettevõtlussektor Enwise riikides uus tekkiv sektor, kuid praegu on teadus- ja arendustegevuse kulutused absoluutsummana ikka veel väikesed (Euroopa Komisjon, 2003a) ning Bulgaarias, Tšehhis, Eestis, Lätis, Rumeenias, Slovakkias ja Sloveenias on aastail 1998–2001 täheldatud teadlaste arvu teatavat vähenemist (Euroopa Komisjon, 2003b).
The variation in the availability of financial resources across sectors that isa recurrent theme in this Chapter also emerges here with regards to thefields of science.
Ka siin kerkib seoses teadusvaldkondadega esile finantsvahendite erinev kättesaadavus eri sektorites, mis on käesolevas peatükis korduv teema.
Table 3.7below reveals how R & D expenditure per capita researcher is distributed across the main fields of science in public20research in nine of the ten Enwise countries21. The figures appear higher
Tabelis 3.7 on näidatud teadus- ja arendustegevuse kulutuste jaotumine teadlase kohta avaliku sektori tähtsamates teadusvaldkondades20 üheksas Enwise riigis
By public, reference is made here tothe HES and GOV sectors.
Avalik sektor hõlmab siin nii avalikku kui ka kõrgharidussektorit.
Data for Researchers are in fulltime equivalent.21.
Andmed teadlaste kohta on täistööajale taandatud.21.Ungari kohta andmed puuduvad.
Hungarian data is missing.
kümnest21.
overall, because the data for researchers by fields of science are reportedin fulltime equivalent, and not in head count, as was the case for the sectors.
Need arvud näivad üldiselt suuremad, sest andmed teadlaste kohta teadusvaldkondade lõikes on taandatud täistööajale ega ole esitatud töötajate arvu järgi, nagu see oli sektorite puhul.
This should not however be a distraction from the main observation,which is that research is attracting investment of less than 10 000 Eurosper capitaresearcher per annum in five of the nine Enwise countries presented in Table 3.7and that this also extends to Social Sciences and Humanities in Estonia and Poland.
See ei tohiks viia aga tähelepanu kõrvale peamiselt, milleks on asjaolu, et tabelis 3.7 esitatud üheksast Enwise riigist viies tehakse teadustegevusse investeeringuid vähem kui 10 000 eurot teadlase kohta aastas, mis kehtib ka sotsiaal- ja humanitaarteaduste kohta Eestis ja Poolas.
Taking the numbers of researchers intoaccount, the gap in resource allocation between hardand softsciences iswidest in Poland and narrowest in Romania and Bulgaria.
Teadlaste arvu arvestades on reaal- ja humanitaarteadustele eraldatavate ressursside vahe suurim Poolas ning väikseim Rumeenias ja Bulgaarias.
Table 3.7R & D expenditure, in Euros per annum, per capitaresearcher (women + men combined) and by fields of science in HES and GOV sectors in 2000
Tabel 3.7: Teadus- ja arendustegevuse kulutused eurodes teadlase kohta aastas (naised ja mehed kokku) ja teadusvaldkondade lõikes kõrgharidussektoris ja avalikus sektoris 2000. aastal
Medical Sciences
Loodus- teadused
Agricultural Sciences
Meditsiini - teadused
Social Sciences
Sotsiaal- teadused
Humanities
Teadus ja tehnoloogia
Source:Eurostat, S & T statistics.Notes:Unit: Data on researchers are in fulltime equivalent.
Riik Bulgaaria Tšehhi Eesti Läti Leedu Poola Rumeenia Slovakkia Sloveenia Enwise-9
Exceptions to reference year: LT, PL (HES): 2001; LV: 1999 pi What does this imply for women researchers in the Enwise countries?
Allikas: Eurostat, teaduse ja tehnoloogia statistika.Märkused: Ühik: Andmed teadlaste kohta on täistööajale taandatud Erandid võrdlusaastast: LT, PL (HES): 2001; LV: 1999
It has emerged earlier in this Chapter that the relatively higher percentagesof women’s participation in research in the Enwise countries than in the EU-15, could be partly explained by higher female employment overall andin Professional occupations.
Mida tähendab see Enwise riikide naisteadlaste jaoks? Nagu käesolevas peatükis eespool mainitud, on Enwise riikides naiste suhteliselt kõrgem osakaal teadustegevuses EL-15 riikidega võrreldes osaliselt seletatav naiste üldiselt kõrgema tööhõivetasemega ja kõrgema osakaaluga tippspetsialistide kutsealadel.
Women are nonetheless under-represented inresearch in the Enwise countries.
Hoolimata sellest on Enwise riikides naised teadustegevuses alaesindatud.
It remains hard to distinguish what thismeans in terms of working conditions for women because of the differences that exist between sectors and fields of science.
Eri sektorite ja teadusvaldkondade erinevuste tõttu on endiselt raske eristada, mida see tähendab naiste töötingimuste seisukohalt.
By connecting dataon researchers to data on R & D expenditure, one can see in Figure 3.4belowthat the R & D expenditure per capita researcher varies across the Enwisecountries according to sector as well as to country and field.
Kui seostada teadlaste andmed teadus- ja arendustegevuse kulutuste andmetega, võib näha (vt joonis 3.4), et teadus- ja arendustegevuse kulutused teadlase kohta sõltuvad Enwise riikides peale riigi ja teadusvaldkonna ka sektorist.
There is higher expenditure per capita researcher in the BES than in the other sectors.
Ettevõtlussektoris on kulutused teadlase kohta suuremad kui teistes sektorites.
Figure 3.4R & D expenditure, in Euros per annum, per capitaresearcher and by R & D sector in 2001
Joonis 3.4: Teadus- ja arendustegevuse kulutused teadlase kohta aastas eurodes teadus- ja arendustegevuse sektorite lõikes 2001. aastal
Total all sectors
Kõik sektorid kokku
Bulgaria
Läti
Sources:Eurostat, S & T statistics, European Commission, 2003b.Notes: Unit: RSE data are in head count & refer to 2001 except for BG, EE, LV (HES+GOV), PL, SI: 2000 R & D expenditure data refer to 2000 - EU-15 average: DG RTD estimate based on 2001 data Data labels indicate average R & D expenditure per capita researcher across all sectors 81
Allikad: Eurostat, teaduse ja tehnoloogia statistika, Euroopa Komisjon, 2003b.Märkused: Ühik: Teadlaste andmed on esitatud töötajate arvu järgi ja 2001. aasta kohta, v.a BG, EE, LV (HES+GOV), PL, SI: 2000. Teadus- ja arendustegevuse kulutused 2000. aasta kohta – EL-15 keskmine: teaduse peadirektoraadi hinnang põhineb 2001. aasta andmetel Andmed näitavad teadus- ja arendustegevuse keskmisi kulutusi teadlase kohta kõigis sektorites
Spending is less than 3 000 Euro for every researcher working in the HESin Bulgaria, Romania and in the Slovak Republic, whereas in Slovenia, itamounts to more than 105 000 Euro per capitaresearcher in the BES.
Bulgaarias, Rumeenias ja Slovakkias kulutatakse vähem kui 3000 eurot iga kõrghariduses töötava teadlase kohta, kuid Sloveenia ettevõtlussektoris moodustab see summa üle 105 000 euro teadlase kohta.
Forthe EU-15 BES, the expenditure per capitaresearcher is highest in Swedenat 283 000 Euro (European Commission, 2003d)22and lowest in Portugal with 121 000 Euro in 2001 (up from 93 000 Euro in 1999).
– 121 000 eurot (tõus 1999. aasta 93 000 euro tasemelt).
In fact, a pattern emerges here where the highest proportions of women are to be found in the countries and sectors with the lowest R & D expenditure and the lowestproportions of women are in the sectors with the highest R & D expenditure.
Tegelikult ilmneb siin suundumus, et naiste osakaal on suurim riikides ja sektorites, kus teadus- ja arendustegevuse kulutused on kõige madalamad, ja naiste osakaal on kõige madalam sektorites, kus teadus- ja arendustegevuse kulutused on kõige suuremad.
Data for 1999 in current Euro.23.
1999. aasta andmed euro praeguses väärtuses.23.
The Frascati Manual (OECD, 2002)provides definitions for the six main fieldsof science: Natural Sciences, Engineeringand Technology, Medical Sciences,Agricultural Sciences, Social Sciences & Humanities.24. HES, GOV and BES in this case.25. It can be calculated from availableand official R & D statistics and iscomparable between countries and overtime. The score itself is the differencebetween the expected R & D expenditureper capita pro rata for women and theobserved R & D expenditure per capitapro rata for women expressed as apercentage of the expected R & Dexpenditure per capita pro rata forwomen. can subsequently be examined.
Frascati käsiraamatus (OECD, 2002) esitatakse kuue tähtsama teadusvaldkonna määratlused: loodusteadused, tehnika ja tehnoloogia, meditsiiniteadused, põllumajandusteadused, sotsiaalteadused ja humanitaarteadused.24.
A special tool has been developed for thispurpose and is referred to as the Honeypotindicator25.
Antud juhul kõrgharidussektor, avalik sektor ja ettevõtlussektor.25.
This name isintended to bring to mind the image of bees orbiting around a hive, sincethis indicator is a measure of the relationship between concentrations ofwomen and men and R & D expenditure.
Selle võib arvutada kättesaadavate ametlike teadus- ja arendustegevuse statistiliste andmete põhjal ja need on riikide vahel ja ajas võrreldavad.
It quantifies the loss of access toand/or control over R & D expenditure experienced by women researchersen massebecause they are more likely to be concentrated in the lowexpenditure R & D sectors or fields of science.
Punktide arv ise on eeldatavalt ja tegelikult proportsionaalselt iga naise kohta tehtavate teadus- ja arendustegevuse kulutuste vahe, väljendatuna protsentides eeldatavalt proportsionaalselt iga naise kohta tehtavatest teadus- ja arendustegevuse kulutustest.
Honeypot score by main field of science
Tähtsamate teadusvaldkondade meepoti punktide arv
Honeypot score by R & D sector
Sektorite meepoti punktide arv
Source:Eurostat, S & T statistics; DG Research, WiS database.
Allikas: Eurostat, teaduse ja tehnoloogia statistika; teaduse peadirektoraat, WiS andmebaas.
Notes:Unit: head count except for * where fulltime equivalent Exceptions to reference year: RSEs: BG, EE, LV (HES and GOV only), PL, SI: 2000R & D expenditure: HU (GOV & HES): 1999Honeypotscores by field are for HES and GOV sectors only Data for researchers by field and sex are not available for HU * HES expenditure data missing 82
Teadus- ja arendustegevuse kulutused: HU (GOV & HES): 1999Meepoti punktide arvud valdkondade lõikes hõlmavad ainult kõrgharidussektorit ja avalikku sektorit Ungari kohta puuduvad andmed valdkondade ja soolise jaotumise kohta * Kõrgharidussektori kulutuste andmed puuduvad 82
By comparing the Honeypotscores for the fields of sciencewith those forthe distribution by sector, it appears that the distribution of women andmen researchers across the sectorsseems to be a stronger determinant ofinequality in most countries.
Võrreldes teadusvaldkondade meepoti punktide arve sektorite vahel jaotumisega näib, et nais- ja meesteadlaste jaotumine sektoritesse on enamikus riikides tugevaim ebavõrdsust määrav tegur.
When interpreting the results from Figure 3.5,it is important to note that the negative Honeypotscores indicate that women are losing out on their expected share of access to/control over R & Dexpenditure.
Joonise 3.5 tulemuste tõlgendamisel on tähtis märkida, et negatiivne meepoti punktide arv näitab, et naised on kaotanud neile kuuluva osa teadus- ja arendustegevuse kulutustele ligipääsust ja kontrollist nende üle.
Scores around 0 indicate no differences between the sexes.
Nullilähedane punktide arv näitab, et soolised vahed puuduvad.
Because the calculation ignores any effect from hierarchical distributionswithin the category of researchers, it is highly likely that these results infact represent the best possiblescenario for women.In the Enwise countries where the overall percentages of women are low(for example, the Czech Republic and Hungary), women’s Honeypotscores are negative, signalling that in these countries, women researchersare far more likely than their male counterparts to be distributed in lowexpenditure sectors.
Kuna arvutuses ei arvestata teadlaste hierarhilist jaotumist, on väga tõenäoline, et need tulemused näitavad tegelikult naiste jaoks parimat võimalikku stsenaariumit.Enwise riikides, kus naiste üldine osakaal on madal (näiteks Tšehhis ja Ungaris), on naiste meepoti punktide arvud negatiivsed, mis näitab, et naisteadlased jagunevad neis riikides võrreldes meeskolleegidega tunduvalt tõenäolisemalt madala kulutuste tasemega sektoritesse.
The most negative scores, yielded in the Czech Republic, the Slovak Republic and Hungary, indicate that women aremissing out on 16.47%, 15.05% and 9.96% respectively of their expected share of R & D expenditure.
Kõige negatiivsemad on punktide arvud Tšehhis, Slovakkias ja Ungaris, mis näitab, et naised jäävad ilma vastavalt 16,47%, 15,05% ja 9,96% neile kuuluvast teadus- ja arendustegevuse kulutuste osast.
Conversely, in the Enwise countries, where the results from the Honeypotindicator are positive (Latvia and Bulgaria), there are higher proportionsof women researchers (see Table 3.2).
Seevastu neis Enwise riikides, kus meepoti näitajad on positiivsed (Läti ja Bulgaaria), on naisteadlaste osakaal kõrgem (vt tabel 3.2).
Slovenia is the outlier, as shown in Figure 3.6, since it has much higher R & D expenditure per capita researcherthan the other Enwise countries.
Sloveenia on selles suhtes erand, nagu näha jooniselt 3.6, sest sealsed teadus- ja arenduskulutused teadlase kohta on palju kõrgemad kui teistes Enwise riikides.
Slovenia could therefore be regarded asthe Enwise country with the optimal gender-investment scenario.
Sloveeniat võiks seepärast pidada optimaalse soo- ja investeeringustsenaariumiga Enwise riigiks.
Women appear to have more equal access to R & D expenditure where theoverall proportions of women and men in research are more balanced (i.e.Romania).
Näib, et naistel on võrdne ligipääs teadus- ja arendustegevuse kulutustele siis, kui naiste ja meeste üldised osakaalud teadustegevuses on rohkem tasakaalus (s.t Rumeenias).
In the first instance, it could therefore be hastily assumed thata critical mass of women in the research ranks (as is the case in Bulgaria,Latvia and Romania) is sufficient for ensuring equitable access to R & Dexpenditure between the sexes.
Seega võiks esmapilgul ennatlikult järeldada, et tagamaks mõlemale sugupoolele võrdväärset ligipääsu teadus- ja arendustegevuse kulutustele, piisab naiste kriitilise massi olemasolust teadlaste seas (nagu see on Bulgaarias, Lätis ja Rumeenias).
“Between a rock and a hard place…” director of our institute. I made a radical change inmy career 7 years ago.
“Kahe kõva kivi vahel…” tööle Haridus- ja Teadusministeeriumisse.
It was a hard decision forme…The research I performed was very expensiveand therefore I had to think how to proceed with myresearch works.
See oli minu jaoks raske otsus… Minu teadustöö oli väga kulukas ja seepärast pidin mõtlema, kuidas oma teadustööd edasi teha.
Actually I had two possibilities: toleave my country and go abroad to continue myresearch (such an opportunity was offered to me) orto change my way of life.
Mul oli tegelikult kaks võimalust: kas minna välismaale ja teadustööd jätkata (sellist võimalust mulle pakuti) või muuta oma elu.
Because of my family andchildren, I chose the latter.
Perekonna ja laste pärast valisin teise variandi.
Biographical statement by Maija Bundule, Latvian member of the Enwise Expert Group.
Maija Bundule, Enwise ekspertgrupi Läti liikme elulooline märkus.
As a last year student of the Latvian State University I had the opportunity to finish my graduation workin the Moscow region in a high-level biologicalresearch centre.
Läti Riikliku Ülikooli viimase kursuse üliõpilasena oli mul võimalus lõpetada oma lõputöö Moskva oblasti kõrgetasemelises bioloogiauuringute keskuses.
After university I continued mypost-graduate studies in this research centre.Together with my husband, we defended, exactlythe same day, our thesis for the degree of Candidateof Sciences.
Pärast ülikooli lõpetamist jätkasin selles keskuses kraadiõppes. Kaitsesime koos abikaasaga täpselt samal päeval oma kandidaaditööd.
I remember that somebody mentioned(but only to me) that this was a very rare situationfor a wife and a husband to start their career at thesame time.
Mäletan, et keegi mainis (kuid ainult mulle), et see on väga haruldane, et naine ja mees alustavad oma karjääri korraga.
After returning back to Latvia I started towork in one of the leading research institutes of Latvia.
Kui ma Lätti tagasi pöördusin, asusin tööle ühes Läti juhtivas teadusinstituudis.
THE BEES AND THE HONEY potscore for the R & D sectors and the R & D expenditure per capitaresearcher are strongly and negatively correlated.
Näiliselt positiivseid meepoti punktide arve tuleb seepärast vaadelda teadus- ja arendustegevuse investeeringute mahuga seoses.
Indeed, Bulgaria, Latvia and Romania also havethe lowest R & D expenditure per capita among the Enwise countries (see Table 3.7and Figure 3.4).
Bulgaarias, Lätis ja Rumeenias on tegelikult teadus- ja arendustegevuse kulutuste tase teadlase kohta Enwise riikide madalaim (vt tabelit 3.7 ja joonist 3.4).
Figure 3.6Correlation between Honeypotscores by R & D sectorand Gross Expenditure on R & D (GERD) per capita Researcher in 2001
Joonis 3.6 Teadus- ja arendustegevuse sektorite meepoti punktide arvude korrelatsioon sisemajanduse kogukulutustega teadus- ja arendustegevusele (GERD) teadlase kohta 2001. aastal
Gross Expenditure on R & D per capita Researcher (Euros)
Teadus- ja arendustegevuse kulutused kokku teadlase kohta (eurodes)
-20 -15 Honeypot score by sector of the Economy
-20 -15 -10 Meepoti punktide arv majandussektorite lõikes
Source:Eurostat, S & T statistics; DG Research, WiS database.Notes: Unit: head count except for * where fulltime equivalent Exceptions to reference year: RSEs: BG, EE, LV (HES and GOV only), PL, SI: 2000R & D expenditure: HU (GOV & HES): 1999 The picture shown in Figure 3.6above has serious implications for womenin the Enwise countries.
Allikas: Eurostat, teaduse ja tehnoloogia statistika; teaduse peadirektoraat, WiS andmebaas. Märkused: Ühik: töötajate arv, v.a *, mis on täistööajale taandatud Erandid võrdlusaastast: teadlased: BG, EE, LV (ainult HES ja GOV), PL, SI: 2000Teadus- ja arenduskulutused: HU (GOV ja HES): 1999
This all points to a scenario where women are being used as a kind of secondary humanresource to prop up the R & D domains that are of littleinterest to men, because the reward system is no longer sufficiently attractive.
Soo seos rahastamisallikate – ja seega võimalike hüvitiste – kättesaadavusega näitab, et Enwise riikide naisteadlaste võimalused on tegelikult meeste omadega võrreldavad vaid riikides, kus teadus- ja arendustegevuse ressursse on kõige vähem.
At the other end of the scale, women appear to be squeezed out of R & D where the reward systems are more promising and the stakes arehigher, as in the Czech Republic for example.
Skaala teises otsas näib, et naisi surutakse välja neist teadus- ja arendustegevuse valdkondadest, kus hüvitiste süsteemid on perspektiivikamad ja panused suuremad, nagu näiteks Tšehhis.
The high proportions ofwomen in R & D in the Enwise countries therefore signal better news for R & D than they do for women, since women are prepared to perform thesame work for less money and under less favourable conditions.
Naiste suur osakaal Enwise riikide teadus- ja arendustegevuses on seetõttu parem sõnum teadus- ja arendustegevusele kui naistele, sest naised on valmis tegema sama tööd vähema raha eest ja vähemsoodsates tingimustes.
The HESand GOV are traditionally regarded as providing safer and more stableoccupations, even though the pay is lower.
Kõrgharidussektoris ja avalikus sektoris arvatakse traditsiooniliselt olevat kindlam ja stabiilsem töö, kuigi palgatase on madalam.
The national contributions(Enwise working documents, 2003) support the emerging picture ofwomen tending to choose to work and remain here in order to managesupporting their families with at least one stable income in the new competitive workplace.
Riikide andmed (Enwise töödokumendid, 2003) toetavad naistest kujunevat pilti, mille kohaselt nad kalduvad avalikus- ja kõrgharidussektoris töötama ja siia jääma sellepärast, et toetada oma peret uuel tiheda konkurentsiga tööturul vähemalt ühe stabiilse sissetulekuga.
The value of the Honeypotindicator is that it gives a supra-level vision ofwhat the overall patterns are for the distributions of monetary controlbetween the sexes by combining elements of the R & D context and gender.
Meepoti näitaja väärtus seisneb selles, et võimaldab vaadelda rahalise kontrolli üldisi sugupoolte vahel jaotumise malle kõrgemalt tasandilt, ühendades endas teadus- ja arendustegevuse kontekstiga seotud elemente ja soolisi näitajaid.
But three other important reward systems should also be consideredwhich are salaries, the attribution of research funding and the quality ofworking tools and equipment.
Kuid tuleks arvestada veel kolme tähtsat hüvitiste süsteemi, milleks on palgad, teaduse rahastamine ning töövahendite ja seadmete kvaliteet.