natgillin/translations-raw huggingface dataset:
http://ec.europa.eu/regional_policy/ conferences/innovating_ june06/doc/ juneseminabrochure.pdf
Saanud julgustust selle 2005.-06. kooliaasta jooksul läbi viidud esimese ürituse edust, tegeleme nüüd järgmise konkursi korraldamisega.
Drafted by the Mission Opération nelle Transfrontalière (the French Interreg networking unit) an updated Guide to trans-frontier cooperation has just been published by the Council of Europe.
Mängureeglid ja konkursi korraldamise protseduurid on valmiskujul ülevõetavad ning kergesti kohandatavad.
The guide describes the legal framework for cross-border cooperation and highlights a number of good practices and methodologies used in the implementation of cross-border cooperation actions between local and regional authorities located in the territory of the Council of Europe.
Osavõtjate motiveerimiseks ning teadmiste omandamise stimuleerimiseks Euroopa ja Euroopa fondide kohta ei saa ülehinnata huvitavate auhindade tähtsust.
http://www.espaces-transfrontaliers.org/en/studies/practical_guide_en.pdf
Lisainfot vt: consejera-hac@carm.es www.carm.es/ceh)
Page 33
ROOTSI
IRELANDCampus incubation centre
IIRIMAAInkubatsioonikeskus ülikoolilinnakus
Based in the MIRC, the Midlands & West Enterprise Programme is a one-year programme that provides entrepreneurs with the business skills, networks, facilities and supports necessary to navigate the business start-up process. The MIRC’s mission is to drive economic growth in the region by accelerating the development of knowledgebased start-ups through incubation and business support. The MIRC/MWEP has incubated and supported 24 start-ups since 2003. Michael Lonergan, Manager, Midlands Innovation and Research Centre mlonergan@ait.ie
MIRCi baasil töötav Midlands & West ettevõtlusprogramm kujutab endast üheaastast programmi, mis pakub ettevõtjatele äriteadmisi, võrgustikke ja tugivahendeid äritegevuse alustamise perioodiks. MIRCi eesmärgiks on piirkonna majanduskasvu edendamine teadmispõhiste alustavate ettevõtete arendamise teel neile inkubatsioonivõimalusi ja äritegevuse toetust pakkudes. Alates 2003. aastast on MIRC/MWEP inkubeerinud ja toetanud 24 alustavat ettevõtet.” Michael Lonergan, juhataja, Midlandsi innovaatika- ja uurimiskeskus mlonergan@ait.ie
inforegio panorama
Euroopa ühtekuuluvuspoliitika inforegio panorama
Gender mainstreaming and regional development
Sooline võrdõiguslikkus ja regionaalareng
From progress to challenges: questions for the regions
Sooline võrdõiguslikkus ja regionaalareng
Tangible and encouraging results, but also new and formidable challenges. ese were the two messages from the European Commission in its Fourth Report on Economic and Social Cohesion.
Innustades projektihoidjaid soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega arvestama ning rahastades sellega seotud meetmeid, aitavad struktuurifondid meeste ja naiste võrdõiguslikkust laiemalt jalule seada.
Equality between men and women, a «plus» for cohesion
Samm-sammult soolise võrdõiguslikkuse suunas
By encouraging gender to be taken into account in projects and financing specific actions in this field, the Structural Funds are helping to generalise equality between men and women.
Soolise võrdõiguslikkuse eesmärk: uus õiguslik ja poliitiline raamistik aastateks 2007-2013.
From the ground: Germany
Koha pealt: Soome
Faced with demographic challenges, North Middle Sweden needs to retain its female population to ensure its development.
Demograafiliste väljakutsete ees seisev Põhja-Rootsi peab arengu tagamiseks hoidma kohalikke naisi lahkumast.
Hence the need for equal opportunities.
Seda aitavad tagada võrdsed võimalused.
From the ground: The United Kingdom
Koha pealt: Ühendkuningriik
From the ground: Alpine Space
Koha pealt: Alpiruum
INTERREG in action: Spain/Morocco, France/Italy, CADSES, North
INTERREG tegutseb: Hispaania/Maroko, Prantsusmaa/Itaalia, CADSES, Põhi
Cover: An incubator for woman-managed businesses located at the “HAFEN” centre in Berlin-Marzahn.
Kaanefoto: Keskus “HAFEN”, naisettevõtete inkubaator Berlin-Marzahnis.
Other contributors:Pierre Ergo, Jean-Luc Janot.Editor: ierry Daman, European Commission, Regional Policy DGis magazine is printed in English, French and German on recycled papere thematic dossier is available in 19 languages of the European Union at: http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htme text of this publication is not legally binding.
Käesoleva numbri koostamisel osalesid: Pierre Ergo ja Jean-Luc Janot.Vastutav toimetaja: ierry Daman, EÜ, regionaalpoliitika peadirektoraat Ajakiri on välja antud saksa, inglise ja prantsuse keeles ning trükitud taaskasutatud paberile.Peaartikkel on tõlgitud Euroopa Liidu 19 ametlikku keelde ning seda saab lugeda veebilehel: http://ec.europa.eu/regional_policy/index_et.htm Käesoleva väljaande tekstidel puudub juriidiline väärtus.
Make gender mainstreaming a success e European Union has a comprehensive approach in place to support equality between women and men.
Sooline võrdõiguslikkus ja regionaalareng
As laid down in the EC Treaty, the key objective is to eliminate inequalities and promote gender equality through legal and policy actions including EU funding.
Sooline võrdõiguslikkus ja struktuurifondid
We have already made some progress towards achieving these targets.
Meeste ja naiste võrdõiguslikkus, ühtekuuluvuse pluss
European cohesion policy and its instruments contribute to the achievement of a "gender mainstreaming" approach.
Innustades projektihoidjaid soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega arvestama ning rahastades sellega seotud meetmeid, aitavad struktuurifondid meeste ja naiste võrdõiguslikkust laiemalt jalule seada.
Already since the mid-1990s, cohesion policy regulations lay down the requirement that the Member States and the Commission shall ensure that equality between men and women and the integration of the gender perspective is promoted during the various stages of policy implementation.
Sooküsimusega seotud mõistete praktikas rakendamine on suur väljakutse. Struktuurifondide lähenemine, mille kohaselt rahastatakse soospetsiifilisi meetmeid ning samas soositakse sooküsimuse kaasamist kõigisse toetust saavatesse projektidesse, võib aidata meeste ja naiste vahelise võrdsuse küsimuse marginaliseerumist vältida.
Let me invite you to have a look at some examples from European regions showing how the principle of gender mainstreaming works in practice. e projects presented in this issue of Inforegio Panorama illustrate part of a bigger picture which has developed over time. ey also highlight the fact that ideas and methods have been changing and today, rather than individual approaches linked to concrete projects, we need a common regional or local approach driven by the actors involved.
Tihti arvatakse, et sooline võrdõiguslikkus on regionaalarengu valdkonnas tähtsuse kaotanud, kuna naised on avalikus elus ja tööturul üha aktiivsemad.
Cohesion policy can also connect local actors across borders and help them exchange experiences and new ideas, as the selection of transnational and interregional projects supported by INTERREG and EQUAL demonstrates.
Ent ometi pole sugudevaheline ebavõrdsus kuhugi kadunud: seksistlikud stereotüübid, palgavahed ja ametialane segregatsioon on endiselt tõsiseks probleemiks, seda eriti Lissaboni strateegia seisukohast olulistes valdkondades, nagu näiteks tööhõive, haridus, teadusuuringud ja innovaatika ning ettevõtete areng.
For the new period of cohesion programmes 2007-2013 which is just starting in all EU regions, I look forward to successful local, regional and European projects supporting equality between women and men.
Sooline võrdõiguslikkus on Euroopa tööhõivestrateegia ja struktuurifondide programmide oluline element.
I hope that the actors will be able to fully use the opportunities offered by these programmes and make the gender mainstreaming principle a success.
Need programmid mängivad väga tähtsat rolli mitmes prioriteetses valdkonnas, mida Euroopa Komisjon mainib oma 2006. aastal avaldatud „Meeste ja naiste võrdõiguslikkuse juhistes“.
Danuta Hübner Commissioner responsible for Regional Policy o 22 _BAR_ p. 3 _BAR_
(1) Teadus- ja poliitikajuht, ESEP Ltd (Programmid Lowlands & Uplands Scotland, Šotimaa). o 22 _BAR_ p. 3 _BAR_
Fourth Report on Economic and Social Cohesion
Sooline võrdõiguslikkus ja regionaalareng
From progress to challenges: questions for the regions
Euroopa soolise võrdõiguslikkuse juhised aastateks 2006-2010
Tangible and encouraging results, but also new and formidable challenges.
„Meeste ja naiste võrdõiguslikkuse juhistes“(1), mille ko- misjon võttis vastu 1. märtsil 2006, määratakse aastateks 2006-2010 kindlaks kuus prioriteeti:
These are the two messages sounded by the European Commission on 30 May 2007 with the presentation of the Fourth Report on
Juhiste eesmärgiks on „saavutada Lissaboni strateegia tööhõive alased eesmärgid ning vähendada naiste ja meeste palgavahesid“.
Economic and Social Cohesion(1)
2) Era- ja tööelu kokkusobitamine.
Finally, it presents the various regional development actors with a set of key questions with which to kick o the debate on the future of this major policy area.
6) Sugudevahelise võrdsuse edendamine välis- ja arengupoliitikas.
how the action of the Structural and Cohesion Funds consists essentially of improving the opportunities available to EU citizens, wherever they may live, by reducing regional disparities, mobilising unused potential and concentrating resources on investments that generate growth.
Nimetatud prioriteetide saavutamiseks tuleb parandada valitsemistavasid.
However, she also stressed that: “e Union faces many challenges in the period ahead: a population which will start to decline (…) and is already declining in many regions, increased economic pressure from global competitors, increased energy prices, climate change and social polarisation” and urged all regions and people to cooperate in generating wealth and jobs.
Lähtudes ühenduse sugudevahelise võrdsuse raamstrateegia 2001-2005(2) kogemusest, jätkatakse ka uutes juhistes kahesuunalist lähenemist, mille kohaselt sugudevahelise võrdsuse teemat laiendatakse kõigisse ELi poliitikavaldkondadesse ning samas rakendatakse spetsiifilisi meetmeid.
Vladimír Špidla, EU Commissioner for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities, pointed out that cohesion policy “has helped to reduce social exclusion and poverty and to improve administration and public governance, particularly at sub-national level.”
Struktuurifondide panus juhiste (eriti 1., 2., 3. ja 5. prioriteedi) rakendamisse võib avalduda mõlemal nimetatud viisil.
He went on to stress that, “e challenges of technological progress and globalisation make it particularly important to ensure that people have the skills to cope with change (...).”
Samuti väljendub see metoodika mõttes soolise võrdõiguslikkuse arvestamises projektide ettevalmistamisel ja rakendamisel, projektide valikukriteeriumides, järelevalve ja hindamise puhul kasutatavates näitajates, jne.
Cohesion policy plays a major role in helping to promote active and flexible employment policies, lifelong learning and “policies to promote the reconciliation of work and private life, which are especially important for the EU’s efforts to raise the number of women and men in work.”
Komisjon ja liikmesriigid peavad jälgima, et struktuurifondide programmiperioodil 2007-2013 soodustataks sugudevahelise võrdõiguslikkuse küsimust, eraldades selleks muuhulgas vajalikke vahendeid.
“Cohesion policy has demonstrated its capacity to adjust to changing circumstances,” declared Regional Policy Commissioner Danuta Hübner on presenting the Fourth Report.
Euroopa Sotsiaalfond (ESF) on rahastanud projekte, mis tegelevad otseselt palgavahedega: siinkohal võib nimetada ühenduse programmi EQUAL raames rahastatud partnerlusprojekti Close the Gap („Täidame lünga“), mis ühendab tööandjaid, töötajaid ja ametiühinguid, kes võitlevad palgavahede vastu Šotimaal.
“It has supported much needed investment in infrastructure, human resources, and the modernisation and diversification of regional economies.
Nüüdseks on selle projekti ideed laialt levinud.
(2) Commission Communication COM/200/273 of 30 May 2007: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffi c/offi cial/reports/cohesion4/pdf/com_fr.pdf o 22 _BAR_
ESFi ja ERFi projektide eesmärgiks on lahendada meeste ja naiste ebavõrdsuse probleemid niisugustes valdkondades nagu info- ja arvutitehnoloogia, teadus ja tehnika.
In its Communication(2) on the conclusions to be drawn between 2000 and 2006 they helped boost GDP by 2.8% in Greece and by 2% in Portugal. Preliminary estimates indicate increases between 2000 and 2013 (2004-2013 for the new Member States) of about 9% in the Czech Republic and Latvia, 8.5% in Lithuania and Estonia, 7.5% in Romania, 6% in Bulgaria and Slovakia, 5.5% in Poland, 3.5% in Greece and 3.1% in Portugal.
Pärast seda, kui komisjon võttis vastu sugudevahelise võrdõiguslikkuse juhised, võttis Euroopa Ülemkogu 24. märtsil 2006 vastu „Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti“(1), milles julgustatakse liikmesriike ja liitu tervikuna rakendama majanduskasvu ja tööhõive edendamise strateegia raames meetmeid, mis on seotud vajadusega:
Cohesion policy is also helping to combat social exclusion and poverty by co-financing training for 9 million people annually – more than half of them women –, thus leading to better employment conditions and higher wages.
Juhistes tunnustatakse sooküsimuse tähtsust tervishoiu ning vaesuse vastu võitlemise valdkonnas.
Over 450,000 gross jobs were generated in six countries between 2000 and 2005, absorbing two-thirds of the Structural Funds’ Objective 2 funding (regions undergoing economic and social reconversion) for this period.
Struktuurifondide programmide kaudu saab paljuski julgustada regionaalarengu alast tegevust, milles arvestatakse naiste ja meeste vajadustega, tõstes jätkusuutliku arengu, kohaliku majandusarengu ja majanduse elavdamise strateegiate raames avalikkuse sugudevahelise võrdõiguslikkuse alast teadlikkust.
It is estimated that approximately 1.4 million additional jobs will be generated in the Convergence objective regions during the 2007-2013 period.
On üldteada, et enamik sotsiaaltoetuste saajaid on naised ning et üksikvanemaga pered ja üksi elavad pensionärid on vaesuse seisukohast eriti haavatavad.
It should be stressed, however, that to achieve the goals of the Lisbon strategy a total of almost 24 million jobs will have to be generated in the EU as a whole, more than a third of them in 30 regions located principally in Poland, Spain, Romania and southern Italy.
Paljud projektid, mis võtavad varasemast enam arvesse vajadust sobitada tööd ning era- ja pereelu, pakuvad nüüd tugisüsteeme ja paindlikke koolitusaegu, tagades lapsehoiuvõimaluse ja hooldatavate isikutega tegelemise või hõlbustades nende leidmist.
e Fourth Report on Cohesion (illustrated with numerous maps, tables and graphs) is set out in four major chapters. Here are some of its main findings. findings.
• kaotada meeste ja naiste vahelised lõhed tööhõive ja sotsiaalkaitse valdkonnas, aidates täiel määral ära kasutada Euroopa tööjõu tootlikkuse potentsiaali, ja
In the four countries benefi t-ing from the Cohesion Fund at the time, public investments were about 25% higher between 2000 and 2005 than if there had been no cohesion policy.
• aidata vastata demograafilistele väljakutsetele, edendades töö ja eraelu vahelise tasakaalu saavutamist.
In 1993, public investments represented 2.9% of GDP, whereas 12 years later they had fallen to 2.4%.
Muuhulgas rõhutatakse juhistes naiste väikest osakaalu ettevõttejuhtide seas.
Between 2000 and 2005 public expenditure at the latter levels increased at the rate of 3.6% per year.
Keeletunnid sisserändajatele Viinis (Austrias).
Disparities in income and employment have narrowed over the past decade.
Tööhõive määr on rahvusvähemuste ja puudega inimeste, eriti naiste seas üldiselt keskmisest madalam.
Also in 2004, approximately 75 million people (16% of the EU population) were threatened with poverty.
Naised ja mehed kannatavad ka vanuse või seksuaalse sättumusega seotud diskrimineerimise all.
For the rest, between 1995 and 2004 productivity experienced a sharp rise in the regions of the new Member States while falling in 29 other regions, principally in France, Italy and Spain.
Struktuurifondid annavad meile võimaluse toetada meetmeid, mille eesmärgiks on võidelda mitmesuguste probleemidega, ning mõista, kuidas ja millistel asjaoludel on need probleemid seotud sooküsimustega.
A drinking water conveyance tunnel in Valencia (Spain).
Sooline võrdõiguslikkus ja regionaalareng
Fourth Cohesion Forum: Questions for the debate
Struktuurifondide programmid kui võrdsuse kandjad
Are further efforts needed to anticipate and counteract these effects? ects?
„Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine“: ülemaailmse tähtsusega mõiste päritolust
e Fourth Forum on economic and social cohesion, to be held in Brussels on 27 and 28 September 2007, will mark the official launch of a wide public consultation on the future of cohesion policy.
Meie töö programmiperioodil 2000-2006 näitas, et struktuurifondid võivad olla äärmiselt tähtis soolise võrdõiguslikkuse laiendamise vahend.
Around 800 representatives from the European institutions and national, regional and local authorities from the 27 Member States and candidate countries will kick off the debate which will revolve around three sets of questions presented in the Fourth Report.
Šotimaal püüame välja töötada süstemaatilist lähenemist sellele laiendamisele, mis tugineb mitmele teljele: meeste ja naiste tasakaalustatud esindatus programmikomiteedes ja töörühmades; teadlikkuse tõstmine, abistamine ja „tööriistakastide“ pakkumine; heade tavade näidete otsimine ja levitamine; kogemuste ja oskusteabe projektist projekti edasiandmise julgustamine.
On the basis of the answers given to the previous questions, how can the management of the policy for the 2007-2013 period be evaluated?
Laiendamine peab olema regionaalarengus osalejatele „mõttekas“.
If you wish to participate in this consultation, you can give your opinion on the website: http://ec.europa.eu/regional_policy. e consultation is open until the end of January 2008.
Projektihoidjad, kes on koolitanud mehi väikelaste ja sotsiaalhoolduse vallas, tõdesid värbamiskampaaniate käigus ning reaktsioonina raadios ja ajalehtedes avaldatud reklaamile, et need ametid pakuvad huvi paljudele meestele.
Gender equality and the EU Structural Funds
Vilniuses avatakse Euroopa soolise võrdõiguslikkuse instituut
Equality between men and women, a «plus» for cohesion
1. detsembril otsustas tööhõive ja sotsiaalküsimuste nõukogu, et loodava instituudi peakorter asub Leedu pealinnas Vilniuses.
By Muriel Mackenzie (1)
Mis on instituudi ülesanne? Komisjoni teostatavusuurin-
By encouraging gender to be taken into account in the different projects (mainstreaming) while at the same time financing specific actions in this field, the Structural Funds help to generalise equality between women and men.
European Women´s Lobby (EWL) soovib, et instituudile antaks piisav mandaat ja piisavad vahendid nimetatud ülesannete täitmiseks ning Euroopa institutsioonide ja liikmesriikide abistamiseks Euroopa soolise võrdõiguslikkuse raamstrateegia väljatöötamisel.
ity, and that there is strong public commitment to gender equality, but little real activity. e challenge is to translate concepts of mainstreaming into practice. e Structural Funds’ ‘twin-track’ approach which combines funding for specific actions, while encouraging mainstreaming of equality in all funded projects, can help to avoid marginalisation of gender equality.
(2) Alla laaditav veebilehelt: http://ec.europa.eu/employment_social/ equ_opp/documents_en.html E lisas on toodud asjaomaste organismide ja institutsioonide nimistu. Vt ka Euroopa Parlamendi tellitud uurimust: http://www.yellowwindow.be/assets/free/r-finalreport-EN.doc nalreport-EN.doc
ere is often a belief that gender equality has become less of an issue in regional development - women are highly visible in public life and in the labour market.
Meeste ja naiste ebavõrdsusel on palju põhjuseid, kuid struktuurifondide programmide abil on võimalik selle ebavõrdsuse mitmesuguste vormide vastu võidelda.
However, gender inequality persists: gender stereotyping, the gender pay gap and occupational segregation continue to be real issues, particularly in key areas identified by the Lisbon Strategy such as employment, education, research and innovation, and business growth.
Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisse tuleb investeerida aega, vahendeid ja energiat. See investeering on vältimatult vajalik, kui soovime vältida poliitikat ja tegevust, mis taastoodab diskrimineerimist ja suurendab olemasolevat ebavõrdsust veelgi.
Gender Mainstreaming is a key element of the European Employment Strategy and the EU Structural Funds Programmes.
18. juulil 2007 võttis Euroopa Komisjon vastu teatise(1) meeste ja naiste palgavahede vastu võitlemise võimaluste kohta.
Structural Funds play a key role in addressing many of the priority areas identified by the European Commission in their ‘Roadmap for equality between men and women’ published in 2006.
Dokumendis öeldakse, et naised teenivad ELis keskmiselt 15% vähem kui mehed ning miski ei viita sellele, et see protsent lähitulevikus oluliselt väheneks. Palgavahe tähendab meeste ja naiste bruto tunnitasu keskmist erinevust kõigi majandussektorite peale kokku.
Gender mainstreaming requires a paradigm shift.
Meeste ja naiste võrdõiguslikkuse problemaatika ei piirdu üksnes ESFi rahastatavate projektidega.
It is about understanding that gender is a key variable in public policy design, delivery and outcomes.
Meie heade tavade vahetamisega seotud kogemus on näidanud, et ERFi projektides mõistetakse üha enam vajadust lahendada füüsilisest isikutest ettevõtjate puhul esineva ebavõrdsusega seotud probleeme.
Misunderstandings abound as to what mainstreaming means and consequently a risk that mainstreaming can become tokenistic, and that gender equality becomes everybody’s – and nobody’s – responsibil- e Roadmap aims to ‘reach Lisbon employment targets and to eliminate the gender pay gap’.
Projektihoidjad hindavad, kas mehed kasutavad nende teenuseid ühtmoodi ning tegelevad kaudse diskrimineerimise küsimustele lahenduste otsimisega: näiteks lastehoiuvõimaluste ja ühistranspordi olemasolu (naistel on vähem autosid), turvalisus ja tänavavalgustus, tööaeg, või ka ettevõtete toetamine ja abistamine ettevõtete asutamisel.
Adopted by the Commission on 1 March 2006, the “Road- map for equality between men and women”(1) sets six priorities for the 2006-2010 period:
„Võrdõiguslikkuse arvestamine praktikas: Saksi-Anhalti soolise võrdõiguslikkuse instituut“
ESF has funded projects which directly tackled the gender pay gap, for example the Close the Gap Development Partnership funded through EQUAL. is works with employers, employees and trade unions to address the gender pay gap in Scotland.
Thomas Claus, uurimis- ja teabeosakonna juhataja, Gender Institut Sachsen-Anhalt ning sooküsimuste valdkonna ekspertide kataloogi.
Significantly, this project has now been mainstreamed.
Kõige selle tulemusel nimetas regionaalpoliitika volinik Danuta Hübner GISA aastal 2005 „Euroopa heade tavade eeskujuks“.
1) Equal economic independence for women and men. is includes achieving the Lisbon objectives for employment, eliminating the pay gap and supporting women entrepreneurs.
Alates sellest, kui soolise võrdõiguslikkuse küsimused kaasati struktuurifondide programmiperioodi 2000-2006 tegevusse, võib esmakordselt rääkida meeste ja naiste võrdsete võimaluste poliitikast, mis on kõigis liikmesriikides ühetaoline ja kõigile ühtviisi kohustuslik.
2) Reconciliation of work and private life.
Oma tegevuses saab GISA arvestada Euroopa nais- ja meesekspertide võrgustikuga.
4) Eradicating gender-based violence and trafficking. cking.
See aga tähendab, et kõik Euroopa võrdsuse eest seisvad jõud peavad ühinema.
6) Promoting gender equality in external and development policies
GISA ülesandeks on soodustada meeste ja naiste harmoonilisi suhteid ühiskonnaelu kõigis valdkondades ja kõigil tasanditel.