natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In particular, it needs more women in professional careers, and more scientists (of both genders) to carry out vital research.
Eelkõige vajatakse tööalases karjääris osalema rohkem naisi, lisaks on vaja (mõlemast soost) teadustöötajaid tähtsate teadusuuringute läbiviimiseks.
Higher education graduates by gender and field of study, EU-25 (2004)
Kõrghariduse omandanute arv sugupoolte ja erialade järgi EL-25s 2004. aastal
On the whole, the less educated you are, the more likely you are to be unemployed.
Üldjuhul on nii, et mida madalam haridus, seda suurem töötuks jäämise tõenäosus.
If you have completed ‘tertiary’ education (e.g. a university degree course), your risk of being out of work is less than half that of someone who never got beyond primary or lower secondary schooling.
Kui teil on lõpetatud kolmanda astme haridus (näiteks omandatud ülikoolikraad), on teil enam kui poole väiksem tõenäosus töötuks jääda võrreldes isikuga, kellel on ainult alg- või põhiharidus.
Unemployment rate by educational level for people aged 25 to 64, EU-27 (2006)
25–64aastaste töötuse määr nende hariduse lõikes EL-27s 2006. aastal
Level 0–2: lower secondary Level 3–4: upper secondary Level 5–6: tertiary
0.–2. tase: teise taseme alumise astme haridus 3.–4. tase: kõrgem teise taseme haridus 5.–6. tase: kolmanda taseme haridus
Information technology: an essential tool
Infotehnoloogia on oluline töövahend
All over the EU, more and more firms and households are connected to the Internet, and more business is being done online — which boosts efficiency.
Euroopa Liidus kasvab internetiühendust kasutavate ettevõtete ja kodude arv . Suur osa äritegevusest toimub samuti on-line, mis aitab oluliselt tõsta tulemuslikkust.
By 2006, more than 90% of businesses and 49% of households in the EU-27 had access to the Internet.
2006. aastal oli internetiühendus üle 90% EL-27 ettevõtetest ja 49% kodudest.
However, there are big national differences.
Kuid see näitaja on liikmesriigiti erinev.
For example, 80% of households in the Netherlands had Internet access in 2006 while in Romania this figure was only 14%.
Näiteks oli 2006. aastal Internetiga ühendatud 80% Madalmaade kodudest, kusjuures vastav näitaja Rumeenias oli vaid 14%.
One of the EU’s priorities is to ensure that all its citizens have fast, reliable access to the Internet and the skills to handle information technology.
Üks ELi prioriteetidest on tagada oma kodanikele kiire ja usaldusväärne võrguühendus ning arvutioskus.
The ‘digital divide’ between people in different countries and regions must be narrowed.
Nn digitaalset lõhet eri riikide ja piirkondade vahel tuleb vähendada.
Percentage of households with access to the Internet (2006)
Internetiühendusega kodud 2006. aastal
Source: Eurostat, survey on ICT usage.
Allikas: Eurostat, info- ja sidetehnoloogia ülevaade.
Research: key to the future
Teadustegevus on võti tulevikku
Research and development (R & D), especially in new technologies, holds the key to future economic growth and jobs.
2004. aastal moodustas Jaapani investeering teadus- ja arendustegevusse 3,15% SKTst.
The EU’s aim is to invest more in research to bring its R & D spending in line with that of the United States and Japan.
Ameerika Ühendriigid investeerisid 2,59%.
In 2004, Japan spent the equivalent of 3.15% of its gross domestic product (GDP) on R & D and the US 2.59%, compared with the EU average of 1.92%.
Euroopa Liit kulutas teadus- ja arendustegevusele keskmiselt 1,92% SKTst.
But the EU figure masks considerable difference between national performances.
Kuid kõnealused investeeringud ELis erinevad riigiti oluliselt.
Figures for 2005 show that Sweden and Finland already outspend Japan, while other EU countries spend less than 1%.
Näiteks Rootsi ja Soome investeeringud teadus- ja arendustegevusse ületasid 2005. aastal Jaapani investeeringuid, kuid teiste ELi riikide investeeringute maht jäi alla 1%.
Total spending on R & D as a percentage of GDP (2005)
Kogukulutused teadus- ja arendustegevusele protsendina SKTst 2005. aastal
Key Facts and Figures EN Inside.indd 34
Belgia, Itaalia, Malta, Madalmaade, Rumeenia, Sloveenia ja Ühendkuningriigi puhul on kasutatud 2004. aasta andmeid.
Key Facts and Figures EN Inside.indd 34
Kreeka puhul on kasutatud 2003. aasta andmeid. Allikas: Eurostat.
Employment and the creation of more and better jobs for its citizens are top priorities for the EU.
Tööhõive ja uute paremate töökohtade loomine on Euroopa Liidu peamine prioriteet.
The Union must also help provide equal opportunities, so that everyone who wants to can work.
Samuti peab Euroopa Liit aitama tagada võrdsed võimalused nii, et igaüks saaks soovi korral töötada.
The aim is to raise the number of people of working age with jobs to the level of 70% of the working-age population by 2010.
EL on võtnud sihiks saavutada 2010. aastaks tööealise elanikkonna tööhõive määraks 70%.
The jobs people do
Mis tööd inimesed teevad?
In the 1950s, more than 20% of the EU’s population worked in farming and around 40% in industry.
1950. aastatel tegeles Euroopa Liidus üle 20% inimestest põllumajandusega ja umbes 40% oli seotud tööstusega.
Since then, employment in agriculture and industry has fallen while the number of jobs in the services sector has soared.
Sellest ajast alates on põllumajanduses ja tööstuses töötavate inimeste arv vähenenud ning teenindussfääris töötavate inimeste arv suurenenud.
By 2004, more than two thirds of jobs in the 25-nation EU were in the services sector.
EL-25s töötas teenindussfääris 2004. aastal kolmest töötajast kaks.
The figure for agriculture was 5.0% and for industry 27.9%.
Põllumajanduses oli hõivatud 5,0% ja tööstuses 27,9% inimestest.
Recent figures show that, while employment levels continue to rise in services and fall in agriculture, the number of industrial jobs has remained relatively stable.
Viimaste andmete põhjal on näha, et kui teenindussfääris tööhõive suureneb ja põllumajanduses väheneb, on tööstusega tegelevate inimeste arv püsinud suhteliselt stabiilsena.
Percentage of workforce employed in agriculture, industry and services, EU-27 (1998 and 2006)%
Põllumajanduses, tööstussektoris ja teenindussfääris töötavate inimeste protsent EL-27s 1998. ja 2006. aastal
Sources: Eurostat, national accounts, annual average.
Allikad: Eurostat, rahvamajanduse arvepidamine, aasta keskmine.
How many people work in the EU?
Kui suur osa Euroopa Liidu tööjõulisest elanikkonnast on hõivatud?
In 2006, 64.3% of people of working age in the EU-27 had jobs.
2006. aastal oli EL-27 riikides töökoht 64,3% tööealistest inimestest.
The level was highest in Denmark and lowest in Poland.
Tööhõive oli kõrgeim Taanis ja madalaim Poolas.
It is also different for men and for women.
Samuti on see erinev meeste ja naiste puhul .
Employment rate for 15 to 64-year-olds (2006)
15–64aastaste tööhõive 2006. aastal
Tackling unemployment is vital for the EU.
Töötute probleemi lahendamine on Euroopa Liidu jaoks ülioluline.
The unemployment rate varies from one country and region to another.
Töötute osakaal erineb riigiti ja piirkonniti.
In 2006, the Netherlands and Denmark had the lowest level of unemployment, while Poland had the highest.
2006. aastal oli töötute osakaal kõige madalam Madalmaades ja Taanis, kuid kõige kõrgem Poolas.
Overall, 7.9% of the EU’s labour force in the EU-27 was unemployed in 2006, compared with 4.6% in the United States.
2006. aastal oli EL-27 tööjõust umbes 7,9% töötuid, USA vastav arv oli 4,6%.
Unemployment rate (2006)
Töötuse määr 2006. aastal
The gender gap
Sugudevaheline palgaerinevus
The gender pay gap is widest in Estonia and Cyprus, where women earned 25% less than men in 2005.
Selline sugudevaheline palgaerinevus on suurim Eestis ja Küprosel, kus 2005. aastal teenisid naised meestega võrreldes 25% vähem.
It is narrowest (4%) in Malta.
Kõige väiksem on sugudevaheline palgaerinevus Maltal (4%).
If the EU is to increase its working population, better pay and conditions are needed to attract more women into the labour market.
Kui EL soovib suurendada töötava elanikkonna osa, tuleb naiste tööturule toomiseks pakkuda paremaid palga- ja töötingimusi.
The average gender pay gap in the EU narrowed from 17% to 15% between 1998 and 2005.
Ajavahemikul 1998–2005 vähenes sugudevaheline palgaerinevus Euroopa Liidus 17%-lt 15%-ni.
The EU must also keep both men and women working longer.
Lisaks peab EL toetama nii meeste kui ka naiste pikemat töötamist.
It is making a special effort to help people of all ages to find jobs and keep them.
ELis pööratakse erilist tähelepanu sellele, et aidata igas vanuses inimesel leida töökoht ja see ka säilitada.
That includes policies to encourage part-time work and to remove conflicting pressures between work and family life.
Muu hulgas toetatakse osalise tööajaga töötamist ning karjääri ja eraelu vaheliste vastuolude kõrvaldamist.
Gender pay gap (2005)
Sugudevaheline palgaerinevus 2005. aastal
Equal opportunities for all?
Kõigile võrdsed võimalused
In each age bracket, more men than women have jobs in the EU.
Igas vanuserühmas töötab mehi rohkem kui naisi ja see kehtib üldiselt kõigis ELi riikides.
This is sometimes due to discrimination in the workplace, sometimes the result of personal choice or cultural traditions.
Mõnikord on see seotud diskrimineerimisega töökohal, mõnikord isikliku valiku või kultuuritavadega.
Employment rate by age group and gender, EU-27 (2006)
Tööhõive vanuserühma ja soo alusel 2006. aastal EL-27s
Sources: Eurostat, labour force survey, annual average.
Allikad: Eurostat, tööjõu ülevaade, aasta keskmine.
Economic activity and trade
Majandusja kaubandus
Over the past 50 years, and especially since the 1980s, much has been done to break down the barriers between the EU’s national economies and to create a single market where goods, people, money and services can move around freely.
Viimase 50 aasta jooksul ning eriti alates 1980. aastatest on tehtud tõsist tööd selle nimel, et kõrvaldada tõkked ELi riikide majanduste vahel ning luua ühtne turg, kus kaubad, inimesed, raha ja teenused saavad vabalt liikuda.
Trade between EU countries has greatly increased and, at the same time, the EU has become a major world trading power.
ELi riikide vaheline kaubandus on märkimisväärselt kasvanud ning samal ajal on EL saanud tähtsaks kaubanduspartneriks maailmas.
The EU’s gross domestic product (GDP) — i.e. the economy’s output of goods and services — is steadily growing.
ELis tervikuna on SKT (kaupade ja teenuste toodang) pidevalt kasvanud.
Following the entry of new member states in 2004, the EU’s GDP is now greater than that of the United States.
Pärast ELi laienemist 2004. aastal on Euroopa Liidu kui terviku SKT suurem kui Ameerika Ühendriikidel.
GDP in billions of euro (2005) billion
SKT miljardites eurodes 2005. aastal
0 Sources: IMF, Eurostat.
0 Allikad: Rahvusvaheline Valuutafond, Eurostat.
In all EU countries, over 60% of GDP is generated by the service sector (this includes things such as banking, tourism, transport and insurance).
Kõigis ELi liikmesriikides toodetakse üle 60% SKTst teenindussfääris (kaasa arvatud pangandus, turism, transport ja kindlustus).
Industry and agriculture, although still important, have declined in economic importance in recent years.
Samas on tööstuse ja põllumajanduse osakaal viimastel aastatel kahanenud, kuigi endiselt on need olulised valdkonnad.
Although the Union’s GDP continues to rise, it has grown more slowly than that of the United States in recent years, but faster than that of Japan.
Euroopa Liidu SKT on arenenud tõusvas joones, ent viimastel aastatel on kasv olnud siiski aeglasem kui Ameerika Ühendriikides, aga Jaapanist kiirem.
GDP growth (percentage change over previous year)
SKT kasv (protsentides võrreldes eelmise aastaga)
Delivering value for money
Õiglane tasu
The single market is one of the EU’s greatest achievements.
Üks Euroopa Liidu suuremaid saavutusi on ühtne turg.
It has broken down economic frontiers in Europe and has increased competition, which has resulted in better quality and lower prices for goods and services.
Ühtne turg võimaldas kõrvaldada majanduspiirid Euroopas ning tõsta konkurentsivõimet, mille tulemus on parema kvaliteedi ja odavama hinnaga tooted ja teenused.
Some of the most dramatic price reductions have been in areas like air travel and communications.
Kõige enam on vähenenud lennupiletite ja sideteenuste hinnad.
Take the case of a 10-minute telephone call to the United States.
Toome näiteks 10minutilise telefonikõne hinna Ameerika Ühendriikidesse.
Prices in the Netherlands fell by 90% between 1997 and 2005.
Ajavahemikul 1997–2005 vähenes Madalmaades sellise kõne hind 90% võrra.
Callers from Latvia have been less fortunate.
Kõige vähem on sellest kasu saanud Läti kodanikud.
For countries joining the EU since 2004, the figures in the left-hand column are for 2000 or 2001.Sources: Eurostat, Teligen.
2004. aastal liitunud riikide puhul on vasakus veerus kasutatud 2000. või 2001. aasta andmeid. Allikad: Eurostat, Teligen.
A major trading power
Tähtis kaubanduspartner
Although the EU makes up only 7% of the world’s population, its trade with the rest of the world accounts for approximately a fifth of global exports and imports.
Kuigi ELi elanikkond moodustab ainult 7% maailma rahvastikust, hõlmab ELi kaubavahetus teiste riikidega peaaegu viiendiku maailma koguimpordist ja -ekspordist.
Exports to other EU members as a percentage of each country’s total exports (2005)
Eksport teistesse ELi riikidesse protsendina riigi koguekspordist 2005. aastal
Trade between EU countries themselves represents two thirds of all EU trade, although levels vary between the member states.
Kaubavahetus ELi riikide vahel moodustab ELi kogukaubavahetusest kaks kolmandikku, kuigi liikmesriigiti on kaubavahetuse mahud erinevad.
The single market has made trade between them much easier as goods, services, capital and people can now move freely across national borders.
Ühtne turg on tunduvalt lihtsustanud ELi riikide vahelist kaubavahetust, sest kaubad, teenused, kapital ja inimesed saavad vabalt liikuda.
The graph below shows how much EU countries exported to each other in 2005 as a share of their total exports.
Järgnevas graafikus on esitatud ELi riikide eksport teistesse ELi riikidesse riigi koguekspordi protsendimäärana 2005. aastal.
Luxembourg comes first, followed by Slovakia and the Czech Republic.
Luksemburg on esimesel kohal, talle järgnevad Slovakkia ja Tšehhi Vabariik.
The EU is the main exporter in the world and the second biggest importer.
Euroopa Liit on suurim eksportija maailmas ja suuruselt teine importija.
The United States is the EU’s most important trading partner, followed by China.
ELi kõige olulisem kaubanduspartner on Ameerika Ühendriigid, tähtsuselt teisel kohal on Hiina.
In 2005, the EU accounted for 18.1% of world exports and 18.9% of global imports.
2005. aastal oli Euroopa Liidu osa maailma koguekspordis 18,1% ja maailma koguimpordis 18,9%.
The European Union is also an important trading partner for less developed countries, most of whose exports enter the EU duty-free or at reduced rates of duty.
Lisaks on Euroopa Liit oluline kaubanduspartner vähemarenenud riikidele, kellel võimaldatakse Euroopa Liitu eksportida kas tollimaksuvabalt või vähendatud tollimaksuga.
This preferential access to the EU market is aimed at boosting the economic growth of poorer countries around the world.
Euroopa Liidu turule sellise eelisjuurdepääsu eesmärk on suurendada vaesemate riikide majanduskasvu kogu maailmas.
International trade in goods, in billions of euro (2005)
Rahvusvaheline kaubavahetus miljardites eurodes 2005. aastal
–654.2 654.2 billion1 4001 2001 000 800 600 400 200 0– 200– 400– 600– 800
Miljardit eurot 1 400 1 2001 000 800 600 400 2000 –200 –400 –600 –800
Sources: Eurostat, IMF.
Allikad: Eurostat, Rahvusvaheline Valuutafond.
More than 1 billion people around the world, one third of them in sub-Saharan Africa, live on less than a dollar a day.
Näiteks tuleb maailmas rohkem kui ühel miljardil inimesel, kellest üks kolmandik elab Saharast lõunasse jäävates riikides, toime tulla vähem kui ühe dollariga päevas.
As a major economic power, the EU plays its part through trade and aid to fight world poverty and promote global development.
ELi kui tähtsa majandusjõu ja olulise kaubanduspartneri ning abiandja staatusega kaasneb suur vastutus vaesusega võitlemise ja globaalse arengu eest.
It seeks to use its influence within the World Trade Organisation to ensure fair rules for world trade and to make globalisation benefit all nations, including the poorest.
EL püüab ära kasutada oma mõjuvõimu Maailma Kaubandusorganisatsioonis, et tagada õiglased reeglid maailmakaubanduses ja kõigi rahvaste, sealhulgas vaeseimate kasusaamine üleilmastumisest.
It is the world’s biggest donor of official development assistance.
EL on ka maailma suurim ametliku arenguabi andja.
Official development aid as a proportion of total aid given by the main OECD countries (2005)
Ametliku arenguabi protsendimäär 2005. aasta kogu arenguabist, mida andsid peamised OECD riigid
0 Others
0 Teised
The figure for the EU-15 includes aid managed by the EU institutions.Source: OECD.
EL-15 andmed sisaldavad ELi institutsioonide poolt hallatud abi. Allikas: OECD.
Transport, energy and the environment
Transport, energia ja keskkond
Transport and energy are vital to the EU economy.
Transport ja energia on ELi majanduse jaoks elulise tähtsusega.
Europeans and the products they consume in ever increasing quantity and variety are carried across the continent by all modes of transport — but most of all by road.
Eurooplased ja tooted, mida nad üha rohkem ning üha laiemas kaubavalikus tarbivad, liiguvad mööda Euroopat kõikvõimalike transpordivahenditega, ent kõige enam maanteid mööda.
As the economy grows, so does the demand for transport and energy.
Majanduskasvuga suureneb vajadus transpordi ja energia järele.
But this growth means increasing congestion and fuel consumption, which in turn create more pollution.
Paraku tähendab see suuremaid liiklusummikuid ja kütusetarbimist, mis omakorda suurendab saastatust.
These are Europe-wide problems that require Europe-wide solutions which are decided at EU level.
Need on üleeuroopalised probleemid, mis vajavad üleeuroopalisi lahendusi ELi tasandil.
Sustainable development is a top priority for the EU, which takes environmental concerns into account in all its policymaking.
Euroopa Liidu põhiprioriteet on säästev areng, mis arvestab keskkonnaaspektidega igal poliitikatasandil.
Railways and inland waterways (i.e. rivers and canals), once so important for moving goods and passengers around Europe, now carry only a small percentage of the total.
Mööda raudteed ja siseveeteed – st jõgesid ja kanaleid –, mis kunagi olid väga tähtsad kauba- ja reisijateveol üle Euroopa, liigub nüüd ainult väga väike osa kaupadest ja reisijatest.
Three quarters of the European Union’s freight now goes by road — as do more than three quarters of travellers in the EU.
Kolm neljandikku ELi kaubavedudest liigub mööda maanteid, maanteel reisijate arv on veelgi suurem.
To ease congestion on the roads and improve the environment, the EU is encouraging people to travel by public transport and urging transport firms to move freight to trains, barges and ships.
Ummikute vähendamiseks maanteedel soosib EL ühistranspordi kasutamist ning toetab transpordiettevõtteid, et need veaksid võimalikult palju kaupa rongide, praamide ja laevadega.
To tackle congestion at Europe’s airports, the EU is creating a unified Europe-wide system of air traffic management (the ‘single European sky’).
Ummikute vähendamiseks Euroopa lennujaamades töötatakse ELis välja ühtset Euroopa lennujuhtimissüsteemi („Ühtne Euroopa taevas”).
Use of four means of passenger transport in the EU-25 as a percentage of total passenger transport, measured in passenger-kilometres (2000, 2010 and 2030)
Nelja reisijateveo liigi kasutamine EL-25s protsendina kogu reisijateveost mõõdetuna reisijakilomeetrites (2000., 2010. ja 2030. aastal)
EU countries depend on imports for more than half the energy they consume.
Euroopa Liidu riikidesse tuleb tarbitavast energiast importida üle poole.
Net dependence on energy imports as a percentage of total consumption, EU-27 (2005)
Sõltuvus energiaimpordist protsendina energia kogutarbimisest EL-27s 2005. aastal
* The negative rate indicates that Denmark was a net energy exporter.** Cyprus imported more energy than it used during the year. The surplus was stocked.Source: Eurostat.
* Miinusmärk tähendab seda, et Taani oli energia puhaseksportija. ** Küpros importis aasta jooksul energiat rohkem kui kasutas. Ülejääk pandi reservi. Allikas: Eurostat.
The overall level of the EU’s reliance on imported energy was 52.3% in 2005 and is forecast to rise as domestic resources dwindle.
2005. aastal oli Euroopa Liidu sõltuvus imporditavast energiast 52,3% ning prognooside kohaselt suureneb see kodumaiste ressursside vähenedes veelgi.
At present, the EU gets about 50% of the gas it consumes from just three sources — Russia, Norway and Algeria.
Praegu impordib Euroopa Liit ligikaudu 50% tarbitavast gaasist ainult kolmest riigist – Venemaalt, Norrast ja Alžeeriast.
To handle its growing import dependence, the EU is working hard to increase energy efficiency, develop renewable resources and diversify its range of outside suppliers.
Suureneva impordisõltuvuse probleemi lahendamiseks teeb Euroopa Liit tõsist tööd selle nimel, et parandada energiatõhusust, arendada taastuvaid energiaallikaid ja suurendada energiatarnijate ringi.
Using energy more efficiently and switching to low-polluting renewable resources also make sense as part of the EU’s strategy to combat global warming resulting from burning fossil fuels, especially coal and oil.
Energia tõhusamal kasutamisel ning puhtamate ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõtul on oluline osa Euroopa Liidu strateegias, milles käsitletakse fossiilkütuste, eelkõige söe ja nafta põletamisest põhjustatud ülemaailmset soojenemist.
Using fossil fuels to produce energy releases carbon dioxide into the atmosphere, contributing to global warming.
Fossiilkütuste põlemisest eraldub atmosfääri süsinikdioksiid, mis soodustab ülemaailmset soojenemist.
The EU has set a target of generating 21% of its electricity from renewable sources such as wind, solar, hydro, geothermal and biomass by 2010.
ELi eesmärk 2010. aastaks on toota 21% vajalikust energiast taastuvate energiaallikate abil. Sellised energiaallikad on näiteks tuule-, päikese-, hüdro- ning maasoojus- ja biomassienergia.
Percentage of electricity produced from renewable energy sources, EU-27 (2005)
Taastuvate energiaallikate abil toodetud elektri protsent EL-27s 2005. aastal
As Europeans grow more prosperous, they have a responsibility to produce less waste and to manage it more efficiently.
Jõukuse kasvades tuleb eurooplastel toota ka vähem jäätmeid ja neid paremini käidelda.
At present, each citizen in the EU-27 produces on average just over half a tonne of municipal waste a year.
Praegu toodab iga kodanik EL-27s keskmiselt üle poole tonni olmejäätmeid aastas.
This waste has to be recycled or disposed of in landfills or by incineration.
Need jäätmed tuleb ümber töödelda, prügimäel ladustada või põletada.
* Means estimated or provisional figures.Source: Eurostat.
* tähistab hinnangulisi või esialgseid andmeid Allikas: Eurostat.
In most EU countries the amount of municipal waste from households, offices and public institutions has stabilised in recent years or is falling. But it is still rising in others.
Enamikus Euroopa Liidu riikides on viimastel aastatel kodude, büroode ja ametiasutuste olmejäätmete kogused püsinud muutumatuna või vähenenud, kuid mõnes riigis ka suurenenud.
Ireland has the highest level of waste per capita and Poland the lowest.
Kõige rohkem jäätmeid elaniku kohta toodetakse Iirimaal, kõige vähem aga Poolas.
A main cause of global warming are the so-called greenhouse gases emitted by power plants, factories, farms, the transport sector and households.
Üks globaalse soojenemise peamisi põhjusi on kasvuhoonegaasid, mida paiskavad atmosfääri elektrijaamad, tehased, põllumajandusettevõtted, mootorsõidukid ja kodud.