natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Maritime surveillance activities, under the responsibility of each Member State, are carried out by different policing serviceswhich often operate independently: fisheries surveillance,environment police, traffic monitoring, border surveillance, etc.This division of resources hardly encourages optimal efficiency.The Commission recommends the development of large-scalecooperation that is both vertical – between the different maritimesurveillance bodies – and horizontal – between the services of thedifferent Member States.
Selleks, et rakendada ellu merenduse integreeritudhaldus, tuleb välja töötada nn horisontaalsed meetmed,see tähendab abivahendid, mis hõlmavad kõikimerenduse valdkondi, võimaldavad ühtlustada neisrakendatavaid strateegiaid ja korraldada isegi teatavaidühiseid toiminguid.
common references, tools they can use to measure their impacton the seas, whether for establishing the physical limits of theirexploitation or for ensuring their safety. The Commission proposesto develop common tools for the surveillance of maritimeactivities, the spatial delineation of maritime activities and data collection.
Euroopa Komisjon on töötanud välja kolm abivahendit, mida on võimalik rakendadakiireloomuliselt – merenduse seiresüsteem, mereruumigaseotud kavandamine ning merekeskkonna seire- jaandmetöötluse võrgustik.
Such cooperation is already in place in some cases. Resources and assets for certain maritime surveillance missionsare already pooled, in particular for fisheries supervision, under the coordination of the CFCA(1), or within the frameworkof legislation on the safety of maritime traffic in European waters,
Praegu on mereseire liikmesriikide haldusalas ja sellega tegelevaderinevad korrakaitseasutused, kes tegutsevad tihtipeale üksteisestsõltumatult: püügikontrollid, keskkonnapolitsei, liiklusjärelevalve,piirivalve jne.
Maritime surveillance coordinated by the EMSA(
Selline vahendite hajutamine ei soodusta nendetõhusat kasutamist.
Safety at sea is a prerequisite for successful economic activitieson the seas.
Selleks,et võimaldada merenduse kõigi valdkondade hõlmamistühtsesse mere kasutamise nägemusse, tuleb välja töötada kõikidehuvirühmade jaoks ühised toetavad abivahendid, mille abil onvõimalik hinnata oma tegevuse mõju merele – seda nii selleks, et määrata kindlaks mere kasutuse füüsilised piirid, kui ka selleks, et tagada oma tegevuse ohutus.
Public authorities must be able to monitor users ofthe sea and protect them from both natural and technical risks oversees the development of a European patrol network thatcovers certain Mediterranean and Atlantic zones, primarily toprevent illegal immigration by sea from Africa.
Seetõttu teeb komisjon ettepanekurakendada ellu kolm ühist abivahendit, mis on ühendusesmerendusega seotud tegevuste seire, tegevuspiirkondadekindlaksmääramise ja andmete kogumisega.
The idea is nevertheless to move beyond mere cooperation.
Mõningal määral on selline koostöö juba alanud.
The Commission seeks to promote interoperability betweenmaritime surveillance services for the EU.
Rakendatud onteatavate vahendite ühiskasutust ja töötajate ühist tegevustmõningate kontrollitoimingute puhul, eeskätt on see seotudpüügikontrolliga, mida koordineerib CFCA(1), või õigusalasekoostööga meresõidu ohutuse tagamiseks Euroopa vetes, mida koordineerib EMSA(2
already gained in certain maritime regions, especially those that have prepared an integrated management plan, as the Commission recommended in 2002 as part of the coastal zonespolicy(1).
Selle eesmärgi saavutamiseks kavatseb komisjon esmalt koostadatööjuhendi, mis näitab liikmesriikidele, kuidas tuleb mereruumikavandamist korraldada.
Second, it will review needs and the different optionspossible and set up a system for the exchange of best practiceamong public authorities.
Vahemere ja Atlandi ookeani piirkondi hõlmava Euroopapatrullimisvõrgustiku rakendamist, mille peamiseks eesmärgiks on vältida mere kaudu toimuvat illegaalset sisserännet Aafrikast.
The European marine observation and data network
Merekeskkonna seire ja andmetöötluse Euroopa võrgustik
Finally, maritime stakeholders also need a wide range of naturaland human-activity data on the seas and oceans.
Komisjoni soovikson näha Euroopa Liidu mereseirega tegelevate asutuste vahelisttõelist koostalitlust.
The publicpowers, companies, maritime services and researchers needaccurate and accessible data to be able to adopt informeddecisions on maritime policy or economic development.
Üheks sellise koostalitluse põhiliseks abivahendikson integreeritud üldine laevade seiresüsteem, mis võimaldab kõikidelaevade lokaliseerimist, identifitseerimist ja jälgimist ning missoodustab erinevate tegevuste koostoimet, seda ka võimalikepäästeoperatsioonide läbiviimiseks.
The Commission is already working to attain this objective, with a review of all the surveillance, monitoring and notificationsystems currently in use in the EU.
Ja lõpuks vajavad merendusega seotud huvirühmad ka täielikkuandmebaasi, mis hõlmab merd ja ookeane puudutavaidlooduslikke protsesse ja inimtegevusega seotud toiminguid.Selleks, et poliitiliste, merendusalaste või majanduslike otsustetegemisel oleks võimalik arvesse võtta kõiki asjaolusid, peabametiasutuste, ettevõtete, merendusametite ja uurijate käsutusesolema usaldusväärsed ja hõlpsasti kättesaadavad statistilisedandmed.
It will then propose a detailedwork programme aimed at bringing these systems together.
Selle eesmärgi saavutamiseks on komisjon alustanud Euroopa Liiduskasutusel olevate seire, kontrolli ja teatamissüsteemide ülevaatamist.Järgmise meetmena esitab komisjon üksikasjaliku töökava kõiginende süsteemide integreerimiseks.
It is also encouraging the Member States to integrate their own national maritime surveillance systems to facilitate theintroduction of European interoperability.
Lisaks sellele kutsub komisjonüles ka liikmesriike oma riiklike mereseiresüsteemide integreerimisele,et seeläbi lihtsustada üleeuroopalise koostalitluse rakendamist.
The problem is that they are highly dispersed.Tracking them down is a long and arduous task.
Probleemiks on aga nende hajutatus.Enne selliste andmete kasutamist peab neid vajav isik tegelemavaevalise andmeotsingu ja andmekogumisega.
In addition, theirlong-term conservation is not guaranteed and standards are notconstant throughout Europe.
Lisaks sellele eiole selliste andmete pikaajaline säilitamine korraldatud igal poolsamade põhimõtete kohaselt.
So it is essential to bring togetherall existing data into a single, integrated and accessible systemthat can be used to nurture economic development projects andpolicy initiatives.
Seega on oluline koguda kõikasjassepuutuvad andmed kokku ühte terviklikku ja hõlpsastijuurdepääsetavasse süsteemi, mis võimaldab andmetegavarustada mis tahes majandusarengu projekti või poliitilistalgatust.
Maritime spatial planning is another tool for integratedmanagement.
Sellele andmehaldussüsteemile on juba antud nimetus„Merekeskkonna seire ja andmete võrgustik”.
The expansion of economic activities in coastalareas and at sea is creating conflicts for space between differentusers.
Süsteem lõimitakse üldise süsteemiga GEOSS(5)ja GMES(
This data system has already been baptised the ‘European marineobservation and data network’.
Praegu toob merel ja rannikul toimuvamajandustegevuse arenemine kaasa mitmeid ruumi kasutamisegaseotud vastuolusid eri kasutajate vahel.
It will have to be integrated intoand made compatible with the Global Earth Observation System
Nii võib sadama laiendaminetoimuda looduskaitseala arvelt, off-shoretuulepargi rajamine võib hõivata teatava kogukonna olulise kalastuspiirkonna,vesiviljelusettevõtte rajamine võib tekitada lähedal asuva turistideleavatud rannapiirkonna haldajad jne.
) and the European GMES initiative(
Euroopa keskkonnaseiresüsteemiga.
The network could be used, for example, to monitor and predictthe scope and multiple consequences of climate change on theoceans and seas, thus representing a crucial tool for adaptation tothis phenomenon in maritime regions.
Samuti võimaldab seesüsteem näha näiteks ette meresid ja ookeane mõjutavatekliimamuutuste ulatust ja mitmeid tagajärgi, olles seegahädavajalikuks abivahendiks merepiirkondade kohandamiseksnende nähtustega.
The sea and the coastlines need a spatial planning policy similarto the terrestrial planning polices that has been in use for manyyears.
Mere ja ranniku suhtes tuleb kehtestada samasugune territooriumikorralduse poliitika, nagu seda rakendatakse juba mitmeid aastaidmaismaa puhul.
This may involve the development of coastal and maritimezones and the limitation or encouragement of certain activitiesbased on their characteristics.
Selline korraldus võib hõlmata ranniku- ja merealadeeri piirkondadeks jagamist ja teatavate tegevusalade piiramist võisoodustamist lähtuvalt vastavate piirkondade eripäradest.
It is clear that developing andmaintaining such a tool requires an integrated approach,involving consultation with all the stakeholders who are familiarwith and use maritime space and based on scientific knowledgeof the underwater ecosystem and geology.
On arusaadav, et sellise meetme rakendamine või selle muutminepeab toimuma integreeritult, koostöös kõigi huvirühmadega, kesmerealasid tunnevad ja kasutavad, ning selle aluseks peab olemateaduspõhine arusaam mere ökosüsteemidest ja meregeoloogiast.
This is an ambitious undertaking, requiring a clear and coherentplan over a period of years.
Tegemist on pretensioonika ettevõtmisega, mida on võimalikrakendada vaid üksikasjaliku ja sidusa mitmeaastase tegevuskava alusel.
The European Commission, with theaid of a group of experts from different scientific disciplines, is already preparing a roadmap that is expected to be publishedthis year.
Praegu valmistab Euroopa Komisjon kooserinevate valdkondade teaduslike ekspertidega ette esialgsetjuhenddokumenti, mis peab ilmuma veel sel aastal.
Initially, the plan will take stock of the data and informationservices to be built into the network.
Esimesesjärgus hõlmab tegevuskava olemasolevate ja tulevasse võrkulõimitavate andme- ja teabeteenuste ülevaatamist.
The Commission will alsolaunch a programme to develop multidimensional maps of the Member States’seas, which will obviously be compatible with one another.
Komisjonkäivitab samuti liikmesriikide merede mitmemõõtmeliste kaartidevalmistamise programmi, on iseenesest mõistetav, et mainitudkaardid peavad olema omavahel kokkusobivad.
The authorities need such planningprimarily as the basis for negotiation between competinginterests.
Seda projekti on võimalik edasi arendada ainult liikmesriikide jaasjaomaste huvirühmade aktiivse kaasamise teel.
To succeed, the project will require the active participation of the Member States and all stakeholders.
Et selline meede saaks olla tõhus, peavadseda rakendama kõik rannikul asuvad Euroopa Liidu liikmesriigid jakuivõrd mere puhul on põhimõtteliselt tegemist riikideülesenähtusega, peab see meede olema ühilduv kõikide liikmeriikidega.
The German EEZ hosts a range of activities in a highly complex interaction: shipping, gas pipelines, underwater cables, environmental conservation, wind farms, and so on.
Saksamaa majandusvööndis toimuvad erinevad tegevused, millevastastikmõju on väga keerukas: mereliiklus, gaasi- ja naftajuhtmed,merealused kaablid, keskkonnakaitse, tuulefarmid jne.
There was a clear need to plan the development of all these activities.
Nende tegevusteühtse planeerimise vajadus on ennast selgelt tunda andnud.
Germany organises its maritime spatial planning system
Saksamaa kavandab oma mereruumi korraldust ja Madalmaade, Prantsusmaa ja Belgia sadamatesse viivatemereteede vahel.
The North Sea zones assigned to wind generator parks, forexample, were situated between the maritime route towards British ports and the one leading to Dutch, Belgian and Frenchports.
Mereruumi korralduse kava, üks olulisi terviklikumerenduspoliitika abivahendeid, on Saksamaal, aga kamõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis muutunudreaalsuseks.
This made it possible to determine the locations where thecables linking the generator parks to the coast will cross themaritime routes.
Eesmärgiks on luua majandustegevuseleselgem raamistik, tagada kindlamalt meretranspordiohutus ja kindlustada merekeskkonna kaitset.
The development of wind energy was one of the factors thattriggered the planning process.
Tuuleenergia areng on seejuures alati olnud üks olulisikavandamisprotsessi käivitavaid tegureid.
‘Following Germany’s decision toboost its production of renewable energy, many companies appliedfor permits to exploit offshore wind generator parks’, continues Nico Nolte.
„Pärast seda, kui Saksamaa otsustas suurendada taastuvenergia osakaalu, on mitmed ettevõtted taotlenud luba meres asuvate tuuleparkidekasutamiseks,” selgitab Nico Nolte.
‘This development underlined the growing use of the seaand the importance of organising and planning its use.’
„See areng on toonud kaasamere kasutamise suurenemise ning tekitanud vajaduse seda kasutust korraldada ja kavandada.”
Three types of zones
Kolme liiki tsoonid
Germany’sexclusive economic zone (EEZ) covers part of the North Sea (45 000 km²) and part of the Baltic (28 600 km²).
(45 000 km2) ja Läänemerd (28 600 km2).
It is relatively narrow compared to those of other European Union Member States, such as Portugal or the United Kingdom,but is home to a wide range of varied activities and complexinteractions.
Võrreldes teisteliikmesriikidega, nagu Portugal või Ühendkuningriik, on seemajandusvöönd küllaltki kitsas, kuid see piirkond on seotud vägaerinevate tegevuste ja keeruliste koosmõjudega.
The area boasts a rich biodiversity; it includes the Wadden Sea on the North Sea side and the saltiestwaters of the Baltic Sea. Its windiness provides a key benefit for Germany’s supply of renewable wind energy.
Samaaegselt on tegemistliigirikka merekeskkonnaga, seejuures tuleb märkida Waddeni merd,Põhjamere ookeanipoolset osa ja Läänemere soolasemat piirkonda.Ja lõpuks on tegemist väga tuulerikka piirkonnaga, millel on olulinetähtsus Saksamaa varustamisel taastuvast tuuleenergiast toodetavaelektriga.
for a given activity, barring all access for other activities;• the reserved zone(Vorbehaltsgebiete) is assigned a priorityactivity but other activities are not excluded;• the qualification zone(Eignungsgebiete) is reserved for one or more given activity that are not to be located outside this zone.
Esitatud kava projektis ei nähta ette valdkondlike ainuõigusteandmist kõikide asjaomaste tsoonide puhul. Teatavaid tsoone onvõimalik jagada mitme tegevusvaldkonna vahel, teisi aga mitte.Seetõttu määras BSH kindlaks erinevad tsoonide staatused:•eelisõigustsoonid(Vorranggebiete), mis on reserveeritud ainultteatavate kasutusvaldkondade jaoks ja mida ei ole muudevaldkondade jaoks võimalik kasutada,•reserveeritud tsoonid(Vorbehaltsgebiete), mille puhul oneelistatud teatavad tegevusvaldkonnad, kuid ei ole välistatud kateised valdkonnad,•kvalifikatsioonitsoonid (Eignungsgebiete), mis on reserveeritudteatava tegevusvaldkonna või valdkondade jaoks, mida ei olevõimalik rakendada väljaspool seda tsooni.
The need for integrated management of all these activities wasparticularly apparent here.
Seetõttu on vajadus kõikide nende tegevusvaldkondade terviklikuhaldamise järele siin piirkonnas eriti selgelt tajutav.
So in 2004, the German governmentlaunched an initiative to develop a maritime spatial planningsystem, the aim being to establish a framework for the coexistenceof various activities: environmental protection, shipping,scientificresearch, oil and gas extraction, production of wind energy andthe transport of gas, oil, electricity, water and data throughpipelines and cables.
Saksamaavalitsus käivitas 2004. aastal programmi selle mereruumikorraldamise kava väljatöötamiseks, mille käigus tuli kindlaksmäärata raamistik, mis hõlmaks keskkonnakaitset, transporti,teadusuuringuid, gaasi- ja naftamaardlaid, tuuleenergia tootmist,gaasi ja nafta torutransporti ning elektrienergia ja andmete edastustjuhtmete abil.
In 2004, the spatial planning law was extended to all of Germany’s EEZ, which established the legal framework allowing planning ofthe different activities.
Alates 2004. aastast laienes territooriumi korralduse seadus kogu Saksamaa majanduspiirkonnale, sellega määrati kindlaks õiguslikraamistik, mis võimaldas kavandada erinevaid toiminguid.
An initial draft was presented to the government in November2007, together with the Environmental Strategic Evaluation thatanalyses its impact on the marine environment.
Esimene kava projekt esitati valitsusele 2007. aasta novembris,koos sellega esitati ka keskkonna strateegiline hinnang, milles analüüsiti kava mõju merekeskkonnale.
As this issue of Fishing and Aquaculture in Europewent to press, this first draft wasin the inter-ministerial consultation phase, after which it will beadapted by BSH to take account of the suggestions made.
Selle artiklikirjutamise ajal on käivitatud esimene ministeeriumidevahelistekonsultatsioonide voor, mille järel BSH võtab esitatud märkusedkokku.
They will beable to submit their views via internet and at two meetings, one in Hamburg for the North Sea and the other in Rostock for the Baltic Sea.
Seejärel toimub 2008. aasta jooksul uus konsultatsioonidevoor, milles osalevad asjaomased huvirühmad.
An implementing decree will then be issued for the final version that results from the second consultation.
Huvirühmadel on võimalik esitada oma märkusi Interneti teel ja kahe suurekoosoleku käigus, mis toimuvad Hamburgis Põhjamerega seotudküsimustes ja Rostockis Läänemerega seotud küsimustes.
The Federal Maritime and Hydrographic Agency (BSH)(1) was then charged with drawing up the maritime development plan.
Selle tulemusena valmiva uue kava alusel võetakse vasturakendusmäärus.
The agency began by choosing a starting point for its work.‘Maritime traffic is the main activity in our EEZ’, explains Nico Nolteof the BSH.
Merenduse ja Hüdrograafia Föderaalameti(1)(BSH) ülesandeks sai selle mereruumi korralduse kava elluviimine.
‘So we decided to analyse traffic data to identify itsdistribution throughout the zone and then determine maritimeroutes.
Kavaväljatöötamiseks pidi amet määrama kindlaks lähtepunkti.
This network of routes formed the basis of our zoning.
„Meie majanduspiirkonna peamiseks kasutajaks on mereliiklus,”selgitab BSH direktor Nico Nolte.
They became the boundaries of the different activity areas.’ the BSH organised a large-scale meeting to clarify the economicand environmental stakes of such planning.
„Seetõttu analüüsisime me selleliiklusega seotud andmeid, et teha kindlaks selle liikluse jaotuminemajanduspiirkonna ulatuses ja määrata kindlaks peamisedkasutatavad mereteed.
All the national,regional and local players were invited, including representativesof neighbouring countries likely to be interested in thistransnational matter.
See mereteede võrgustik saimajanduspiirkondade erinevateks tsoonideks jagamise aluseks,mereteed said erinevate tegevustsoonide piirideks.”
‘Even though over 90% of Irishterritory is underwater, the ocean seems almost invisible to ourcitizens’, he regrets.
Peter Heffernan, kes on Iirimaa ettevõtet Marine Institutejuhtinud alates selle asutamisest 1993. aastal, on ükspaljudest teadlastest, kes toetavad sinises raamatus väljakuulutatud integreeritud merenduspoliitikat.
The consultation on the Green Paper broughtmaritime issues to the attention of Ireland’s public opinion.
Asjaolu, et selle poliitika keskmes on nimeltmerendusalased uuringud, võimaldab koordineerida siianieraldatud teadusharusid.
Peter Heffernan, who has headed the Irish Marine Institutesince its founding in 1993, is one of the many scientists whosupport the integrated maritime policy recommended inthe Blue Paper.
keskkonnakaitset, sidemeid tööstusega jne – hõlmavhorisontaalne lähenemine ainumõeldavaks strateegiaks, mis võimaldas lisaks sellele käivitada ka arutelu merenduse jamerega seotud küsimuste üle tema riigis.
Placing marine research at the heart of thispolicy will promote the coordination of scientific disciplinesthat have remained isolated until now.
Ta tunnistab: „Kuigi enam kui 90% meie territooriumist moodustab merealuneterritoorium, tundub ookean meie kaaskodanike jaoks olevat peaaegu nähtamatu.”
The Irish Marine Institute, the national agency responsible for marine research, was created in the early 1990s thanks to
Rohelise raamatuga seoses toimunudkonsultatsioonid võimaldasid viia merendusega seotudteemaderingi Iirimaa avalikkuseni.
The core policy areas defined at the conclusion of the consultationreinforce the researcher’s view.
1990. aastate algul loodi erakapitali ja Euroopa fondide abil ettevõte Marine Institute, s.o Iirimaa valitsusasutus, kes tegelebmerendusküsimustega.
‘In this field, it is the first time in Europe that science will make such a direct contribution to society andtake up both economic and environmental challenges’, he explains.
Eesmärgiks on anda teadusuuringudmerenduse valdkonna majandusliku arengu teenistusse, säilitadesseejuures tasakaalu ökosüsteemidega.
a combination of private capital and European funds.
Konsultatsioonide käigus kindlaks määratud põhisuundi peab teadlane lootustandvaiks.
Its aim for scientific research to serve economic development of marineresources and protection of the marine environment.
Ta kinnitab: „Esimest korda sellesvaldkonnas pakub teadus Euroopa ühiskonnale sedavõrd otsesttoetust ja aitab vastu seista korraga nii majanduslikele kui kakeskkonnakaitsega seotud väljakutsetele.”
Peter Heffernan, age 48, was appointed Chief Executive of the Institute.
Uurimistegevuse areng on pidevalt olnud Marine Institute’i üheksprioriteetseks tegevussuunaks.
‘At the time, Ireland’seconomy was very depressed and I was lucky to be able to emigrate to the United States, where I discovered a very open and competitiveresearch environment’, he explains.
Vaatamata sellele, et tegemist onküllaltki väikese asutusega, on tehtud märkimisväärseidinvesteeringuid ning muretsetud rahvusvahelised uurijatemeeskondade käsutuses olevad uurimislaevad.
During the seven years he spent in the United States, Peter Heffernan engaged in researchon diseases affecting crustaceans in an aquaculture environmentand worked closely with the fishing industry.
Üheks sellisekslaevaks on 1997. aastal vette lastud Celtic Voyager, mis võimaldabkaheksaliikmelisel uurijaterühmal koguda andmeid kalavarude
The development of research has in fact always been a key activityfor the Marine Institute.
Ettevõtet kutsuti juhtima Peter Heffernan.
Despite its modest size, the agency hasmade major investments and acquired research vessels employinginternational research teams: in 1997 the Institute launched the Celtic Voyager, a vessel used by a team of eight scientists to gatherdata on the situation of fish stocks and on geophysical andenvironmental aspects.
48-aastane Heffernanosales Galway ülikoolis merezooloogia kursusel ning jätkas seejäreljäreldoktoriõpinguid Ameerika Ühendriikides Georgia ülikoolis.
In 2003, the Institute financed the Celtic Explorer, a 65 m long low-noise vessel that can accommodatesome 20 researchers and is designed for deep-sea surveyoperations.
„Sel ajajärgul oli Iirimaa majandus sügavas madalseisus ja mul oliõnne, et sain siirduda Ameerika Ühendriikidesse, kus ma leidsin eestväga avatud ja konkurentsivõimelise uurimiskeskkonna,” selgitab Heffernan.
Ireland also immediately lent its backing to the plan to develop a European atlas of the seas, because the country hasalready mapped 90% of its coastal waters under an ambitiousnational programme.
Seitsme Ameerika Ühendriikides veedetud aasta jooksuluuris Peter Heffernan vesiviljeluse käigus koorikloomadel avastatudhaigusi ning see töö toimus tihedas koostöös kalatööstuseesindajatega.
When he took up the helm at the Marine Institute in 1993, Peter Heffernan knew he would be leaving pure research for the worldof applied research, where he would be developing governmentprogrammes to promote the ocean’s resources.
Võttes 1993. aastal instituudi juhtohjad, teadis Peter Heffernan, et ta pöörab oma tegevuses uue lehekülje, siirdubfundamentaaluuringute juurest rakendusteaduste juurde ja hakkab tegelema ookeanide ressursside toetuseks suunatudvalitsusprogrammide elluviimisega.