natgillin/translations-raw huggingface dataset:
75 growth at all over the past 10 years or more and GDPper headwas below 75% of theEUaverage .
Kokku oli nende ostujõu standardites mõõdetud SKP inimese kohta aastal 2001 umbes 85% EL-i keskmisest, kuid peaaegu kõigis neis on piirkondi, kus viimase 10 või enama aasta jooksul on kasv olnud praktiliselt olematu ning SKP inimese kohta alla 75% EL-i keskmisest.
and 2002 and it was even lower in Malta because of a fall-off in tourism from the EU.
Üldiselt oli kasv niihästi 2001. kui 2002. aastal napilt alla 2½% ning aastal 2003 on see hinnanguliselt 3%.
But little growth in employment as restructuring continues
Kuid väike kasv tööhõives ajal, mil ümberstruktureerimine jätkub
0 0 If economic growth in these regions continues to be depressed, thenGDP per head before too long will fall below the 75% level, at which time theymight become eligible for Objective 1 assistance.
Kui majanduskasv neis piirkondades on jätkuvalt loid, siis langeb SKP inimese kohta varem või hiljem allapoole 75% taset, millisest hetkest alates on neil võimalik taotleda Eesmärk 1 abi.
By then, however, the structural problems which need to be overcome are likely to have deteriorated further, requiring more drastic action.
Kuid selleks ajaks on strukturaalsed probleemid, mis tuleb ületada, muutunud tõenäoliselt pidevalt halvemaks ning nõuavad veel karmimat sekkumist.
This raises the question of howfar cohesion policy should anticipate such a worsening and intervene at an earlier stage to try to arrest decline and to do so with a lower level of expenditure.
See tõstatab küsimuse, mil määral peaks ühtekuuluvuspoliitika olukorra sellist halvenemist ette nägema ja sekkuma varem, et püüda langust peatada ja teha seda väiksemate kulutustega.
Even before the recent slowdown, growth did little to ease the employment problems which emerged in the transition countries in the early 1990s.
Isegi enne hiljutist aeglustumist ei aidanud majanduskasv oluliselt kergendada tööhõive probleeme, mis tekkisid üleminekumajandusega riikides 1990ndate aastate alguses.
In all of the countries with high growth rates, except Hungary and Slovenia, labour productivity increasedmarkedly and employment either rose by only a little (Latvia) or fell (in all the other cases), reflecting the ongoing restructuring of their economies which in most cases is far from complete.
Kõigis kõrge kasvumääraga riikides, välja arvatud Ungari ja Sloveenia, kasvas tööviljakus oluliselt ja tööhõive kas tõusis väga vähe (Läti) või langes (kõigil ülejäänud juhtudel), peegeldades nende majanduste jätkuvat
Growth of GDP in the accession countries
SKP kasv liituvates riikides
Overall, growth ofGDPper head in real terms in the newMemberStates was around 1½%a year above the EU15 average over this period.
19982002EL15 keskmine 2002Lissabonis püstitatud eesmärk 2010
Employed 1564 as % of population 1564
Tööl käivate 15-64-aastaste inimeste % 15-64-aastaste inimeste arvust
MT: no data; BG and CY: no data for 1998Source: Eurostat, LFS
MT: andmed puuduvad; BG ja CY: andmed puuduvad 1998Allikas: Eurostat, LFS
Since 2001, growth has slowed in these countries taken together, in part because of the fall-off in growth in the EU, their major export market.
1994–2001 oli SKP kasv uutes liikmesriikides keskmiselt veidi üle 4% aastas, välja arvatud Ungaris (napilt alla) ja Tšehhi Vabariigis.
Overall, growth was just under 2½% in both 2001 and 2002 and is estimated to be 3% in 2003.
Viimases oli kasv ainult napilt üle 2% aastas, samal ajal kui Bulgaarias ja Rumeenias (kaks liituvat riiki, kes ei ühine EL-iga 2004. a.), ei kasvanud SKP peaaegu üldse.
The slowdown was particularly marked in Poland, where growth averaged only just over 1% in 2001
Kuid kuna rahvastik neis riikides muutus erinevalt, kasvades oluliselt Küprosel ja Maltal, vähenedes umbes 1% võrra aastas kolmes Balti riigis ning Bulgaarias ja muutudes
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
1.osa — Ühtekuuluvus,konkurentsivõime,tööhõivejakasv–olukordjasuunad ümberstruktureerimist, mis enamikul juhtudel ei ole kaugeltki lõpetatud.
Cohesion, competitiveness, employment and growth
(Liituvateks riikideks nimetatakse käesolevas aruandes 10 uut liikmesriiki pluss Bulgaaria ja Rumeenia.)
Wide disparities inGDPper head between regions in accession countries
Kõigis liituvates riikides, välja arvatud Küpros, oli tööhõive määr väiksem kui sihtarvud, mis EL-i Lissaboni tippkohtumisel kindlaks määrati — 67% aastaks 2005 ja 70% aastaks 2010.
0 0 Romania, by almost 4 percentage points in Estonia and by 2 percentage points in the CzechRepublic, Slovakia and Lithuania.
Ajavahemikus 1998 (mil said kättesaadavaks andmed enamiku riikide kohta) kuni 2002 langes tööhõive Poolas, samuti nagu ka Rumeenias, rohkem kui 7 protsendipunkti võrra, Eestis peaaegu 4 protsendipunkti võrra ning Tšehhi Vabariigis, Slovakkias ja Leedus 2 protsendipunkti võrra.
On the other hand, the employment rate increased in Slovenia, though by less than 1 percentage point, Latvia and Hungary (by over 3 percentage points in the last), though as noted below the level remains well below the EU15 average (Graph 1.2).
Seevastu kasvas tööhõive Sloveenias, kuigi vähem kui 1 protsendipunkti võrra, Lätis ja Ungaris (viimases üle 3 protsendipunkti), kuigi, nagu allpool märgitud, jääb see tase endiselt alla EL15 keskmisele (graafik 1.2).
Growth in the accession countries has been far from regionally balanced.
Kasv on liituvates riikides olnud kaugel regionaalsest tasakaalustatusest.
In all the transition countries, it has been disproportionately concentrated in a few regions, particularly in capital cities and surrounding areas.
Kõigis üleminekumajandusega riikides on see ebaproportsionaalselt koondunud vähestesse piirkondadesse, eriti pealinna ja selle ümbrusse.
As a result, regional disparities inGDPper head have widened significantly.
Selle tulemusel on regionaalne ebavõrdsus SKP-s inimese kohta oluliselt suuremaks muutunud.
The slowdownhas led to a further fall in employment, especially in Poland, where the number in work declined by over 2% in 2002 and is estimated to fall further in 2003.
Aeglustumine on toonud kaasa tööhõive jätkuva languse, eriti Poolas, kus aastal 2002 langes tööl käivate inimeste arv rohkem kui 2% ning aastaks 2003 prognoositakse edasist langust.
In the latter year, growth of employment of more than ½% is estimated only in two countries, Lithuania and Slovakia.
Lõppenud aastaks prognoositakse rohkem kui ½% tööhõive kasvu ainult kahes riigis — Leedus ja Slovakkias.
Employment rates therefore remain low in the accession countries
Seega jääb tööhõive määr liituvates riikides madalaks
In both the Czech Republic and Slovakia, the 20% of the population living in the most prosperous regions have a GDPper head which is just over twice as high as the 20% living in the least prosperous regions.
Niihästi Tšehhi Vabariigis kui Slovakkias elab kõige jõukamates piirkondades 20% elanikkonnast, kelle SKP inimese kohta on üle kahe korra kõrgem kui sellel 20%-l inimestest, kes elavad kõige vähem jõukates regioonides.
This is similar to the gap in Italy or Germany.
See sarnaneb vahega Itaalias või Saksamaal.
InHungary, the level ofGDPper head in the regions with the most prosperous 20% of population is some 2.4 times the level in the least prosperous, more than in any of the existing EUMember States.
Ungaris on SKP tase inimese kohta kõige jõukamates regioonides, kus elab 20% elanikest, umbes 2,4 korda kõrgem kui kõige vähem jõukates piirkondades, rohkem kui üheski olemasolevas EL-i liikmesriigis.
Enlargement will increase the disparity inGDPper head across the EU markedly
Laienemine suurendab oluliselt inimese kohta toodetud SKP taseme ebavõrdsust EL-is
As a consequence of the depressed growth of employment, the proportion of workingage population in jobs in the accession countries has declined steadily since the transition began while, in the EU15 the proportion has risen.
Tööhõive loiu kasvu tagajärjel on liituvates riikides töölkäivate tööealiste inimeste suhe üleminekuperioodi algusest saadik pidevalt langenud, samal ajal kui EL15-s on see suhe tõusnud.
In 2002, this proportion — the employment rate— averaged just 56% in the 10 newMember States, much lower than the EU15 average (just over 64%) though similar to that in present Objective 1 regions.
Aastal 2002 oli see suhe — tööhõive määr — 10-s uues liikmesriigis keskmiselt vaid 56%, mis on palju madalam kui EL15-s keskmiselt (napilt üle 64%), kuigi sarnane olemasolevate Eesmärk 1 piirkondadega.
This similarity, however, disguises the fact that, asnotedabove, employment rates in Objective 1 regions were tending to increase significantly up until the recent slowdown, whereas in the newMember States, they were tending to decline.
Kuid see sarnasus varjutab fakti, et nagu ülalpool märgitud, tööhõive määrad Eesmärk 1 riikides kaldusid kuni hiljutise aeglustumiseni olulisel määral tõusma, samal ajal kui need uutes liikmesriikides tavaliselt langesid.
The 10 newMemberStates will add muchmore to EU population (just under 20%) than to its GDP (around 5% in terms of Euros).
10 uut liikmesriiki suurendavad EL-i elanikkonda palju rohkem (veidi alla 20%) kui selle SKP-d (eurodes mõõdetuna umbes 5%).
Bulgaria and Romania together would add a further 8% to EU population but under 1% to GDP.
Bulgaaria ja Rumeenia koos lisaksid EL-i rahvastikku veel 8%, kuid SKP-sse alla 1%.
Even taking account of lower costs of living, all the countries are much less prosperous than the existing EUMember States, if to widely varying degrees.
Isegi arvestades madalaid elamiskulusid, on kõik need riigid palju vähem jõukad kui olemasolevad EL-i liikmesriigid, kuigi väga erineval määral.
Cohesion, competitiveness, employment and growth
SKP inimese kohta (ostujõu standard), riigid ja regionaalsed äärmused, 2001
Source: Eurostat, Regional accounts prosperous Member States is currently just under 30% (ie Greece and Portugal have levels almost 30%belowaverage ), the gap will double when the newMemberStates join in 2004 (ie Latvia has a GDPper head which is over 60%below the EU25 average) and is likely to widen evenmore once Bulgaria and Romania enter.
Allikas: Eurostat, regioonide statistika see ainult 26–27% keskmisest.
Once enlargement occurs, therefore, therewill be amajor wideningof the income gap between the most and least prosperous Member Stares.
seega põhimõtteliselt erinevuste ulatust EL-is. Ühtekuuluvuspoliitika ja ka teised EL-i poliitikad peavad vastavalt kohanema.
Even though averageGDPper head in an enlargedEUwill be lower than in the EU15, only Cyprus has a level above 80%of the average in anEUof 25 Member States.
2002. aastal oli ainult Maltal, Küprosel, Tšehhi Vabariigil ja Sloveenial ostujõu standardis mõõdetud SKP inimese kohta üle 60% EL15 keskmisest.
In Latvia, the level is 38% of the EU25 average, less than half the level in Greece or Portugal (77–78%), while in Romania and Bulgaria, it is under 30% of the average (Graph 1.3).
Poolas, Eestis ja Leedus oli see ainult umbes 40% keskmisest ja Lätis vaid 35% keskmisest. Bulgaarias ja Rumeenias oli
In other words, whereas the gap between the averageGDPper head in the EU15 and the level in the least
Koos laienemisega muutub kõige jõukamates ja kõige vähem jõukates riikides elavate inimeste sissetulekute erinevus järelikult palju suuremaks.
In an enlarged EU, countries can be divided into three groups according to GDPper head in PPS terms.
Kuigi keskmine SKP inimese kohta saab laienenud EL-is olema madalam kui EL15-s, on ainult Küprose SKP 25-st liikmesriigist koosnevas EL-is üle 80% keskmisest.
For the first group consisting of 12 of the present 15Mem-ber States, GDPper head is well above the EU25 average (10% or more). In the second group of
Lätis on tase 38% EL25 keskmisest, mis on vähem kui pool Kreeka või Portugali tasemest (77–78%), samal ajal kui Rumeenias ja Bulgaarias on see alla 30% keskmisest (graafik 1.3).
GDP per head (PPS), 2002
SKP inimese kohta (ostujõu standard), 2002
Average EU25
EL25 keskmine
Source: Eurostat, National accounts
Allikas: Eurostat, riikide statistika
0 0 7 countries, comprising the remaining three present Member States, Spain, Portugal and Greece, plus Cyprus, the CzechRepublic, Slovenia andMalta, GDPper head is between 68% and 94% of the EU25 average.
Teiste sõnadega — samal ajal kui praegu on erinevus EL15-s inimese kohta keskmiselt toodetud SKP taseme ning kõige vaesemates liikmesriikides saavutatud taseme vahel veidi alla 30% (s.t.
In the third group of 8 countries (including Bulgaria and Romania), all of which are new or prospective Members, it is under 60% of the average (Graph 1.4).
Kreekas ja Portugalis on tase peaaegu 30% allpool keskmist), muutub see vahe kaks korda suuremaks, kui 2004. aastal liituvad uued liikmesriigid (s.t.
Disparities between regions will widen even further with enlargement
Läti SKP inimese kohta on üle 60% madalam EL25 keskmisest) ning tõenäoliselt suureneb veelgi, kui liituvad Bulgaaria ja Rumeenia.
Enlargement will add verymuch more to EU population than toGDP, reducing averageGDPper head significantly.
keskmisele). Inimeste arv, kes elavad praeguse EL-i sellistes regioonides, väheneb selle tagajärjel umbes 19 miljoni võrra.
AverageGDPper head in the EU of 25 Member Stateswill be around 12½% less than the average in the EU of 15.
Laienemise lõpptulemuseks saab seega olema, et EL25-s suureneb 123 miljonini selliste inimeste arv, kes elavad piirkondades, kus SKP inimese kohta on vähem kui 75% keskmisest.
For 17 regions, it will mean that their incomeper head is no longer below the 75% threshold given that this is now lower than it was before. It will also be above 75% in Malta where it is now below 75% of the EU15 average.
Kui Bulgaaria ja Rumeenia ühinevad, siis tõuseb see arv veelgi — rohkem kui 153 miljonini ehk peaaegu 32%-ni EL27 elanikkonnast, s.t. sellistes piirkondades praegu elavate inimeste arv peaaegu kahekordistub.
Enlargement will have an even greater effect on disparities between regions than betweencountries .
27 liikmesriigist koosnevas EL-is elab kaks kolmandikku inimestest, kes elavad piirkondades, mille SKP elaniku kohta on vähem kui 75% EL25 keskmisest, uutes liikmesriikides.
Whereas around 73 million people, some 19% of the EU15 population, live in regions where averageGDPper head in the years 1999 to 2001was below 75% of theEUaverage, according to the latest estimates, almost as many, some 69million of the 74.5 million who will become EU citizens in 2004 (92% of the total), live in regions with GDPper head below 75% of the EU25 average in the newMember States.
Umbes üks kuuest inimesest elab regioonis, kus SKP inimese kohta on vähem kui pool EL-i keskmisest.
This does not mean, however, as discussed further below, that these 69million people will simply add to those at present living in regions with GDPper head below 75% of theEUaverage, since this average itself will be reduced (from an average covering 15Member States to one covering 25) as a result of enlargement.
Laienenud EL-is võib riigid jagada kolme gruppi vastavalt ostujõu standardis mõõdetud SKP-le inimese kohta.
This will have the effect of reducing the number of people living in such regions in the present EU15 by around 19 million.
Esimesse gruppi kuulub 12 liikmesriiki olemasolevast 15-st, SKP inimese kohta on tunduvalt üle EL25 keskmise (10% või rohkem).
The net result of enlargement will, therefore, be to increase the number living in regions with GDPper head below 75% of the average to 123 million in the EU of 25 .
Teise gruppi kuulub 7 riiki — ülejäänud kolm praegust liikmesriiki (Hispaania, Portugal ja Kreeka) ning Küpros, Tšehhi Vabariik, Sloveenia ja Malta, SKP inimese kohta on 68% ja 94% vahel EL25 keskmisest.
Once Bulgaria and Romania join, this total will rise further to over 153 million or to almost 32% of the EU27 population, ie to more than double the number now living in such regions.
Kolmandas grupis, kuhu kuulub 8 riiki (kaasa arvatud Bulgaaria ja Rumeenia), mis kõik on uued või tulevased liikmed, on see näitaja alla 60% keskmisest (graafik 1.4).
Employment rates in most regions in the accession countries are lower than the present EU15 average, though in none are they as low as in the south of Italy.
Laienemine suurendab EL-i elanike arvu palju rohkem kui SKP-d, vähendades keskmist SKP-d inimese kohta oluliselt.
Only in four regions — Cyprus and Støední Èechy, Jihozápad and Praha in the Czech Republic— did the rate exceed the 67%Lisbon target for 2005 and only in Praha was it over 70%, the Lisbon target for 2010.
Keskmine SKP inimese kohta 25-st liikmesriigist koosnevas EL-is on umbes 12½% väiksem kui 15-st riigist koosnevas EL-is.
By contrast, there were 53 (NUTS2) regions in the current Member States in which the rate was above this, most of these being in the Nordic countries, the UK and the Netherlands.
17 regiooni jaoks tähendab see, et nende sissetulek inimese kohta ei ole enam allpool 75% künnist, pidades silmas, et see on nüüd madalam kui enne.
In an enlarged EU of 25 Member States, there will, therefore, be 14 regions in which the employment rate
Kuid nagu allpool näidatakse, ei tähenda see, et need 69 miljonit inimest lihtsalt lisanduvad nendele, kes praegu elavad piirkondades, kus SKP inimese kohta on vähem kui 75% EL-i keskmisest, kuna see keskmine ise langeb laienemise tulemusena (15 liikmesriigi keskmiselt 25 liikmesriigi
In anEUof 27 Member States, two-thirds of those in regions with GDPper head of below 75% of the EU25 average would live in the newMember States.
Nagu ülalpool märgitud, elab hinnangute kohaselt peaaegu 19 miljonit inimest sellistes piirkondades, millest enamusel on praegu struktuurifondide Eesmärk 1 staatus (täiendavalt 400 000 Maltal).
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
1.osa– Ühtekuuluvus,konkurentsivõime,tööhõivejakasv–olukordjasuunad vahel, kuigi vajadus ümberstruktureerimise järele ei piirdu mingil juhul nende piirkondadega.
Cohesion, competitiveness, employment and growth
neli Hispaanias, üks Kreekas ja üks Portugalis (tabel A1.3).
75 sectors as the numbers employed in the less developed countries and regions increase .
Nii saadakse viiteid, milline võiks olla viis, kuidas tööd leidnud inimesed jagunevad erinevate sektorite vahel, kui töökohtade arv vähemarenenud riikides ja regioonides tõuseb.
25 is under 50%, 6 in southern Italy, one in Spain (Ceuta y Melilla) and one in France (Corse) in the present EU15 and five in Poland and one in Hungary (Észak- Alföld) in the newMember States.
Laienenud EL25-s saab seega olema 14 piirkonda, kus tööhõive määr on alla 50%, 6 Lõuna-Itaalias, üks Hispaanias (Ceuta y Melilla) ja üks Prantsusmaal (Korsika) praeguses EL15-s ning viis Poolas ja üks Ungaris (Észak-Alföld) uutes liikmesriikides.
(In Bulgaria, there are another three regions with rates below this level.)
(Bulgaarias on veel kolm piirkonda, kus tööhõive määrad on sellest tasemest allpool).
0 0 The overall employment rate in the accession countries, despite falling over recent years, was still slightly higher than in existing Objective 1 regions in 2002.
Vaatamata langusele viimaste aastate jooksul oli üldine tööhõive määr liituvates riikides pisut kõrgem kui olemasolevates Eesmärk 1 piirkondades aastal 2002.
This is largely due to much larger numbers employed in agriculture andmanufacturing, especially in textiles and clothing and other basic industries, which is offset in large part by lower employment in services aswell as in construction (Table A1.4).
See on suures osas tingitud asjaolust, et põllumajanduses ja tootmises, eriti tekstiili- ja rõivatööstuses ning muudes põhitööstustes, on hõivatud palju rohkem inimesi. Suures osas tasakaalustab seda madalam tööhõive teeninduses ja samuti ehituses (tabel A1.4).
These low employment regions for the most part have relatively low levels ofGDPper head, to a large extent because of the failure to employ large numbers of people in productive activities.
Nendel madala tööhõivega piirkondadel on enamasti suhteliselt madal SKP tase inimese kohta, suurelt osalt tingituna suutmatusest anda paljudele inimestele tööd tootmistegevuses.
However, the association between employment rates and relative levels ofGDPper head is far from being uniform.
Sellest hoolimata ei ole seos tööhõive määra ja inimese kohta toodetud SKP suhtelise taseme vahel kaugeltki mitte ühesugune.
In some of the accession countries, Poland, in particular, though also Romania, the employment rate is more closely associated with the size of the agricultural sector, which in some sense provides jobs of last resort, than with GDPper head.
Mõnedes liituvates riikides, eriti Poolas, kuid ka Rumeenias, on tööhõive määr tihedamalt seotud põllumajandussektori suurusega, mis teatud mõttes on töökohtade seisukohalt viimaseks väljapääsuks, kui SKP-ga inimese kohta.
This reflects the continued persistence of subsistence farming and contrasts with the position in the present EU, where employment rates tend to below in agricultural regions.
See peegeldab subsideeritud põllumajanduse jätkuvat olemasolu ja vastandub olemasoleva EL-i positsiooniga, kus tööhõive määr põllumajanduspiirkondades on tavaliselt madal.
The relatively low employment in services in the accession countries ismuchmore apparent in comparison with nonObjective 1 regions in the EU, which have much larger numbers employed in this sector than Objective 1 regions.
Liituvate riikide suhteliselt madal tööhõive tase teenindussektoris muutub palju selgemaks võrdluse läbi EL-i mitte-Eesmärk 1 regioonidega, kus selles sektoris töötab Eesmärk 1 piirkondadega võrreldes palju rohkem inimesi.
The shortfall is large in all service activities.
Vajak on suur kõigis teeninduse valdkondades.
It is particularly pronounced in advanced and communal services (business and financial services and education, health and social services) where the difference between Objective 1 and other regions is most evident.
See on eriti ilmne lisandväärtus- ja kommunaalteenuste osas (äri- ja finantsteenused ning haridus, tervishoid ja sotsiaalteenused), kus erinevus Eesmärk 1 regioonide ja muude piirkondade vahel on kõige selgem.
It suggests that, in these regions especially, economic development is likely to be accompanied by substantial restructuring and shifts of employment between sectors, though the need for restructuring is by no means confined to these regions.
See viitab asjaolule, et eriti neis piirkondades kaasneb majandusarenguga tõenäoliselt oluline ümberstruktureerimine ja tööhõive nihked sektorite
While, therefore, the structure of employment in the accession countries has tended to move towards that in the EU during the transition years, the rate of change has been slow.
Seega, kuigi tööhõive struktuur liituvates riikides kaldus üleminekuaastate jooksul liikuma EL-i suu-
This thengivesaguide to thepossibleway in which those finding jobs will be divided between
KOLMAS ARUANNE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
1.osa — Ühtekuuluvus,konkurentsivõime,tööhõivejakasv–olukordjasuunad nas, on muutus olnud aeglane.
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Ning tulevikus võib eeldada paljude töökohtade jätkuvat kadumist põllumajanduses.
25 competitiveness means achieving continuing gains in productivity which remains substantially below the level in the EU15 and even further below the level in the more prosperous regions.
… eriti teenindussektoris, kus EL-i töökohtade kasv on kõige kiirem
0 0 Over the 6-year period, 1996 to 2002 when the overall employment rate in the EU15 increased by just over 4 percentage points, virtually all the growth in jobs was in services, with advanced services accounting for some40% of the net increase in employment and communal services for another 26% (Graph 1.5).
Sellele vastandus töökohtade vähenemine põllumajanduses, põhitootmise tööstusharudes ja kommunaalettevõtetes suhtes tööealisse elanikkonda, samal ajal kui keemiatööstuses ja masinatööstuses täheldati väikest tööhõive tõusu ning suuremat tõusu ehituses, mida majandustsüklid üldiselt tugevamini mõjutavad kui teisi sektoreid.