natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mercosur was created by Argentina, Brazil, Paraguay and Uruguay in March 1991.
)Mercosur loodi Argentina, Brasiilia, Paraguay ja Uruguay poolt 1991. aasta märtsis.
T scontributionto world agriculturaltrade
ELi panus maailma põllumajanduskaubandusse
The EU is a significant net importer of agricultural products, while being a net exporter of processed foodstuffs.
EL on oluline põllumajandustoodete netoimportija, olles samas töödeldud toiduainete netoeksportija.
The EU has made major efforts to redirect its farm policy towards more transparent and non trade-dis-torting instruments – principally by divorcing about twothirds of payments to farmers from levels of production.
EL on teinud suuri pingutusi, et muuta oma põllumajanduspoliitika läbipaistvamaks ja vähendada kaubandust moonutavaid vahendeid – peamiselt sel teel, et umbes kaks kolmandikku põllumeeste tasudest jäetakse tootmistasemega sidumata.
The EU is also by far the largest market for agricultural exports from developing countries and led the way, among the wealthier nations, in granting duty and quota free access to products originating in least developed countries.
EL on ka vaieldamatult suurim turg põllumajandusekspordile arengumaadest ning ta on rikaste maade hulgas teerajaja tollivaba ja kvoodivaba ligipääsu võimaldamisel vähem arenenud riikidest pärinevatele toodetele.
COMMITTED TO MULTILATERAL TRADE RULES
PÜHENDUNUD MULTILATERAALSETELE KAUBANDUSREEGLITELE
The EU is clear that the growing trade between all countries, whether developed or less so, must be conducted under multilateral trade rules for the benefit of all countries, in particular developing countries.
EL on seisukohal, et kasvavat riikidevahelist kaubavahetust nii arenenud kui vähemarenenud riikide vahel tuleb teostada multilateraalsete kaubandusreeglite raames, millest saavad kasu kõik riigid, eelkõige arengumaad.
This is why the EU is a strong supporter of the WTO and has always played an active role in the WTO discussions and negotiations on trade in agriculture.
Seetõttu on EL tugev WTO toetaja ning on alati mänginud aktiivset rolli WTO arutlustes ja läbirääkimistel põllumajanduskaubanduse küsimustes.
The EU is committed to the Doha Development Agenda’ (DDA)4, negotiations which aim at further liberalising trade whilst enhancing development.
EL on pühendunud ”Doha arengukavale“(⁴), mille raames peetavate läbirääkimiste eesmärk on kaubavahetust veelgi liberaliseerida, samal ajal arengut soodustades.
As regards agriculture the agreement reached in August 2004 paved the way for further negotiations that could deliver a considerably bigger farm trade liberalisation than the previous trade negotiations (the Uruguay Round’).
Põllumajanduse osas sillutas kokkulepe, milleni jõuti 2004. aasta augustis, tee edasistele läbirääkimistele, mis peaksid kaasa tooma märkimisväärselt suurema põllumajanduskaubanduse liberaliseerimise kui varasemad kaubandusläbirääkimised (”Uruguay voor“).
The agreement locks in the EU’s CAP reform.
See lepe lähtub ELi CAPi reformist.
It should bring a substantial cut in trade-distorting agricultural support, the elimination of trade-distorting export competition practices and contribute to a significant opening of agriculture markets whilst allowing for special treatment for sensitive products.
See peaks kaasa tooma kaubandust moonutavate põllumajandustoetuste olulise kärpimise, kaubandust moonutava ekspordikonkurentsi elimineerimise ning aitama kaasa põllumajandusturgude märkimisväärsele avanemisele, võimaldades tundlike toodete erikohtlemist.
All developing countries will benefit from special treatment, allowing them to liberalise less over a longer period.
Erikohtlemisest võidavad kõik arengumaad: see võimaldab neil pikema aja jooksul oma majandust vähem liberaliseerida.
4 Launched in November 2001 in Doha, Qatar.
Algatati 2001. aasta novembris Kataris Dohas.
MAIN AGRICULTURAL EXPORTS ANDIMPORTS
PEAMISED PÕLLUMAJANDUSEKSPORDI- JA-IMPORDIARTIKLID
THE SECOND LARGEST GLOBAL EXPORTER AND THE BIGGEST IMPORTER
SUURUSELT TEINE EKSPORTIJA JA SUURIM IMPORTIJA MAAILMAS
Main EU agricultural exports(% share by value – 2002)
ELi peamised põllumajanduslikud ekspordiartiklid(osakaal protsentides väärtuse põhjal: 2002)
European agriculture is a major player in the world’s agricultural markets.
Euroopa põllumajandus on maailma põllumajandusturul peamine tegija.
The ability of EU agriculture to produce large quantities of agricultural products, and the diversity and quality of those products, means that the EU has become a major exporter of many foodstuffs (the second biggest exporter globally with agricultural exports worth EUR 61.088 billion in 2002).
Tänu ELi põllumajanduse võimele toota suurtes kogustes põllumajandustooteid ning nende toodete mitmekesisusele ja kvaliteedile on EList saanud paljude toiduainete peamine eksportija (suuruselt teine eksportija maailmas, kelle põllumajandusekspordi väärtus 2002. aastal oli 61,088 miljardit eurot).
3.4% meat & edible offaldairy productsfresh fruit & vegetablespreparations of fruit & vegetablesflowers & plantscereals,milling products & starchesfats & oilsbeverages, spirits & vinegarsugar & confectioneryother 22.0%
Liha ja söödav rups Piimatooted Värsked puu- ja köögiviljad Töödeldud puu- ja köögiviljad Lilled ja taimed Teravili, jahvatustooted ja tärklis Rasvad ja õlid Joogid, alkohol ja äädikas Suhkur ja kondiitritooted Muu
But it is not all one-way traffic.
Kuid liiklus pole ainult ühesuunaline.
The EU is also the biggest importer of agricultural products in the world.
Lisaks on EL ka suurim põllumajandustoodete importija maailmas.
In 2002, EU imports of agricultural products werevalued at EUR 61.274 billion.
2002. aastal hinnati ELi põllumajandustoodete importi 61,274 miljardile eurole.
Main EU agriculturalimports(% share by value – 2002)
ELi peamised põllumajanduslikudimpordiartiklid(osakaal protsentides väärtuse põhjal: 2002)
4.8% meat & edible offaloilseedsedible fruitscoffee, tea & spicescereals,milling products & starchespreparations of fruit & vegetablesfats & oilsbeverages, spirits & vinegarcocoa & cocoa preparationsother 5.9 %
Liha ja söödav rups Õliseemned Söödavad puuviljad Kohv, tee ja maitseained Teravili, jahvatustooted ja tärklis Töödeldud puu- ja köögiviljad Rasvad ja õlid Joogid, alkohol ja äädikas Kakao ja kakaotooted Muu
TRADE WITH DEVELOPING COUNTRIES
KAUBANDUS ARENGUMAADEGA
The EU’s record of importing agricultural products from developing and least developed countries is already impressive and is greater than the USA, Japan, Canada, Australia, and New Zealand together.
ELi põllumajandustoodete impordi maht arenguriikidest ja vähimarenenud riikidest on muljetavaldav ning suurem kui USA-l, Jaapanil, Kanadal, Austraalial ja Uus-Meremaal kokku.
MAJOR WORLD TRADERS AND DEVELOPING COUNTRIES(Average 2000-2002)
PEAMISED KAUPLEJAD MAAILMASJA ARENGUMAADKESKMINE 200002
The EU can thus clearly demonstrate that it is not a fortress’.
Nii võib EL ilmekalt tõestada, et ei kujuta endast kindlust.
It is a world leader working towards a gradual improvement in trade liberalisation, using multilateral and regional/bilateral means.
EL on maailma liider, kes töötab kaubanduse liberaliseerimise järkjärgulise paranemise suunas, kasutades selleks mitme- ja kahepoolseid vahendeid.
Source: Eurostat; UN Comtrade
Allikas: Eurostat; ÜRO kaubavahetuse statistika andmebaas (UN Comtrade)
Not only is the share of CAP in EU GDP small and declining (from 0.54% of GDP in the early 1990s to 0.43% in 2004, going towards 0.33% by 2013), but this share is also declining much faster than EU public expenditure (three times faster during the decade 1993-2003).
CAPi osakaal ELi SKTs ei ole mitte ainult väike ja kahanev (0,54% SKTst 1990ndate alguses võrreldes 0,43%ga aastal 2004 ning liikudes 0,33% juurde aastaks 2013), vaid see osakaal ka väheneb palju kiiremini kui ELi üldised kulutused (kolm korda kiiremini ajavahemikus 1993–2003).
COMPARED TO OTHER PUBLIC EXPENDITURE IT IS REASONABLE
VÕRRELDES MUUDE AVALIKE KULUTUSTEGA ON SEE MÕISTLIK
THE CAP HAS A SEEMINGLY HIGH COST
CAPi KULUD TUNDUVAD KÕRGED
And the CAP’s cost should be seen in context.
CAPi kulusid tuleb näha kontekstis.
The total amount is, for example, less than half the welfare spending in Germany.
Kogukulu on poole väiksem kui näiteks kulutused heaolule Saksamaal.
On average each citizen contributes around 2 euros a week to finance the CAP or roughly the cost of a kilo of apples or one or two loaves of bread.
Keskmiselt panustab iga kodanik CAPi finantseerimiseks umbes 2 eurot nädalas ehk umbes sama palju, kui maksab kilo õunu või üks-kaks pätsi leiba.
This is hardly a high price to pay for a healthy supply of food and a living countryside.
See ei ole kindlasti liiga kõrge hind tervislike toiduvarude ja elujõuliste maapiirkondade eest.
And what this money is spent on has been changing.
Ja seegi, millele seda raha kulutatakse, on muutunud.
Less for export subsidies, less for market support (intervention stocks and the like) more direct aid to producers and more to rural development and the countryside.
Vähem ekspordisubsiidiume, vähem turutoetust (sekkumisvarusid ja muud sellist), rohkem otsetoetusi tootjatele ning rohkem maaelu arengule ja maakohtadele.
BUDGETARY CONTROL
EELARVEKONTROLL
During the first years of the EU’s existence the CAP represented a significant proportion of budget expenditure, over twothirds on occasions.
Seetõttu pole üllatav, et CAPi eelarve on hõlmanud suure osa ELi üldisest eelarvest ja kulutustest. Nüüd, mil CAPi kulusid on piiratud ja teised Euroopa tasandi poliitikad on arenenud, on see olukord muutunud.
Stricter budgetary discipline, the growth of EU activities in other policy areas and a series of reforms to the CAP have resulted in that proportion falling.
Kuid CAPi kuludekohtaonmitmeidmüüte,midatuleks kummutada.
The CAP costs about EUR 50 billion per year.
CAP maksab umbes 50 miljardit eurot aastas.
This represents less than 50% of the total EU budget.
See on vähem kui pool kogu ELi eelarvest.
Less than 1% of GDP is spent on the 5.5% of the population who farm (in the EU of 15
Põllumajandusega tegeleva 5,5% elanikkonna peale (EL-15s, enne 2004. aasta laienemist) kulutatakse vähem kui 1% SKTst.
The CAP operates within a set of strict parameters.
CAP tegutseb rangete parameetrite raames.
The spending limits for the old EU of 15 Member States have been adjusted to take account of the costs of enlargement for the period to 2006. However, the limits
Kehtestatud on eelarvepiirangud, et kontrollida kulutusi igal aastal ja mitme aasta pikkuste ajavahemike järel.
This situation has now changed as CAP expenditure has been limited and as other EU-level policies have been developed.
EL-15 kulutamislimiite on kohandatud, võttes arvesse laienemiskulusid kuni 2006. aastani.
But there are several myths about the cost of the CAP that need to be dispelled.
Siiski ei võimalda CAPi turumeetmeteks ja otsetoetusteks
THE COST OF THE CAP IN PERSPECTIVE been reformed (three times in 10 years), partly with the aim of better targeting and control of expenditure.
CAPi HIND PERSPEKTIIVIS et rahasid paremini suunata ja kulusid kontrollida.
CAP expenditure has been frozen (in real terms) until 2013.
CAPi kulud on reaalväärtuses külmutatud kuni 2013. aastani.
Spending will be strictly controlled – a new financial discipline control mechanism is being introduced to ensure that the expenditure ceiling is not broken.
Kulutused on range kontrolli all: kasutusele on võetud uus finantsdistsipliini kontrollmehhanism, tagamaks et kulutuste ülempiiri ei ületata.
envisaged for CAP market measures and direct aids for the period 2007-2013 allow for no increase in real terms and will effectively become tighter each year as the direct aid payments payable in the 10 new Member States are increased progressively during this period towards the full aid levels already applicable in the other 15 Member States.
mõeldud kulutuste piirid ajavahemikuks 2007–13 kasvu ning muutuvad tegelikult igal aastal väiksemaks tulenevalt sellest, et 10 uues liikmesriigis sel perioodil väljamakstavad otsetoetused kasvavad progressiivselt ülejäänud 15 liikmesriigis juba kehtiva toetustasandini.
At the same time the CAP has
Samal ajal on CAPi reformitud (kolm korda 10 aasta jooksul), osaliselt selleks,
CAP costs indicate a clear trend:• a declining share in EU GDP(from 0.54% to 0.43% to 0.33%) • a declining share in the EU budget• a declining share in total EUpublic expenditure• a significant shift in the manner of support
CAPi kulud näitavad selget trendi:• kahanev osakaal ELi SKTs (0,54%-lt 0,43%-le ja sealt 0,33%-le)• kahanev osakaal ELi eelarves• ELi avalike kogukulutuste vähenev osakaal• oluline muutus toetuse viisis
The evolution of CAP expenditure
CAPi kulutuste evolutsioon
Cost of the CAP (relative terms)
CAPi hind (suhteline)
Billion EUR
Miljardit EUR
Share of GDPCAP expenditure total public expenditure(EU and national budgets) export subsidiesmarket support direct aidsrural development
Avalikud kulutused kokku (ELi ja siseriiklikud eelarved)
Meeting people’s concerns
Inimeste muredegaarvestamine
Many people do not understand why farmers are paid to farm.
Paljud inimesed ei saa aru, miks põllumeestele makstakse, et nad põllumajandusega tegeleksid.
Originally the aim was to ensure that food was available at all times and at stable prices and that farmers had fair and regular incomes, independent of climatic ups and downs.
Algselt oli eesmärk tagada, et toit oleks alati stabiilsete hindadega saadaval ning et põllumeestel oleks korralik ja regulaarne sissetulek, olenemata ilmastikulisest kõikumisest.
The CAP has evolved and now, more than ever, takes the concerns of all European society into account.
CAP on arenenud ja võtab nüüd Euroopa ühiskonna muresid arvesse rohkem kui kunagi varem.
In addition the EU has increased efforts to include citizens in policy formation, and to keep them in touch with the CAP.
Lisaks on EL suurendanud püüdlusi kaasata kodanikke poliitika väljatöötamisse ning hoida neid CAPiga kursis.
• surveys and information campaigns;
• video- ja internetikonsultatsioonid;
The steep reductions in the real cost of the CAP are a clear demonstration of the ability of the CAP to respond to citizens’ wishes.
Järsud kärped CAPi reaalses hinnas on selge näide CAPi võimest vastata kodanike soovidele.
The CAP is adapted to what suits each Member State the best, thus responding to society’s wishes in a targeted way.
CAPi kohandatakse vastavalt iga liikmesriigi vajadustele ning nii vastab see eesmärgistatult ühiskonna soovidele.
Citizens in present-day affluent Europe need no longer be troubled by anxieties about safe and secure food supplies.
Tänapäeva jõukad Euroopa kodanikud ei pea enam muretsema ohutute ja kindlate toiduvarude pärast.
They can take it for granted that adequate supplies of what they want will be available.
Nad võivad pidada iseenesestmõistetavaks, et seda, mida nad soovivad, on piisavalt saadaval.
Their concerns are now much more focused on food production methods and whether sufficient attention is being paid to market requirements, the environment, food safety, food quality and animal welfare.
Nende mured on praegu palju enam seotud toidu tootmise meetoditega ja sellega, kas turunõuetele, keskkonnale, toidu ohutusele, toidu kvaliteedile ja loomakaitsele pööratakse piisavat tähelepanu.
• decentralised decision-making at regional and local levels on the design and implementation of agricultural policy (especially the rural development element).
Ning kodanikud on otsuste tegemisega palju lähemalt seotud.
And citizens are much more closely involved in decisionmaking. This comes in a variety of ways:
Lisaks saab Euroopa Parlament konventsiooni kaudu uued volitused CAPi otsuste tegemise protsessis, mis annab protsessile veel ühe mõjuallika.
• formal and informal consultations via conferences, civil society dialogue and advisory committees;
• formaalsed ja mitteformaalsed konsultatsioonid konverentsidel, kodanikuühiskonna dialoogina ja nõuandekomiteedes;
Citizens need to be aware that the CAP is not devised and run by Brussels’.
Kodanikud peavad aru saama, et CAPi ei planeerita ega juhita Brüsselist.
It is put together by negotiation among the 25 EU Member States. And it is operated on the ground by the Member States.
See pannakse kokku 25 liikmesriigi vahel peetavate läbirääkimiste teel.
The role of the European Commission is to ensure that it is runefficiently and fairly.
Euroopa Komisjoni roll on tagada, et seda juhitakse efektiivselt ja õiglaselt.
The CAP – promoting sustainable agriculture in a global environment
CAPi arenedes ja täiustudes on vastavalt ELi kodanike soovidele muutunud olulisemaks järgmised tegurid:
The EU’s role in agriculture has always been to help in:
• paremateloomatervishoiujatingimuste tagamine;
• ensuring a stable supply of affordable and safe food for its population;• providingareasonablestandardof living for EU farmers, while allowing the agriculture industry to modernise and develop;• ensuring that farming could continue in all regions of the EU.
• tagada ELi põllumeestele normaalne elatustase,võimaldadessamaspõllu-majandustööstuselmoderniseerudaja areneda;
• lookingafterthewell-beingofrural society;• improving the quality of Europe's food;• guaranteeing food safety;• ensuring that the environment is protected for future generations;• providing better animal health and welfare conditions;• doing all this at minimal cost to the EU budget (which is funded mainly by taxpayers, i.e. ordinary citizens).
• teha seda kõike minimaalse hinnaga ELi eelarvele(midafinantseerivadpeami-selt maksumaksjad, st tavalised kodanikud).
THE LEADER APPROACH
LEADERLÄHENEMINE
Photographs are the copyright of the European Commission unless otherwise indicated.
Fotode autoriõigus kuulub Euroopa Komisjonile, kui ei ole märgitud teisiti.
PRINTED ON WHITE CHLORINE-FREE BLEACHED PAPER
TRÜKITUD VALGELE KLOORIVABALE PABERILE am607246ET_int.indd 2
The Leader approach: a basic guide
Leader-lähenemine: üldjuhend
It is addressed to all rural stakeholders with an interest in setting up or participating in local rural development initiatives.
Dokument on adresseeritud kõigile maapiirkondade sidusrühmadele, kes on huvitatud kohalikest maaelu arengu algatustest ja neis osalemisest.
They may be administrators at national, regional or local level, farmers or other active members of the rural community — all have a potential role to play in Leader.
Nad võivad olla riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi juhid, põllumajandustootjad või teised maakogukonna aktiivsed liikmed – kõigil neil võib programmis Leader olla oma roll.
The purpose of this document
Käesolevas dokumendis tutvustatakse Leader-lähenemist ja selgitatakse, kuidas see saab kaasa aidata maapiirkondade arengule.
This document introduces the Leader approach, explaining how it can work for the development of rural communities.
Dokument sisaldab:
Our aim is to explain to decision-makers and programme authorities, particularly in the newer and potential future Member States, what Leader is and how to put it into practice.
Meie eesmärk on selgitada otsuseid tegevatele ja programmiga seotud asutustele, eelkõige uutes ja tulevastes liikmesriikides, mis on Leader ja kuidas seda ellu viiakse.
We also aim to show rural communities in the EU that the Leader approach can provide an opportunity for them to take the initiative, and to participate actively, in rural development programmes in their local area (and benefit from the nancial support that comes with this).
Lisaks püüame ELi maarahvastikule näidata, et Leaderlähenemine võib anda neile võimaluse näidata üles algatusvõimet ja osaleda aktiivselt oma piirkonna maaelu arengukavades (ja saada sellega kaasnevat rahalist toetust).
It includes: a description of the Leader concept;the key features of the Leader approach;
mõiste Leader selgitust;Leader-lähenemise põhielemente;
• • • a basic explanation of how the Leader approach operates on the ground;
• • • üldist selgitust selle kohta, kuidas Leader-lähenemist rakendatakse;
This document is intended as an introductory, easy-to-read guide.
Käesolev dokument on ülevaatlik ja kergesti loetav juhend.
It does not go into every aspect of the history of the Leader initiative, nor of the regulations and the administrative procedures associated with it.
Dokumendis ei käsitleta Leader-algatuse tekkeloo igat üksikut aspekti ega sellega seotud õigusnorme ja haldusmenetlusi.
Information on these aspects can be found elsewhere (some contact information is provided in this document).
Nende kohta võib leida teavet mujalt (käesolevas dokumendis on esitatud mõned kontaktandmed).
• key contact points for additional information.
• peamiste kontaktpunktide loetelu, kust saab lisateavet.
The Leader approach to rural development: what is it?
Leaderlähenemine maaelu arengule: mis see on?
The seven key features of the Leader approach
Leader-lähenemise seitse põhielementi
Implementing Leader at the local level
Leaderi rakendamine kohalikul tasandil
Leader in the future: mainstreaming
Leaderi tulevik: süvalaiendamine
Contact points for further information
Kontaktpunktide andmed, kust saab lisateavet
Examples of Leader in practice
Näited Leaderi rakendamise kohta
across a much broader range of rural development activities than hitherto.
senisest palju ulatuslikumalt ning palju suurema hulga maaelu arengut edendavate tegevusvaldkondade suhtes.
Rural development policy is an increasingly important component of the common agricultural policy (CAP).
Maaelu arengu poliitika tähtsus ühises põllumajanduspoliitikas aina suureneb.
It promotes sustainable development in Europe’s rural areas addressing economic, social and environmental concerns.
See edendab Euroopa maapiirkondade säästvat arengut, kuna selle raames tegeldakse majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste probleemidega.
Over half of the EU’s population lives in rural areas, which cover 90 % of the EU’s territory (1).
Üle poole ELi rahvastikust elab maapiirkondades, mis hõlmavad 90% ELi territooriumist (1).
Leader is an innovative approach within EU rural development policy.
Leader on uuenduslik käsitlus ELi maaelu arengu poliitika raames.
Leader encourages rural territories to explore new ways to become or to remain competitive, to make the most of their assets and to overcome the challenges they may face, such as an ageing population, poor levels of service provision, or a lack of employment opportunities.
Leaderi kaudu innustatakse maapiirkondi leidma uusi viise, et olla konkurentsivõimeline, kasutada maksimaalselt ära oma varasid ning lahendada tekkivaid probleeme, mis tulenevad näiteks vananevast elanikkonnast, teenuste osutamise viletsast tasemest või töökohtade puudumi -sest.
In this way, Leader contributes towards improving the quality of life in rural areas both for farm families and the wider rural population.
Sel viisil aitab Leader tõsta põllumajandustootjate ja laiemalt kogu maarahvastiku elukvaliteeti.
It uses a holistic approach to address rural problems.
Programmis kasutatakse maaelu probleemide lahendamiseks terviklikku lähenemisviisi.
It recognises, for example, that being competitive in the production of food, having an attractive environment and creating job opportunities for the local population are mutually supportive aspects of rural life, requiring specific skills, appropriate technologies and services that need to be tackled as a coherent package and with tailored policy measures.
Selles tunnistatakse näiteks, et konkurentsivõimelisus toidu tootmisel, meeldiva keskkonna olemasolu ja kohalikule elanikkonnale töökohtade loomine on üksteist vastastikku toetavad maaelu aspektid, mis eeldavad erioskusi, asjakohast tehnoloogiat ja teenuseid, mida tuleb käsitleda ühtse tervikuna ja mille suhtes tuleb rakendada sihtotstarbelisi poliitilisi meetmeid.
Since it was launched in 1991, the Leader initiative has been working to provide rural communities in the EU with a method for involving local partners in steering the future development of their area.
Leaderiga on alates selle algusest 1991. aastal ELi maarahvastikule antud meetod, kuidas kaasata kohalikke koostööpartnereid nende piirkonna tulevase arengu juhtimisse.
The Leader approach has attracted a high level of interest within the EU and far beyond.
Leaderlähenemine on äratanud suurt huvi nii ELis kui mujal.