natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For example, someone may move to a city alone as a student, share a flat with a partner while starting his or her first job, then move to the suburbs to start a family, and move back when the children have grown up to take advantage of the proximity to restaurants, museums and galleries.
Näiteks võib keegi üliõpilasena üksi linna kolida, jagada esimese töökoha saamisel partneriga korterit, kolida perekonna loomisel edasi äärelinna ning kui lapsed on üles kasvanud, kesklinna tagasi, et kasutada ära restoranide, muuseumite ja kunstigaleriide lähedust.
But it is not only a question of personal choice.
Kuid see ei ole ainult isikliku valiku küsimus.
Housing in the city centre is often considerably more expensive than in the suburbs and some people are forced to live in a remote suburb.
Elamispind kesklinnas on sageli oluliselt kulukam kui äärelinnas ning osa inimesi on sunnitud elama eemalasuvates äärelinnades.
Differences in lifestyle, income and age all contribute to the fact that the demographic profile of city residents is very different from the national profile.
Erinevustel elustiilis, sissetulekutes ja vanuses on oma osa selles, et muuta linnaelanike demograafiline profiil tugevalt erinevaks selle riigi üldisest profiilist.
A good example is the proportion of singles.
Heaks näiteks on vallaliste osakaal.
Singles (one-person households) tend to live in cities.
Vallalised (üheliikmelised leibkonnad) kalduvad elama linnades.
In virtually all of the cities covered by the Urban Audit, the proportion of singles is higher, often much higher, than in the country as a whole.
Peaaegu kõikides Urban Auditi poolt jälgitavates linnades on vallaliste osakaal suurem ning sageli tunduvalt suurem, kui vastavas riigis tervikuna.
In several predominantly large and capital cities in the heart of Europe, as well as in some cities in Finland and Sweden, more than 50% of all households comprised only one person.
Mitmetes Euroopa südames asuvates suur- või pealinnades, ent samuti mõnedes Soome ja Rootsi linnades on üle 50% kõikidest leibkondadest üheliikmelised.
Examples include Groningen and Amsterdam in the Netherlands; Trier, Munich and Frankfurt am Main in Germany; Stockholm and Gothenburg in Sweden; and Copenhagen in Denmark.
Näiteks võib tuua Groningeni ja Amsterdami Madalmaades; Trieri, Müncheni ja Maini-äärse Frankfurdi Saksamaal; Stockholmi ja Göteborgi Rootsis ja Kopenhaageni Taanis.
In the Mediterranean and Central and Eastern European countries, living alone is less common.
Vahemere maades ning Kesk- ja Ida-Euroopa riikides on üksi elamine vähem levinud.
In several cities in Bulgaria, Burgas, Pleven and Vidin; in Italy, Palermo, Taranto and Bari; and in several Portuguese, and Spanish cities the proportion was less than 20%.
Mitmes Bulgaaria linnas, Burgases, Plevnas jaVidinis; Palermos, Tarentos ja Baris Itaalias ning mitmes Portugali ja Hispaania linnas moodustas see osakaal alla 20%.
The proportion of singles is also influenced by gender.
Vallaliste osakaalu mõjutab ka sooline kuuluvus.
A young urban single is more likely to be male, while a senior urban single is more likely to be female.
Noor vallaline linnaelanik on tõenäolisemalt mees, vanem vallaline linnaelanik aga naine.
While the proportion of oneperson households is larger in cities located in the core of Europe, the numbers are now increasing over time in all parts of the EU and is growing especially fast where the proportion used to be low.
Kuigi üheliikmeliste leibkondade osakaal on suurem Euroopa südames paiknevates linnades, kasvab nende arv pidevalt kõikides ELi osades ning eriti kiiresti seal, kus see osakaal on varasemalt madal olnud.
Many oneperson households tend to gravitate towards each other, commonly towards the centre of the city.
Paljud üheliikmelised leibkonnad kalduvad kokku koonduma, tavaliselt linnakeskuse suunas.
Clearly, city centres have high service levels and are well placed to respond to the needs of singles and other individuals living alone.
On selge, et kesklinnas on parem teenindustase ning see vastab oma asukohalt paremini vallaliste ja teiste eraldi elavate isikute vajadustele.
Younger citizens are likely to be attracted by the leisure facilities, while elderly citizens find comfort and convenience in the proximity to stores, public transport and healthcare facilities.
Nooremaid kodanikke meelitavad tõenäoliselt meelelahutuskohad, vanemad hindavad aga mugavust seoses kaupluste, ühistranspordi ja tervishoiuasutuste lähedusega.
The housing market responds to such demands, and housing for oneperson households can be difficult to find outside city centres.
Eluasemeturg vastab sellisele nõudlusele ning väljaspool linnakeskust võib üheliikmelisele leibkonnale elamispinna leidmine raskeks osutuda.
Size of circle is relativeto population in core city* in 2001
Ringi suurus vastab linnakeskuse elanike arvule* 2001. aasta seisuga
Scale varies in this view. The distancebetween Paris and Praha is 1000 km
Mõõtkava on selles vaates muutuv.Pariisi ja Praha vahemaa on 1000 km
Total number of oneperson households as a share (%)of all households 2001, in core cities
© EuroGeographics 2001 halduspiiride jaoks
Data from Estonia and Latvia 2000; France 1999, Ireland, Poland, Romania and Slovenia 1996-2002.
Eesti ja Läti andmed 2000. aasta seisuga; Prantsusmaa 1999, Iirimaa, Poola, Rumeenia ja Sloveenia 1996–2002.
Values from Germany, Spain and the United Kingdom are estimates.
Saksamaa, Hispaania ja Ühendkuningriigi näitajad on hinnangulised.
Data available in part from Italy and Sweden.
Itaalia ja Rootsi andmed on osalised.
Data not available from Malta.
Malta kohta andmed puuduvad.
20 - 30Below 20Data not available
Üle 4535–4530–3520–30Alla 20Andmed puuduvad
Sweden Broadband for the far north
Rootsi Lairibaühendus Kaug-Põhja piirkonnale
The Objective 1 programme has enabled the outermost regions of northern Sweden to access broadband.
Eesmärgi 1 sihtala programm võimaldas Põhja-Rootsi äärepiirkondadel liituda lairibaühendusega.
This has had practical implications for education, health and industrial research.
Sellel on praktiline tähtsus hariduse, tervishoiu ja tööstusuuringute valdkonnas.
The quality of infrastructures related to information and communication technologies (ICTs) is essential for such remote,
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga (IKT) seotud infrastruktuuri kvaliteet on selliste kaugelasuvate laialdaste (165 000 km2) ning hõredalt asustatud (3 el/km2) karmide
), sparsely populated (3 hab./km
ilmastikutingimustega piirkondade jaoks, nagu Norrbotten Rootsi Kaug-Põhjas, esmatähtis.
Because of frost, broadband cables are usually suspended from overhead electricity pylons rather than buried.
Selles erasektori poolt tulutuks loetavas turusegmendis tuli Rootsi riigil paigaldada ja tagada infrastruktuuride kvaliteet ning teha seda asjassepuutuva elanikkonna jaoks vastuvõetava kasutushinnaga.
Investing in broadband internet promotes growth and local services.
Investeeringud lairiba Interneti-ühen-dusse edendavad majanduskasvu ja kohalikke teenuseid.
In this respect, the connection of northerly areas to information highways has already generated innovative applications in three specific areas: with very harsh climate conditions, as found in the county of Norrbotten in the far north of Sweden.
Põhjapiirkondade ühendamine infomagistraalidega on juba kaasa toonud innovaatilisi rakendusi kolmes konkreetses valdkonnas:
Structural Fund assistance has extended the state’s action by providing it with additional funding to enable the most remote areas of its territory to have access to these facilities.
- Haridus: kõik piirkonna koolid on nüüd ühendatud ja kogu Norrbottenil on juurdepääs olulistele koolitusvahenditele.
ICTs form a significant part of the Objective 1 ‘Norra Norrland’ programme, with a total budget of €75 million for the development of these technologies.
IKT moodustab märkimisväärse osa eesmärgi 1 „Norra Norrlandi” programmist, mille kogueelarve nende tehnoloogiate arendamiseks on kokku 75 miljonit eurot.
The aim is to make Norrbotten “a high-tech region in a high-tech country”.
Eesmärgiks on muuta Norrbotten„kõrgtehnoloogiliseks piirkonnaks kõrgtehnoloogilises riigis”.
In Norra Norrland, they have made it clear that expansion of information technology infrastructure must benefi t all users, households, companies and the public organisations.
Norra Norrlandis on välja selgitatud, et infotehnoloogia infrastruktuuri laienemine peab tooma kasu kõikidele kasutajatele, majapidamistele, ettevõtetele ja ühiskondlikele organisatsioonidele.
The programme therefore prioritises two lines of action: the extension of the internet broadband network and the development of applications based on broadband com munications.
Seetõttu järgib programm kahte tegevusprioriteeti, milleks on Interneti lairibavõrgu laiendamine ja lairibaühendusel põhinevate rakenduste arendamine.
Inhabitants and operators in synergy
Elanike ja operaatorite vaheline sünergia
The laying of some 3 000 km of fibre-optic cables was entrusted to the public company, IT Norrbotten AB, owned by the council and the county’s 14 municipalities.
- Tööstusuuringud ja tehnikavõrgustikud: praktilistel põhjustel (ekstreemsed tingimused, salastamise vajadus) teostatakse autokatsetusi sageli kaugelasuvates maapiirkondades.
The local councillors had to decide on the order of priority for connecting the villages. Once they had been equipped, various internet service providers took over.
Lairibaühendus võimaldas Volvol oma uusi sõidukeid Norbottenis reaalajas testida, samal ajal kui juhid ja katseplatvormid olid vahetult ühendatud tehaselaboratooriumitega 1000 kilomeetrit eemal asuvas Göteborgis.
Access to broadband has enabled Volvo to remotely test its new vehicles in real time in Norrbotten, where pilots and test platforms are directly connected to the manufacturer’s laboratories in Gothenburg, a thousand kilometres away.
Kohe pärast seadmestiku paigaldamist alustasid tööd mitmed Internetiteenuse pakkujad.
Apart from the considerable technical challenges created by climatic conditions, the entire procedure relied on close, sustained relations between technical operators and the local populations in order to guarantee the best service at the best price.
Väljaspool kliimatingimustest tulenevaid tõsiseid tehnilisi väljakutseid toetus kogu töö tihedatele jätkusuutlikele sidemetele tehniliste operaatorite ja kohaliku elanikkonna vahel selleks, et tagada parim teenus parima hinnaga.
The fact that inhabitants and municipal departments were included in the process also facilitated the appropriation and encouraged the use of this technology, which was new to many people.
Elanike ja omavalitsuse osakondade töössekaasamine aitas projekti teostamisele kaasa, julgustades seda paljude inimeste jaoks veel uut tehnoloogiat kasutama.
Innovative applications
Innovaatilised rakendused
Project: Broadband expansion in the county of Norrbotten Programme: Objective 1 (2000-2006)Total cost: €10 200 000 EU contribution: €4 500 000 European Regional Development Fund (ERDF)Implementation: 2000-2006
Projekt: Lairibaühendus Norbotteni maakonnas Programm: eesmärk 1Kogumaksumus: 10 200 000 eurot ELi osalus: 4 500 000 eurot Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF)Rakendamine: 2000–2006
Over 300 villages in Norrbotten now have broadband and, once the work has been completed at the end of 2006, 93% of the regional population will have access to broadband.
Nüüd on lairibaühendus rohkem kui 300 Norrbotteni külas ning pärast tööde lõpetamist on 2006. aasta lõpuks juurdepääs lairibaühendusele 93%-l piirkonna elanikest.
Perceived as an opportunity for rural development, the initiative involves a number of citizens, associations and regional organisations, thereby reinforcing territorial cohesion.
Suhtudes sellesse kui maaelu arenguvõimalusse, ühines algatusega arvukalt kodanikke, ühendusi ja piirkondlikke organisatsioone, aidates tugevdada territoriaalset ühtekuuluvust.
The project has led to the creation of 60 jobs and three businesses.
Projekti tulemusena loodi 60 uut töökohta ja kolm ettevõtet.
Locally implemented with the help of the European Regional Development Fund, this new concept in public transport is well on its way to being applied throughout the youngest province in the Netherlands.
See Euroopa Regionaalarengu Fondi toetusel teostatud uus ühistranspordikontseptsioon jätkab oma võidukäiku läbi Madalmaade noorima provintsi.
Until recently, the province of Flevoland suffered from drawbacks of the regional public transport system: lack of buses in the evenings and at weekends, suspension of certain lines and, for many inhabitants, a lack of public transport within the vicinity of their homes.
Kuni viimase ajani kannatas Flevolandi provints piirkondliku ühistranspordi süsteemi ebarahuldava töö tõttu: õhtuti ja nädalalõppudel puuduvad bussid, mitmetel marsruutidel esinevad katkestused ning puudub ka ühistransport inimeste elukohtade läheduses.
At the same time, there was greater need for public transport on account of the ageing population and an increase in the number of handicapped and ill people.
Samal ajal on lisanud nõudlust ühistranspordi järele elanikkonna vananemine ning puuetega ja haigete inimeste arvu kasv.
The concept, simple in principle and sophisticated in practice, is entirely orientated towards peoples’needs.
See põhimõtteliselt lihtne, kuid teostamiseks keeruline kontseptsioon on täielikult orienteeritud inimeste vajaduste rahuldamisele.
The first ERDF subsidy was directed to the ‘Mobimax’ project which came into operation in April 2000 in the suburban area of Noordoostpolder.
Esimene toetus ERFi poolt eraldati projektile Mobimax, mis käivitati 2000. aasta aprillis Noordoostpolderi äärelinna piirkonnas.
Then October 2001 saw the beginning of the implementation of the ‘Public transport on demand’ project (‘Collectief Vraagafhankelijk Vervoer’, CVV) in the region of Dronten, also co-financed by the European Union.
Seejärel alustati 2001. aasta oktoobris Dronteni piirkonnas Euroopa Liidu osalusel projekti „Ühistransport nõudmisel” („Collectief Vraagafhankelijk Vervoer”, CVV) elluviimist.
It was also necessary to put into practice the new law relating to the handicapped (‘Wet voorziening gehandicapten’, WVG) which came into force in 1994.
Uus korraldus osutus ülimalt edukaks ning kasutajate arv ületas ootusi.
In relation to this a single global system for transport of the disabled was preferred to several distinct systems.
Seda niivõrd, et 4. aprillil 2005 otsustas„Regiotaxi Flevoland” eelnevad projektid üle võtta ning sel korral ilma igasuguse ERFi toetuseta.
From discussions to studies, soundings were taken and adapted to regional and local levels.Thus, a new concept was born: ‘A la carte’public transport.
See hõlmab Noordoostpolderi, Dronteni, Zeewolde ja alates 2006. aastast Lelystadi provintsikeskuse piirkondi.
The new formula has been very successful and the number of users has surpassed expectations.
Sel eesmärgil võeti vastu ka 1994. aastal jõustunud uus seadus puuetega isikute kohta („Wet voorziening gehandicapten”, WVG).
So much so that on 4 April 2005 ‘Regiotaxi Flevoland’ was set up to take over from the preceding projects, this time without assistance from ERDF.
Sellega seoses anti eelistus ühtsele transpordisüsteemile puuetega isikute jaoks mitme eraldi süsteemi asemel.
It covers the areas of Noordoostpolder, Dronten, Zeewolde and, from 2006, the provincial capital Lelystad.
Aruteludest ja uuringutest koguti arvamusi ning kohandati neid regionaalsel ja kohalikul tasandil.
A new concept
Uus kontseptsioon
Regiotaxi Flevoland is currently accessible to all the region’s inhabitants, seven days a week, from 6am to 1:30am, given half an hour’s notice or more.
Regiotaxi Flevoland on käesoleval ajal kättesaadav piirkonna kõikidele elanikele, seitsmel päeval nädalas, kella 6st kuni 1.30ni öösel, pooletunnise või pikema etteteatamisega.
Fixed tariffs apply to journeys within a maximum of five ‘zones’, beyond which a surcharge is added; total cost of travel is given at time of reservation.
Fikseeritud hinnad kehtivad sõiduks maksimaalselt viie „tsooni” piires, millest väljaspool lisandub lisamaks; reisi koguhind teatatakse selle reserveerimise ajal.
If, for logistical reasons, joint itineraries can be organised for several travellers, time guarantees are provided with a maximum leeway of 15 minutes before or after the fixed time.
Mitmele reisijale ühismarsruudi korraldamisel tagatakse logistilistel põhjustel ajagarantii maksimaalse kõrvalekaldumisega 15 minutit enne või pärast fikseeritud aega.
This is a flexible formula which combines taxi-style service with traditional public transport.
See kujutab endast paindlikku korraldust, mis ühendab takso stiilis teenuse traditsioonilise ühistranspordiga.
With one telephone call, an itinerary is organised on request to take the traveller where he or she wishes, including places inaccessible to the public transport lines.
Ühe telefonikõne põhjal koostatakse marsruut reisija soovitud sihtpunkti toimetamiseks, hõlmates ka ühistranspordi jaoks kättesaamatuid kohti.
People can therefore travel from door to door or attend sporting or cultural events making use of the best possible combination of different methods of transport.
Inimestel on tänu sellele võimalus reisida uksest ukseni või külastada spordi- või kultuuriüritusi, kasutades erinevate transpordiviiside parimaid võimalikke kombinatsioone.
All this is available for tariffs only slightly higher than (or in some cases equal to) normal lines, and significantly lower than taxi charges.
Kõik see on kättesaadav tavamarsruutidest ainult natuke kõrgema (või mõningatel juhtudel samasuguse) hinnaga ning oluliselt odavamalt taksoga võrreldes.
Programmes: Objective 1 Flevoland 1994-1999 (Mobimax); Objective 1 ‘Phasing out’Flevoland 2000-2006 (CVV)
Programm: eesmärk 1, Flevoland 1994–1999 (Mobimax); eesmärgi 1 „lõppfaas”, Flevoland 2000–2006 (CVV)
Total cost: €318 181 (Mobimax); €192 175 (CVV)EU contribution: €105 000 (Mobimax); €78 311 (CVV)European Regional Development Fund (ERDF)Implementation: 2001–2004
Kogumaksumus: 318 181 eurot (Mobimax); 192 175 eurot (CVV)ELi osalus: 105 000 eurot (Mobimax); 78 311 eurot (CVV)Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF)Rakendamine: 2001–2004
United Kingdom Stemming the brain drain: the Combined Universities in Cornwall
Ühendkuningriik A j u de äravoolu takistamine. Cornwalli Ühendatud Ülikoolid
A partnership of higher educational institutions is stimulating economic development in this rural, peripheral region in the south-western corner of the UK.
Selles Ühendkuningriigi edelanurgas asuva ääreala maapiirkonnas stimuleerib majandusarengut kõrgkoolide partnerlus.
pioneered in conjunction with local businesses that will contribute to the area’s economic and social renaissance.
aitaksid kaasa piirkonna majanduslikule ja sotsiaalsele taassünnile.
For example, Friday 14 July 2006 saw the graduation of the first-ever UK students in renewable energy studies.
Näiteks toimus reedel, 14. juulil 2006 UK kõigi aegade esimese taastuvenergia kursuse lõpetamine.
This course anticipates an expansion of related employment opportunities, particularly as a recent report from the UK Department of Trade and Industry forecasts that up to 35 000 new jobs will be created in ‘renewables’ by 2020.
Taastuvenergia kursuse avamine viitab vastavate töövõimaluste laienemisele, eriti seoses UK Kaubandus- ja Tööstuskoja prognoosiga üle 35 000 uue töökoha loomise kohta taastuvenergia valdkonnas 2020. aastaks.
Skills and jobs
Kvalifikatsioon ja töökohad
Combined eort on this mine - surveying project.
Ühendatud jõupingutus kaevandusuuringu projektis.
The predicted Gross Value Added (GVA) generated by CUC in Cornwall will exceed €265 000 000 by 2025, and it is assumed that most of this GVA will be accumulated through the development of graduate skills and the extension of graduate employment.
CUCi poolt Cornwallis loodud kogulisandväärtus (GVA) ületab 2025. aastaks ennustuse kohaselt 265 000 000 eurot, millest valdav osa koguneb lõpetajate kvalifikatsiooni tõstmise ja tööhõive laiendamisega.
Phases 1 and 2 are expected to lead to the creation of some 4 000 jobs by 2025, and over 430 new teaching and support jobs have already been established as a direct effect of the CUC initiative.
1. ja 2. faasi tulemusena luuakse oodatavalt 2025. aastaks ligikaudu 4000 uut töökohta, kusjuures CUCi algatuse otsese tulemusena on juba üle 430 töökoha õppejõududele ja abipersonalile loodud.
With its unique lifestyle and dramatic scenery, the county of Cornwall (population: 500 000) has been one of Britain’s top tourist destinations for over 100 years and is still regarded as a desirable area in which to spend one’s retirement.
Ainulaadse elustiili ja maalilise maastikuga ning 500 000 elanikuga Cornwalli krahvkond on olnud rohkem kui 100 aasta jooksul üks Briti enamkülastatavaid turismipiirkondi ning püsib siiani hinnatud pensioniea veetmise kohana.
However, more recently, one of Cornwall’s most serious challenges was the annual exodus of young school leavers who could not pursue their preferred university subjects close to home.
Viimasel ajal on aga üheks tõsisemaks Cornwalli ees seisvaks probleemiks muutunud iga-aastane noorte koolilõpetajate lahkumine, kel puudub võimalus jätkata õpinguid soovitud erialal oma kodulähedases ülikoolis.
In addition, once they had graduated, very few returned to Cornwall, which divided families and made it difficult for local businesses to rejuvenate their workforces.
Lisaks on väga vähesed neist pärast lõpetamist tulnud tagasi Cornwalli, mis on omakorda lõhestanud perekondi ning raskendanud kohalikel ettevõtetel oma tööjõu noorendamist.
As a result of its experience, the project has a lot to offer to other regional initiatives in the EU.
Projekti käigus omandatud kogemusi võib laialdaselt kasutada ELi teistes regionaalsetes algatustes.
The success of CUC was also recognised by the Commissioner for Regional Policy, Danuta Hübner, during her visit to Cornwall in May 2006.
CUCi edu leidis samuti tunnustamist regionaalpoliitika voliniku Danuta Hübneri poolt tema visiidil Cornwalli 2006. aasta mais.
She felt that CUC “responds to the demand for a major higher educational institution that will not only stem the ‘brain drain’ but will even attract talent and knowledge into the region from outside, becoming an economic hub that will generate practical and commercial spin-offs, as it grows and develops.”
Tema sõnul vastab CUC “nõudlusele suurema kõrgharidusasutuse järele, mis mitte ainult ei piira „ajude äravoolu”, vaid isegi tõmbab piirkonda talente ja teadmisi väljastpoolt, muutudes praktilisi ja kommertsrakendusi genereerivaks majanduslikuks keskmeks, mis pidevalt kasvab ja areneb.”
The Combined Universities in Cornwall (CUC) was established to tackle this loss of young, creative talent and to help the region to embrace the opportunities presented by the knowledge economy.
Corwalli Ühendatud Ülikoolid (Combined Universities in Cornwall, CUC) asutati selleks, et võidelda andekate loovate noorte äravoolu vastu ning aidata piirkonnal ära kasutada teadmispõhise majanduse poolt pakutavaid võimalusi.
The partnership includes the Universities of Exeter and Plymouth, Falmouth College of Arts, the Open University, The College of St Mark and St John, Cornwall College, Truro College and Penwith College.
Partnerluses osalevad Exetery ja Plymouthi ülikoolid, Falmouthi kunstikolledž, Avatud Ülikool, St. Marki ja St. Johni kolledž, Truro kolledž ja Penwithi kolledž.
Economic regeneration in line of sight
Projekt: Cornwalli Ühendatud Ülikoolid Programm: Cornwall ja Scilly saared, eesmärk 1Kogumaksumus: 220 000 000 eurot
European Regional Development Fund (ERDF)/European Social Fund (ESF)
Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) / Euroopa Sotsiaalfond (ESF)
Implementation: Phase 1: January 2001 – October 2005; Phase 2: March 2005 – October 2010
Rakendamine: 1. faas: jaanuar 2001 – oktoober 2005; 2. faas: märts 2005 – oktoober 2010
CUC has adopted a phased approach.
CUCi projekt jagunes mitmesse faasi.