natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There was a 70%increase in emissions of greenhouse gases worldwide between 1970 and2004.
Ajavahemikus 1970–2004 suurenesid kasvuhoonegaaside heitkogused kogu maailmas 70%.Energeetikasektoris oli kasv 145%, transpordisektoris 120% ja tööstussektoris 65%.
In the energy supplysector,the increase was 145%.The growthfrom transport was120%and from industry 65%.There was a 40%increase from the reduced capacity of foreststo ‘trap’ carbon dioxide emissions, and as a result of changes in land use.
Metsade vähenevsuutlikkus imada süsinikdioksiidiheitmeid ja muutused maakasutuses on põhjustanud 40%-lise kasvu.
The international forum responsible for assessing the scientific evidence of climate change andits impacts is the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), set up in 1988.
Kliimamuutust ja selle mõju käsitlevate teaduslike tõendite hindamise eest vastutab 1988. aastal asutatud valitsustevaheline kliimamuutuse rühm (IPCC).
The panel,ajoint initiative of the United Nations Environment Programme and the World Meteorological Organization, assesses the scientific, technical and socioeconomic information relevant forunderstanding the risk of man-made climate change.
Kõnealune rühm, mis on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni keskkonnaprogrammi ja Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni ühisalgatus, hindabinimtekkelise kliimamuutuse ohu mõistmiseks vajalikku teaduslikku, tehnilist ja sotsiaal-majanduslikkuteavet.
The drafting of its assessments involveshundreds of leading experts from around the world.
Kliimamuutuse rühma hinnangute kujundamisel osaleb sadu juhtivaid eksperte maailma eripaigust.
Since 1990, the IPCC has produced fourassessment reports, the most recent in 2007.
Kliimamuutuse rühm on alates 1990. aastast esitanud neli hindamisaruannet, neist viimase2007. aastal.
Its confidence that greenhouse gases are to blamefor the changein the climatehas been steadily growing with each report.
Igas aruandes on kindlalt kasvanud veendumus, et kliimamuutuses on süüdi kasvuhoonegaasid.
For the sakeof future generations to cut their collective emissions by30%by 2020, annual economicgrowth would be trimmed by lessthan 0.2%.
Kui arenenud riigid nõustuvad omakoguheitmeid 2020. aastaks 30% võrravähendama, kärbib see aastast majanduskasvu vähem kui 0,2% võrra.
Combating climate change is likely tomean significant adjustments to ourlifestyles but that does not mean sacrificing our standard of living.
Kliimamuutusega võitlemine tähendabtõenäoliselt seda, et me peame oma eluviisi märkimisväärselt kohandama, kuidsee ei tähenda, et peaksime minetamaoma elatustaseme.
Thechanges are perfectly compatible withthe EU priorities of jobs and growth,and with sustainable development.
Muudatused sobivad täielikult Euroopa Liidu prioriteetidega (töökohad ja majanduskasv) ningsäästva arenguga.
The costs of this action will be verylimited, and in any case much lessthan the cost of the damage climatechange will cause if we take noaction. If developed countries agree
Kõnealused meetmed ei ole kulukad, janeile tehtavad kulutused on igal juhulväiksemad kui kliimamuutuse tekitatudkahjudega seotud kulud, mis meil tulebkanda juhul, kui me midagi ette ei võta.
This would be a small price to pay toavoid the potential long-term costs ofclimate change; moreover, it does nottake into account the value of otherbenefits such as reduced air pollution, security of energy supply at predictable prices and improved competitiveness through innovation.
See oleks tühine hind kliimamuutusevõimalike pikaajaliste kulude vältimiseeest, pealegi lisanduvad ka muud kasutegurid, nagu õhusaaste vähenemine,energiavarustuse kindlus ja prognoositav hind ning konkurentsivõime paranemine tänu uuendustele.
Inpractice, the economic costs of emission reduction are likely to be morethan offset by these benefits.
Tegelikult ontõenäoline, et loetletud kasuteguridkaaluvad selgelt üles heitkogustevähendamisega kaasneva majanduslikukulu.
Without action now,skiing holidays couldbecome a thing of thepast for future generations.
Kui me kohe ei tegutse, võivadsuusapuhkused tulevaste põlvkondade jaoks minevikumälestuseksjääda. jääda.
Greenhouse gas emissions per person in the EU countries, 1990 and 2005
Kasvuhoonegaaside heitkogused inimese kohta ELi riikides, 1990. ja 2005. a
All 27 EU countries
Kõik 27 ELi riiki
Source: EC
Allikas:Euroopa ühendused.
Building on our achievements oped world as a whole of reducing itsgreenhouse gas emissions by an average of 5.2%between 1990 and2012.
Toetumine saavutustele eesmärgiks vähendada ajavahemikus1990–2012 kasvuhoonegaaside heitkoguseid keskmiselt 5,2% võrra.
The 15 countries which weremembers of the EU at the time wentfurther and committed collectively toan 8%reduction in their emissions.The protocol also created flexiblemarket-based mechanisms, includingemission trading, to help industrialised countries achieve these reductions at least cost and to encourageinvestment in clean energy projects indeveloping countries and economiesin transition.
Sel ajal Euroopa Liitu kuulunud 15 riiki läksidveelgi kaugemale ja võtsid ühiseltkohustuse vähendada oma heitkoguseid 8% võrra. Protokolliga loodi kapaindlikud turupõhised vahendid, sealhulgas heitkogustega kauplemine, etaidata tööstusriikidel heitkoguseidvähendada võimalikult väikeste kuludega ning soodustada arengumaades jaüleminekuriikides investeeringuid puhtaenergia projektidesse.
The EU is not starting from scratch intackling climate change.
Euroopa Liit ei alusta kliimamuutusegavõitlemist tühjalt kohalt.
The EU hasbeen progressively strengthening itsmeasures to increase energy efficiency, limit emissions from factoriesand cars, and encourage energy savings for a number of years.
EL on mitu aastat pidevalt tugevdanud meetmeid, ettõsta energiatõhusust, vähendadatehaste ja autode heitmeid ning soodustada energia säästmist.
Rules onrecycling and restricting the use oflandfill sites are also contributing toreducing the amount of carbon emitted by the EU, known as its carbonfootprint.
Mis kõige olulisem, Euroopa Liidus onjuba käivitatud programm, mis peaksvähendama heitkoguseid 2012. aastaks8% võrra.
The seventh framework programme on research and technologydevelopment is the latest in a seriesof EU research programmes to putincreasing emphasis on the environment, clean and low carbon energy,and climatechange.
Euroopa Liit on mainitud eesmärgi püstitanud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuse raamkonventsiooni Kyoto protokolli kohaselt.
Above all, the EU is already well intoaprogramme designed to reduceemissions by 8%by 2012.
Ehkki Ameerika Ühendriigid ja Austraalia ei ole Kyoto protokolli ratifitseerinud ega aita järelikult kõnealuseeesmärgi saavutamisele ametlikultkaasa, on Euroopa Liit võtnud oma heitkogustega seotud eesmärkide saavutamiseks konkreetseid meetmeid, misarvestavad iga liikmesriigi majanduslikuja tööstusliku arengu taset.
The EU hascommitted tothis target under the socalled Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change.
Enamikpärast 2004. aastat Euroopa Liiduga ühinenud riike on seadnud enne ELi liikmeks saamist Kyoto protokolli aluselindividuaalsed sihid.
The Kyoto Protocol was agreed in1997.
Kyoto protokoll sõlmiti 1997. aastal.
It set an objective for the devel-
Seeseadis arenenud maailma kui terviku
Meeting the targets
Eesmärkide saavutamine
The EU has succeeded in breakingthe link between economic growth and greenhouse gas emissions.
Euroopa Liidul on õnnestunud lõhkudaseos majanduskasvu ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vahel.
Whilethe EU economy grew between 1990 and 2005, the overall emissions of its 27 members fell by 7.9%.
Ehkki Euroopa Liidu majandus kasvas aastatel1990–2005, vähenesid tema 27 liikmeheitkogused kokku 7,9% võrra.
For the15 ‘older’ member states (EU-15),thedrop in emissions was 1.5%.
ELi nnvanades liikmesriikides (EU-15) vähenesid heitkogused 1,5% võrra.
This isencouraging, but much more needstobe done toreach the EU-15’s 8%reduction target by 2012.The mostrecent projections of future emissionsshowthat this target can be met provided that EU countries actually carryout all the actions that are planned.
See on julgustav, aga selleks, et saavutada2012. aastaks EU-15 eesmärk vähendadaheitkoguseid 8% võrra, tuleb teha veelpalju rohkem. Uusimad tuleviku heitkoguste prognoosid näitavad, et kõnealuse eesmärgi saavutamine on võimalik,kui ELi riigid viivad ellu kõik kavandatudmeetmed.
The programme to help the EU and itsmember states meet their emissiontargets under the Kyoto Protocoliscalled the European climate changeprogramme (ECCP).
Programmi, mis aitab Euroopa Liidul jaselle liikmesriikidel saavutada Kyotoprotokolli kohaseid heitkogustega seotud eesmärke, nimetatakse Euroopa kliimamuutuse programmiks.
Managed by the European Commission, the ECCP hasled so far to the development ofsome 40 European-level policiesandmeasures to reduce greenhouse gasemissions.
Euroopa Komisjoni juhitava Euroopa kliimamuutuse programmi raames on seni väljatöötatud umbes 40 Euroopa tasanditegevuspõhimõtet ja meedet kasvuhoonegaaside vähendamiseks.
The EU-levelmeasures include energy standardsfor buildings and laws to restrict theuse of certain industrial gases withaveryhigh global warming effect.By far the most important policydeveloped under the ECCP is the EUtrading scheme for greenhouse gasemissions (see box on page 12).
Ülekaalukalt olulisim Euroopa kliimamuutuse programmi raames väljatöötatud tegevuspõhimõte on Euroopa Liidu kasvuhoonegaaside heitkogustega (vt lk 12) kauplemise süsteem.
Wind turbines beinginstalled will become anincreasingly commonsight in the future.
Tuuleturbiinide paigaldaminemuutub tulevikus üha igapäevasemaksvaatepildiks.
An innovative mechanism
Uuenduslik süsteem
The cornerstone of the EU’s strategy for fighting climate change is the EU emission trading scheme (EU ETS), launched in January 2005.
Euroopa Liidu kliimamuutusega võitlemise strateegia nurgakivi on ELi heitkogustega kauplemise süs- teem, mis käivitati 2005. aasta jaanuaris.
It was the first international trading system for CO2emissions and has become the main driver behind the rapid expansion in carbon trading around the world.
See oli esimene rahvusvaheline CO2heitkogustega kauplemise süsteem ja peamiselt tänu sellele on süsinikdioksiidiheitmetega kauplemine kiiresti levinud maailma eri paikadesse.
Emission trading helps to ensure that emission cuts are achieved at least cost.
Heitkogustega kauplemine aitab heitkoguseid kärpida võimalikult madalate kuludega.
The EU ETS currently covers around 10 500 installations in the energy and industrial sectors which are collectively responsible for close to half the EU’s emissions of CO2.By putting a coston the carbon emissions of these installations, the scheme creates a permanent incentive for participating companies to minimise emissions as far as possible.
Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteem hõlmab praegu umbes 10 500 energia- ja tööstus- sektori rajatist, mis annavad kokku umbes poole Euroopa Liidu CO2heitkogustest. Kõnealuste rajatistesüsinikuheitmetele hinna määramisega annab süsteem osalevatele äriühingutele pideva stiimuli vähendada maksimaalselt heitkoguseid.
Under this scheme, the national authorities in each EU country allocate a certain number ofemission allowances to each installation.
Kõnealuse süsteemi kohaselt eraldavad iga Euroopa Liidu liikmesriigi asutused igale rajatisele teatavaarvu saastekvoote.
Companies covered by the EU ETS are also allowed to use emission credits generated by emis-sion-saving projects in non-EU countries.
Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud äriühingutel on lubatud kasutada ka Euroopa Liitu mittekuuluvate riikide heitkoguste vähendamise projektidega loodud heitkoguseühikuid.
This is organised under the Kyoto Protocol’s cleandevelopment mechanism (CDM) and joint implementation (JI) instrument.
Seda korraldatakse Kyoto protokolli puhta arengu mehhanismi ja ühisrakenduse põhimõtte kohaselt.
Demand for thesecredits is a strong driver for investment in ideas that reduce emissions in other countries.
Nõudlus heitkoguseühikute järele annab tugeva tõuke investeerida ideedesse, mis vähendavadheitkoguseid muudes riikides.
CO2in the atmosphere. Consequently, the European Commission has proposed extending the EU ETS from 2011 to include the rapidly growing emissions from aviation.
Energia- ja tööstussektori rajatised ei ole ainsad, mis suurendavad atmosfääri süsinikdioksiidisisaldust.Sellest tulenevalt on Euroopa Komisjon teinud ettepaneku laiendada 2011. aastast alates Euroopa Liiduheitkogustega kauplemise süsteemi nii, et see hõlmaks ka kiiresti suurenevaid heitkoguseid lennunduses.
In addition, a review of the scheme currentlyunder waymaylead tomore sectors and gases being covered.
Lisaks sellele võib praegu toimuv süsteemi läbivaatamine tuua kaasa uute sektorite ja gaasidehõlmamise.
Greenhouse gas emissions comelargelyfrom energy use and production.
Kasvuhoonegaaside heitmed on suuresosa pärit energia tarbimisest ja tootmisest.
Energy policy is therefore crucialto meeting climate change targets.Acting jointly on energy is not new.The EU has had a single policy framework for energy for many years.
Seepärast on energiapoliitikal kliimamuutusega seotud eesmärkide saavutamisel otsustav roll.
The choices we make as consumershave a real impact on greenhousegas emissions from energy use andproduction.
Valikud, mida me tarbijatena teeme,avaldavad energia tarbimise ja tootmisetagajärjel tekkivatele kasvuhoonegaaside heitkogustele otsest mõju.
Virtually all EU consumers are now free to buy their gasor power from any supplier, includingsome which specialise in renewableenergy. Efficient markets are makingenergy more affordable and helpingremove barriers to achieving lowergreenhouse gas emissions.
Peaaegukõik Euroopa Liidu tarbijad saavad praegu vabalt valida, milliselt tarnijalt nadgaasi või elektrienergiat ostavad, sealhulgas mõned taastuvenergiale spetsialiseerunud tarnijad.Toimiv turg muudabenergia taskukohasemaks ja hõlbustabkasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist.
At thesame time they help EU industryretain its competitive edge.
Samal ajal aitab see Euroopa Liidu tööstusel jääda konkurentsivõimeliseks.
However,there is still room for improvement toensurethat everyone gets a fair deal,that new companies in the field arenot placed at a disadvantage, andthat power and gas flow freely across EU borders.
Siiski on võimalik veel mõndagiära teha, et tagada kõigile õiglased tingimused, et uued äriühingud ei oleksebasoodsas olukorras ning et elektrienergia ja gaas liiguksid vabalt üle Euroopa Liidu piiride.
Cross-border trade isvital in making markets as competitive as possible.
Piiriülene kaubandus on turgude konkurentsivõime maksimeerimisel äärmiselt oluline.
As the warnings from scientists aboutthe impact of climate change havegrown more and more serious, the EUhas recognised the urgent need topull together a number of strands inasingle integrated climate andenergy policy for Europe. This policywill provide energy supplies that arecompetitive, sustainable and secure,and integrated with good environmental practice which will reduce and other green- emissions of CO2house gases.
Kuna teadlaste hoiatused kliimamuutuse mõjude suhtes on muutunud ainatõsisemaks, on Euroopa Liit mõistnud, ettuleb kiiresti luua ühtne ja terviklik Euroopa kliima- ja energiapoliitika.Kõnealune poliitika tagab konkurentsivõimelised, säästvad ja kindlad energiavarud, mis koos heade keskkonnatavadega vähendavad süsinikdioksiidi jamuude kasvuhoonegaaside heitkoguseid.
Emission credits areavailable for investing inthis climate-friendlyalternative technology forbrick production in India.
Heitkoguse ühikud võimaldavad Indias investeerida kliimasõbralikku alternatiivsessetellisetootmistehnoloogiasse.
The keyelements of the EU’s energypolicy in delivering these targets areas follows:
Euroopa Liidu energiapoliitika olulisemad märksõnad on järgmised: tõhusam elektrienergia- ja gaasiturg;mitmekesistamine;ambitsioonikas taastuvenergiapoliiti-ka;arukas energiatarbimine;rahvusvaheline koostöö.
Dependence on imported oilcould rise to 93%and on importedgas to 84%by 2030, if energy consumption is not checked and the fuelmix changed.
Aastaks 2030võib sõltuvus importnaftast tõusta 93%-nija sõltuvus importgaasist 84%-ni, kuienergiatarbimist ei pidurdata ja kütusevalikut ei muudeta.
At present, the EU getsabout 50%of the gas it consumesfrom just three sources — Russia,Norway and Algeria.
Praegu saab Euroopa Liit umbes 50% tarbitavast gaasistvaid kolmest allikast:Venemaalt, Norrastja Alžeeriast.
The overall level of the EU’s reliance on importedenergy was 52.3%in 2005.
2005. aastal oli Euroopa Liidu üldine sõltuvus importenergiast52,3%.
Greater security of supply is about notrelying on one form of energy or on ahandful of supplier countries outsidethe EU.
Umbes 80% Euroopa Liidus tarbitavastenergiast saadakse fossiilkütustest –naftast, maagasist ja kivisöest –, mis on kõik suured CO2heitmete allikad.Tehnoloogia aitab kõnealuseid heitmeid vähendada, ja umbkaudu järgmise kümnendi jooksul peaks kasutuskõlblikumaks saama nn puhas kivisöetehnoloogia.
It is about producing moreenergy within the EU, and where necessary ensuring supply from otherstable regions of the world.
Fossiilkütused on sellegipoolest piiratud ressurss, mille varud käesolevasajandi keskpaigaks märgatavalt kahanevad.
It is alsoabout agreeing to share supplies intimes of crisis since the level of importdependence of different EU countriesvaries considerably.
Fossiilkütuste kasutamise vähendamine aitab järelikult parandada Euroopa Liidu energiavarustuse kindlustning piirata kliimamuutust.
Some 80%of the energy the EU consumes is from fossil fuels — oil, natural gas and coal — all of them major sources of CO2emissions.
Energiavarustuse mitmekesistamisekssuurema hulga kodus toodetud energiaga tuleb rohkem kasutada heitmevabu või vähese heitega tehnoloogiaid,mis põhinevad taastuvatel energiaallikatel, nagu tuule-, päikse-, hüdro- jabiomassienergia, sest Euroopa Liidulnapib oma fossiilkütusevarusid.
Technologyis helping reduce those emissions, and ‘clean’ coal technology should beoperational within the next decade orso.
Lõppkokkuvõttes kuulub meie valikusse tõenäoliselt ka vesinik.
Nevertheless, fossil fuel is a finiteresource, whichwill have been significantly depleted by the middle of thiscentury.
Mõned Euroopa Liidu riigid kasutavad oma energiavalikus ka tuumaenergiat.
Reducing the use of fossilfuels thus contributes to improvingthe EU’s energy security as well ashelping tolimit climatechange.
Lähemas tulevikus saadakse seda tuumade lõhustamise teel, sest tuumasünteesi tehnoloogiaei saa tõenäoliselt kättesaadavaks ennekäesoleva sajandi teist poolt.
Some EUcountries will also use nuclear poweras part of their energy mix.
Lisaks sellele kahanevad Euroopa Liiduenda fossiilkütusevarud kiiremini kui
Moreover, the EU’s own fossil fuelresources are being depleted fasterthan those of the world as a whole. It
Berliin on üks neist Euroopa Liidu linnadest, kus ELi fondide toetusel sõidavad vesinikküttega bussid.
Energy consumption by fuel type, 2005
Energiatarbimine kütuseliigi järgi, 2005. a
Belgium Bulgaria Czech Republic Denmark Germany Estonia Ireland Greece Spain France Italy Cyprus Latvia Lithuania Luxembourg Hungary Malta Netherlands Austria Poland Portugal Romania Slovenia Slovakia Finland Sweden United Kingdom All 27 EU countries
Belgia Bulgaaria Tšehhi Vabariik Taani Saksamaa Eesti Iirimaa Kreeka Hispaania Prantsusmaa Itaalia Küpros Läti Leedu Luksemburg Ungari Malta Madalmaad Austria Poola Portugal Rumeenia Sloveenia Slovakkia Soome Rootsi Ühendkuningriik Kõik 27 ELi riiki
Combating climate change s rb i o C
Võitlemine kliimamuutusega
If wedo not use energymore wisely, the glacierswill continue tomelt.
Kui me ei kasuta energiat arukamalt, jätkub liustike sulamine.
An ambitious renewableenergy policy gets for renewable electricity andbiofuels in transport to boost thelevel of renewable energy in the EUcountries.
Ambitsioonikas taastuvenergiapoliitika tuste kasutamiseks transpordis ja taastuvenergia kasutamiseks elektri tootmises, et suurendada Euroopa Liidu riikidestaastuvenergia osakaalu.
In addition, the privatesector was encouraged to make thenecessary investments.
Lisaks selleleõhutati erasektorit tegema vajalikkeinvesteeringuid.
Since the 1990s, the EU has beendeveloping and promoting the useand production of renewable energy.Promoting renewable energy displaces fossil fuel consumption.
Euroopa Liit on alates 1990. aastatestarendanud ja edendanud taastuvenergia kasutamist ja tootmist. Taastuvenergia edendamisega vähendatakse fossiilkütuse tarbimist.
Itdiversifies the use of energy sourcesand contributes to securing theenergysupply.
See mitmekesistabenergiaallikate kasutust ja suurendabenergiavarustuse kindlust.
It also develops newindustries and technologies.
Samuti arendab see uusi tootmisharusid ja tehnoloogiaid.
In 2007, EU leaders agreed on taking an even tougher stance byestab-lishing binding national targets onachieving 20%of our energy fromrenewable sources by 2020.
2007. aastal leppisid Euroopa Liidu juhidkokku, et asuvad veelgi rangemale seisukohale, kehtestades kohustuslikudsiseriiklikud eesmärgid: suurendada2020. aastaks taastuvenergia osakaalu20%-ni.
Thisincluded a new binding target oftaking 10% of our transport fuelfrom biofuels by 2020.
Sealhulgas kehtestati uuskohustus, mille kohaselt peab biokütus2020. aastaks moodustama 10% transpordis kasutatavast kütusest.
The use ofrenewable energy will rise dramatically as a result.
Selle tulemusel kasvab taastuvenergia kasutamine oluliselt.
EU countries firstagreed on anindicative target for supplying 12%of energy from renewable sources by2010.
Euroopa Liidu riigid leppisid kõigepealtkokku soovituslikus eesmärgis, et2010. aastaks tuleks 12% energiast taastuvenergiaallikatest.
To achieve this, new laws wereadopted establishing national tar-
Selle saavutamiseks võeti vastu uued seadused, millegakehtestati siseriiklikud eesmärgid biokü-
How the use of renewable energy sources is expected to grow in the EU
Tõusu ja mõõna energia
Energy output in TeraWatt-hours per year
Pärast 2004. aastat on tegemist prognoosidega.
Source: EC from the ground (geothermal sources)is also expected to increase, as well asthe use of solar energy.
(maasoojusallikad) ning päikeseenergiakasutamist.
The biggestgrowth in electricity production willmost likely come from wind generation through more and increasinglyefficient wind turbines.
Elektritootmises tuleb suurimkasv ilmselt tuuleenergia kasutamisest,mida tehakse järjest tõhusamate tuuleturbiinide abil.
With theexpected growth in biofuels for transport, this fast-growing sector will have
Kuna transpordis on oodata biokütuste kasutamise levikut, saabsee kiiresti kasvav sektor vähendada omasüsinikdioksiidi heitkoguseid.
The use of biomass (wood), biogasand biowaste in, for example, powerplants will grow.
Suureneb biomassi (puit), biogaasi ja biojäätmete kasutamine näiteks elektrijaamades.
So will co-generation,where steam generated in electricityproduction is not wasted but used, forinstance, in district heating systems.Greater use will also be made ofbiomass boilers in buildings, particu-larlywhen replacing oil or electricwater heating systems.
Samuti kasvab nn koostootmine,mille puhul ei lasta elektritootmisel tekkival aurul raisku minna, vaid seda kasutatakse näiteks keskküttesüsteemides.Ehitistes hakatakse rohkem kasutamabiomassiboilereid, eriti siis, kui vahetatakse välja naftaga köetavaid või elektrilisiveesoojendussüsteeme.
Drawing heat ameans of reducing its CO2emissions.
Oodata on kakasvavat soojuse kogumist maapinnast
Anew role for agriculture
Põllumajanduse uus roll
Biofuels from agricultural crops are currently the only available large-scale substitute for petroland diesel fuel in transport.
Transpordis on põllumajanduskultuuridest toodetud biokütused praegu ainsad kättesaadavad bensiini ja diiselkütuse arvestatavad asendajad.
Encouraging the use of biofuels helps to cut emissions and meansawider choice of fuel supplies.
Biokütuste kasutamise soodustamine aitab vähendada heitkoguseid ja laiendab kütusevalikut.
Biofuels can be produced from a range of crops grown in the EU, including wheat and oilseeds.
Biokütuseid saab toota mitmesugustest Euroopa Liidus kasvatatavatest kultuuridest, sealhulgas nisust ja õlitaimedest.