natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On 20 October Unesco adopted the Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions, negotiated by the Commission on behalf of the Community. This represents a historic consensus, laying the basis as it does for future international governance in the cultural sphere.
Audiovisuaalmeedia poliitikat reguleerib praegu „Piirideta televisiooni” direktiiv, (3) mida kohaldatakse mis tahes kujul edastatavate ja avalikkusele vastuvõtmiseks mõeldud teleprogrammide suhtes, välja arvatud sideteenused, mille abil edastatakse teavet või muid teateid üksiktellimuse alusel.
The international community, including the European Union, now has a series of guiding principles and concepts related to cultural diversity that acknowledge the legitimacy of public policies and the importance of international cooperation.
Selle direktiivi põhimõte on, et liikmesriigid ei tohi takistada teistest liikmesriikidest pärinevate telesaadete vastuvõtmist põhjustel, mis tulenevad selliste valdkondade kooskõlastamisest nagu Euroopa päritolu või sõltumatute tootjate teoste edendamine, reklaam, alaealiste ja avaliku korra kaitse ning vastulause esitamise õigus.
Promoting and protecting cultural diversity using an evenly balanced set of international instruments should enable cultural vulnerability to be remedied, particularly in the developing countries.
2004. aastal võttis komisjon vastu soovituse ettepaneku alaealiste ja inimväärikuse kaitse ning vastulause esitamise õiguse kohta seoses Euroopa audiovisuaal- ja teabeteenuste tööstusharu konkurentsivõimega.
On 21 December the Commission adopted a proposal for a decision on the conclusion of the convention (6).
(4) Soovituse peamine eesmärk on kaitsta alaealisi meedia soovimatute mõjude eest.
Certain aspects of cultural diversity linked to multilingualism are discussed under ‘Teaching, education, learning’ in Chapter II of this Report.
Kuigi 1989. aastast pärinevat „Piirideta televisiooni” direktiivi oli juba muudetud 1997. aastal, peeti vajalikuks ajakohastada selle eeskirju audiovisuaalmeedia teenuste kohta, et tugevdada eelkõige alaealiste ja inimväärikuse kaitset (keelates vaenu õhutamise rassilistel, soolistel, usulistel või rahvuslikel põhjustel), mis on määratletud kui üks
SOLIDARITY
SOLIDAARSUS audivisuaalmeedia poliitika prioriteetidest.
Audiovisual policy is currently governed by the ‘Television without frontiers’ directive (1), which applies to the broadcasting of television programmes to the general public with the exception of communication services providing items of information or other messages on individual demand.
Programmiga MEDIA soovitakse tugevdada Euroopa audiovisuaaltööstuse konkurentsivõimet, kasutades selleks ergutusmeetmeid, mis hõlmavad selle ala töötajate koolitamist, tootmisprojekte, kinoteoste ja audiovisuaalsete saadete levitamist ja filmifestivalide toetamist.
In 2004 the Commission adopted a proposal for a recommendation on the protection of minors and human dignity and the right of reply in relation to the competitiveness of the European audiovisual and information services industry (2), the chief aim of which is to protect minors against the undesirable e ects of the media.
Euroopa audiovisuaalmeedia valdkonda toetatakse praegu kolmandat korda viieaastaste programmidega MEDIA-Plus (arendamine, levitamine ja müügi edendamine) (2) ja MEDIA-koolitus (3
The Commission proposal to update the directive was adopted on 13 December (3).
) , mis jõustusid 2001. aastal ja mida on pikendatud 2007. aastani (
The aim of the MEDIA programme is to boost the competitiveness of the European lm and audiovisual industry through a series of incentives relating to the training of professionals, the development of production projects, the distribution of lms and television programmes, and support for lm festivals.
Nende kahe programmi lihtsustamiseks ja ühendamiseks tegi komisjon ettepaneku luua ajavahemikuks 2007–2013 üksainus koondprogramm.
The European television industry is currently enjoying support from the third-generation MEDIA programmes: MEDIA Plus — Development, distribution and promotion (4), and MEDIA Training (5), which came into operation for ve years from 2001 and have been extended until 2007 (6).
(5) Koondprogrammi eesmärgid on järgmised: Euroopa kultuurilise mitmekesisuse ja audiovisuaalse pärandi kaitse ja väärtustamine, tagades selle kättesaadavuse Euroopa kodanikele ja soodustades kultuuridevahelist dialoogi, Euroopa päritolu audiovisuaalteoste ulatuslikum levitamine nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool seda ning Euroopa audiovisuaalsektori konkurentsivõime tugevdamine avatud ja konkurentsivõimelise turu raamistikus.
The Commission has proposed a single integrated programme for the period 2007 to 2013 to simplify and combine the two aspects (7).
Selleks pakub programm tootmiseelses etapis toetust koolituse ja Euroopa päritolu audiovisuaalteoste arendamise teel ja tootmisjärgses etapis nende teoste levitamise ja müügi edendamise teel.
The aims are as follows: to preserve and enhance Europe’s cultural diversity and its cinematographic and audiovisual heritage, guarantee its accessibility for European citizens and promote intercultural dialogue; to increase the circulation of European audiovisual material inside and outside the European Union; and to strengthen the competitiveness of the European lm and audiovisual industry in an open and competitive
14. jaanuaril võttis komisjon vastu otsuse, (6) millega asutatakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus, mis vastutab alates 1. jaanuarist 2006 programmide MEDIA-Plus ja MEDIA-koolitus haldamise eest.
PROMOTING COMMON VALUES
ÜHISTE VÄÄRTUSTE EDENDAMINE
On 14 January the Commission adopted a decision setting up the Education,
Noorsugu, kodanikuaktiivsus ja sport
) for the management of the MEDIA Plus and MEDIA Training programmes from 1 January 2006.
Soovides luua Euroopa noorsoo jaoks tervikliku poliitika ja meetmed, mis oleksid täielikult kaasatud Lissaboni strateegiasse, kiitis Euroopa Ülemkogu oma kevadisel istungjärgul heaks „noortepakti”.
Various aspects of the formulation and implementation of migration policy are discussed under ‘Area of freedom, security and justice’ in Chapter IV of this Report.
Paktiga püütakse parandada noorte haridust, koolitust, liikuvust, tööleasumist ja sotsiaalset hõlvamist, lihtsustades seejuures tööja perekonnaelu ühendamist.
Keen to ensure that young Europeans benefit from a set of policies and measures forming a fully integrated part of the Lisbon strategy, the spring European Council approved a European Youth Pact designed to improve the education, training, mobility, vocational integration and social inclusion of young Europeans, while facilitating the reconciliation of working life and family life.
Nende eesmärkide saavutamiseks kutsub Euroopa Ülemkogu liitu ja tema liikmesriike üles Euroopa tööhõive- ja sotsiaalse kaasatuse strateegiate rakendamisel ühtluse nimel juhinduma eri valdkondades tegevussuundadest, mille ta paktis on määratlenud.
On this basis and in the interests of greater consistency, the European Council called on the Union and the Member States, in particular under the European employment strategy and the social inclusion strategy, to draw upon lines of action in various areas in the pact which it specified.
Eriti tuleks seda teha Euroopa tööhõivestrateegia ja sotsiaalse hõlvamise strateegia raames.
It added that the success of the pact would depend on the involvement of all parties concerned, rst and foremost youth organisations.
Ülemkogu rõhutab samuti, et pakti edukuse tagamiseks tuleb kaasata kõik osapooled, eelkõige noorteorganisatsioonid.
On 30 May the Commission clarified the approach to be followed in implementing the pact in the context of the Lisbon strategy follow-up instruments and mechanisms (2).
30. mail (1) täpsustas komisjon, kuidas pakti Lissaboni strateegia rakendamise järelevalveks ettenähtud vahendite ja mehhanismide raames ellu viia.
It reiterated, but more emphatically, points emerging from current or planned integrated guidelines and initiatives that are relevant to the lines of action in the pact.
Komisjoni lähenemisviisis on võetud üle need Euroopa Liidu ühendsuunised ja juba käimasolevad või kavandatavad algatused, mis on pakti tegevussuundade seisukohast olulised, ning pandud neile veelgi enam rõhku.
The Commission also confirmed the priorities of the open method of coordination in the youth eld (improving participation, information, voluntary activities and knowledge of youth issues) and addressed the question of youth as an element of other policies, including health, e orts to tackle discrimination, research and sport.
Lisaks kinnitatakse avatud koordineerimise olulisust noorsoopoliitikas (noorte kaasamine ja teavitamine, vabatahtlik tegevus, noorte mõistmine ja parem tundmine) ja käsitletakse vajadust arvestada noortega ka teistes poliitikavaldkondades, nagu tervishoid, diskrimineerimisvastane võitlus, teadus ja sport.
Meeting on 23 and 24 May, the Council adopted two resolutions, one on the evaluation of activities conducted in the framework of European cooperation in the youth eld and the other on implementing the common objectives for youth information.
Nõukogu võttis omalt poolt 23. ja 24. mai kohtumisel vastu resolutsiooni, milles käsitletakse noorsoo valdkonnas võetud Euroopa Liidu koostöömeetmete ja noorsoo teavitamisega seotud ühiste eesmärkide elluviimise tulemusi.
The Council also noted that young people’s readiness for active citizenship did not
Nõukogu tõdes samuti, et mitte kõik Euroopa noored, kes on kodanikena aktiivsed, ei tunne huvi esindusdemokraatias osalemise vastu.
At the second European Youth Week — from 5 to 11 December — young people were able to make their views known at numerous events organised throughout Europe.
Lisaks jätkus 2005. aastal õigusloometegevus, et võtta vastu programm „Aktiivsed noored” (2007–2013). (1)
On 6 April the Commission proposed a new ‘Citizens for Europe’ programme (2) to promote active European citizenship from 2007 to 2013.
6. aprillil tegi komisjon ettepaneku uue programmi „Kodanikud Euroopale” (2) kohta, et edendada Euroopas kodanikuaktiivsust ajavahemikul 2007–2013.
The proposal follows extensive consultations and the programme will replace the current one (3), which is due to expire at the end of 2006.
See ettepanek põhineb ulatuslikel konsultatsioonidel ja tema eesmärk on vahetada välja olemasolev programm, (3) mis kaotab 2006. aasta lõpus oma kehtivuse. Programmis tõdetakse
Noting the gap between the public and the European Union, the programme seeks to promote three general objectives: giving citizens the opportunity to interact and participate in constructing an ever closer Europe, united in and enriched through its cultural diversity; forging a European identity, based on recognised common values, history and culture; and enhancing mutual understanding between European citizens, and respecting and celebrating cultural diversity, while contributing to intercultural dialogue.
Euroopa Liidu ja tema kodanike vahel tekkinud lõhet ja soovitakse aidata kaasa kolme üldeesmärgi saavutamisele: anda kodanikele võimalus koos tegutseda ja osaleda lähemalseisva Euroopa loomisel, mida ühendab ja rikastab selle kultuuriline mitmekesisus, tugevdada Euroopa identiteeti, mis põhineb tunnustatud ühistel väärtustel, ajalool ja kultuuril, parandada vastastikust mõistmist Euroopa kodanike vahel, austades ja tunnustades kultuurilist mitmekesisust ning aidates samal ajal kaasa kultuuridevahelisele dialoogile.
Three types of action will be undertaken: encouragement for direct participation through town twinning and similar types of project; support for civil society organisations at European level; and support for high-pro le events, studies and information tools to make Europe a more concrete reality for its citizens.
Selleks rakendatakse kolme liiki meetmeid: kodanikuaktiivsuse soodustamine sõpruslinnade koostöö või muude kodanikele suunatud projektide kaudu, selliste kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamine, kelle tegevus sisaldab Euroopa mõõdet, ning toetuse pakkumine avalikkuse teravdatud tähelepanu all olevatele sündmustele, uuringutele ja teavitamisvahenditele, mille eesmärk on muuta Euroopa kodanike jaoks käegakatsutavamaks.
The Commission stepped up its endeavours to take fuller account of the educational and social functions of sport.
Komisjon suurendas oma jõupingutusi, et võtta rohkem arvesse spordi harivat ja sotsiaalset rolli.
It supported political cooperation with the Member States, launched an enhanced dialogue process with the world of sport, and organised
Ta toetas poliitilist koostööd liikmesriikidega, käivitas tõhusama dialoogi spordiliikumisega ja korraldas liikmesriikide asjatundjate vahel hulga kohtumisi, et käsitleda Euroopa spordipoliitika kõige olulisemaid küsimusi.
3) Decision 2004/100/EC (OJ L 30, 4.2.2004).
Otsus 2004/100/EÜ (ELT L 30, 4.2.2004). ) KOM(2005) 680.
European Year of Education through Sport 2004:http://www.eyes-2004.info/
Euroopa aasta „Haridus spordi kaudu” (2004): http://www.eyes-2004.info/.
Security and freedom
Turvalisus ja vabadus
Implementation of the Hague programme
Haagi programmi elluviimine
Background The Hague programme
Taust
In recent years the European Union has played an increased role in establishing police, judicial and customs cooperation and in implementing a coordinated policy on asylum, immigration and external border controls.
Viimastel aastatel on Euroopa Liit mänginud järjest suuremat rolli politsei, tolli- ja õigusalase koostöö edendamisel ning kooskõlastatud poliitika väljatöötamisel varjupaiga-, sisserände- ja välispiiride kontrolliga seotud küsimustes.
The issue of the security of the Union and its Member States is even more acute in the aftermath of the terrorist attacks in the United States in 2001, in Madrid in 2004 and in London in 2005.
Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide turvalisuse küsimus on tõsiselt päevakorda kerkinud eelkõige 2001. aastal Ameerika Ühendriikides, 2004. aastal Madridis ja 2005. aastal Londonis toimunud terrorirünnakute tõttu.
Ever since the Tampere European Council in 1999, the Union’s policy on justice and home a airs has been conducted in a general context.
Pärast Euroopa Ülemkogu 1999. aasta Tampere istungjärku on liidul olnud justiits- ja siseküsimustes ühtne poliitiline raamistik.
Tampere established the rst ve-year programme.
Tamperes koostatud Euroopa Ülemkogu viieaastane programm oli selle valdkonna esimene.
Even if the original objectives have not all been attained, progress has been made in elaborating a common policy on asylum and immigration, the harmonisation of border controls, police cooperation, cooperation on internal security, and crime policy.
Kuigi kõiki selle algseid eesmärke ei täidetud, on tehtud edusamme ühise varjupaiga- ja sisserändepoliitika juurutamisel, piirikontrolli ühtlustamisel, politseikoostöös ning sisejulgeoleku ja kriminaalpoliitika alases koostöös.
In November 2004, following this initial ve-year programme, the Hague European Council adopted a new programme for the Union to run from 2005 to 2009 covering all aspects of the policies in the area of freedom, security and justice, including their external dimension, in particular fundamental rights and citizenship, asylum and immigration, border management, integration, the ght against terrorism and organised crime, judicial and police cooperation, and civil law.
Esimese viieaastase programmi lõppedes koostas Euroopa Ülemkogu 2004. aasta novembris toimunud Haagi kohtumisel uue programmi ajavahemikuks 2005–2009. Programm käsitleb vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala poliitika kõiki aspekte koos nende välismõõtmega, eriti selliseid valdkondi nagu põhiõigused ja kodakondsus, varjupaiga- ja sisserändeküsimused, piiride haldamine, integratsioon, terrorismi ja organiseeritud kuritegevusevastane võitlus, õigus- ja politseikoostöö ning tsiviilõigus.
The Hague programme is accompanied by a strategy on drugs adopted by the European Council in December 2004.
Haagi programmile lisati uimastitevastase võitluse strateegia, mille Euroopa Ülemkogu 2004. aasta detsembris vastu võttis.
SECURITY AND FREEDOM
TURVALISUS JA VABADUS
The rst practical steps on the Hague programme were taken in the spring of 2005.
2005. aasta kevadel võeti Haagi programmi elluviimiseks esimesi konkreetseid samme.
On 10 May the Commission de ned 10 specific priorities on which it felt e orts should be focused in the years ahead (1), including working towards a global response to terrorism, developing integrated management of external borders, developing a strategic concept on tackling organised crime, and guaranteeing an e ective European law enforcement area for all.
10. mail püstitas komisjon kümme prioriteeti, (1) mida peaks tulevikus järgima. Nimetatud prioriteedid hõlmavad näiteks lahenduse otsimist ülemaailmse terrorismi peatamiseks, välispiiride ühtse haldamise väljaarendamist, strateegilise kontseptsiooni väljatöötamist organiseeritud kuritegevusega võitlemiseks, tõelise, õigusel rajaneva Euroopa ala loomist kõigi jaoks.
These priorities were accompanied by a list of legislative and non-legislative measures approved by the Council on 2 and 3 June.
Prioriteetidega kaasnes loetelu õigus- või muudest meetmetest, mille nõukogu 2. ja 3. juunil vastu võttis.
This joint action plan — Council and Commission — was well received by the June European Council, which particularly welcomed the emphasis given by it to operational cooperation between the various actors involved in the Union’s internal security.
Kahe institutsiooni ühine tegevuskava sai juunis Euroopa Ülemkogu heakskiidu, kes avaldas eriti rahulolu selle üle, et algatuses pannakse erilist rõhku Euroopa Liidu sisejulgeoleku eri osapoolte operatiivkoostööle.
On 12 October the Commission proposed a strategy on the external dimension of the area of freedom, security and justice (2), designed in particular to promote the rule of law, stability and security outside the Union.
12. oktoobril tegi komisjon ettepaneku vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala välismõõtme strateegia kohta, (2) eelkõige eesmärgiga edendada õigusriigi põhimõtet, stabiilsust ja turvalisust väljaspool Euroopa Liidu piire.
The Council adopted the strategy on 12 December, regarding it as a vital priority in the external relations of the Union, which must establish a coherent coordinated approach on this front.
Nõukogu võttis strateegia vastu 12. detsembril ning leidis, et tegemist on Euroopa Liidu välissuhete alustalaga ja selles valdkonnas on vaja töötada välja kooskõlastatud ja ühine lähenemisviis.
European law enforcement area
Euroopa õigusruum
Civil and commercial justice
Tsiviil- ja kaubandusõigus
In a report presented on 9 February (3) the Commission conducted a mid-term review of implementation of the framework programme for judicial cooperation in civil matters (2002–06).
Oma 9. veebruari aruandes tegi komisjon vahekokkuvõtte tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö raamprogrammi 2002–2006 elluviimise kohta.
The main purpose of the programme is to provide practical and directly usable information on recent developments in European law, and three major projects have been nanced so far: the European Judicial Atlas, a case-law database, and an information campaign targeting legal practitioners.
(3) Programmi põhieesmärk on praktilise ja koheselt kasutatava teabe andmine Euroopa õigusloometendentsidest tsiviilasjades ning sellest on siiani olnud võimalik rahastada kolme ulatuslikku projekti: Euroopa õigusatlas, kohtupraktika andmebaas ja õigustöötajatele suunatud teavituskampaania.
The Commission also took a series of initiatives to simplify and rationalise the application of civil law in the Community.
Käimasolevate programmide raames tegi komisjon ka mitmeid algatusi, et muuta tsiviilõiguse kohaldamine ühenduses lihtsamaks ja ratsionaalsemaks.
In March it published two Green Papers: the rst, adopted on 1 March, concerns succession and wills (4
Märtsis avaldati kaks rohelist raamatut: esimene, 1. märtsil vastuvõetud raamat käsitleb pärimisõigust ja testamente (4) ning selles keskendutakse kollisiooninormide kohaldamise küsimusele, teine, 14. märtsil esitatud raamat käsitleb eri rahvusest või eri liikmesriikides elavate abikaasade lahutusasjades kohaldatavat õigust ja kohtualluvust (5).
On 15 March the Commission adopted a proposal for a regulation establishing a European small claims procedure (1) to simplify and speed up the settlement of small claims and reduce costs.
15. märtsil võttis komisjon vastu määruse ettepaneku Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetluse kehtestamiseks, (1) et muuta selliste vaidluste lahendamine lihtsamaks ja kiiremaks ning vähendada kulusid.
The new rules, which would apply to civil and commercial claims for amounts of less than EUR 2 000, would be based on exible arrangements such as the use of purely written procedures, including e-mail, and videoconferencing, taking evidence by telephone, and allowing parties to dispense with legal representation.
Uus tsiviil- ja kaubandusasjades kuni 2000 euro suuruste summade puhul kohaldatav vahend muudaks süsteemi paindlikumaks järgmiste meetmete abil: vaidluste lahendamine üksnes kirjalike menetluste, sealhulgas e-kirjad, või videokonverentside teel, tõendite kogumine telefoni teel, vabastus advokaaditeenusest.
On 7 July the Commission presented a proposal for a regulation to improve the current provisions on the service in the Member States of judicial and extrajudicial documents in civil or commercial matters (2).
7. juunil esitas komisjon määruse ettepaneku, et parandada olemasolevaid sätteid tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide Euroopa Liidu liikmesriikides kätteandmise kohta (2).
The proposed changes would simplify and expedite the procedures.
Soovitatud muudatuste eesmärk on samuti lihtsustada ja kiirendada menetlusi.
On 12 April the Council adopted a regulation taking account of the changes to insolvency law in the Member States (3
12. aprillil võttis nõukogu vastu määruse, võtmaks arvesse muudatusi maksejõuetusmenetlusi käsitlevates riiklikes õigusaktides. (3)
On 9 December the Commission proposed that the Community accede to the Hague Conference on Private International Law (4).
9. detsembril tegi komisjon ettepaneku ühenduse ühinemiseks Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsiga.
One of the aims of this initiative is to give the Community a status commensurate with its new role as a major international player in the eld of judicial cooperation in civil matters and to enable it to participate in the negotiation of conventions in areas of its competence.
(4) Algatuse üks eesmärke on tagada ühendusele kui tsiviilasjus tehtava rahvusvahelise õigusalase koostöö olulisele osapoolele tema rollile vastav staatus ning anda talle võimalus osaleda oma pädevuse piires konventsioonide üle peetavates läbirääkimistes.
On 15 December the Commission adopted a proposal for a regulation on the law applicable to contractual obligations (5
15. detsembril võttis komisjon vastu määruse ettepaneku lepinguliste kohustuste suhtes kohaldatava õiguse kohta (5) eesmärgiga ajakohastada selle valdkonna eeskirju ühtlustavat 1980. aasta Rooma konventsiooni.
) in order to modernise the 1980 Rome
Kriminaalõigus
Convention, which harmonises the rules in this area.
(8) Selles tutvustab komisjon tegevuskava, mis käsitleb liikmesriikidevahelise arvutipõhise andmevahetussüsteemi loomist Euroopa Liidu territooriumil tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste ja õiguste äravõtmise kohta.
On the same day it presented a communication calling for the co-decision procedure to be applied to all measures
Juba Haagi programmis rõhutati, et selline algatus tuleb kiirelt teha. 19. mai teatises tutvustas komisjon oma mõtteid seoses kriminaalasjades tehtud
3) Regulation (EC) No 603/2005 (OJ L 100, 20.4.2005).
Määrus (EÜ) nr 603/2005 (ELT L 100, 20.4.2005). ) KOM(2005) 639. ) KOM(2005) 650. ) KOM(2005) 648. ) KOM(2005) 649. ) KOM(2005) 10.