natgillin/translations-raw huggingface dataset:
‘To improve their self-image as well as the way they see their neighbourhood, to convince them that the glass is not half empty but half full and that there is no reason why it cannot be completely full.
„Parandada nende arvamust iseendast ja oma linnajaost, veenda neid, et klaas on pooltäis, mitte pooltühi, ja et selle saab täis valada.
We organise all kinds of events, parties and competitions for the best ideas.
Me korraldame mitmesuguseid üritusi, pidusid, ideekonkursse...
This all helps generate projects and gives the neighbourhood a higher and more attractive profile without costing a lot of money.’
Sellest sünnivad projektid, mis aitavad muuta linnajagu atraktiivsemaks ja nähtavamaks ega maksa samas kuigi palju.“ Helga ja tema kolleeg Martin Gansau töötavad mõlemad Nordmarkti „linnajao büroos“.
Helga and her colleague Martin Gansau are the joint managers of the Nordmarkt ‘Neighbourhood Office’.
Nordstadtis on selliseid büroosid kolm.
There are three such offices in Nordstadt and they are the interface between the population and the public authorities. ‘They have a mediating, facilitating and organisational role,’ explains Martin.
Need aitavad elanikel ja linnavõimudel omavahel suhelda ja on korraga nii „vahendajad, hõlbustajad kui elavdajad“, lisab Martin.
‘We do not solve problems directly, we do not replace the administration, we simply help people who contact us to address their questions to the right person.’
„Me ei tegele otse probleemide lahendamisega ega võta linnavõimude ülesandeid enda kanda, me lihtsalt aitame inimestel, kes meiega ühendust võtavad, leida koha, kuhu oma probleemidega pöörduda.“
One of the promoters and inventors of the Soziale Stadt programme is Ullrich Sierau, the City of Dortmund’s alderman for town planning.
Üks programmi „Soziale Stadt“ loojaid ja arendajaid Ullrich Sierau on Dortmundi linnavalitsuse linnaarendusnõunik.
This former head of unit at the Land’s Ministry for Urban Development expresses an opinion that seems to be shared by many regional developers: ‘We are favourable to the principles of the Lisbon strategy: we must encourage competitiveness, innovation, knowledge and the training of human resources.
Liidumaa linnaarenguministeeriumis osakonnajuhatajana töötanud Sierau väljendab arvamust, mida näivad jagavat mitmed regionaalarenguga tegelevad inimesed: „Me soosime igati Lissaboni strateegia põhimõtteid: tuleb soodustada konkurentsivõimet, innovaatikat, teadmisi ja töötajate koolitamist...
But I still believe in the principles of the Social Town: nobody must be left by the wayside.
Aga ma usun endiselt ka sotsiaalse linna põhimõtetesse: mitte kedagi ei tohi tee äärde maha jätta. Me vajame tasakaalu.
In any event, capital is not going to be attracted into areas where the social problems have not been resolved.’
Igatahes on kindel, et kapital ei lähe sinna, kus sotsiaalprobleemid on lahendamata.“
To find out more: www.urban-leipzig.de www.urban.dortmund.de
Põhjalikum teave aadressil:www.urban-leipzig.dewww.urban.dortmund.de
The URBAN Germano-Austrian network is an excellent resource in the field of urban development at European level as well as for the two countries in question.Deutsch-Österreichisches URBAN-Netzwerk47–51 rue du Luxembourg, B-1050 Brussels Tel.: +32 (0)2 5501610, Fax: +32 (0)2 5035606c.huttenloher@deutscher-verband.org
Saksa-Austria URBANi võrk on suurepärane linnaarengualase teabe allikas nii mõlema riigi suhtes kui ka üle-euroopalisel tasandil:. Deutsch-Österreichisches URBAN-Netzwerk 47–51 rue du Luxembourg, B-1050 Bruxelles Tel: +32 (0)2 5501610, Faks: +32 (0)2 5035606 c.huttenloher@deutscher-verband.org
This ‘Quartiersmanagement’, or ‘neighbourhood management’ is an essential tool of urban development in Germany.
Selline „linnaosa management“ on Saksamaal väga tähtis instrument kogu linnaarengus.
It is central to the concept of the ‘Soziale Stadt’ (Social Town) of which North Rhineland-Westphalia – the Land in which Dortmund lies – was a pioneer.
Sellel on keskne roll mõistes Soziale Stadt (sotsiaalne linn), mille juurutamisel Dortmundi liidumaa, Nordrhein–Westfalen, on üks esimesi.
Launched in 1993, the regional programme ‘Stadtteile mit besonderem Erneuerungsbedarf’ (Neighbourhoods with a special need for renovation) was the first German programme to opt for the transverse approach in seeking to combat the urban decline caused by the loss of the coalmines and steelworks in the Ruhr Basin.
1993. aastal algatatud regionaalprogramm „Stadtteile mit besonderem Erneuerungsbedarf“ („Renoveerimist vajavad linnaosad“) oli esimene programm Saksamaal, mille puhul kasutati transversaalset lähenemist. Programmi eesmärgiks oli seista vastu linnaelu allakäigule, mida põhjustas söe- ja terasetööstuste sulgemine Ruhri basseinis.
In 1998, the scheme’s success caused the federal government to adopt the formula, in 1999 proposing it in all the 16 German Länder under the name of the ‘Bund-Länder-Programm Soziale Stadt’ (Federal-Regional Programme for the Social Town).
1998. aastal otsustas riigi keskvalitsus, nähes, et eksperiment oli edukas, süsteemi kasutusele võtta ja algatada 1999. aastal 16 liidumaal programmi nimetusega Bund-Länder-Programm „Soziale Stadt“ (riiklik-regionaalne programm „Sotsiaalne linn“).
LE HAVRE (FRANCE)Creation of an urban park
SAMBREVILLE (BELGIA)Hoonete renoveerimise koolitus
SAMBREVILLE (BELGIUM)Training in building renovation
LE HAVRE (PRANTSUSMAA)Linnapargi rajamine
Total cost: EUR 9 343 413EU contribution: EUR 2 472 721
Kogumaksumus: 9 343 413 EURELi osalus: 2 472 721 EUR
Total cost: EUR 202 057EU contribution: EUR 101 028
Kogumaksumus: 202 057 EURELi osalus: 101 028 EUR
‘The URBAN II flagship project in Le Havre is the creation of an urban park lying between the town and the port.
„Le Havre´i URBAN II projekti sümboliks on linnapargi rajamine linna ja sadama vahelisele alale.
This will provide a place to relax and to walk for the residents of the Saint-Nicholas district, link this neighbourhood to the town centre and give it a new image by attracting residents and investors.
Saint-Nicolas´ linnaosa elanikele luuakse paik, kus saab jalutada ja puhata, linnajagu ühendatakse kesklinnaga ning samuti parandatakse selle imagot, meelitades siia uusi elanikke ja investoreid.
The site design draws to the full on its exceptional nature: the presence of maritime basins and port activities, and close proximity of the sea and town centre.
Pargi rajamisel lähtutakse paiga erakordsusest: siin on merebasseinid, meri ja kesklinn on lähedal...
Special lighting will show off the site to best effect, especially the basins.
Spetsiaalse valgustusega tõstetakse esile kogu piirkond, eriti aga merebasseinid.
The construction of a bridge leading to the heart of the park will help break the relative isolation of the Saint Nicholas neighbourhood and above all lend a municipal or even inter-municipal vocation to this convivial space.’
Parki ehitatakse ka sild, mis ühendab Saint Nicolas linnaosa ülejäänud linnaga ja muudab selle paiga märksa sõbralikumaks.“
‘The aim of this project is to enable disadvantaged persons – principally men – to restore a social link and at the same time to receive, on completion of the training course, a certificate of competence in various branches of construction and renovation (bricklaying, ceiling work, painting, electricity, etc.).
„Projekti eesmärk on võimaldada raskustesse sattunud inimestel – peamiselt meestel – luua uusi sotsiaalseid sidemeid ning saada koolituse lõpul tunnistuse selle kohta, et nad on õppinud mitmesuguseid ehitus- ja remonditöid (müüriladumine, lagede paigaldamine, maalri- ja elektritööd jne).
With this certificate they will be able to find a job in the building sector or go on to further training to acquire increased skills.
Selle abil õnnestub neil ehk leida tööd ehitustel või pääseda teistele, kõrgemat kvalifikatsiooni eeldavatele kursustele.
The ultimate aim is to train 60 people, each receiving 820 training hours.
Kokkuvõttes on meie eesmärgiks koolitada välja 60 inimest, kellest igaüks saab 820 tundi väljaõpet.
In terms of job creation, 30 people will have the opportunity of immediate employment.
Mis puutub töökohtade loomisse, siis antakse kohe tööd 30 inimesele.
Another aspect of the training for trainees to work restoring local heritage.
Samuti saavad osalejad taastada kohalikku pärandit.
Two houses and one apartment building in the neighbourhood have already been renovated as a result of this training scheme.’
Koolituste käigus on juba renoveeritud kaks väiksemat maja ja üks suurem hoone.“
Ouahid Dorbane, General Representative for the Development of the Southern Neighbourhoods of Le Havre Ouahid.Dorbane@ville-lehavre.fr
Ouahid Dorbane, Le Havre´i lõunapoolsete linnajagude arendamise programmijuht Ouahid.Dorbane@ville-lehavre.fr
Philippe Lhomme and Laurent Warnon, URBAN Technical Assistance Unit, Municipal Administration of Sam-brevilleurban@commune.sambreville.be
Philippe Lhomme ja Laurent Warnon, Sambreville´i omavalitsuse URBANi tehnilise abi üksusurban@commune.sambreville.be
BRISTOL (UNITED KINGDOM)Inclusion of young disabled people
BRISTOL (ÜHENDKUNINGRIIK)Puuetega noorte kaasamine
When the residents restore their environment
Kohalikud elanikud oma elukeskkonda taastamas
Total cost: EUR 342 575EU contribution: EUR 169 938
Kogumaksumus: 342 575 EURELi osalus: 169 938 EUR
Total cost: EUR 505 437EU contribution: EUR 233 120
Kogumaksumus: 505 437 EURELi osalus: 233 120 EUR
‘The ‘Just CHIL’ (Just Children Helping Inclusion by Listening) project is an innovative response to the needs of young disabled people with learning and behavioural difficulties.
„Dublini Ballyfermoti linnaosas oli mitmeid tühermaid, mis olid tõelised eikellegimaad ja linnale suureks häbiks.
Local research showed that this group is more at risk of exclusion from school and adopting anti-social or even violent behaviour, while their needs are too complex for the mainstream education system alone to address.
2002. aastal algatati URBANi projekt, mille eesmärgiks oli stimuleerida kohalikke elanikke neid paiku korda tegema.
The project is aimed at the most difficult of these young people. It uses an educational approach that focuses on the individual and the peer group to help the young person to recognise and change his or her behaviour.
Rahalist abi anti ainult teatavatel tingimustel: projektid pidid olema jätkusuutlikud, nende koostamisel tuli konsulteerida linnaosa elanikega, need pidid põhinema vabatahtlikul tööl ja eesmärgiks pidi olema keskkonna parandamine ja kaitsmine.
The courses cover anger management, negotiation, conflict resolution and citizenship, all skills that the participants can draw on in their everyday lives.
Projekte koostavad, viivad ellu ja jätkavad niisiis kohalikud elanikud.
The project has had a significant impact: all 60 of the young people who completed the training have since shown significant improvements in their behaviour, school attendance and progress into employment.
Käimas on sõltumatu hindamine, kuid juba praegu võib nentida, et programm on suurendanud elanike kuuluvustunnet ja aidanud neid mobiliseerida ning panna neid kõiki osalema kohalike probleemide lahendamisel.
One young woman won a Princess Diana Memorial Award for community work, four young people have joined the URBAN programme steering group and others are active in organisations in the wider community.’
Programm on loonud naabrite vahel väga positiivseid suhteid, vähendanud vandalismi ja aidanud elanikel oma elukeskkonda paremini omaks võtta.“
‘Ballyfermot, in Dublin, was a neighbourhood with a lot of waste ground that had become a kind of “no man’s land” and very much an eyesore.
„Projekt „Just CHIL“ („Just Children Helping Inclusion by Listening“ („Lihtsalt lapsed, keda tuleb ühiskonda kaasata neid ära kuulates“)) annab uuendusliku vastuse selliste puuetega noorte vajadustele, kellel on õpi- ja käitumisraskusi.
In 2002, an URBAN project was launched to encourage residents to take responsibility for improving these sites.
Projekt tegeleb kõige problemaatilisemate noortega.
The granting of financial aid was subject to a number of conditions: the projects would have to be maintained into the future, agreed after consulting with the local people, carried out by volunteers and aimed at improving and protecting the environment.
Selle raames kasutatakse indiviidi ja teda ümbritsevate inimeste keskset lähenemist, mille kaudu aidatakse noorel oma võimeid arendada ning oma käitumist tunnistada ja seda muuta.
The projects are therefore all designed, carried out and maintained by members of the local community.
Kursustel tegeldakse viha ohjamisega, läbirääkimistega, konfliktide lahendamisega, kodanikuks olemisega – kõiki neid oskusi saavad osalejad hiljem igapäevaelus kasutada.
The project results are currently the subject of an independent evaluation but it is already clear that the programme has increased pride of place and helped to bring local people together to deal with local issues.
Projekt on juba avaldanud suurt mõju: 60 koolituse läbinud noort on suutnud oma käitumist oluliselt parandada, käivad aktiivsemalt koolis ja õpivad ametit.
It has created very positive relations between neighbours, reduced acts of vandalism and enabled local people to feel a sense of ownership towards their living environment.’
Üks neiu sai Printsess Diana mälestusauhinna, mida antakse ühiskondliku töö eest, neli noort aga ühinesid URBANi pilootrühmaga. Paljud tegutsevad mitmesugustes kodanikeühendustes.“
‘”Jalla, Jalla”, a contribution to social inclusion’
„‘Jalla, jalla’ partnerlus sotsiaalse hõlvamise teenistuses“
Susan Runsten, Coordinator of the URBAN II Gothenburg programme market from day one.
Susan Runsten, URBAN II Göteborg, koordinaator mõtlesid: „Kui temal läks õnneks, siis võib ka minul vedada.
So I had better do my best!’
Ma võin igatahes selle nimel pingutada!“
Gothenburg lies on the west coast of Sweden. With its 485 000 inhabitants it is the second largest city in the country.
Viimastel aastatel on Rootsi suuruselt teine linn Göteborg (485 000 elanikku) läbi teinud suuri struktuurilisi muutusi.
During recent decades, Gothenburg has undergone extensive structural changes. From being a city relying on its industry, port and shipyards, it has developed a more diverse economy, including ICT, tourism and biomedicine activities.
Kui varemalt oli linn suuresti sõltuv tööstusest, sadamast ja laevaremonditehastest, siis nüüd on majandus tunduvalt mitmekesisem ning põhineb peamiselt info- ja kommunikatsioonitehnoloogial, turismil ja biomeditsiinil.
In a study of the local partnership in URBAN II Gothenburg, ten projects were viewed and compared in order to find out how different actors cooperate and what this means for the project’s success.
URBAN II Göteborgi kohalikke partnerlussuhteid käsitlevas uurimuses võrreldi kümmet projekti, et selgitada välja, kuidas erinevad partnerid koostööd teevad ja kuidas see koostöö mõjutab projektide õnnestumist.
This study found that one of the success factors is for the project objectives to be strategic and to coincide with the overall aim.
Uurimuse kohaselt on üks edu pante see, kui tegevuse prioriteedid on strateegilised ja vastavad kogu projekti eesmärgile.
The aims and objectives should also be within reach of the project and not unattainable.
Samuti peavad seatud eesmärgid olema realistlikud ja saavutatavad.
This in turn makes it possible to show concrete results, which seems to be the most important factor in creating commitment at all levels in the partnership.
See võimaldab saavutada konkreetseid tulemusi, mis näibki olevat kõige olulisem tegur kõigi partnerite mobiliseerimisel.
Jalla, Jalla is a good example of how this can work.
„Jalla, jalla” puhul on kõik need tingimused täidetud.
It is also a city facing serious problems. These are mainly related to the social exclusion that resulted from the influx of refugees and their relatives in the 80s and 90s.
Praegu on Göteborg jõukas ja arenev linn, kuid samas on siin tõsiseid probleeme peamiselt sotsiaalse tõrjutusega, millega puutuvad kokku põgenikud ja sisserändajad, kes tulid Rootsi 1980ndatel ja 1990ndatel aastatel.
There are also large demographic differences and inequalities between different parts of the city.
Praeguse seisuga on 20% Göteborgi elanikest sündinud välismaal.
20 % of Gothenburg’s present population was born abroad.
Eri linnajagude vahel valitsevad väga suured demograafilised erinevused.
The immigrants are largely concentrated in the northeast of the city, in areas where unemployment rates are high and the educational level low.
Immigrandid elavad enamasti linna kirdeosas, kus töötuse määr on väga kõrge ja haridustase madal.
When Gothenburg qualified for an URBAN II programme, it was decided that one of the main areas for investment would be the utilisation of human resources in these neighbourhoods, with the focus on education and employment.
Just kahe viimatinimetatud probleemiga pistab rinda Göteborgi URBAN II programm, mis keskendub linnaelanike tööküsimustele.
Another success factor for Jalla, Jalla is that the partnership is complementary.
Peale selle on projekti puhul täidetud veel üks õnnestumise eeltingimus: partnerid täiendavad üksteist.
Medborgarskolan, the Swedish Employment Office and GAIS have different competences and perspectives that add resources to the project.
Assotsiatsioonil Medborgarskolan, Tööhõiveametil ja jalgpalliklubil on igaühel oma oskused ja huvid, mis tulevad projektile igaüks omamoodi kasuks.
The partners also have different tasks and roles to play in the project.
Iga partner peab täitma talle pandud konkreetseid ülesandeid ja mängima projektis konkreetset rolli.
Diversity is a good thing in a partnership!
Mitmekesisus on partnerluse puhul kahtlemata trumbiks.
One of the projects that has received funding from URBAN II is ‘Jalla, Jalla’ (Go! Go!).
Üks URBAN II kaudu rahastatavatest projektidest kannab nime „Jalla, jalla“ („Läki, läki”).
Jalla, Jalla is managed by Medborgarskolan (an adult education association) in cooperation with the Swedish Employment Office and a local football club named GAIS.
Projekti juhib täiskasvanuhariduse assotsiatsioon Medborgarskolan koostöös Rootsi Tööhõiveameti ning jalgpalliklubiga GAIS.
The project aims to help immigrant, longterm unemployed men to get a job.
Projekti eesmärgiks on aidata pikka aega tööta olnud sisserändajatel tööd leida.
This is achieved through study of the Swedish language and acquisition of computing skills, combined with attention to social relations and practical civic education in an NGO environment.
Selleks antakse neile rootsi keele ja arvutikasutamise tunde ning korraldatakse muud sotsiaaltegevust ja ka kodanikuõpetuse kursusi, kusjuures kõike seda teevad kodanikeühendused.
During the last ten years Gothenburg has received both national and European funding to work with distressed areas, ethnic minorities and immigrants.
Göteborg on kümne aasta jooksul saanud riigi ja Euroopa Liidu raha, et toetada probleemseid linnajagusid, rahvusvähemusi ja sisserändajaid.
These initiatives have improved living conditions and created more attractive neighbourhoods.
Kõik selle tulemusel aset leidnud algatused on parandanud elanike elutingimusi ja muutnud linnaosi atraktiivsemaks.
New methods and strategies have been developed to promote democracy, adapt educational institutions to their multilingual conditions and strengthen the local economy.
Välja on töötatud uusi meetodeid ja strateegiaid selleks, et edendada demokraatiat, aidata haridusasutustel kohaneda mitmekeelsusega ja tugevdada kohalikku majandust.
However, there are difficulties with the area-based urban initiatives.
Territoriaalsel lähenemisel põhinevatel linnaprojektidel on aga siiski omad piirid.
Evaluations have pointed out that by focusing on specific areas or categories of people you can contribute to the stigmatization of that same neighbourhood or its inhabitants.
Hindamised on näidanud, et keskendudes konkreetsetele tsoonidele või elanikkonnarühmadele võidakse vastavaid linnajagusid ja nende elanikke hoopis häbimärgistada.
There is also the danger of looking at the problems and possible solutions of unemployment and segregation by focusing solely on the distressed areas instead of addressing them in relation to the city and the region as a whole.
Samuti võis juhtuda, et töötuse ja getostumisega seotud probleemidele otsitakse lahendusi ainult probleemsete kvartalite siseselt, suhestamata neid kogu ülejäänud linna ja piirkonnaga, kus selliseid probleeme esineb.
The common interest is football and GAIS provides the opportunity to go and see football matches as well as to play football and to network with the sponsoring companies.
Projektis osalejaid ühendab huvi jalgpalli vastu ning GAIS annab neile võimaluse nii mänge vaatamas käia kui ka ise mängida, samuti suhelda ettevõtetega, kes klubi rahaliselt toetavad.
A number of workplaces at firms linked to the project are available through the Swedish Employment Office.
Samuti aitab Tööhõiveamet luua suhteid tööandjatega, kes on projektist huvitatud ja otsivad töötajaid.
This unique combination of adult education, leisure-time activities and networking with employers has proved to be very successful.
Selline ainulaadne projekt, mille raames ühendatakse täiskasvanute koolitus, hobitegevus ja suhtlemine tööandjatega, on olnud väga edukas.
Jalla, Jalla received EUR 338 300 in ERDF funding to welcome 60 participants during the period from March 2004 to December 2006.
„Jalla, jalla” sai FEDERi kaudu 338 300 eurot toetust ning 2004. aasta märtsist 2006. aasta detsembrini osales projektis 60 inimest.
One of the expected results was that 20 of them would get a job lasting one year or longer, an objective already reached in October 2005.
2005. aasta oktoobriks oli saavutatud eesmärk, mille kohaselt 20 osalejat pidid leidma töö aastaks või kauemaks.
A further 18 of the 45 participants had by then got short-term jobs through the project.
18 inimest leidsid tänu projektile lühiajaliselt tööd.
The challenge for the future must be to overcome these obstacles through solid strategies combining the fight against social exclusion in the cities with the overall aims of regional development and growth.
Tulevikus on meie peamiseks ülesandeks need takistused ületada, tuginedes tugevatele strateegiatele ning ühendades linnades sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise laiema eesmärgiga, milleks on regionaalareng ja majanduskasv.
What we can learn from Jalla, Jalla is how vital it is to focus the potential in each individual.
Lõpuks võib „Jalla, jalla” projektist aga õppida seda, et kõige tähtsam on keskenduda iga inimese individuaalsete võimete arendamisele.
We should also keep our expectations high as to what can be achieved in a truly inclusive and multicultural city.
Samuti on oluline tugevalt uskuda integratsiooni ja kultuurilise mitmekesisuse vallas suuri kogemusi omava linna edupotentsiaali.
One of the strengths of Jalla, Jalla is the way all involved concentrate on employment.
Üks „Jalla, jalla” tugevamaid külgi on see, et kõik asjaosalised peavad kõige tähtsamaks tööhõive küsimusi.
The principle is not to complete the education and then look at employment but rather to work towards the labour
Tänu sellisele lähenemisele leidsid mõned osalejad väga kiiresti tööd, mis andis lootust ja indu ka rühma teistele liikmetele. Nad
Lumíra Kafková, Director of the Managing Authority of the Objective 2 programme for Prague
Lumíra Kafková, Praha eesmärgi 2 programmi haldusasutuse direktor
The works will be carried out between September 2005 to March 2007 in two phases.
Ehitustööd kestavad 2005. aasta septembrist 2007. aasta märtsini ja need tehakse kahes etapis.
Phase one is completed.
Esimene etapp on juba lõppenud.
The total eligible costs of the project are EUR 2 110 638, of which the ERDF is to cover 50%.
Projekti kogumaksumus on 2 110 638 eurot, millest 50% rahastab FEDER.
The Czech State will provide 33.1% of the amount, that is EUR 698 621.
Tšehhi riik annab 33,1% kogusummast, mis teeb 698 621 eurot.
The rest (16.9%, or EUR 356 698) is being covered by the City of Prague.
Ülejäänu (16,9% ehk 356 698 eurot) paneb välja Praha linnavalitsus.
Above and below: redevelopment work at the Florenc B. metro station, in Prague.
Projekti viivad koostöös ellu Praha integreeritud transpordi piirkondlik koordinaator ja riiklik puuetega inimeste koda.