natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The countries withhighest lifetime prevalence rates for ecstasy use were the Czech Republic (8%); and Estonia, Spain, Ireland, the Netherlands and the United Kingdom (all 5%).
Kõige suurema elu jooksul ecstasytarbimiselevimusega riigid olid Tšehhi Vabariik (8%) ning Eesti,
Regarding prevalence rates over different periods, thehighest rate of lifetime prevalence of ecstasy use in 2003was 8%, compared with 5% for use during the last12months (recent use) and 2% for use during the lastmonth (current use).
)Vaata joonist EYE-1 (vii osa) 2005. aasta statistikabülletäänis.)Teine Eurobaromeetri küsitlusuuring (Eurobaromeeter, 2004), “Noored inimesed ja narkootikumid”, viidi läbi 2004. aastal.
)A second Eurobarometer survey (Eurobarometer, 2004), ‘Young people and drugs’, was conducted in 2004. This non-probability sample survey comprised 7659 young people aged 15 to 24 in the 15 Member States included in the previous 2002 survey.(26)See Figure EYE-1 (part v) in the 2005 statistical bulletin.(27)See Figure EYE-1 (part vi) in the 2005 statistical bulletin.(28)See Figure EYE-1 (part viii) in the 2005 statistical bulletin.(29)See Figure EYE-2 (part iv) in the 2005 statistical bulletin.(30)See Figure EYE-2 (part i) in the 2005 statistical bulletin.(31)See Figure EYE-2 (part v) in the 2005 statistical bulletin.
(24 (25 valikuuring hõlmas 7659 noort inimest vanuses 15–24 aastat 15 liikmesriigis, mis olid kaasatud eelmisesse, 2002. aasta uuringusse.(26)Vaata joonist EYE-1 (v osa) 2005. aasta statistikabülletäänis.(27)Vaata joonist EYE-1 (vi osa) 2005. aasta statistikabülletäänis.(28)Vaata joonist EYE-1 (viii osa) 2005. aasta statistikabülletäänis.(29)Vaata joonist EYE-2 (iv osa) 2005. aasta statistikabülletäänis.(30)Vaata joonist EYE-2 (i osa) 2005. aasta statistikabülletäänis.(31)Vaata joonist EYE-2 (v osa) 2005. aasta statistikabülletäänis.
Annual report 2005: the state of the drugs problem in Europe ground, and Member States are now increasingly linkingtobacco control policies with drug prevention.
Aastaaruanne 2005: uimastiprobleemide olukord Euroopas
Thechallenge for prevention is to provide young peoplewith social and cognitive strategies to manage theseinfluences.
Eurostat (2002)võrdles tubaka kontrollimeetmeid ja laste/noorukitesuitsetamise näitajaid ELi liikmesriikides ning leidis, et onolemas seos tubaka suhtes rakendatava kontrollipoliitikaranguse (reklaamikeeld, vanusepiir ostmisel, piirangud,jne) ja suitsetamisharjumiste vahel.
It is therefore not realistic to assess theeffectiveness of prevention policies using data on drug useby young people, particularly not estimates ofexperimental use, as they reflect societal norms and notgenuine problem behaviour.
Leiti, et riikides, kusvastav poliitika on suhteliselt leebe (nt Taanis, Saksamaal ja Ühendkuningriigis), on suitsetamise tase noorukite hulgaskõrgem kui riikides, kus kontroll on rangem (nt Prantsusmaal, Rootsis ja Norras).
In all Member States, schools are considered the mostimportant setting for universal prevention, and there hasbeen a noticeable increase in the emphasis placed onschool-based prevention in national strategies and in thestructured implementation of this approach.
On teada, etennetavasekkumise mõju on piiratud, kui ühiskondlikudnormid ja põhimõtted töötavad sellele vastu või ei toetaseda.
This isreflected in the expansion of school drug policies(Figure2) and the development of specific modular drugprevention programmes for schools as well as improvedteacher training.
ELi ja Maailma Tervishoiuorganisatsiooni algatused(Aspect Consortium, 2004) selles vallas on saavutanudedu ning liikmesriigid ühendavad üha sagedamini tubakasuhtes rakendatava kontrollipoliitika uimastitarbimiseennetamisega.
Instead, prevention should be evaluated against a numberof clear criteria: well-defined objectives, target groups andactions set out in national strategies and based on theinternational knowledge base; quality control measures;the development of selective prevention measures and offamily-based prevention; and regulatory measures on legaldrugs aimed at influencing the social norms that implycondonation of or consent to particular consumptionbehaviours.
Inimeste väärtushinnanguid ja käitumist mõjutab see, midanad peavad normaalseks oma sotsiaalses keskkonnas, seekehtib eriti noorte kohta.
More countries than before have introduced (Denmark hasits first school-based life skills programme), expanded(Germany) or are planning (France and Italy, in theirnational strategies) more structured prevention programmes.For example, in 2003, prevention programmes were beingimplemented in 60%of Polish schools.
Kui nad arvavad, et proovimisemõttes kanepi tarbimine on “normaalne” ja sotsiaalseltvastuvõetav (pidades kanepit madala ohutasemega jakergesti kättesaadavaks aineks), siis võib see avaldadatugevat mõju nende väärtushinnangutele ja käitumiseleseoses kanepi tarbimisega (Botvin, 2000).
Figure 2: Development of school policies
Ennetustööülesanne on luua noortele sotsiaalsed ja kognitiivsedstrateegiad nimetatud mõju kontrollimiseks.
Regularly available
Ennetustöö koolides
As far as evaluation of prevention strategies is concerned,the new national strategies in France and Italy exhibitimportant advances over their previous policies in that therole of prevention is now better defined, as is theimportance of structured programmes and priority areasfor taking action.
Kõikides liikmesriikides peetakse koole kõige olulisemaksüldise ennetustöö läbiviimise kohaks ning nii koolidestehtava ennetustöö osakaalule siseriiklikes strateegiates kuika selle lähenemise struktureeritud rakendamiselepannakse üha suuremat rõhku.
In almost all Member States, a tendencytowards more strategic approaches is apparent, andvulnerable groups are increasingly being envisaged in theoverall planning.
Seda peegeldab koolideuimastipoliitika laienemine (joonis 2) ning spetsiifilistemoodulitel põhinevate ennetusprogrammideväljatöötamine koolide jaoks ja õpetajate koolitamiseedendamine.
Normative and structural measures
Näiteksrakendas 2003. aastal ennetusprogramme 60%Poolakoolidest.
Belgium and Luxembourg
Normatiivsed ja struktuurimeetmed
Control measures on legal drugs help to establish thenormative foundations on which other prevention measurescan be built.
Legaalsete narkootikumide kontrollimeetmed aitavad luuanormatiivse aluse, mille põhjal saab arendada välja muudennetusmeetmed.
Societal norms that support tobacco andalcohol use and tolerate their influence on behaviour arewell-known risk factors for a sympathetic attitude to anduse of illicit drugs (Becoña, 2002).
Ühiskondlikud normid, mis toetavadtubaka ja alkoholi tarbimist ning sallivad nende mõjuinimeste käitumisele, on tuntud riskifaktorid, missoodustavad pooldavat suhtumist ebaseaduslikesseuimastitesse ja nende tarbimist (Becoña, 2002).Vastupidiselt üldlevinud arvamusele mõjutab
Contrary to popularbelief, societal norms are influenced more by controlpolicies than by mass media campaigns or educationalapproaches (Hawks et al., 2002; Canning et al., 2004).Eurostat (2002) compared tobacco control measures andsmoking indicators in children/adolescents in EU Member States and found a relationship between the rigidity oftobacco control policies (advertising ban, age limits onpurchasing, restrictions, etc.) and smoking habits.
Kreeka on eriti hea näide sellest, kuidas asendadatraditsiooniline teabele rajatud ja individuaalne(nõustamisel põhinev) lähenemine tegeliku rahvatervisestrateegiaga, mille puhul saavutatakse programmipõhiselähenemise kaudu maksimaalne kaetus.
Smokingrates among adolescents were found to be higher incountries with relatively lenient policies (e.g. Denmark,Germany and the United Kingdom) than in countries withstricter controls (e.g. France, Sweden and Norway).
Aastatel2000–2003 kasvas koolides läbiviidavateennetusprogrammide arv Kreekas rohkem kui kahekordseksning perekonnapõhiste programmide arv kasvas samaajavahemiku jooksul kolmekordseks.
It isknown that the impact of prevention interventions is limitedif they are counteracted, or at least not supported, bysocietal norms and policies. EU and WHO initiatives(Aspect Consortium, 2004) in this field have gained
Malta ja Ühendkuningriik suurendasid samuti programmipõhiselähenemise osa oma ennetuspoliitikas: programmi Blueprintraames püütakse välja selgitada, kuidas rakendada Inglise
Chapter 2: Schools, youth and drugs programmes are essential, particularly in countries whereprevention is strongly decentralised.
Joonis 2:Uimastiennetusmeetmete areng koolides
Contents of programmes and activities
Esineb regulaarselt
An increase in programme-based approaches andimproved standardised information collection haveenabled the contents of, and trends in, prevention policiesto be reviewed and compared across the EU.
Esineb harva või ei esine üldse läbiviidavate ennetusprogrammide sisu, eesmärkide,metodoloogia, sihtrühmade ja katvuse kohta.
Theinformation usually comes from national experts or expertgroups who have a reliable overview of their country’ssituation that allows them to come up with standardisedratings or from quantitative data on monitored,programme-based interventions that is available in some Member States, e.g. Greece and Hungary.
Järelevalvetteostatakse ka Tšehhi Vabariigis ning Flandrias,andmebaasi Ginger kaudu. Kahjuks jättis Hispaaniakõrvale programmi IDEA Prevención, mis oli palju aastaidüks paremaid ennetustegevuse järelevalve jakvaliteedikontrolli süsteeme Euroopas.
Greece provides a particularly good example of movingprevention policies away from traditional information-basedand individualistic (counselling) approaches towards theimplementation of a true public health strategy that canmaximise coverage through programme-based approaches.The number of school-based prevention programmes in Greece more than doubled between 2000 and 2003, andfamily-based programmes increased threefold over thesame period.
Ennetustegevust käsitlevad infosüsteemid aitavad samutituvastada ebaefektiivseid meetodeid japrogrammikomponente. Näiteks korraldatakse paljudesriikides ikka veel tihti ühekordseid infotunde või loenguid,mida viivad läbi eksperdid või politseinikud, hoolimatauuringute põhjal tehtud üksmeelsetest järeldustest, et sellinesekkumine on parimal juhul ebaefektiivne, kui mitte lausakahjulik (Canninget al., 2004).
Malta and the United Kingdom also increasedthe role of programme-based approaches in theirprevention policies: the ‘Blueprint programme’ seeks todetermine how international research on effective drugprevention can be adapted within the English schoolsystem, and is based upon evidence suggesting thatcombining school-based education on drugs with parentalinvolvement, media campaigns, local health initiatives andcommunity partnerships is more effective than schoolinterventions alone.
Üksnes ennetustegevuste süstemaatilise registreerimisekaudu on võimalik ennetusprogrammide sisu kontrollidaning kontrollimise tulemusena, kasutades olemasolevat infotefektiivsuse kohta, suunata neid programme spetsiifilistelesihtrühmadele.
Six million pounds (EUR8.5 million) has been allocated to this programme over five years(32
Suunised või normid ennetusprogrammiderakendamiseks on väga olulised, eriti riikides, kusennetustegevus on tugevalt detsentraliseeritud.
For instance, most Member States have implementedpersonal and social skills training in schools as a preventionapproach.
NB:Belgia saksakeelne elanikkond = esineb kohati.Allikad:Reitoxi teabekeskused riikides.
Topics covered include decision-making, coping,goal-setting and assertiveness, communicating and showingempathy.
koolisüsteemis tõhusa narkoennetustöö rahvusvahelisiuuringuid, ja see on rajatud tõdemusele, et koolides antavanarkootikumidealase hariduse ühendamine lapsevanematekaasamise, meediakampaaniate, kohaliketervishoiualgatuste ja kogukondliku partnerlusega on paljutõhusam kui üksnes ennetav sekkumine koolides.
This evidence-based technique, which is derived from social learning theories(35), seems now to be an
Viie aastajooksul on sellele programmile eraldatud kuus miljonitnaela (8,5 miljonit eurot) (32).
Estonia reportsthe widespread use of a book that teaches social skills.
Järelevalve ja kvaliteedikontroll
Controlling and improving the quality of prevention ishighly dependent on first having a meaningful overview ofexisting activities and their contents.
Ennetustöö kontrollimine ja selle kvaliteedi parandaminesõltub palju läbiviidavate tegevuste ja nende sisu eelnevastpõhjalikust ülevaatest.
Accordingly, Member States are giving increasing importance to monitoringprevention programmes, as exemplified by new schemes in
Sellest tulenevalt asetavadliikmesriigid üha suuremat rõhku ennetusprogrammidejärelevalvele, millest annavad tunnistust uued tegevuskavad
) and Norway(34
) ja Norras (34
Information provision continues to play a central role indrug prevention in many Member States (see Table 2).
Näiteks antakse enamikus liikmesriikides ennetustegevuseraames koolides isiklike ja sotsiaalsete oskuste alastväljaõpet.
Thelimited value of information provision in the prevention ofdrug use is only slowly being acknowledged (see, forexample, the Swedish national report).
Käsitletavate teemade hulka kuuluvad otsustetegemine, toimetulek, eesmärkide seadmine jaenesekindlus, suhtlemine ja empaatia väljendamine.
For instance, one-off information sessions orlectures by experts or police officers are still common inseveral Member States, despite the unanimous conclusionsfrom research that these interventions are at bestineffective, if not harmful (Canning et al., 2004).
Sellistfaktidel põhinevat tehnikat, mis on tuletatud sotsiaalsetestõppimisteooriatest, (35) peetakse nüüd oluliseks meetodiksenamikus liikmesriikides, isegi riikides, kus puudubprogrammipõhine lähenemine (Prantsusmaa, Luksemburgja Rootsi) (tabel 2).
There are two explanations for the continuance of suchapproaches to drug prevention.
Eesti teatab sotsiaalseid oskusikäsitleva õpiku laialdasest kasutamisest.
Guidelinesor standards for the implementation of prevention
“Valgused ja varjud”, mille käigus koguti teavet koolis
(32) www.drugs.gov.uk/NationalStrategy/YoungPeople/Blueprint (33) PrevNet (www.prevnet.de).(34)www.forebyggingstiltak.no(35)Behaviour is seen as a result of social learning by role models, norms, attitudes of ‘important others’ (Bandura, 1977).
(32) www.drugs.gov.uk/NationalStrategy/YoungPeople/Blueprint (33) PrevNet (www.prevnet.de).(34)www.forebyggingstiltak.no(35)Käitumist peetakse sotsiaalse õppimise tulemuseks, mis põhineb eeskujudel, normidel ja “oluliste isikute” suhtumisel (Bandura, 1977).
Negative attitudes to drug useand protective self-efficacy can be learned or conditioned.
Negatiivsetsuhtumist narkootikumide tarbimisse ja iseenda tõhusat kaitsmist on võimalik õppida või kujundada.
This concept is the basis for peer models and the specific life skill model.
See põhimõte on tugiisikute mudelite ja spetsiifiliste eluks vajalike oskuste mudeli aluseks.
Annual report 2005: the state of the drugs problem in Europe and that giving young people the cognitive tools theyneed, by providing information, is the best method.Despite their different traditions, both approaches viewhealth behaviour, and specifically drug use, as a matter ofpersonal rational choice, whereas the broad consensus in the health sciences is that social factors (neighbourhood,peer group, norms) and personal factors (temperament,academic and emotional skills) are more influential inshaping health and drug use behaviour than is merecognition.
Paljudes liikmesriikides on narkoennetustöösteabejagamisel jätkuvalt keskne roll (vt tabel 2).Teabejagamise piiratud mõju uimastitarbimise ennetustöösalles hakatakse teadvustama (vt näiteks Rootsi siseriiklikaruanne). Samuti avaldab üksnes terviseharidusel põhinev
Table 2: School-based prevention in Europe
Tabel 2: Ennetustegevus Euroopa koolides
In place
Olemas
Prerequisite
Kohustuslikud
Primary
Teisesed
Very common
Väga üldine
Life skills
Eluks vajalikud oskused
Information
Informatsioon
Yes n.a.
Jah a.p.
Protective environment
Turvaline keskkond
Educational relationship
Hariduslik suhe
Planned
Kavandatakse
Sporadically n.a.
Juhuslik a.p.
Sporadically
Kohatine
Provision of welfare services
Sotsiaalhoolekande teenuste pakkumine
) n.a., no information available.It should be remembered that no common European definition of ‘quality standards and guidelines’ exists, and that the level of detail may vary, which influences comparability.
) a.p. = andmed puuduvad.Tuleb silmas pidada, et ei ole ühtset Euroopa definitsiooni mõistele “kvaliteedistandardid ja suunised” ning et täpsuse aste võib varieeruda, mis omakorda mõjutab võrreldavust.
Chapter 2: Schools, youth and drugs psychology services (as in France and Cyprus), whichdepend on (self)-referrals.
2. peatükk: Koolid, noorsugu ja uimastid tehnikad, mida kasutatakse kõikehõlmava ennetustööulatusliku sotsiaalse mõjutamise programmides, onvalikulises ennetustegevuses sama efektiivsed või isegiefektiivsemad.
Ireland has a new intensiveeducational welfare service to work with schools andfamilies in educationally disadvantaged areas in order toensure that children attend school regularly.
Normide ümberkujundamine(ntteadasaamine, et enamik kaaslasi ei pea tarbimistõigeks), enesekindluse treenimine, motiveerimine jaeesmärkide püstitamine, nagu ka müütide purustamine, onosutunud ohustatud noorte inimeste hulgas vägaefektiivseteks meetoditeks (Sussmanet al., 2004), midaparaku kasutatakse harva valikulises ennetustöös ELis.Meelelahutuspaikades kasutatavad sekkumistehnikad(vt“Ennetustöö meelelahutuspaikades”, lk 48) kujutavadendast sageli sihtrühmadele suunatud teabe jagamist.
Selective community-based approaches
Valikuline ennetustöö koolides
The erroneous perception of drug use as normal andsocially acceptable among the peer population is the mostimportant cognitive element that can be influenced byprevention.
On olemas kaks selgitust sellise lähenemise püsimiselenarkoennetustegevuses.
In fact, a lifetime prevalence of cannabis useamong young adults of 30% means that more than twothirds of this population have never used cannabis, andthat is the true ‘normality’.
Esiteks instinktiivne jatraditsiooniline oletus, et teabejagamisel uimastite janendega seotud ohtude kohta on ärahoidev mõju.
However, despite the provenbenefit of techniques that address young people’snormative beliefs (Reis et al., 2000; Taylor, 2000;Cunningham, 2001; Cuijpers et al., 2002), they are rarelyused in Europe.
Teineselgitus kajastab hiljutist, kahju vähendamise liikumisestinspireeritud suundumust, mis põhineb veendumusel, etõpetades noori tegema elus informeeritud otsuseid javalikuid, on kognitiivsed oskused olulisemad kui käitumusliklähenemine.
National drug strategies and action plans are increasinglyand explicitly mentioning vulnerable groups to beparticularly targeted by prevention measures.
Selle tehnika propageerijad usuvad, etkäitumuslik lähenemine narkoennetustegevusele, näitekseluks vajalike oskuste parandamine, on patroneeriv jademoniseerib uimastite tarvitamist (Ashton, 2003;Quensel,2004) ning noorte varustamine vajalikekognitiivsete tööriistadega teabejagamise teel on parimmeetod.
This focus iseven stronger in the new Member States: Estonia (streetchildren, special schools), Cyprus, Hungary, Malta, Poland(neglected children and young people from dysfunctionalfamilies) and Slovenia.
Erinevatest traditsioonidest hoolimata peavadmõlemad lähenemised tervisekäitumist, eritiuimastitarbimist, isikliku ratsionaalse valiku küsimuseks,kuigi terviseteaduste vallas valitseb ulatuslik üksmeel, etsotsiaalsed (naabruskond, kaaslased, normid) ja isiklikud(temperament, akadeemilised ja emotsionaalsed oskused)tegurid mõjutavad tervisekäitumist ja uimastite tarvitamistpalju rohkem kui lihtsalt kognitiivsed tegurid.
Selective community-based approaches mostly targetvulnerable young people on the streets.
Koolides tehtava valikulise ennetustöö peamiseksülesandeks on kriisisekkumine ja probleemsete õpilastevarane tuvastamine.
In the Nordiccountries, the ‘Nightwalkers’ approach engages parentgroups in patrolling the streets.
Eesmärk on leida lahendusi koolitasandil, et vältida riskiõpilaste väljalangemist võiväljaviskamist, mille tagajärjel nende olukord muutuksveelgi halvemaks.
Austria has investedheavily in improving the balance between drug prevention,social education and social work structures throughcourses, quality guidelines and joint seminars, e.g. foryouth social workers in recreational settings. The aim isalso to use youth social work structures for professionaldrug prevention interventions.
Programmipõhist lähenemistrakendatakse Saksamaal, Iirimaal, Luksemburgis ja Austrias (Leppin, 2004), samal ajal kui Poolas ja Soomesviiakse läbi õpetajate väljaõppekursusi ning jagataksejuhiseid probleemidega, sealhulgas uimastiprobleemidegaõpilaste väljaselgitamiseks ja asjakohaste meetmetevõtmiseks.
Along the same lines,Norway boosts cooperation and strengthensinterdisciplinary efforts between school, child protectionservices and social services.
Traditsiooniline individuaalne läheneminehõlmab hariduspsühholoogia teenuseid (nagu näiteks Prantsusmaal ja Küprosel), mille eeltingimuseks onkonsultatsioonile saatmine/pöördumine.
RAR (rapid assessment andresponse) methods(36) — the speedy gathering ofinformation (statistical material) combined with interviews(questionnaires, focus groups) and/or observations of theproblem area — are used in these projects in Norway, butalso in Germany and the Netherlands.
Iirimaal on olemasuus aktiivne haridusalane hoolekandeteenus, mis onmõeldud koolidele ja perekondadele piirkondades, kusvalitsevad ebasoodsad haridusolud ja tuleb tagada lasteregulaarne kooliskäimine.
Interventions focusing on highrisk neighbourhoods have atradition in Ireland, the United Kingdom and, to a smallextent, the Netherlands and Portugal.
Ekslik arusaam, et uimastitarbimine on eakaaslaste hulgasnormaalne ja sotsiaalselt vastuvõetav, on kõige olulisemkognitiivne element, mida on võimalik sekkumisegamõjutada.
However, Germany(Stöver and Kolte, 2003, cited in the German nationalreport) and France have now also proposed action in thisarea.
Asjaolu, et 30%noortest täiskasvanutest on elujooksul kanepit tarbinud, tähendab tegelikult seda, etrohkem kui kaks kolmandikku sellest rahvastikurühmast eiole kunagi kanepit tarbinud ning just see on normaalnekäitumine.
It is new for these countries to target drug preventionto particular geographical areas according to socialcriteria.
Kuid hoolimata sellest, et noorte inimestenormidesse puutuvaid tõekspidamisi mõjutavate tehnikatekasutegurid on tõestust leidnud (Reiset al., 2000; Taylor,2000; Cunningham, 2001; Cuijperset al., 2002),kasutatakse neid Euroopas harva.
Selective prevention in schools
Valikuline ennetustöö
For example, thefocus on ethnicity is an important aspect in Hungary,where the Roma population is at high risk of drug-relatedproblems owing to its social and cultural characteristicsand disadvantageous living conditions.
Siseriiklikes narkostrateegiates ja tegevuskavadesväljendatakse üha sagedamini ja selgemalt, etennetusmeetmed on suunatud eelkõige ohustatudrühmadele.
There, peertraining, self-help groups, supervision, various preventionprogrammes and lowthreshold services for Roma areoperated by nongovernmental organisations (NGOs).
Selline keskendumine on isegi põhjalikum uutesliikmesriikides: Eestis (tänavalapsed, erikoolid), Ungaris,Küprosel, Maltal, Poolas (hüljatud lapsed jadüsfunktsionaalsetest peredest pärit noored inimesed) ning Sloveenias.
Universal family-based prevention, mostly evening events,lectures, seminars and workshops for parents, is stillpopular in many Member States (Germany, France, Cyprusand Finland) despite the lack of evidence for itseffectiveness (Mendes et al., 2001).
Kuna ohustatud rühmadel, kellele valikuline ennetustöö onsuunatud, on sageli arvestatavaid kogemusi legaalsete jaillegaalsete narkootikumidega, piirdub valikulineennetustöö enamasti spetsiifilise teabe jagamise,individuaalse nõustamise ning loominguliste või sportlikealternatiivide pakkumisega.
However, in Greece,Spain, Ireland and Norway there have been interesting
Siiski tuleb meeles pidada, et