natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Only by acting on the best available research and information can the right policy decisions be made to ensure sustainable urban development takes place now and in the future.
Lisateavet saate: Euroopa Komisjon Teadusuuringute Peadirektoraat www.europa.eu.int/comm/ research juba täna
This publication was produced by: European Commission Directorate-General for Research e-mail: rtd-sustainable@cec.eu.int www.europa.eu.int/comm/ research of tomorr
Vaid parimale teadustegevusele ja teabele tuginedes saab teha õigeid poliitilisi otsuseid tagamaks, et säästev linnaplaneerimine toimub just nüüd, mitte aga tulevikus.
• Sixth Framework Programme – Global Change and Ecosystems: http://www.cordis.lu/ sustdev/environment/ home.html
• Kuues raamprogramm – globaalne muutus ja ökosüsteemid: http://www.cordis.lu/ sustdev/environment/ home.html
Information and Communication Unit B-1049 Brussels Fax: +32 2 295 82 20
Info- ja kommunikatsiooniosakond Faks: +32 2 295 82 20B-1049 Brüssel
• Towards the Seventh Framework Programme: www.cordis.lu/fp7
• Sihiks seitsmes raamprogramm: www.cordis.lu/fp7
… in this brochure
Ülevaade
Governance and sustainable urban management
Linnaruumi planeerimine ja kujundamine
Spatial planning and design
… käesolevas trükises
A central focus of EU urban research has been to develop better tools and technologies for stimulating informed and participatory decision-making.
ELi linnauuringute keskmes on olnud paremate töövahendite ja tehnoloogiate väljatöötamine, et soodustada informeeritud ja osaluslikku otsuste tegemist.
In urban settings, land-use policy has to accommodate a range of (often conflicting) functions and interests to achieve true sustainable development.
Linnakeskkonnas peab maakasutuspoliitika tõeliselt säästva arengu saavutamiseks arvestama terve rea (sageli vastuoluliste) funktsioonide ja huvidega.
EU-funded research is helping to improve urban quality of life.
ELi rahade toel toimuv teadustegevus aitab tõsta elukvaliteeti linnades.
Improving the urban environment – and city dwellers’quality of life – has become a major issue in the global effort to achieve sustainable development.
Linnakeskkonna – ja linnaelanike elukvaliteedi – parandamine on saanud põhiliseks teemaks ülemaailmsetes püüdlustes säästva arengu saavutamiseks.
Cities house most of Europe’s population and consume most of its resources.
Linnad on koduks enamikule Euroopa elanikkonnast ja neelavad enamiku ressurssidest.
Steps to create sustainable urban living must be underpinned by high-quality research.
Meetmeid säästva linliku eluviisi loomist peab toetama kvaliteetne teadustegevus.
Policy-makers face several challenges in generating sustainable built environments.
Selle tulemusena on loodud mitmesuguseid töövahendeid, mis toetavad otsuste tegemise protsessi eri astmeid.
Implementing integrated planning policies for land use and transport – to limit the harmful effects of overcrowding and optimise infrastructure use (see LUTR) – is just one of them.
Näiteks sisaldavad nõustamissüsteemid (DSS) simulatsiooni- ja modelleerimisvahendeid, stsenaariumide loomise toiminguid, integreeritud hindamisvahendeid ja muudki.
This has resulted in a variety of tools supporting the different steps along the decision-making process.
Poliitiliste otsuste tegijad seisavad säästvalt rajatud keskkondade loomisel silmitsi mitmete väljakutsetega.
Decision-Support Systems (DSS), for example, include simulation and modelling tools, scenario-building exercises, integrated assessment tools, and more. These systems help to assess different policy options for planning and implementing sustainable development strategies.
Integreeritud planeerimispoliitika rakendamine maakasutuses ja transpordis – et piirata ülerahvastatuse kahjulikke tagajärgi ja optimeerida infrastruktuuride kasutamist (vt LUTR) – on vaid üks neist.
AWAST developed methods and software to evaluate and improve solid waste management.
AWAST töötas välja meetodid ja tarkvara tahkete jäätmete käitluse hindamiseks ja parandamiseks.
As well as the technical, economic and energy aspects of solid waste collection and disposal, AWAST also considered social and environmental issues.
Lisaks tahkete jäätmete kogumise ja kõrvaldamise tehnilistele, majanduslikele ja energiaalastele aspektidele käsitles AWAST ka sotsiaalseid ja keskkonnateemasid.
The software was validated in three European cities. awast.brgm.fr
Tarkvara rakendati kolmes Euroopa linnas.http://awast.brgm.fr
The search for win-win solutions benefiting all three pillars of sustainable development – economic, social and environmental – is paramount.
NORISC lõi tarkvara, mis aitab seadusandjatel, konsultantidel ja kinnisvaraarendajatel taastada saastatud mahajäetud objekte, hõlmates parendamise bioloogilisi, keemilisi, geofüüsilisi ja hüdroloogilisi aspekte.
This publication highlights the role of targeted environmental research on urban sustainability and how EU-funded projects are making a world of difference for European city dwellers.
Tänu sellele vähenes riskihinnangutele kuluv aeg kuni 80% võrra ja ümberkavandamiskulud poole võrra.www.norisc.com
Nowhere is the goal of achieving sustainable development more at risk than in our cities, home to 80% of Europeans and most of the social and environmental challenges.
Säästva arengu saavutamise eesmärk ei ole kusagil mujal rohkem ohus kui meie linnades, mis on koduks 80% eurooplastest ning millega on seotud enamik sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid probleeme.
Urban dwellers face overcrowding and related problems: traffic, congestion, pollution, waste, and the effects of these on health and the quality of life in society.
Linnaelanikke puudutab ülerahvastatus ja sellega seotud probleemid: liiklus, ummikud, reostus, jäätmed ning nende mõju tervisele ja elukvaliteedile ühiskonnas.
Other challenges include…
Teised väljakutsed on…
NORISC created software to help regulators, consultants and developers reclaim contaminated ‘brownfield’ sites, including the biological, chemical, geophysical and hydrological aspects of remediation.
Ülimalt tähtis on leida üldkasulikke lahendusi, mis toetavad kõiki kolme säästva arengu tugisammast – majandust, sotsiaalsfääri ja keskkonda.
It reduced the time it takes to perform risk assessments by up to 80% and the cost of redevelopment by half www.norisc.com. Parks and green open spaces improve urban quality of life and sustainability.
Käesolev väljaanne toob välja linnade jätkusuutlikkust käsitlevate eesmärgipäraste keskkonnauuringute rolli ja selle, kuidas ELi rahastatavad projektid Euroopa linnaelanike eluolu tublisti mõjutavad.
• limiting urban sprawl by promoting mixed-use settlements, regenerating inner city areas and discouraging private car use
Euroopa teadusuuringud on aidanud kaasa paljude uuenduslike lahenduste leidmisele õhukvaliteedi reguleerimiseks linnades, mis on kütte- ja ventilatsiooni- süsteemidest, liiklusest ja tehastest tuleva vingu kätte lämbumas.
European research has contributed to many innovative solutions for air-quality management in cities choking on fumes from heating and ventilation systems, traffic and factories.
• linnade vohamise piiramine, edendades segakasutusega asundusi, regenereerides linnasiseseid piirkondi ja taunides eraautode kasutamist;
Our health is directly affected by air quality, making research into urban air pollution – and measures to counter and control it – essential.
• linnasiseste mahajäetud tööstus- ja kinnisvaraobjektide – tohutu probleem üle kogu Euroopa – regenereerimine (vt NORISC); );
• redeveloping inner city derelict industrial and brownfield sites – a huge problem across Europe (see NORISC) )
Kohalikul tasandil kasutavad linnajuhid uurimisvahendeid sihtide saavutamiseks, mis toodi välja algatuses Puhas õhk Euroopale ( CAFE ), milles avalikustati kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi osana õhusaastet käsitlev strateegia.
But cities are also incubators for new ideas to combat this environmental hangover.
Ent linnad on ühtlasi uute ideede inkubaatoreiks, et võidelda nende keskkonda hävitavate tagajärgede vastu.
The urban scene inspires fresh economic solutions (competitiveness, knowledge generation, employment, etc.), environmental action (against pollution, waste, urban sprawl, dereliction and contaminated land, public transport, etc.), and social responses (combating exclusion and slum formation, building green spaces, etc.).
Linnaolud ajendavad leidma värskeid majanduslikke lahendusi (konkurentsivõime, teadmiste loomine, tööhõive jne), võtma keskkonnameetmeid (reostuse, jäätmete, linnade vohamise, hülgamise ja maatükkide saastamise vastu, ühistransport jne) ja rakendama sotsiaalseid vastumeetmeid (võitlus väljatõrjumise ja slummide tekke vastu, rohealade rajamine jne).
In fact, cities are now being seen as intrinsic to any strategy aimed at sustainable development.
Õigupoolest nähakse linnu nüüd igasuguse säästva arengu huvides toimiva strateegia olemusliku osana.
• improving the number and quality of green and recreational areas to improve urban life (see GREENSPACE) )
• haljas- ja puhkealade arvu ja kvaliteedi tõstmine linnaelu parandamiseks (vt GREENSPACE); );
At the local level, city managers use research tools to help meet the targets outlined in the Clean Air for Europe ( CAFE ) initiative, which published a strategy on air pollution as part of the EU’s Sixth Environmental Action Programme.
Pargid ja haljasalad parandavad linnade elukvaliteeti ja säästvust.
DEMOS tackles voters’ cynicism about local government by getting citizens to join in direct action to improve their local situation.
GREENSPACE uuris, kuidas linnad tajuvad ja kasutavad haljasvööndeid – esteetika ja puhkuse huvides, kohtumispaikadena jne.
It links eight city councils across Europe, each working with a research organisation to foster new ways of revitalising local democracy. www.demosproject.org
Projekt lõi vahendite komplekti, mis aitab linnaplaneerijatel luua erinevates olukordades parima «haljasruumi» assortii. www.green-space.org
• regenerating neighbourhoods and distressed areas where environmental and social problems, requiring specific approaches, are prevalent
• spetsiaalset lähenemisviisi nõudvate keskkonna- ja sotsiaalprobleemide käes vaevlevate piirkondade ja kehvas olukorras olevate alade regenereerimine.
GREENSPACE studied how urbanites both perceive and use green zones – for aesthetics, recreations, as places to meet, etc.
DEMOS püüab leevendada valijate küünilist hoiakut kohaliku võimu organi suhtes, pannes kodanikud osalema otsestes meetmetes kohaliku olukorra parandamiseks.
It created a toolkit to help urban planners establish the best ‘green space’ mix in different situations. www.green-space.org
Projekt seob kaheksat linnavolikogu üle Euroopa – neist igaüks töötab koos uurimisorganisatsiooniga uute viiside väljatöötamisel kohaliku demokraatia elavdamiseks. www.demosproject.org
Research has developed the processes, tools and technologies supporting sustainable redevelopment in all of these areas.
Endiselt on puudus uutest reostuse dünaamika mudelitest, mis aitaksid prognoosida ja hinnata selle levikut ja eriti mõju tervisele.
Projects in the Cluster of European Air Quality Research ( CLEAR ) are creating systems and tools to support urban governance as a path to improved quality of life for all citizens.
Tänu teadusuuringutele on välja töötatud protsessid, vahendid ja tehnoloogiad, mis toetavad säästvat ümberkavandamist kõigis neis piirkondades.
But how can we make our urban environments more pleasant places?
Ent kuidas saaksime muuta oma linnakeskkonna meeldivamaks kohaks?
Europe’s leaders already know that isolated action, though well intended, is not enough to alleviate urban sustainability problems.
Euroopa liidrid juba teavad, et üksikmeetmetest, ükskõik kui hästi need ka mõeldud poleks, ei piisa linnade jätkusuutlikkuse probleemide leevendamiseks.
A European-wide vision is required to tackle these challenges.
Nende probleemide lahendamiseks on vaja üleeuroopalist visiooni.
This was first addressed in the EU’s Fifth Research Framework Programme (FP5), later touched on in FP6, and is on course to being developed in future programmes.
Seda käsitleti esmakordselt ELi viiendas raamprogrammis (5RP), puudutati hiljem 6RPis ning edasiarendamist on oodata ka tulevastes programmides.
Meanwhile, the waste generated by Europe’s cities is also a major concern to authorities.
Samal ajal teevad ametivõimudele suurt muret ka Euroopa linnades tekkivad jäätmed.
More research is needed into effective waste management systems employing the‘three R’principle of reduce, reuse and recycle.
Põhjalikumat uurimist vajavad tõhusad jäätmehaldussüsteemid, milles rakendatakse kolme R põhimõtet: vähendamine (reduce), korduvkasutus (reuse) ja taasringlus (recycle).
The European Waste Management Cluster offers sustainable waste solutions on its website ( www.wastesolutions.org ).
Euroopa jäätmehooldusprojektide kogum pakub säästvaid jäätmelahendusi oma veebisaidil (www.wastesolutions.org).
The LUTR cluster of projects is finding new ways to help cities and large towns optimise their use of buildings, land and transport networks as a means of reducing chronic problems, such as traffic congestion and urban sprawl . www.lutr.net
Projektide kogum LUTR leiab uusi viise, mis aitavad suuremat sorti linnadel oma ehitiste, maa ja transpordivõrgustike kasutust optimeerida, et vähendada kroonilisi probleeme, nagu liiklusummikud ja linnade vohamine. www.lutr.net
Good governance rests largely on the strong involvement of all relevant stakeholders in decision-making.
Hea valitsemistava toetub suures osas kõigi asjassepuutuvate sidusrühmade tihedale kaasamisele otsuste tegemisse.
Urban governance is no exception to this.
Linnajuhtimine ei ole siinkohal erandiks.
A city that mobilises its citizens to participate in governance is more likely to deliver policies and services corresponding to their wishes.
Kui linn mobiliseerib oma kodanikud juhtimises osalema, on nende soovidele vastava poliitika ja teenuste loomine tõenäolisem.
EU research is helping to streamline local urban governance.
ELi teadustegevus aitab kohalikku linnajuhtimist lihvida.
Besides a broader contribution to Local Agenda 21 sustainable development processes, many projects have researched the best way to achieve participation in different policy areas and developed guidelines for successful participatory approaches (see DEMOS). ).
Peale laiema panuse Kohaliku Agenda 21 säästva arengu protsessidesse on paljud projektid uurinud parimaid mooduseid osaluse saavutamiseks eri poliitikavaldkondades ja töötanud välja edukate osalusmeetodite suunised (vt DEMOS). ).
A sharper view of the hidden micro-world
Teravam pilk varjatud mikromaailmale
The future of food safety
Toiduohutuse tulevik
Detection is the best medicine
Avastamine on parim ravim
The EU has made a long-term commitment to providing the necessary knowledge base to secure the highest levels of food quality and safety.
EL on enda peale võtnud pikaajalise kohustuse tagada vajalik teadmusbaas, et kindlustada toidu kvaliteedi ja ohutuse kõrgeim tase.
This is one of the seven thematic priorities of the EU’s current Sixth Framework Programme (FP6) and is set to become an important component of the forthcoming‘food, agriculture and biotechnology’theme in FP7.
See on üks ELi praeguse kuuenda raamprogrammi (6RP) seitsmest prioriteetsest valdkonnast, mis on määratud saama ka tulevase seitsmenda raamprogrammi (7RP)“toidu, põllumajanduse ja biotehnoloogia”teema oluliseks osaks.
Micro-organisms are so tiny that they can only be seen through a microscope.
Mikroorganismid on nii tillukesed, et neid õnnestub näha vaid läbi mikroskoobi.
Despite their invisibility to the naked eye, they are powerful members of the biological world and have the potential to pack a lot of punch.
Hoolimata paljale silmale nähtamatusest, on nad bioloogilise maailma täiejõulised liikmed ning võivad palju kurja teha.
They have their good side (adding flavour, helping in the fermentation process, etc.) but can turn bad due to changes in environmental conditions.
Neil on omad head küljed (maitse lisamine, fermentatsiooniprotsessi soodustamine jne), kuid keskkonnatingimuste muutumise tõttu võivad nad omandada ka halva toime.
Our surroundings are teeming with legions of them, such as bacteria, viruses and fungi.
Meie ümbrus lausa kihab nende hordidest, näiteks bakteritest, viirustest ja seentest.
Before that causes too much alarm, most of these invisible creatures are harmless and many are actually good for us.
Enne kui liialt ärevust tekitada, tuleb mainida, et enamik neist nähtamatutest olenditest on kahjutud ning paljud tulevad meile tegelikult kasuks.
Pathogens are viruses, bacteria or any other micro-organisms that cause disease.
Patogeenid on viirused, bakterid ja igasugused muud mikroorganismid, mis põhjustavad haigusi.
Owing to their potential harmfulness, it is critical that they are detected and removed as swiftly as possible from our food.
Nende potentsiaalse kahjulikkuse tõttu on oluline, et need avastataks ja eemaldataks meie toidust võimalikult kiiresti.
Current testing methods tend to focus more on the final product rather than the entire food chain.
Praegusaegsed analüüsimeetodid keskenduvad enamasti pigem lõpptootele kui tervele toiduahelale.
With 25 research partners in 16 countries, PathogenCombat is working to develop new molecular-based methods to detect, predict and characterise pathogens from fork to farm. www.pathogencombat.com
PathogenCombat oma 25 uurimispartneriga 16 riigis liigub selles suunas, et töötada välja uusi molekulaarseid meetodeid patogeenide avastamiseks, prognoosimiseks ja iseloomustamiseks teel toidulauast taluni. www.pathogencombat.com
However, some micro-organisms are bad for our health.
Siiski on mõned mikroorganismid meie tervisele kahjulikud.
They can find their way into our bodies and cause us serious harm.
Nad oskavad leida tee meie kehasse ja teha seal tõsist kahju.
We can catch these harmful micro-organisms through contact with other people or contaminated animals, and from our food.
Neid kahjulikke mikroorganisme võime enda külge saada kokkupuutel teiste inimestega või nakatunud loomadega, aga ka toidust.
Retailers should use tools that allow them to control food cost effectively.
Jaemüüjad peaksid kasutama vahendeid, mis võimaldavad neil toitu tõhusalt kontrollida.
Crossing the discipline barrier
Teadusharusid lahutava barjääri ületamine
Protecting the food chain
Toiduahela kaitsmine
More information
Veel teavet
Through EU-funded programmes, our understanding of the microbiological processes at work is growing, as is our ability to detect and protect against harmful infections.
Tänu ELi rahastatud programmidele tõuseb meie teadlikkus toimivatest mikrobioloogilistest protsessidest, nagu ka võime avastada kahjulikke nakkusi ning end nende eest kaitsta.
Zoonoses are diseases which cross the species barrier from animals to humans.
Zoonoosid on haigused, mis ületavad loomi ja inimesi lahutava liigibarjääri.
They include salmonella, rabies, and some forms of influenza.
Nende hulka kuuluvad salmonelloos, marutaud ja mõned gripi vormid.
These diseases can be transmitted through direct contact with an infected animal or by eating contaminated food.
Need haigused võivad üle kanduda otsesel kokkupuutel nakatunud loomaga või saastunud toitu süües.
This makes controlling zoonoses outbreaks – which can spread rapidly – critical.
Seetõttu on zoonoosipuhangute – mis võivad kiiresti levida – kontrolli all hoidmisel otsustav tähtsus.
However, such efforts are hampered by disciplinary divisions between human and animal doctors.
Sellekohaseid püüdlusi raskendab aga asjaolu, et inimesi ja loomi ravivad erinevad arstid.
Med-Vet-Net is connecting doctors and vets across Europe to help better understand and control these serious diseases. www.medvetnet.org for consumer c
Med-Vet-Net ühendab arste ja veterinaare üle Euroopa, et aidata neid tõsiseid haigusi paremini mõista ja kontrolli all hoida. www.medvetnet.org
Tracing label from table to farm
GMOde jälgimisvahendid
Food for thought on an enlarged EU
Etikett, mis juhatab toidulauast taluni
Uniting against chemical disruptors
Sihiks võitlus saasteainete vastu
Putting food safety at the top of the research menu
Mõtteainet laienenud ELi teemal
Committed to combating contaminants
Toiduohutuse seadmine teadusuuringute menüüs esikohale
Accurate labelling is crucial because consumers have the right to be certain that their food contains nothing more or less than what the label states.
Täpne märgistamine on otsustava tähtsusega, kuna tarbijatel on õigus olla kindel, et nende toit ei sisalda midagi rohkemat ega vähemat kui etiketil kirjas.
Transparent labelling also allows people to make informed choices about what type of food they eat and gives farmers and food companies the freedom to choose the food they grow and produce.
Ühtlasi võimaldab läbipaistev märgistamine inimestel teha teadlikke valikuid, millist tüüpi toitu süüa, ning annab talupidajatele ja toiduainetootjatele vabaduse valida, millist toitu kasvatada ja toota.
In Europe, today, we are fortunate.
Tänapäeva Euroopas oleme me õnnega koos.
In the space of a generation, our diets have become more varied and diverse, with ingredients and dishes from all over the continent and the world.
Ühe põlvkonna jooksul on meie toiduvalik muutunud vaheldusrikkamaks ja mitmekülgsemaks, sisaldades kogu mandrilt ja maailmast pärit koostisosi ning roogi.
The food on our plates has never been safer, with hightech quality control tools complementing tough European and national legislation.
Meie taldrikutel olev toit ei ole kunagi varem olnud ohutum kui praegu – rangeid Euroopa ja siseriiklikke õigusakte täiendavad kõrgtehnoloogilised kvaliteedikontrolli vahendid.
Safe food often means food that is free of contaminants.
Ohutu toit tähendab sageli toitu, mis on vaba saasteainetest.
Consolidated production and distribution chains filter out sub-standard and contaminated produce.
Konsolideeritud tootmis- ja turustusahelad sõeluvad ebakvaliteetse ja saastunud toodangu välja.
However, they are not perfect and sometimes fail to detect harmful contaminants.
Samas ei ole need täiuslikud ning ei suuda sageli kahjulikke saasteaineid avastada.
Paradoxically, the consequences of such rare breakdowns can be the rapid spread of contaminated food products owing to the interconnectedness of modern supply chains.
Paradoksaalselt võib selliste harvade tõrgete tagajärjeks olla kaasaegsete tarneahelate vastastikusest seotusest tulenev saastunud toidukaupade kiire levik.
As the global trade in genetically modified (GM) foods grows, the EU needs to satisfy consumer demands – and Union regulations – that transgenic products entering Europe be clearly labelled and controlled.
EL võttis hiljuti vastu uue õigusakti toidu märgistamise ja jälgitavuse kohta eesmärgiga tagada, et kogu Euroopas müüdav toit oleks varustatud selgete etikettidega.
Since then, the European Commission has been working hard to regain consumer trust and protect public health.
See tähendab, et üha olulisem on tagada saastumise vältimine ning saastumise korral see kiiresti avastada ja sellele viivitamata reageerida.
• The Union’s population has risen to 454 million from 380 million• The number of farmers has gone up by 10 million to 17 million• European food and drink industry has an annual turnover of around €800 billion and employs 4.1 million people• European households spend about 13% of their average household expenditure on food• The EU’s Sixth Framework Programme (FP6) is investing €750 million in food quality and safety research
• Liidu elanikkond on 380 miljonilt kasvanud 454 miljonini.• Talupidajate arv on tõusnud 10 miljoni võrra 17 miljonini.• Euroopa toiduaine- ja joogitööstuse aastakäive on 800 miljardi euro ringis ning tööd saab seal 4,1 miljonit inimest.• Euroopa leibkonnad kulutavad umbes 13% oma keskmistest majapidamiskuludest toidule.• ELi kuues raamprogramm (6RP) investeerib 750 miljonit eurot toidu kvaliteedi ja ohutuse uurimisse.
This means that it is becoming increasingly important to ensure that contamination does not occur and to detect and react to it rapidly if and when it does.
Sellest hoolimata on viimastel aastatel tarbijate kindlust kõigutanud terve rida arvestatavaid toiduga seotud ohte, sealhulgas hullu lehma tõbi (BSE), dioksiinid ja salmonelloos.
Trust in food chain
Puhas ja lihtne