natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Theauditcriteriaforansweringthis question werelinkedto the objectives ofthe 2006reform,in particular ‘encouraging participationin decision-making and speeding up the response totheirspecific needs’. Thisflexibilityshould beensured by aprogrammingprocedureatthe Member State level rather than direct management ofthe measures bythe Commission.
Selle küsimuse puhul kasutatud auditikriteeriumid olid seotud 2006.aastareformieesmärkidega,eritieesmärgiga „soodus-tadaosalemistotsustetegemisesjakiirendadaerivajaduste rahuldamist”.See paindlikkustulekstagada programmitööga liikmesriigi tasandil, mitte meetmete otsese juhtimisega komis-jonitasandil.
In order to identify the specific needs of the outermost regions, the Member States wererequiredtoproduceaneconomic analysis and evaluation of previous measures,to set strategic and operational objectives,andto design measuresto meet those objectives.
Äärepoolseimate piirkondade erivajaduste määratlemiseks pididliikmesriigid koostama eelnevate meetmete majandusanalüüsija hindamise,seadmastrateegilisedjate-gevuseesmärgid ning kavandama meetmed nende eesmärkide saavutamiseks.
All these elements were to beincludedin the programmes, together with performance indicators (see Box 4).
Kõik nimetatudelemendidtulikoostulemus-näitajatega programmidesse kaasata(vt 4. selgitus).
(c) consistency between the various elements, particularly between the analysis of agricultural production, the strategy proposed andthe measures envisaged;
Selletulemuselkasutatiantudauditiküsimuselevastamiseks järgmisi kriteeriume: a) osalemisesoodustamise metoodika olemasolu; b) määrustegaettenähtudprogrammitööelementide olemasolu; c) järjepidevus erinevate elementide vahel, eriti põllumajandusliku tootmise analüüsi, esitatud strateegiaja kavandatud meetmete vahel; d) meetmete sujuvat kasutuselevõttu võimaldav paindlikkus.
ARTICLE 12 OF COUNCIL REGULATIONEC No 247/2006 OF 30JANUARY 2006 LAYING DOWN SPECIFIC MEASURES FOR AGRICULTUREIN THE OUTERMOST REGIONS OF THE UNION
NÕUKOGU 30.JAANUARI 2006.
Contents of the EU support programmes
AASTA MÄÄRUSE, MILLEGA SÄTESTATAKSE ERIMEETMED LIIDU ÄÄREPOOLSEIMATE PIIRKONDADEJAOKS PÕLLUMAJANDUSVALDKONNAS, ARTIKKEL 12.
An EU support programme shall contain:
Ühenduse abiprogrammide sisu
(a) a quantified description of the current agricultural production situation taking into account the results of available evaluations, showing disparities, gaps and potential for development, the financial resources deployed and the main results of operations undertaken under Council Regulations (EC) No 1452/2001, (EC) No 1453/2001 and (EC) No 1454/2001;
Ühenduse abiprogramm peab sisaldama: a) põllumajandusliku tootmise praeguse olukorra kvantifitseerivat kirjeldust, võttes arvesse kättesaadavaid hindamiste tulemusi erinevuste, mahajäämuse ja arengupotentsiaali kohta, kasutatud«rahas-tamisvahendeidningvastavaltnõukogu määrustele(EÜ)nr1452/2001,(EÜ)nr1453/2001«ja (EÜ)«nr«1454/2001 algatatud ettevõtmiste peamisi tulemusi; b) esitatud strateegia ja valitud prioriteetide kirjeldust, kvantitatiivseid eesmärke ja eelhindamist, mis näitab oodatavat majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset mõju, sealhulgas mõju tööhõivele; c) kavandatavate meetmete kirjeldust, ning eelkõige programmi rakendamiseks ettenähtud abikavade kirjeldust, ning vajadusel teavet asjaomaste meetmete ettevalmistamise, rakendamise või kohandamisega seotud uuringute, tutvustusprojektide, koolituse või tehnilise abi vajaduse kohta; d) meetmeterakendamise ajakavaja üldist suunavatrahastamiskavatabelit, mis näitabressursside kasutamist; e) programmide raames võetavate erinevate meetmete vastavuse ja järjepidevuse tõendit ning järelevalveks ja hindamiseks kasutatavaid kriteeriume ja kvantitatiivseid näitajaid; f) programmide, sealhulgas reklaami,järelevalveja hindamise tõhusatja nõuetekohast rakendamist tagavaid meetmeid, kvantitatiivsete näitajate määratlusi programmi hindamiseks ning kontrollimise ja sanktsioonide rakendamise sätteid; g) pädevate asutuste ja programmi rakendamise eest vastutavate organite nimetamist ning pädevate asutuste või organite ja sotsiaal-majanduslike partnerite nimetamist asjakohasel tasandil ning konsultatsioonide tulemusi.
The Court examinedthe Member States’ programming procedure and the phase of approval by the Commission.It analysed the process foridentifying the needs of the outermost regions, howprogrammeobjectives wereset,andthe measuresand actions developed within the programmes.
Kontrollikoda uurisliikmesriikide programmitöö menetlustja komisjoniantava heakskiiduetappi.Kontrollikodaanalüüsis äärepoolseimate piirkondade vajaduste määratlemise protsessi, programmi eesmärkide seadmist ning programmide raames välja töötatud meetmeidja tegevusi.
The documents an-alysedin this contextincluded evaluation reports and studies, andrecords ofconsultations betweenthevarious partiesin-volvedin the bottom-up approach (such as minutes and similar documents)andthe documentationavailableatthe Commission concerningthe approval phase.
Sel eesmärgil analüüsitud dokumentide hulgas oli hindamisaruandeid, uuringuid, alt-üles-lähenemisegaseotuderinevate osalejatevahelisikonsultat-sioonidokumente (nt protokollid ja sarnased dokumendid) ning komisjoni heakskiidu andmist puudutavaid dokumente.
PARTICIPATION
OSALEMISE SOODUSTAMINE
Asregards methods to encourage participation, the Court’s auditors noted that consultations took placein all the Member States with thelocal partiesinvolved.In France, consultations about the specific measures took placein the overseas depart-mentsin 2005.
Osalemise soodustamise meetodite puhul täheldasid kontrollikoja audiitorid, et konsultatsioonid kohalike asjassepuutuvate pooltegaviidiläbikõikidesliikmesriikides.Prantsusmaa üle-meredepartemangudestoimusiderimeetmetegaseotudkon-sultatsioonid2005.aastal.
Althoughtheseconsultations were not docu-mentedin detail,for examplein minutes of meetings with the participants on site, they producedfour regional programmes whichsummarisedthe needs andrelated measures.
Kuigineidkonsultatsiooneeido-kumenteeritud üksikasjalikult(nteikoostatudkohapealkoos osalejategakoosolekuteprotokolle),loodinendealuselneli piirkondlikku programmi, milles esitati kokkuvõtted vajadustest ja nendega seotud meetmetest.
Thesere-gional programmes were consolidated to produce a single national programme.
Need piirkondlikud programmid konsolideeriti üheksriiklikuks programmiks.
Havingalreadyconsidered programming, the French authorities were then able to evaluate the situation properly andidentify actual needs through consultations at re-gionallevel as required by the reform of the specific measures.
Olles programmi-tööjubaarvessevõtnud, oli Prantsusmaaametivõimudelsee-järel võimalik olukorda nõuetekohaselt hinnataja piirkondlikul tasandil tehtud konsultatsioonide põhjal määratleda tegelikud vajadused, naguseda näeb ette erimeetmetereform.
In Greece,the Aegeanislands’ regionalauthorities werein-vited to make proposalsfor the programme by the Agriculture Ministryin April 2006.
2006. aasta aprillis kutsus Kreeka Põllumajandusministeerium Egeuse mere saarte piirkondlikke ametivõime üles programmi kohta ettepanekuidtegema.
Thetimeallowedforsubmittingthese proposals was15days.
Nimetatud ettepanekudtuli«esi-tada 15 päevajooksul.
The period betweenthenotification date and the deadlinefor commentsfrom thelocal authorities was too short to allowfor a thorough analysis of needs and to choose the most effective measures to meet them.
Ajavahemik teate väljastamise kuupäe-vajakohalikeametivõimudeettepanekuteesitamisetähtaja vahel oliliigalühikevajaduste põhjalikuksanalüüsimiseksja vajadustetäitmiseks kõige mõjusamate meetmete valimiseks.
As a result, theresponsessent bytheregionalauthorities primarilycon-tainedinformation which did not meet the required standard.
Selletulemuselsisaldasid piirkondlikeametivõimudevastu-sed põhiliseltteavet, miseivastanud nõutavalestandardile.
Theyhadnot,therefore,beencarefullyanalysedandtaken into consideration whenthe Agriculture Ministry drew upthe programme.
Seetõttu ei analüüsinud põllumajandusministeerium vastuseid põhjalikultegavõtnud neid programmikoostamiselarvesse.
The Ministry of Agriculture does not dispose of adequate andreliableinformation atcentrallevelthat would enableittosteerthe policytowardtheintendedresultsand to maximisetheimpactfortheislands mostin need.
Põllumajandusministeeriumil omakorda puudubkesktasandil piisavjausaldusväärneteave, misvõimaldakstalpoliitikat soovitudtulemustesuunasjuhtidajasuurendadaselle mõju kõigerohkem abi vajavatesaartejaoks.
Althoughconsultations withthelocalpartiestookplacein Spain and Portugal whentheprogrammes werebeingpre-pared,theyarenotsufficientlydocumentedtoenablethe Court’sauditorsto expressan opinion onthevalueadded by the exercise.
Kuigikohalike osalejategatehtudkonsultatsioonidkorraldati Hispaaniasja Portugalisajal, mil programmeettevalmistati, ei ole need piisavalt dokumenteeritud, võimaldamaks kontrollikoja audiitoritel esitada arvamustegevusest saadavalisand-väärtuse kohta.
As regards the presence of the programming elements required by the regulations, the auditors noted that all the programmes containedalltheelementsrequiredatleastasfarasform was concerned.
Määrustega ette nähtud programmitöö elementide olemasolu suhtes märkisidkontrollikojaaudiitorid,etkõik programmid sisaldasid kõiki nõutud elemente vähemalt vormiliselt.
However, as regards essence, weaknesses were noted in the Spanish, Portuguese and Greek programmesin terms ofthelogic and consistency ofthe various components ofthe programming process.
Sisulise poolepuhultäheldatisiiskipuudusi Hispaania,Portugalija Kreeka programmides seoses programmitöö protsessi erinevate komponentideloogikajajärjepidevusega.
In Spain, the various pieces of information required by the legislation areformally presentinthe programme but are not consistentinterms ofsubstance10.
Hispaania programmis on erinevad õigusaktidega ette nähtud andmed küll vormiliselt olemas, kuid nad ei ole sisuga kooskõ- las10.
A genuineanalysis ofthe situation based onanassessment of needs waslacking,and there wasnostrategytoensurethatthespecific measures were complementary and consistent with other EU or national actions.
Olukorra tõelist, vajaduste hindamisel põhinevat analüüsi ei olnud koostatud, samuti puudus strateegia, mis tagaks selle, eterimeetmedtäiendaksid muid ELi või riiklikke tegevusi ja oleksid nendegakooskõlas.
Theobjectivesoftheprogrammearerathervague, being expressed more as general priorities than as precise and measurable objectives,andcannottherefore beregardedas operational objectives.
Programmi eesmärgid onsuhteli-selt ebamäärased, nad on esitatud pigem üldiste prioriteetide kui selgeteja mõõdetavate eesmärkidena ning neid ei ole seetõttu võimalik tegevuseesmärkideks pidada.
As aresult,thelink betweenthe general objectives and the measures actually developedis unclear.
Sellest tulenevalt jääb üldisteeesmärkidejategelikkusesväljatöötatud meetmete vahelineseos ebaselgeks.
29September 2006:‘Compatibility and consistency of the programme measures: Since the measures in this programme generally assume continuity with the measures implemented pursuant to Regulation (EC) No 1454/2001, it is clear that they comply with EU law and are consistent with other EU policies and with the corresponding measures adopted’.
10 Nt Hispaania programmi muudetud 29. septembri 2006.«aasta versiooni lk 95:„Programmi meetmete vastavus ja järjepidevus: kuna antud programmi meetmed on üldiselt jätkuks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1454/2001 rakendatud meetmetele, on selge, et nad vastavad ELi õigusaktidele ning on kooskõlas teiste ELi poliitikate ja nende põhjal vastu võetud meetmetega.”
Thenewprogrammeofspecific measures for the Canary Islands is a direct continuation of the previous programme since the previous measuresaccountfor 89 % oftheinitial overall budget.
Kanaari saarte uus erimeetmete programm on eelneva programmi otsenejätk, kuna eelnevad meetmed moodustavad 89%«esi-algsest üldeelarvest.
This continuity could have been considered as consistent withthereformsifit were based on animpact analysis or anin-depth evaluation ofthe previous programme.
Nimetatudjätkuvus oleks olnud reformi-degakooskõlas,kuitaolekspõhinenudeelmiseprogrammi mõju analüüsil või põhjalikul hindamisel.
However, in the Spanish programme, this continuityislargely due to the problemsthe participants have experiencedinimplementing the new programmingapproachsought bythereform within thetimeframestipulated bytheregulations.
Hispaania programmi puhul onseejätkuvus põhjustatudagasuures osas osalejate probleemidest, mis tekkisid seoses reformiga ette nähtud uue programmitöölähenemisviisi rakendamisega määrustes sätes-tatudtähtaegadejooksul.
In Portugal, programming for the Azores component of the general POSEI programme commenced in March 2005.
Portugalis algas üldise POSEI programmi Assooride komponendiga seotud programmitöö 2005. aasta märtsis.
Although the Portugueseauthoritiesallowedsufficienttimeforcarry-ing outthe programming, heretootheanalyticalelementis inconsistent with the measures proposed.
Kuigi Portugali ametivõimud võimaldasid programmitöötegemiseks piisavalt aega, ei ole ka antudjuhul analüütiline element kooskõlas esitatud meetmetega.
Notably, thereis no indicationthattheconclusions ofan evaluation ofthe POSEI programmein Portugalfor 1992 to 1999 that was publishedin 2000 weretakenintoaccount.
Nimelt puuduvadtõendidsellest,etaas-tal«2000 avaldatud perioodi 1992–1999 Portugali POSEI prog-rammihindamisejäreldusioleksarvessevõetud.
(a) financing an economic study of thefruit and horticultural plantssectorincluding not only processed butalsofresh products.Suchastudycould be devisedandcarried out forthe Azoresseparatelyfrom Madeira;
Nimetatud hindamisessoovitati muu hulgasjärgmist: a) puuvilja-ja aiataimede(nii töödeldud kui töötlemata too-ted)sektori majandusuuringurahastamine.Nimetatud uuringu võiks Assooride puhul koostadajaläbi viia Madeirast eraldi;
(c) regulation amending Regulation (EC) No 247/2006 (COM(2009) 510– C7 0255/2009 – 2009/0138(COD)), Committee on Agriculture and Rural Development, Doc A7-0054/2010 of23 March 2010.
11 Aruanne Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse, millega loomakasvatussektoritoetusteläbivaataminetervikuna, kas tarnimise erikorra või tootmisabi kaudu, et vähendada traditsioonilise piimatootmismudeli potentsiaalselt negatiivset mõju; c) muudetakse määrust (EÜ) nr«247/2006 (KOM(2009) 510 – C7«0255/2009 – 2009/0138(COD)), projekti ettepaneku kohta, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon, dok A7-0054/2010, 23.«märts 2010.
(d)carrying out anin-depth study of the sugarindustryin the Azoresin order to assessits viability by taking account of the maximum quantities of sugar being imported under the SSAs,the possibility ofre-exportingrefinedsugar and/or the amount of processing aid;
suurematasakaalusaavutamineerinevateleloomakasva-tus-ja põllukultuuridevaldkondadeleantavatetoetuste suurusevahel,ettagada põllukultuuridetootmisejätka-mine Assooridel; d)
(e) possibly replacing some plant production aid with a single type of aid based on the number of hectares of arable land.
Assooride suhkrutööstuse põhjaliku uuringutegemine, et hinnata selle elujõulisust, võttes arvesse tarnimise erikorra raamesimporditava suhkru maksimummäärasid, rafineeri-tudsuhkrureeksportimisevõimalustja/võitöötlemistoe-tuste mahtu; e) võimalusel osa taimekasvatuse toetuste asendamine ühtse toetusega, mis põhineb haritava maa hektarite arvul.
Inspite ofthesespecific proposalstoadaptthe programme to changing needs, priority was given to continuity.
Hoolimata konkreetsetest ettepanekutest kohandada programm muutuvatevajadustega,seati prioriteediksjätkuvus.
By way of example, the existing premiums forlivestock production which accountfor 80 % ofthetotal amount paidforthe Azores pro-grammein 2007 werecontinued onthesame historical basis.
Näiteks jätkati olemasolevateloomakasvatuse toetuste (mis moodustavad 80% kõikidest Assooride programmitoetustest 2007. aastal) maksmist nii, nagu varasematelgi aastatel.
As a result, the programme of specific measuresfor the Azores could have taken greater consideration of the risk of local farmers’ excessive dependence on milk and meat production, even ifthisdoesreflecttheislands’ climateandgeography.
Seetõttu oleks Assoorideerimeetmeteprogrammistulnudrohkemarvesse võttariski, midapõhjustabkohalikepõllumajandustootjate liiga suur sõltuvus piima-jalihatootmisest,isegi kui seetule-neb saarte kliimastja geograafilisest asendist.
This dependence was also notedin a recent report on the proposal for a European Parliament and Councilregulationamending Regulation(EC) No247/2006laying downspecific measures for agricultureinthe outermostregions ofthe Union11.
Seda sõltuvust täheldati ka hiljutises aruandes seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendijanõukogu määrusekohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 247/2006, millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmedliidu äärepoolseimate piirkondadejaoks11.
12Letter D.1/MO/alf D(2006) 2393 to France dated 24 February 2006.
12 Kiri D. 1/MO/alf D(2006) 2393 Prantsusmaale, 24. veebruar 2006.
The letters to Spain and Portugal were identical.
Samasugused kirjad saadeti ka Hispaaniale ja Portugalile.
The Commission sent guidelines to Spain, France and Portugal.
Komisjonsaatissuunised Hispaaniale, Prantsusmaale ja Portugalile.
The aim of these guidelines was to ‘provide the Member States withinformation about howto presenttheir programmes and aboutthecontentandlevel of precisiontheyshouldseekto incorporatein them’12.
Suuniste eesmärk oli „andaliikmesriikideleteavet selle kohta, kuidas programme esitada ning millist sisuja täpsusastet neilt oodatakse”12.
The Commission’s guidelines also drew attention to ‘the essential principle on which the POSEI reforms arebased,i.e.the movefrom“micromanagement”13bythe
Komisjonisuunistesjuhitisamuti tähelepanu sellele, et „POSEI reformi keskne põhimõte onliiku-mine komisjonipoolselt „mikrotasandijuhtimiselt”13 erinevate
13‘Micromanagement’ in this context means management of each measure by means of Commission regulations.
13„Mikrotasandi juhtimine” tähendab antud kontekstis iga meetme juhtimist komisjoni määruste alusel.
Commission, withanaccumulation of disparate measures,to a more consistent programming approach.
meetmete arvu suurenedesjärjepidevamale programmitöölä-henemisele.
The Member States will thus have greater freedom, but also more responsibility for identifyingthe needs ofthe outermostregions andfor developing a strategy to meet those needs.’
Liikmesriikidel on seega suurem vabadus, kuid ka suurem vastutus äärepoolseimate piirkondade vajaduste mää-ratlemiselja nende vajaduste täitmise strateegia väljatöötamisel”.
These useful guidelines were notsentto Greece, wherethe programming procedure was carried out between October and December2006.
Neid kasulikke suuniseid ei saadetud Kreekale, kelle puhul toimus programmitöö ajavahemikul oktoober–detsember«2006.
The Commission had four monthsin whichtoapprovethe programmes.
Komisjonil oli programmide heakskiitmiseksaega nelikuud.
Duringthis period,regularcontacttook place between DGAgriandtheauthoritiesinthe Member States concerned.
Nimetatud perioodiltoimusregulaarneteabevahetus põllu-majanduseja maaeluarengupeadirektoraadijaasjaomaste liikmesriikideametivõimudevahel.Selleteabevahetusetule-musel arendati programme edasija parandati nende kvaliteeti.
The programmes developed andimproved as are-sult ofthiscontact.
Komisjoni esitatud muudatused piirdusid siiski vaid vastavuse jajärjepidevusega ELi õigusaktideja poliitikatega.
However,theamendmentssuggested by the Commission wereconfinedto matters ofcomplianceand consistency with EUlaw and policies.
Komisjon ei hinnanud programmide mõjusust ehk seda, kas seatud eesmär-gidja esitatud meetmedvastasid olukorraanalüüsile.
The Commission did not assessthe programmes’ effectiveness,i.e. whetherthe objectives set and the measures proposed were consistent with the analysisofthesituation.Althoughitisimportantthatthe programmesshouldcomply withlegislation,thefour-month periodcould have been putto better useifthe Commission had also actively advised the Member States on programme ef-fectiveness.It could,for example, have stipulated harmonised performanceindicatorsatthestart ofthe new programming phase, especiallyinterms of employment or value of agricultural production.
Olgugi et programmide puhul ontähtis õigusaktidejärgimine, oleks neljakuulistperioodiolnudvõimalikpareminikasutada,kui komisjon oleksliikmesriike aktiivselt nõustanud ka programmi mõjususe osas. Komisjon oleks võinud näiteks uue programmiperioodi alguses kehtestada tasakaalustatud tulemusnäitajad, eritiseosestööhõivevõi põllumajandustootmiseväärtusega.
Suchindicators would have provided a basis for discussingthe measuresto beintroducedandforenvis-agingrecommendationsforremedial action atthe end ofthe first year, thus adding value without calling the Member States’ responsibility for the programming process into question.
Nimetatud näitajad oleksid olnud aluseks arutelulekasutuse-levõetavate meetmete üleja parandusmeetmeid puudutava-tesoovitustekoostamiseleesimeseaastalõpus,luuesseega lisandväärtustilmaliikmesriikide programmitöö protsessiga seotud vastutust kahtluse alla seadmata.
How-ever,the Commission did not disposeitself ofthe means necessary to go beyond a compliance review, especially given the internalresourcesit hadallocatedtothe management ofthe specific measures.
Erimeetmete komisjo-nisiseseksjuhtimiseks ettenähtud ressursse arvesse võttes võib aga öelda, etkomisjon ei olnud endale eraldanudvahendeid, mille abilteha põhjalikumat kontrolli kui vastavuskontroll.
One of the objectives of the 2006 reform was ‘encouraging par-ticipationin decision-making and speeding up the response to their specific needs’ (see Box 1). Forthisreason, a mechanism to update the programmes on an annual basis wasintroduced.
Üks 2006. aasta reformi eesmärkidest oli „soodustada saareelanike osalemist otsustamisprotsessis ning kiirendadareageeri-mist nendeerivajadustele” (vt 1.selgitus).Sellesttulenevalt võetikasutuseleiga-aastaneprogrammideajakohastamise mehhanism.
Thefirstversion of Article 49 of Commission Regulation(EC) No793/2006of12April2006layingdowncertaindetailed rules for applying Regulation(EC) No 247/2006 stipulated that the Member States weretosubmit programmeamendments to the Commission for approval once a year.
Komisjoni12.aprilli2006.aasta määruse(EÜ)nr793/2006, millegasätestatakse määruse(EÜ)nr247/2006teatavadük-sikasjalikudrakenduseeskirjad,artikli 49 esimesesversioonis sätestati, etliikmesriigid pidid komisjonile heakskiitmiseks esitama programmi muudatused kord aastas.
However, this first version did not specify a deadlinefor submitting amendments, whichcausedproblems whentheamendments were implemented atthe beginning ofthefollowing year.
Selles versioonis ei täpsustatud aga muudatuste esitamise tähtaega, mis põhjustas probleeme muudatusterakendamiseljärgmiseaastaalguses.
Commission Regulation (EC) No 1242/2007 amended Article 49 and setadeadline(30Septembern – 1)forsubmittingchanges concerningyear nforapproval. Commission Regulation(EC) No408/2009 amended Article 49 once more andset 1 August n – 1 asthe deadlineforsubmitting amendments.
Komisjoni määrusega(EÜ)nr1242/2007 muudetiartiklit49 jakehtestatitähtaeg(30.septemberaasta n-1)aasta n muu-datusteesitamiseks.Komisjoni määrusega(EÜ)nr408/2009 muudetitaaskord artiklit 49jakehtestati 1. august aasta n-1 muudatuste esitamisetähtajaks.
Theamendmentssubmittedbythe Member States for 2008 were approved by the Commission between October 2007 and July2008dependingonthedateofsubmissionbecauseno deadline was specifiedin the regulations at the time.
Komisjoni kiitisliikmesriikide poolt 2008. aasta kohta esitatud muudatused heaksajavahemikul oktoober 2007–juuli 2008, sõltuvalt esitamisetähtajast,kuna antud ajahetkel olid esitamise tähtajad määrustes täpsustamata.
The pro-cedureimprovedfor2009becauseapproval wasbackdated to 1January 2009.
2009. aastaks menetlust täiendati, kuna heakskiitmine ulatus tagasi 1.jaanuarini 2009.