natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Greece, 54%of drug-treatment programmes do notadmit drug users with psychiatric disorders.
kahtlustavalt isikutesse, kelle puhul on kindlaks tehtud, et oma elu jooksul uimasteid tarbinud (Hannon jt, 2000).1999. aastal oli Viini politsei arestimajja paigutatudprobleemsetest uimastitarbijatest 23% vaimse terviseprobleemidega (Dialog, 2000).
In drug-freeresidential treatment in Slovenia, and also in othercountries, treatment programmes require patients to bedrug-free as a condition for admission.
Vanglakaristust kandnuduimastitarbijate hulgas on rge ning on obleemidega klientide puhul keelduda obleemidega prd on veelgihalvem vanglates, kus hoitakse pikaajalist karistustkandvaid vange, ja kinnistes vanglates.
In the case of dualdiagnosis patients, this presents a serious obstacle, ascomplete abstinence would require the termination of othertreatments, which is not always possible.
obleeme kannatas 72%–84% vaimse tervise prlisaks sellele olid nad ka uimastite kuritarvitajad (Gerdner,ogrammist seal puuduvad kindlad reeglid patsientide suunamiseks eid (Jansson ja Fridell, 2003).
Treatment structures
gata ka soovimatust, sest puudub
The international literature describes three service deliverymodels for the treatment of co-morbidity:
Takistused kaasnevate haiguste ravil on keeruline.
Thesedifferent points of departure often prevent a global,integrated perception.
Kreekast on teada antud, et 54% uimastiraviprogrammidest teooriatel.
1.Sequential or serial treatment.
Lisaks sellele on vaimse tervise teenuste ravimit.
Patients usuallyreceive treatment for the most serious problems first,and, once this treatment is completed, they are treatedfor their other problems.
T ravipr ootavad klientidelt teatavat motiveeritust raviletulekul.
As discussed above, both psychiatric teams and substanceservices regularly fail to identify significant numbers ofpatients with co-morbidity.
Rahvusvahelistes allikates kirjeldatakse kolme ravimudelitkaasnevate haiguste korral.
3.Integrated treatment. Treatment is provided within apsychiatric or a drug treatment service or a special comorbidity programme or service.
1.Järjestikune või seeriaviisiline ravi.
Cross-referral to otheragencies is avoided.
Vaimse tervise paljudel patsientidel on kaasnevaid haigusi.
Selected issue 3: Comorbidity persons because of the risk of combined addiction, e.g. toheroin and benzodiazepines, but this view is beginning tobe reconsidered (e.g. Popov, 2003).
Valikteema 3: Kaasnev haigestumus obleemidega ja kui see ravi on aanis on ametlikult prtagasi suunamiseni erinevate asutuste vahel, kusjuures uimastiraviasutuste vahele.
The Austriannational report points out that low compliance among drugusers makes pharmacological treatment of psychiatricconditions difficult and, in addition, the combined used ofnarcotic substances and medicines may, if not properlysupervised, lead to interactions between illicit andprescribed medicines or to neutralisation of the prescribedmedicine.
e ravi toimub samal ravivajadust rahuldatakse sageli erinevate obleemidseoses uimastite kuritarvitamisega, skisofreenia varasesstaadiumis, sest uurimused on kinnitanud, et varajane raviparandab raviprognoosi.
Parallel treatment into these three groups.
Tšehhi Vseotud prkui kiiremat lahendust vajavaid probleeme, sest
Integrated treatment is seen as themodel of excellence, but it is a standard that is difficult toachieve.
3.Integreeritud ravi.
Relevant research usually comes from outside Europe.
Raviteenust osutatakse kas spetsiaalse kaasnevate haiguste raviprogrammi eekas on elapsi ennetamist,
In Luxembourg and Austria, drug treatment staff may followup their clients who have been referred to psychiatrichospitals.
Euroopa Liidu maades tegelikult valitsevat kaasnevatehaiguste ravisituatsiooni, mida on riiklikes aruannetes
Integrated treatment
(K. Matsa, isiklik vestlus, 2004).
This has the advantage that the client is notconfronted with two contradictory messages.
Hispaanias ravibuimastite tarvitajaid tavaliselt uimastiraviasutus ja kategooriasse.
In somecountries, separate administrative systems (e.g. Spain) ordifferent finance systems (e.g. Germany) complicate suchintegration.
Integrideaali, aga see on raskestisaavutatav standard.
In Greece,too, medication for psychiatric symptoms is extremely rare indrug-treatment clients.
e d on nii tugevad, et vajalik on haiglaravi.
However, in the Greek criminal justicesystem, mental disorders are considered to prevail overaddiction and co-morbid offenders are admitted to apsychiatric hospital either in a prison or in the community (K. Matsa, personal communication, 2004). In Spain, drugusers are normally cared for within the drug treatment systemand referrals to psychiatric services are made only whendisorders are so severe that hospitalisation is necessary.
Euroopat. Austraalia riiklikus kaasnevate haiguste raviprojektis (Austraalia tervishoiu ja vananemisega seotud klientide ravikorraldusele ja hooldusele ei ole obleemidega inimeste puhul tulebeneb kombineeritudoiini jabensodiasepiinide suhtes, aga seda teooriat on hakatudopovesineb kalduvust uimastitarbijatele valimatult integreeritud ravi annab topeltdiagnoosiga inimeste puhul ravimite kombineeritud tarbimine viia ebaseaduslike osas (Drake jt, 1998).
In most countries there are only a few specialised integratedprogrammes or units for comorbidity patients and theavailability is far from meeting the demand, as Table 8,which shows available information, demonstrates.
Velnudintegreeritud ravi paralleelraviga, aga selle tulemusena ei eldud integr neutraliseerimiseni – seda juhul, kui puudub korralikkontroll.
The most common implementation of an integratedtreatment model is the employment of psychiatrists in drug
Paralleelravi aanis (Andreason, 2002),ervishoiuministeerium, 2002a) ja Norras (Sosial- og helsedepartementet, 1999) arvavad,
Table 8: Integrated treatment services in various European countries
Tabel 8: Integreeritud raviteenused Euroopa riikides
Integrated treatment services
Integreeritud raviteenused
Development of integrated services in the feasibility phase
Integreeritud teenuste areng teostatavusuuringu etapis
First initiatives 20 years ago.
Esimesed algatused 20 aastat tagasi. Integr
Results havebeen positive
Tulemused on olnud positiivsed
One specialised integrated unit in Catalonia and one therapeutic community in Cantabria for comorbidity patients needing residential treatment
Kantaabrias kaasneva haigestumusega patsientide jaoks, kes vajavad institutsionaalset ravi
Two specialised integrated inpatient treatment wards.
Kaks spetsialiseeritud osakonda integreeritud haiglaraviks. T
Cooperation between drug service and a nearby psychiatric hospital; some of the hospital psychologists work in the drug treatment facility.
Norra eeritud pr elkontr elhindamine kuni kahe aasta jooksul, kesken esindajaid, on siiski tihti oluliseks kogemuste ja teabe uimastiravi spetsialistide palkamine spetsialiseerunud, integrlahenduseks.
Clients stay in drug treatment and are referred to the hospital only if psychiatric symptoms become too severe
eksami ja omavad dokumenteeritud kogemust vaimseteortugalis onraviasutuse akrediteerimiseks ja sertifitseerimiseks
Several integrated services in different community settings.
(tervishoiuministeerium, 2002a).
One integrated project attached to a psychiatric centre in Oslo.
Integreeritud ravi
This might be the most practical solution in smallerregions where specialised, integrated clinics are not aviable solution.
Juhtumikorraldus on patsiendi ravi koordineerimise meetod sama meeskond.
In Portugal, it is mandatory foraccreditation and certification for a treatment centre tohave at least one psychiatrist on the staff.
Meetodi eeliseks on, et kliendile ei samaaegne ravi ja pakkuda patsiendile tuge kogu ravioopa Liidus esialguharvaesinev.
Case management
(nt Saksamaa).
Such endeavours provide everyone involvedwith more detailed information about clients and facilitatethe development of best practice or strategies for care.
Enamikus riikides on kaasneva haigestumusega integreeritud pr dub sageli siiski teatava kindlahaigusjuhtumiga.
Thequality of treatment is the most important factor inachieving positive results.
Nii Luksemburgis kui Hollandis on olevast teabest.
Selected issue 3: Comorbidity
Valikteema 3: Kaasnev haigestumus siiski rakendamisel teatav juhtumikorralduse liik, midaassertive etegaklientide puhul peab uute spetsiaalsete uimastiraviteenuste community treatment,vt allpool).
In Norway, a few integratedteams based on assertive community treatment are beingtested.
kontrollitud kliiniliste katsetuste kaudu“.
The evidence base is far from clearregarding which type of treatment is most successful.
Ravimeetodid ja head ravikogemused
Some 47%showed a positive change in psychiatric disorders(Krausz et al., 1999).
Rahvusvaheliste alkoholi- ja uimastiraviuuringutelaiahaar ega
A large overview of international alcohol and drugtreatment research found only eight randomised studies onthe treatment of drug addicts with severe psychiatricdisorders (Jansson and Fridell, 2003).
Kaasnevate haigustega patsientide ravile on iseloomulikudmitmed pr ge juba enne ravi alustamist.
Some features are relevant to all treatment situations. Therecommendations presented below are taken from reviewsand meta-analyses of internationally published randomisedcontrolled studies of drug treatment (Berglund et al., 2003):
Vinstitutsionaalne ravi, eriti just ravikommuunides, andisparemaid tulemusi elamistingimuste ja uimastitarbimise pettumust suurendab asjaolu, et ka suhe patsiendiga onrahuldust mittepakkuv ge, mis muudab ravi randomiseeritud kontrollitud uimastiraviuurimuste kohta(Berglund jt, 2003).
1.There should be a constant focus on changing the drughabit(s).
sageli kannatamatuse, allasurutud vaenulikkuse jaelravis ja
2.Interventions should have a high level of structure.
2.Sekkumised peavad olema struktureeritud.
4.Intervention should continue for at least three months,preferably longer.
3.Sekkumised peavad olema piisavalt pikaajalised probleemid muutuvad krooniliseks.
However, evidenceis limited to few studies.
Tklientidel olnud tugiteenustega seoses mitmeid negatiivseid
In the United Kingdom, Barrowclough et al. (2001)found that the combination of motivational interviewing,
(Tervishoiuministeerium, 2002b) ja uurimusprojektides jad, 2001) on hakatud uurimise ja arendamisega. Regulaarsed,inter endada
Annual report 2004: the state of the drugs problem in the European Union and Norway studied will comprise severity of addiction, psychiatricsymptoms, treatment compliance, psychosocial functioning,social network, relapse and mortality.
Aastaaruanne 2004: Narkoprobleemide olukord Euroopa Liidus ja Norras
The results are cognitive behavioural therapy and family interventionsproduced improvements in patients with schizophreniaand substance misuse disorders.
•Norra kaasneva haigestumusega patsientideeldusele, et parim ravikogemuste kohta, vastavalt Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Tgu riikide teabekeskustearuannetele: ega
An overview of Norwegian treatment studies on clientswith comorbidity concluded that aggressive, impulsivebehaviour was best treated with confrontational,structured group therapy combined with family therapy.Depressed or anxious patients benefited more fromindividual psychotherapy and supportive group therapy(Vaglum, 1996).
Euroopa Liidu teadus- ja arendustegevuse viiendaraamprogrammi raames on hiljuti alustatuduurimisprojektiga topeltdiagnoosi kohta. See kavandatavaanit,Prantsusmaad, Poolat, Šotimaad, Inglismaad ja Soomet, etega kliendid vajasid keskmiseltsuuremaid metadooniannuseid (Pani jt, 2003).
In Italy, joint training ofmental health and drug treatment staff has increased.
• diagnoosiga patsientide haigestumust ja teenustekasutamist 12 kuu jooksul.
In the Netherlands, the Trimbos Institute organises training coursesfor both addiction and mental healthcare professionalsinvolved in the treatment of dual diagnosis patients.
Uuritakse aspekte, nagu probleemidega naiste puhul, kellel on lisaks raske gustik, relapsi esinemine ja suremus. Uurimustulemusi
Othercountries report in-service training and courses, butimplementation is random and patchy.
Tuurimuse jagu. Hollandi teadlaste juhitud dialektilise on oodata aastaks 2005(174).
Some 55%of the sample reportedthat they felt inadequately prepared to work with clients withco-morbidity and expressed a need for further training.
2001), kusjuures uuriti erinevaid professionaalseid gruppe pr kaasneva haigestumusega patsientide ravimiseks, ja situatsioon stabiilsem (Jonsson, 2001).
Neale, J. and Robertson, M. (2004), ‘Recent cocaine and crack use amongnew drug treatment clients in Scotland’, Drugs: Education, Prevention and Policy 11 (1), pp.79–90.
Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Tgu riikide teabekeskustearuanded (2003) (http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=435).
(2000), ‘Psychiatric symptomsamong clients seeking treatment for drug dependence’, intake data from thenational treatment outcome study, British Journal of Psychiatry176,pp.285–9.
Maailma Tervishoiuorganisatsioon (1995), Lexicon of alcohol and drugterms, WHO: Genf.
Reitoxfocal points
Narkootikumideja Narkomaania Euroopa Teabevõrgu riikide teabekeskused
Reitox focal points
Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa T gu riikide teabekeskused
European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, 2004
Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus, 2004
Annual report 2004: the state of the drugs problem in the European Union and Norway
Aastaaruanne 2004: Narkoprobleemide olukord Euroopa Liidus ja Norras alitus
This publication of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA) is protected bycopyright. The EMCDDA accepts no responsibility or liability for any consequences arising from the use of thedata contained in this document.
Käesolev Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse väljaanne on autoriõigusega kaitstud.Seirekeskus ei võta enesele vastutust ega kohustusi seoses käesolevas dokumendis sisalduvate andmetekasutamisest tulenevate tagajärgedega.
The contents of this publication do not necessarily reflect the official opinionsof the EMCDDA’s partners, the EU Member States or any institution or agency of the European Union or European Communities.
Käesoleva väljaande sisu ei pruugi kajastada Euroopa Narkootikumideja Narkomaania Seirekeskuse partnerite, ELi liikmesriikide või Euroopa Liidu või Euroopa ühenduste mis tahesinstitutsioonide või asutuste ametlikku arvamust.
It can be accessedthrough the Europa server (http://europa.eu.int).
Teave on kättesaadav Europa serveris(http://europa.eu.int).
(*) Certain mobile telephone operators do not allow access to 00 800 numbers or these calls may be billed.
(*) Teatud mobiilioperaatorid ei paku juurdepääsu 00 800 numbritele või katkestavad need kõned.
This report is available in Spanish, Czech, Danish, German, Estonian, Greek, English, French, Italian, Latvian,Lithuanian, Hungarian, Dutch, Polish, Portuguese, Slovak, Slovene, Finnish, Swedish, Bulgarian, Romanian and Norwegian. All translations were made by the Translation Centre for the Bodies of the European Union.
Käesolev aruanne on saadaval hispaania, tšehhi, taani, saksa, eesti, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, läti,leedu, ungari, hollandi, poola, portugali, slovaki, sloveeni, soome, rootsi, bulgaaria, rumeenia ja norra keeles.Kõik tõlked on teinud Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus.
© European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, 2005Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus, 2005Reprodutseerimine on lubatud algallikale viitamisel.
Commentary — identifying drug trends in Europe
Kommentaariks: Euroopa uimastitarbimissuundumustemääratlemine
Schools, youth and drugs
Koolid, noorsugu ja uimastid
Amphetaminetype stimulants, LSD and other synthetic drugs
Amfetamiinitüüpi stimulandid, LSD ja muud sünteetilised uimastid
This year’s annual report of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction is accompanied byadditional online elements including our new statisticalbulletin, now in its second year, which has grown toinclude over 200 source tables of quantitative datadetailing the European drug situation.
Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse(EMCDDA) käesoleva aasta aruandega kaasnevadelektroonilised lisadokumendid, sealhulgas nüüdseks teistaastat ilmuv uus ja mahukaks muutunud statistikabülletäänenam kui 200 kvantitatiivsete allikandmete tabeliga, miskirjeldavad üksikasjalikult uimastiolukorda Euroopas.
growth in the number of young Europeans who areexperimenting with drugs.
Euroopas on narkootikumide tarvitamisele reageerimiselveel päris palju vaja ära teha.
Clearly, there is still much to bedone to improve the response to drug use in Europe.Nevertheless, in this report we are also able to point to anumber of positive developments, not least the overallexpansion of services for those with drug problems andsigns of stabilisation or even a decline in some of the moredamaging aspects of this phenomenon.
Siiski saame käesolevasaruandes osutada mitmele positiivsele arengule, näiteksnarkootikumide probleemidega isikutele suunatud teenusteüldine kasv ja nimetatud nähtuse mõnede kõigehävitavamate aspektide stabiliseerumise või isegivähenemise tendents.
Thus, this reportnot only highlights some of the key problems that we arefacing, but also sheds light on what is likely to be the wayforward in effectively addressing drug problems in Europe.
Käesolev aruanne tõstab seega esilemõnesid meie ees seisvaid põhiprobleeme ja samas heidabvalgust ka sellele, kuidas võiks Euroopas edaspiditõhusamalt käsitleda narkootikumide probleemi.
We are pleased to note that once again this year there hasbeen an increase in the data available from the new Member States of the European Union.
EMCDDA on teinud koostööd Euroopa Liiduliikmesriikidega enam kui kümme aastat, kujundadespõhjaliku pildi uimastitest.
As well asreporting on the situation in the enlarged Union, whenavailable, we also include data from Bulgaria, Romaniaand Turkey and some analysis on important internationaldevelopments.
Andmete hulk ja kvaliteet, mis onkättesaadavad, informeerides meid käesoleva aastaaruande analüüsist, kajastavad mitte üksnes andmetegavarustavate teaduslike töörühmade tehnilisi saavutusi, vaidka kogu Euroopa poliitika kujundajate pühendumustinvesteerida andmete kogumise protsessi ja toetada seda.See on konkreetne näide Euroopa tasandil tehtava koostöökasust.
The global nature of the drug problemmeans that we must locate our European analysis withinabroader context.
Liikmesriigid erinevad mitte ainult nende eesseisvate narkootikumide probleemide poolest, vaid ka neilereageerimise osas.
The trafficking and use of drugs areinextricably linked with many of today’s most pressingconcerns.
Hoolimata erinevustest on tekkinud kauimastiprobleemi Euroopa väljavaade.
Drug use impacts on global health anddevelopment, crime and personal safety, and internationalsecurity.
Me suhtume kindlaüksmeelega vajadusse lähtuda olukorra usaldusväärsesttundmisest, jagada kogemusi selle kohta, mis toimib, jategutseda igal võimalusel koos, saavutamaks ühiseideesmärke.
Our report is focused very much on the Europeanpicture, but we cannot afford to ignore the fact that we areaddressing a problem with global dimensions.
Neid püüdlusi võib leida Euroopa Liidu uuestnarkootikumide strateegiast ja tegevusplaanist ning needon samuti meie siinse aruande põhiteemadeks.
The EMCDDA has been working with the Member States ofthe European Union for more than 10 years to develop acomprehensive picture of the European drug phenomenon.The quantity and quality of the data now available toinform the analysis in this year’s annual report reflect notonly the technical achievements of the scientific workinggroups that provide the information, but also thecommitment of policy-makers across Europe to invest inand support the data collection process.
Meil on heameel veelkord märkida, et käesoleval aastal onkasvanud Euroopa Liidu uutest liikmesriikidest saadavateandmete hulk.
This is a concreteexample of the benefits of working together at the European level.
Oleme hõlmanud laienenud Euroopa Liiduolukorra aruandesse võimalusel ka andmeid Bulgaariast,Rumeeniast ja Türgist, samuti analüüsinud tähtsamaidrahvusvahelisi arenguid.
Member States differ not only in respect ofthe drug problems they face, but also in the ways in whichthey have responded to these challenges.
Narkootikumide probleemi üldineolemus tähendab seda, et meil tuleb Euroopa analüüspaigutada laiemasse konteksti.
Despite thesedifferences, there has also now emerged what can beregarded as a European perspective on the drugs issue.Astrong consensus now exists on the need to base actionson a sound understanding of the situation, to shareexperiences on what works and to act together whenever itis possible to achieve common benefits.
Narkootikumidegakauplemine ja nende tarvitamine on lahutamatult seotudpaljude praeguste kõige põletavamate probleemidega.Narkootikumide kasutamine mõjutab üldist tervislikkuseisundit ja kujunemist, kuritegevust ja isiklikku ohutust ningrahvusvahelist turvalisust.
These aspirationscan be found in the new EU strategy and action plan ondrugs and also form the key themes of our reporting here.
Meie aruanne keskendubeelkõige olukorrale Euroopas, kuid me ei saa jätta kõrvaleasjaolu, et me käsitleme globaalsete dimensioonidegaprobleemi.
Marcel Reimen Chairman, EMCDDA Management Board
Marcel Reimen,EMCDDA haldusnõukogu esimees
• the heads of the Reitox national focal points and their staff;
•narkootikumide ja narkomaania Euroopa teabevõrgu riikide teabekeskuste juhatajaid ja töötajaid;
• the members of the Management Board and the Scientific Committee of the EMCDDA and the participants inthetechnical working groups of the EMCDDA/Reitox network;
•Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse juhatuse ja teaduskomitee liikmeid ning Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse / narkootikumide ja narkomaania Euroopa teabevõrgu tehnilistestöörühmades osalejaid;
• the European Parliament, the Council of the European Union — in particular its Horizontal Working Party on Drugs —and the European Commission;
•Euroopa Parlamenti, Euroopa Liidu Nõukogu, eelkõige selle horisontaalset narkoprobleemide töörühma, ja Euroopa Komisjoni;
• the Swedish Council for Information on Alcohol and other Drugs (CAN), the Pompidou Group of the Council of Europe,the United Nations Office on Drugs and Crime, the World Health Organisation, Europol, Interpol, and the European Centre forthe Epidemiological Monitoring of AIDS;
•alkoholi ja muude sõltuvusttekitavate ainete Rootsi teabenõukogu (CAN), Euroopa Nõukogu Pompidou rühma, ÜROUimastikontrolli ja Kriminaalpreventsiooni Bürood, Maailma Tervishoiuorganisatsiooni, Europoli, Interpoli ja AIDSi Epidemioloogilise Seire Euroopa Keskust;
Reitox national focal points
Reitoxi teabekeskused riikides
Reitox is the European information network on drugs and drug addiction.
Reitox on narkootikumide ja narkomaania Euroopa teabevõrk.
The network is comprised of national focal points in the EU Member States, Norway, the candidate countries and at the European Commission.
Võrk koosneb riiklikest teabekeskustest ELi liikmesriikides,kandidaatriikides ja Euroopa Komisjoni juures.
Under the responsibilityoftheirgovernments, the focal points are the national authorities providing drug information to the EMCDDA.
Kuuludes oma valitsuse vastutusalasse on teabekeskused riiklikud asutused, mispakuvad EMCDDA-le uimastialast teavet.
The contact details of the national focal points may be found at:http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1596
Riikide teabekeskustega saab ühendust alljärgneval aadressil:http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1596.
This annual report is based on information provided to the EMCDDA by the EU Member States and candidate countriesand Norway (participating in the work of the EMCDDA since 2001) in the form of a national report.
Käesolev aastaaruanne on koostatud teabe põhjal, mis on EMCDDA-le esitatud Euroopa Liidu liikmesriikide,kandidaatriikide ja Norra (osaleb seirekeskuse töös alates 2001. aastast) riiklike aruannetena.
The statistical datareported here relate to the year 2003 (or the last year available).
Käesolevas aastaaruandeson kasutatud 2003. aasta (või viimase aasta, mille kohta andmed olid kättesaadavad) statistilisi andmeid.