natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Total revenue Current revenue Direct taxes Indirect taxes Social security contributions Other current revenue Capital revenue Total expenditure Current expenditure Compensation of employees Social benefits other thanin kind Interest payable of which: impact of swapsand FRAs Other current expenditure Capital expenditure
Et täita asutamislepingu artiklit 109, pidid liikmesriikide õigusaktid olema nõuetele vastavuse tagamiseks kohandatud EKPSi loomise kuupäevaks (Rootsi puhul) või 1. maiks 2004 (nende liikmesriikide puhul, kes sel kuupäeval Euroopa Liiduga ühinesid).
Interest payable as reported under the excessive deficit procedure.
See liikmesriikide selge ja lõplik seisukoht on samuti siduv erandiga liikmesriikide jaoks.
Table 8 Projections of the ageinginduced fiscal burden
sätete kohta, milles ei ole arvestatud EKPSi pädevust põhikirja IV peatüki kohaselt.
Elderly dependency ratio (population aged 65 and over asa proportion of the population aged 15-64) Change in age-related government expenditure (percentage points of GDP) compared with 2004
vad nõuded, mis on seotud liikmesriigi keskpanga täieliku õigusliku lõimumisega eurosüsteemi, hakkavad kehtima siiski alles täielikul lõimumisel, s.t kuupäeval, mil erandiga liikmesriik võtab kasutusele ühisraha.
Source: “The impact of ageing on public expenditure: projections for the EU25 Member States on pensions, health care, longterm care, education and unemployment transfers (2004-2050)”, Economic Policy Committee and European Commission (2006).
Rahapoliitika osas peaksid liikmesriigi õigusnormid sätestama, et ühenduse rahapoliitika ülesannet tuleb täita eurosüsteemi kaudu.17
Membership of the exchange rate mechanism (ERM II) Membership since ERM II central rate in CYP/EUR ERM II fluctuation band Devaluation of bilateral central rate on country’s own initiative
Neid sätteid tuleks võrrelda asutamislepingu ja põhikirja sätetega ning vastuolud tuleb kõrvaldada, et oleks võimalik täita asutamislepingu artiklit 109.
Source: ECB.1) Maximum percentage deviations from ERM II central rate over the period 2 May 2005 to 26 April 2007, based on daily data at business frequency.
Käesolevas aruandes pööratakse tähelepanu peamiselt nendele valdkondadele, mille puhul põhikirjasätted võivad raskendada eurosüsteemi nõuete täitmist liikmesriigi keskpanga poolt.
(average of three-month period ending in specified month)
Samuti mainitakse ära muud valdkonnad, milles võib olla vaja kohandada liikmesriigi keskpanga põhikirja.
Shortterm interest rate differential 2)
2.2.6.1 MAJANDUSPOLIITILISED EESMÄRGIDLiikmesriigi keskpanga täielik lõimumine eurosüsteemi eeldab, et tema tegevuse põhikirjast tulenevad eesmärgid oleksid vastavuses EKPSi eesmärkidega, mis on sätestatud põhikirja artiklis 2.
Sources: National data and ECB calculations.1) Annualised monthly standard deviation (as a percentage) of daily percentage changes of the exchange rate against the euro.2) Differential (in percentage points) between three-month interbank interest rates and the three-month EURIBOR.
Muu hulgas tähendab see, et “kohaliku hõnguga” sätestatud eesmärke – näiteks kui põhikirjas osutatakse kohustusele korraldada rahapoliitikat asjaomase liikmesriigi üldise majanduspoliitika raamistikus – on vaja kohandada.
Source: ECB.Note: The vertical line indicates the date of entry into ERM II (2 May 2005). A positive/negative deviation from the central rate implies that the currency is at the strong/weak side of the band.
Seoses välisvaluutareservide haldamisega18 on asutamislepinguga vastuolus need euro kasutusele võtnud liikmesriigid, kes ei kanna enda ametlikke välisvaluutareserve19 oma keskpanka.
1999 to Mar. 2007
EKP Lähenemisaruanne Mai 2007
Source: ECB.Note: A positive sign indicates an appreciation, while a negative sign indicates a depreciation.1) Based on HICP and CPI developments.2) Effective exchange rate against the euro area, noneuro area EU Member States and ten other major trading partners.
Lisaks peab liikmesriigi keskpank EKP-le eraldama välisvaluutareserve mahus, mis on võrdeline liikmesriigi osaga EKP märgitud kapitalis.
Current account balance Capital account balance Goods balance Services balance Income balance Current transfers balance Combined direct and portfolio investment balance 1)Direct investment balance Portfolio investment balance Other investment balance
2.2.6.3 FINANTSSÄTTEDPõhikirja finantssätted hõlmavad eeskirju raa- matupidamise,20 auditeerimise,21 kapitali mär- kimise,22 välisvaluutareservide ülekandmise23ja valuutakasumi jaotamise24kohta.
Reserve assets Exports of goods and services Imports of goods and services Net international investment position External trade Exports of goods to the euro area 3)
Liikmes- riigi keskpangal peab olema võimalik nendest sätetest tulenevaid kohustusi täita ning seetõttu tuleb kõik vastuolus olevad riiklikud õigusnormid kehtetuks tunnistada.
Sources: ESCB and Eurostat.1) Differences between the total and the sum of the components are due to rounding.2) A full international investment position statement was produced for the first time for the reference year 2002.
2.2.6.4 VAHETUSKURSIPOLIITIKA Erandiga liikmesriik võib säilitada oma riiklikud õigusnormid, milles on sätestatud, et valitsus vastutab asjaomase liikmesriigi vahetuskursipoliitika eest ja et liikmesriigi keskpangale on antud nõuandev ja/või täidesaatev funktsioon.
In previous years only partial statements were produced.3) As a percentage of total exports/imports. The data refers to the euro area excluding Slovenia.4) As a percentage of total exports/imports.
Euro kasutuselevõtmise ajaks peavad sellised õigusaktid kajastama siiski seda, et vastutus euroala vahetuskursipoliitika eest on asutamislepingu artikli 111 kohaselt läinud üle ühenduse tasandile.
The data refers to the EU excluding Bulgaria and Romania.
Artikliga 111 seatakse vastutus selle poliitika eest Euroopa Liidu Nõukogule, kes teeb tihedat koostööd EKPga.
Table 12 Longterm interest rates (LTIRs)
Lisaks peavad liikmesriigi õigusaktid võimaldama riigi keskpangal osaleda EKP heakskiidul rahvusvahelistes rahaasutustes (põhikirja artikkel 6.2).
2006 to Mar. 2007
EKP Lähenemisaruanne Mai 2007
Chart 7 Longterm interest rate (LTIR)
KOKKUVÕTTED RIIKIDE LÕIKES
Sources: ECB and European Commission.
KÜPROS tõusnud.
Over the reference period from April 2006 to March 2007, the 12month average rate of HICP inflation in Malta was 2.2%, i.e. well below the reference value of 3.0% for the criterion on price stability (see Table 1).
Hiljutisi arenguid silmas pidades suurenes Küprose ÜTHI-inflatsioon 2006. aasta alguses tasapisi ning jõudis augustis 2,7%ni, kuid vähenes 2007. aasta märtsis energiahindade tõusu aeglustumise tulemusel 1,4%ni.
Looking back over a longer period, HICP inflation in Malta has been relatively stable, fluctuating mostly between 2% and 3% during the years 1999-2006 (see Chart 1).
Vaatlusperioodil oli Küprose 12 kuu keskmine ÜTHI-inflatsioon 2,0%, mis on selgelt madalam kui asutamislepingus ettenähtud hinnastabiilsuse kriteeriumi 3,0%line kontrollväärtus.
Somewhat higher HICP inflation rates were recorded in 1997 and 1998, largely due to relatively strong increases in hotel, restaurant and transport prices.
Värskeimate andmete alusel oodatakse, et 12 kuu keskmine ÜTHI-inflatsioon väheneb pisut lähikuudel.
such as an increase in the VAT rate, which took effect from 1 January 2004, and, more recently, measures that led to a more frequent adjustment of domestic energy prices to world market prices.
Suurte rahvusvaheliste institutsioonide viimased inflatsiooniprognoosid ennustavad Küprosele 2007. aastal inflatsioonimääraks 1,3–2,1% ning 2008. aastal 1,9–2,1%.
From 2001 onwards real GDP growth was sluggish on average, with two years of output contraction being recorded (see Table 2). This period of economic stagnation reflected a combination of external weakness, partly associated with increased competition in Malta’s most important export markets (tourism and electronics), and domestic factors, such as the temporary effects of restructuring operations in the manufacturing sector.
Inflatsiooni ettevaadetega seotud riskid viitavad peamiselt inflatsioonitempo kiirenemisele ning on Küprose sisenõudluse ja laenuvõtu kiire kasvu taustal seotud teatavate kaupade ja teenuste suhtes kehtiva madalama käibemaksumäära tõstmisega ELi tasemele, mille tulemusel oodatakse inflatsioonimäära tõusu 1 protsendipunkti võrra, inflatsioonitempo varasemate ja oodatavate kiirenemiste teisese mõjuga, naftahindade tõusuga tulevikus ning palkade arenguga.
These restructuring efforts left their mark on the labour market, with job losses in certain manufacturing industries and employment gains in some service sectors and in the newly established pharmaceutical industry.
Täiendavat tõusuohtu inflatsioonile kujutab endast veel riigi vääringus nomineeritud laenude intressimäärade langemine euroala tasemele ning rahaloomeasutuste kohustusliku reservi nõuete vähenemine.
Developments in wages and unit labour costs were rather volatile but, more recently, restrained by soft labour market conditions. Import prices, which tend to be driven largely by the prices of intermediate products (in particular electronic components), fluctuations in oil prices and the Maltese lira-US dollar exchange rate, were volatile, especially in 2001.
Inflatsioonitempo aeglustumist oodatakse seoses liberaliseerimise jätkuva mõjuga näiteks telekommunikatsiooni- ja energiasektoris, palgatõusu vaoshoidmisega avalikus sektoris, tööjõu sissevooluga, mis võib pidurdada palkade tõusu, ning naftahindade soodsa arenguga.
The general pattern of inflation is also apparent from other relevant price indices, such as the HICP excluding unprocessed food and energy (see Table 2).
Täiendavalt võib inflatsioonitempo aeglustuda seoses välisnõudluse vähenemisega ning selle toimega välisturismile.
For most of this period, the Maltese lira was pegged to a basket of currencies, with large weights being assigned to the ECU/euro, pound sterling and US dollar.
Ajas rohkem tagasi vaadates tuleb märkida, et Küprosel on õnnestunud ÜTHI-inflatsiooni ohjeldada, nii et see on vaid ajuti suhteliselt kõrge olnud.
Following a period of solid economic growth until 2000, output growth slowed significantly, but this did not have a marked impact on inflation, in part because inflation was already at a relatively low level at the start of this decade.
Küprose inflatsiooni selline pikaajaline areng peegeldab mitut tähtsat poliitilist valikut, millest kõige olulisem on kauaaegne, juba 1960. aastal alguse saanud seotud vahetuskursside traditsioon.
After reaching a peak of around 3.5% in mid-2006, it declined to less than 1% in the last two months of that year, to stand at 0.5% in March 2007 (see Table 3a).
1992. aastal seoti Küprose nael eküüga ja hiljem euroga ning 2. mail 2005 ühines Küpros ERM2ga, kusjuures vahetuskursi kõikumisvahemikuks määrati ±15%.
ahead, the catching-up process may also have a bearing on inflation, given that GDP per capita and price levels are still lower in Malta than in the euro area (see Table 2).
Suhteliselt madal inflatsioon on tuge saanud veel tooteturgude ja kommunikatsioonivõrkude sektori liberaliseerimisest.
More specifically, a surcharge on electricity and water consumption was introduced in early 2005 in order to strengthen the link between these prices and world energy prices.
Eelarvepoliitika ei ole aga 1996. aastast peale hinnastabiilsust tervikuna toetanud, kuigi viimastel aastatel on toetus hakanud suurenema.
Changes in administered prices (including the surcharge on electricity and water consumption) accounted for around 0.6 percentage point of total HICP inflation in 2006.
Küprose suhteliselt madala inflatsiooni puhul aastatel 1998–2001 tuleb arvesse võtta riigi tugevat majanduskasvu: neil aastatel püsis Küprose SKP reaalkasv valdavalt 5% juures.
The economic recovery which started in 2005 continued in the course of 2006, with real GDP growing at an annual average rate of 2.9% in 2006.
2002. ja 2003. aastal aeglustus see 2%ni, kuid kiirenes perioodil 2004–2006 ligi 4%ni.
An environment conducive to sustainable price stability in Malta will be dependent on, inter alia, the implementation of a sound and credible mediumterm fiscal strategy.
Tööpuudus on Küprosel alates 2002. aastast veidi suurenenud, kuid olnud siiski suhteliselt väike ning tööturg suhteliselt paindlik.
It will be important, in the public as well as the private sector, to maintain moderate wage developments that take into account labour productivity growth, labour market conditions and developments in competitor countries.
2002. ja 2003. aastal täheldati eriti avalikus sektoris väga suurt palgatõusu, kuid kahel järgneval aastal vähenes tõususurve oluliselt, mille tulemusel suurenesid tööjõu erikulud mõõdukalt.
It will also be essential to focus on overcoming the structural constraints on economic growth and job creation, notably by fostering labour participation.
Impordihinnad on ajuti kõikunud ning on alates 2003. aastast peamiselt kõrgemate naftahindade pärast veidi
Upside risks to inflation prospects are mainly associated with a potential renewed increase in world energy prices.
Küprose kohta ei ole praegu nõukogu otsust ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta.
In the reference year 2006 the general government budget balance showed a deficit of 2.6% of GDP, i.e. below the 3% reference value (see Table 4).
2006. aastal oli Küprose eelarve puudujääk 1,5% SKPst, mis on kontrollväärtusest oluliselt madalam.
The deficit ratio did not exceed the ratio of public investment expenditure to GDP.
2007. aastaks prognoosib Euroopa Komisjon Küprose eelarvepuudujäägiks 1,4% SKPst.
The general government debt-to-GDP ratio was 66.5%, i.e. above the 60% reference value.
Valitsussektori võlakoormus vähenes 2006. aastal 65,3%ni SKPst ning peaks prognooside kohaselt vähenema 2007. aastal 61,5%ni, mis jääb 60%lisest kontrollväärtusest kõrgemale.
In 2007, the deficit ratio is forecast by the European Commission to decrease to 2.1% and the general government debt ratio is projected to decline slightly to 65.9%.
Muude eelarvepoliitikaga seotud tegurite osas ei ületanud eelarvepuudujäägi suhtarv 2006. aastal riiklike investeeringute suhet SKPsse.
In the case of Malta temporary measures have been sizeable in the recent past. Such measures had a deficitincreasing impact of around 3% of GDP in 2003, when the government assumed the liabilities of the Maltese ship repair and shipbuilding industries.
ELi majanduspoliitika komitee ja Euroopa Komisjoni värskeimate ettevaadete kohaselt suurenevad Küprose valitsussektori kulud seoses elanikkonna vananemisega märkimisväärselt, tõustes 11,8 protsendipunkti SKPst aastatel 2004–2050, mis on suurim tõus ELis.
Available evidence suggests that temporary measures had a deficitreducing effect of 1.7% of GDP in 2005 and 0.7% of GDP in 2006, in part reflecting the sale of land.
Selle koormusega toimetulekut hõlbustaks piisava tegutsemisruumi loomine riigi rahanduses juba enne demograafilise olukorra halvenemist.
Looking back over the years 1997 to 2006, the public debt-to-GDP ratio increased cumulatively by 26.9 percentage points until 2004, before declining in the last two years (see Chart 2a and Table 5).
kolme kuu EURIBORist vaatlusperioodi lõpus järk-järgult.
As shown in greater detail in Chart 2b, the primary deficit was the strongest factor behind the rising debt ratio, with the change to a primary surplus more recently supporting the subsequent decrease in the debt ratio.
Küprose naela reaalkurss – nii kahepoolne vahetuskurss euro suhtes kui ka efektiivne vahetuskurss – oli 2007. aasta märtsis 1996. aasta jaanuarist ja euro kasutuselevõtust 1999. aastal arvutatud keskmiste väärtuste taseme lähedal.
Reflecting low real GDP growth rates, the growth/interest-rate differential had a debtaugmenting effect in several years.
Muu välisarengu osas märgitakse, et Küprose maksebilansi kombineeritud jooksev- ja kapitalikonto on olnud peaaegu pidevas, ajuti suures puudujäägis.
Deficitdebt adjustments, by contrast, had a debtreducing impact in several years, most notably in 2006 due to large privatisation proceeds. The patterns observed may be seen as indicative of the close link between the primary balance and debt dynamics.
Viimastel aastatel on puudujääk suurenenud: kui 2003. aastal oli see 2,0% SKPst, siis 2006. aastal juba 5,9%, mis on peamiselt tingitud kaupade konto puudujäägi suurenemisest, samas kui teenuste konto ülejääk on jäänud peaaegu samaks.
In this context, it may be noted that the share of public debt with a shortterm maturity is noticeable at 12.2% of total public debt (see Table 5). Taking into account the level of the debt ratio, fiscal balances are relatively sensitive to changes in interest rates.
Puudujääki on suurel määral korvanud otseinvesteeringute netosissevool (osaliselt taasinvesteeritud tulu) ja kapitali sissevool muude investeeringutena, mille hulka kuuluvad peamiselt mitteresidentide hoiused ja laenud.
Foreign currency-denominated debt accounts for only a small proportion of Malta’s public debt stock, and most of it is denominated in euro. Fiscal balances are therefore relatively insensitive to changes in exchange rates.
Kuna kapitali sissevool ületas aastatel 2004–2006 kombineeritud jooksev- ja kapitalikonto puudujääki, kasvasid sellel perioodil Küprose keskpanga reservid.
Moving on to examine trends in other fiscal indicators, Chart 4 and Table 7 show that the general government total expenditure-to-GDP ratio increased in the period under review, reaching 45.2% at the end of the period.
Vaatlusperioodil oli Küprose pikaajaliste intressimäärade keskmine 4,2%, mis on oluliselt madalam kui intressimäära kriteeriumi 6,4%line kontrollväärtus.
From 2000 to 2003 the expenditure ratio rose steeply, reflecting higher spending on compensation of public employees, social transfers and public investment.
Viimastel aastatel on Küprose pikaajaliste intressimäärade ja euroala riigivõlakirjade intressimäärade erinevus üldiselt vähenenud.
Since then the expenditure ratio has been declining gradually. In 2004 this reflected a decline in capital spending as a percentage of GDP, whereas in 2005 it was due to a fall in current spending.
Küprose nael on osalenud ERM2s alates 2. maist 2005, s.t ettenähtud kaheaastase vaatlusperioodi jooksul 2005. aasta maist 2007. aasta aprillini.
Government revenue in relation to GDP also increased between 1997 and 2006, by 7.6 percentage points overall to 42.7% at the end of the period, reflecting higher direct and indirect taxes.
Vääringu keskkursiks euro suhtes määrati 0,585274 naela euro kohta ehk sama kurss, millega Küpros sidus naela 1999. aasta alguses ühepoolselt euroga, ning tavapäraseks kõikumisvahemikuks ±15%.
The deficit ratio moved from 7.9% of GDP in 1997 to 2.6% in 2006, after having reached very high levels of around 10% in 1998 and 2003.
Otsus ERM2s osalemiseks põhines Küprose valitsuse mitmesugustel poliitilistel kohustustel.
The 2006 deficit was slightly lower than anticipated in the previous convergence programme on account of much stronger than expected economic growth.
Pärast ERM2ga ühinemist on Küpros jätkanud oma vääringu ja euro stabiilse vahetuskursi poliitikat.
As is shown in greater detail in Chart 3b, European Commission estimates indicate that, on balance in the period under review, cyclical factors had only a relatively small impact on the change in the
Naela hind on püsinud keskkursi lähedal tavapärase kõikumisvahemiku plusspoolel ning ka kõikumine on olnud väga väike.
The strategy is based on significant expenditure
Samal ajal vähenes Küprose lühiajaliste intressimäärade erinevus
Deficitdebt adjustments are not taken into account.
Küpros – lähenemise majanduslikud näitajad
This would also allow a reduction in the revenue ratio.
(ilma vahetuskursi kriteeriumita)
The country’s net international investment position remained positive and amounted to 37.5% of GDP in 2006 (see Table 11).
Valitsussektori eelarve ülejääk (+) / puudujääk (-) 3)
GDP deflator Producer prices 1)Related indicators Real GDP growth
Allikad: EKP, Eurostat ja Euroopa Komisjon.1) Aastane muutus (%).
HICP Annual percentage change Change in the average of the latest three months from the previous three months, annualised rate, seasonally adjusted Change in the average of the latest six months from the previous six months, annualised rate, seasonally adjusted
Ettevaatavalt on Küprose jaoks tähtis jätkata eelarve jätkusuutliku ja usaldusväärse konsolideerimisega, võttes struktuurseid meetmeid, ning parandada oma eelarvenäitajaid kõrget võlakoormust oluliselt vähendades.
CPI, IMF (April 2007) CPI, Consensus Economics
Jätkata tuleb struktuurireforme toote- ja tööturgudel.
Sources: European Commission, OECD, IMF and Consensus Economics.1) Malta is not an OECD member.
Näiteks tuleb üle vaadata palkade ja osa sotsiaaltoetuste (elukallidushüvitiste) indekseerimissüsteem, et vähendada inflatsiooniinertsist tulenevaid riske.
General government surplus (+)/deficit (-) Reference value Surplus/deficit, net of government investment expenditure
Sellised struktuurireformid tugevdavad majanduse vastupanuvõimet šokkidele, kuid loovad ka parimad tingimused püsivaks majanduskasvuks ja tööhõive suurendamiseks.
Sources: European Commission and ECB calculations.1) European Commission projections.2) A positive (negative) sign indicates that the government deficit is lower (higher) than investment expenditure.
Lõpetuseks tuleb märkida, et Küprose võimaliku taasühendamise korral tekivad olenevalt saavutatavatest majanduslikest ja eelarvekokkulepetest tõenäoliselt täiendavad struktuuri- ja eelarveprobleemid.
Chart 2 General government gross debt
toetama hinnastabiilsuse saavutamist.
(b) Annual change and underlying factors(percentage points of GDP)
Pärast 1990. aastate kiiret majanduskasvu on toodang alates 2001. aastast kasvanud kesiselt ning kahel aastal isegi vähenenud.
(a) Levels(as a percentage of GDP) primary balancegrowth/interest rate differentialdeficit-debt adjustmentchange in debt-to-GDP ratio
See majandusstagnatsioon oli tingitud mitme välisnõrkuse kombinatsioonist, mis on osaliselt seotud tihenenud konkurentsiga Malta peamistel eksporditurgudel, ning sisemaistest teguritest, nagu näiteks tootmissektori restruktureerimise ajutine mõju.
Sources: European Commission and ECB.Note: In Chart 2(b) a negative value indicates a contribution of the respective factor to a decrease in the debt ratio, while a positive value indicates a contribution to its increase.
Hiljutisi arenguid vaadeldes hakkas Malta majanduskasv 2005. aastal järk-järgult kiirenema, jätkudes ka 2006. aastal, kuid nõudluse poolelt tulenev hinnasurve on jäänud piiratuks.
Total debt (as a percentage of GDP) Composition by currency (% of total) In domestic currency In foreign currencies Euro 1)
Kui veel 2006. aasta keskpaigas oli ÜTHI-inflatsioon tõusnud ligi 3,5%ni, siis 2006. aasta kahel viimasel kuul langes see vähem kui 1%ni ning jõudis 2007. aasta märsis 0,5% tasemele.
Other foreign currencies Domestic ownership (% of total) Average residual maturity (in years) Composition by maturity 2) (% of total)
Inflatsioonitempo aeglustumine 2006. aasta lõpus tulenes peamiselt energiahindade varasema tõusu mõju hääbumisest, mis oli Malta inflatsiooni suhteliselt tugevalt mõjutanud.
Differences between totals and the sum of their components are due to rounding. 1) Comprises debt denominated in euro and, before 1999, in ECU or in one of the currencies of the Member States that have adopted the euro.2) Original maturity.
Küprose keskpanga seaduse hiljutise muutmise tulemusel on Küprose keskpanga põhikiri kooskõlas asutamislepingu ja EKPSi põhikirja nõuetega osalemiseks majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis.
(b) Annual change and underlying factors(percentage points of GDP)
Värskeimate andmete alusel oodatakse, et Malta 12 kuu keskmine ÜTHI-inflatsioon langeb lähikuudel veelgi.
Sources: European Commission and ECB calculations.Note: In Chart 3(b) a negative value indicates a contribution to an increase in a deficit, while a positive value indicates a contribution to its reduction.
Ettevaadetejärgse inflatsiooniga seotud langusriskid on seotud konkurentsi tihenemisega teatavatel tooteturgudel, nagu näiteks toidukaupade jaemüük ja liinilennundus, ning avaliku sektori reguleerivate ja haldusmenetluste jätkuva lihtsustamisega.