natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As confirmed by a number of empirical studies, prolonged periods of high inflation are typically associated with high monetary growth (see the chart below).
Nagu kinnitab hulk empiirilisi uurimusi, seondub pikemaajaline kõrge inflatsioon tavaliselt rahamassi kiire kasvuga (vt joonist allpool).
While other factors (such as variations in aggregate demand, technological changes or commodity price shocks) can influence price developments over shorter horizons, over time their effects can be offset by some degree of adjustment of monetary policy.
Kuigi muud tegurid (näiteks kõikumised kogunõudluses, tehnoloogilised muutused või tooraine hinnast tingitud šokid) võivad mõjutada hindade lühiajalist arengut, on aja jooksul võimalik nende mõju tasakaalustada, kohandades mõnevõrra rahapoliitikat.
In this sense, the longerterm trends of prices or inflation can be controlled by central banks.
See tähendab, et keskpangad võivad kontrollida pikaajalisi hinna- ja inflatsioonisuundumusi.
CHART MONEY AND INFLATION
JOONIS: RAHA JA INFLATSIOON
Inflation (%) 100
Inflatsioon (%)
Average annual rates of growth in M2 and in consumer prices from 1960–90 in 110 countries.
Rahaagregaadi M2 ja tarbijahindade keskmine aastane kasvumäär 110 riigis aastatel 1960-1990
9 Supply-side factors are factors driving the supply of goods and services in an economy, in particular the amount and quality of capital and labour, as well as technological progress and the design of structural policies.
9 Pakkumisega seotud tegurid mõjutavad kaupade ja teenuste pakkumist majanduses. Eelkõige on need kapitali ja tööjõu hulk ning kvaliteet, samuti tehnoloogia areng ja struktuuripoliitika kavandamine.
FACTORS DETERMINING PRICE nominal interest rates on loans given to the banks.
4.3 rahapoliitika mõjutab majandust ja ühtlasi ka hindade arengut.
HOW DO CHANGES IN INTEREST RATES AFFECT THE EXPENDITURE DECISIONS
KUIDAS MÕJUTAVAD INTRESSIMÄÄRADE MUUTUSED TARBIJATE JA ETTEVÕTETE
TAKEN BY CONSUMERS AND FIRMS?
KULUTUSI?
From the perspective of an individual household, a higher real interest rate makes it more attractive to save, since the return on saving in terms of future consumption is higher.Therefore, higher real interest rates typically lead to a fall in current consumption and an increase in savings.
Üksiku kodumajapidamise vaatepunktist on kõrgema reaalintressimäära korral kasulikum pigem säästa, sest hoiustelt saadav tulu on edaspidise tarbimise seisukohalt suurem. Seetõttu viivad kõrgemad reaalintressimäärad tavaliselt jooksva tarbimise vähenemise ja hoiuste suurenemiseni.
From a firm’s standpoint, a higher real interest rate will, provided all other variables remain the same, deter investment, because fewer of the available investment projects will offer a return sufficient to cover the higher cost of capital.
Ettevõtte seisukohalt takistab kõrgem reaalintressimäär investeerimist, kui kõik muud muutujad jäävad samaks, sest sel juhul on vähem investeerimisprojekte, mis kataksid suuremaid kapitalikulusid.
First, in Section 4.2, we discuss why and how monetary policy can influence interest rates.
Jaos 4.2 arutleme esmalt selle üle, miks ja kuidas rahapoliitika mõjutab intressimäärasid.
Second, in Section 4.3 we consider how changes in interest rates can affect expenditure decisions taken by consumers and firms.
Teiseks vaatleme jaos 4.3, kuidas mõjutavad intressimäärade muutused tarbijate ja ettevõtete kulutusi.
Finally, we analyse how these changes in aggregate demand affect price developments.
Lõpuks analüüsime, kuidas need kogunõudluse muutused mõjutavad hindade arengut.
In this context we also discuss other, i.e. non-monetary or real factors which can affect price developments over the shorter term.
Selle raames käsitleme ka muid, st mitterahalisi või reaalseid tegureid, mis võivad mõjutada hindade lühiajalist arengut.
It may be useful to understand the overall or aggregate supply and demand for goods in an economy (see Box 4.2) and to distinguish between short and long-run effects (Sections 4.4 and 4.5).
Seejuures tuleks aru saada kaupade kogupakkumisest ja -nõudlusest majanduses (vt taustinfo 4.2) ning eristada lühi- ja pikaajalisi mõjusid (jaod 4.4 ja 4.5).
MONEY AND INTEREST RATES – HOW CAN MONETARY POLICY
RAHA JA INTRESSIMÄÄRAD – KUIDAS MÕJUTAB RAHAPOLIITIKA
INFLUENCE INTEREST RATES?
INTRESSIMÄÄRASID?
To sum up, an interest rate rise will make current consumption less desirable for households and discourage current investment by firms.The effects on individual households and firms show that an increase in real interest rates brought about by monetary policy will lead to a reduction in current expenditure in the economy as a whole (if the other variables remain constant).
Kokkuvõttes pärsib intressimäära tõus kodumajapidamiste jooksvat tarbimist ega soodusta ettevõtete jooksvaid investeeringuid. Mõju üksikutele kodumajapidamistele ja ettevõtetele näitab, et rahapoliitikaga esile kutsutud reaalintressimäärade tõus toob kaasa jooksvate kulutuste kahanemise kogu majanduses (kui teised muutujad püsivad samad).
Economists say that such a policy change causes a drop in aggregate demand and is thus often referred to as a “tightening” of monetary policy.
Majandusteadlased väidavad, et niisugune muutus poliitikas põhjustab kogunõudluse vähenemise ning seepärast nimetatakse seda sageli rahapoliitika pingestumiseks.
A central bank can determine the shortterm nominal interest rates which banks have to pay when they want to get credit from the central bank.
Keskpank võib kehtestada lühiajalise nominaalse intressimäära, mida pangad peavad maksma, kui soovivad keskpangalt laenata.
Banks need to go to the central bank for credit as they need banknotes for their clients and need to fulfil minimum reserve requirements in the form of deposits with the central bank.
Pangad omakorda peavad laenama keskpangalt, kui neil on tarvis väljastada klientidele pangatähti ning täita keskpangas hoitavate hoiuste kujul kohustusliku reservi nõuet.
As central banks are the only institutions which can issue banknotes (and bank reserves), i.e. they are the monopolistic suppliers of base money, they can determine the policy rates, e. g. the shortterm
Kuna keskpangad on ainsad institutsioonid, kes võivad emiteerida pangatähti (ja väljastada pangareserve), st nad on baasraha monopolistlikud pakkujad, võivad nad kehtestada pankadele antavatele laenudele intressimäärasid (nt lühiajaline nominaalne intressimäär).
It might easily take months for firms to put a new investment plan in place; investments involving the construction of new plants or the ordering of special equipment can
Nende intressimäärade edasise arenguga seotud ootused mõjutavad omakorda mitmeid pikemaajalisi panga- ja turuintressimäärasid.
Monetary policy cannot, therefore, control the overall demand for goods and services in the short run.
Seetõttu ei saa rahapoliitika lühema aja jooksul kontrollida üldist nõudlust kaupade ja teenuste järele.
Expressed in another way, there is a significant time lag between a change in monetary policy and its effect on the economy.
Teisisõnu kulub märkimisväärne aeg, enne kui rahapoliitika muutuste mõju avaldub majanduses.
even take years.
Oluline on mõista, et see protsess võtab aega.
Housing investment also takes some time to respond to changes in interest rates.
Ka eluasemeinvesteeringud reageerivad intressimäärade muutustele aegamööda.
Also many consumers will not immediately change their consumption plans in response to changes in interest rates.
Ka paljud tarbijad ei muuda oma tarbimisplaane kohe, kui intressimäärad muutuvad.
BOX 4.1 WHY CAN CENTRAL BANKS INFLUENCE (EX ANTE) REAL INTEREST RATES?
TAUSTINFO 4.1 MIKS VÕIVAD KESKPANGAD MÕJUTADA EX ANTE REAALINTRESSIMÄÄRASID?
THE ROLE OF “STICKY” PRICES it is costly to alter prices. Finally, the calculation of new prices is costly as well.
JÄIKADE HINDADE ÜLESANNE hinnad uute pakkumis- ja nõudlustingimustega.
In the long run, however, prices adjust to new supply and demand conditions.
Teisisõnu tähendab see, et pikaajaliselt on hinnad täiesti paindlikud.10
As explained in more detail in Box 3.2, the ex ante real interest rate is the real return which a certain financial asset is expected to deliver.
Nagu taustinfos 3.2 selgitati, on ex ante reaalintressimäär reaalne tulumäär, mida teatud finantsvara puhul oodatakse.
It is defined as the nominal interest rate minus expected inflation over the maturity for which the interest rate is fixed.
Seda määratletakse nominaalse intressimäära ja oodatava inflatsiooni vahena tähtaja jooksul, milleks intressimäär on fikseeritud.
The impact of monetary policy on shortterm real interest rates is related to two issues: monetary policy controls the shortterm nominal interest rate, and prices are sticky in the short run.
Rahapoliitika mõju lühiajalistele reaalintressimääradele on seotud kahe aspektiga: rahapoliitika kontrollib lühiajalist nominaalset intressimäära ja hinnad on jäigad lühiajaliselt.
Now assume that the central bank increases the supply of money.
Oletame nüüd, et keskpank suurendab rahapakkumist, näiteks trükkides uut raha ja ostes riigi võlakirju.
For example, it prints new money and buys government bonds.
Inimesed on valmis hoidma suuremat rahahulka ja vähendama endale kuuluvate väärtpaberite hulka üksnes juhul, kui väärtpaberite tulumäär, st intressimäär, langeb.
People are only prepared to hold a higher amount of money and reduce their holdings of bonds if the return on the bonds, i.e. the interest rate, falls.Thus, if the central bank increases the supply of money, the nominal interest rate must fall in order to induce people to hold a higher amount of money.
Seega, kui keskpank suurendab rahapakkumist, peab nominaalne intressimäär langema, et ajendada inimesi hoidma suuremat hulka raha.
And as prices are sticky in the short run, this implies that shortterm inflation expectations remain largely unchanged.
Ja kui hinnad on lühiajaliselt jäigad, siis tähendab see, et lühiajalised inflatsiooniootused püsivad üldjuhul muutumatuna.
As a consequence, a change in shortterm nominal interest rates translates into a change in the ex ante expected real interest rate (see also Box 3.2).
Seepärast väljendub lühiajaliste nominaalsete intressimäärade muutus oodatava ex ante reaalintressimäära muutusena (vt ka taustinfo 3.2).
Therefore, monetary policy can influence expected or ex ante real interest rates on shortterm instruments.
Niisiis võib rahapoliitika mõjutada lühiajaliste instrumentide oodatavaid või ex ante reaalintressimäärasid.
10 With the exception of administered prices, which can only be expected to change very rarely.
10 Siin on erandiks riiklikult reguleeritud hinnad, mis tavaliselt muutuvad väga harva.
What is the meaning of “sticky prices”?
Mida tähendavad jäigad hinnad?
Empirical evidence tells us that most prices are fixed for some time; very often firms do not instantly adjust the prices they charge in response to changes in supply or demand.
Empiirilised tõendid näitavad, et enamik hindu püsivad mõnda aega fikseerituna; väga sageli ei korrigeeri ettevõtted pakkumise või nõudlusega seotud muutuste korral oma hindu kohe.
In reality, some prices are adjusted very often (e.g. petrol prices), while other prices are adjusted only every month or once a year.
Tegelikkuses korrigeeritakse mõningaid (nt bensiini) hindu väga sageli ning teisi harvem, näiteks igakuiselt või kord aastas.
There can be various reasons for this.
Selleks võib olla mitu põhjust.
First, prices are sometimes set by long-term contracts between firms and customers to reduce the uncertainties and costs associated with frequent negotiations.
Esiteks on mõned hinnad kehtestatud ettevõtete ja klientide pikaajaliste lepingutega, et vähendada sagedaste läbirääkimistega seotud ebakindlust ja kulusid.
BOX 4.2 HOW DO CHANGES IN AGGREGATE DEMAND AFFECT ECONOMIC ACTIVITY AND PRICE DEVELOPMENTS?
TAUSTINFO 4.2 KUIDAS MÕJUTAVAD KOGUNÕUDLUSE MUUTUSED MAJANDUSTEGEVUST JA HINDADE ARENGUT?
An easy way of illustrating how changes in aggregate demand affect price developments is to use a simple model focusing on aggregate supply and demand in the whole economy.
Kogunõudluse muutuste mõju hindade arengule selgitab lihtne mudel, mis käsitleb kogupakkumist ja -nõudlust majanduses tervikuna.
For the purposes of this exercise, we will keep the analysis fairly straightforward.
Püüame seda analüüsi arusaadavalt selgitada ja lisame ka mõned joonised.
At the same time, we will illustrate our arguments with charts.The model basically attempts to describe the relationship between the real quantity of goods and services supplied and demanded in an economy and the aggregate price level.
Nimetatud mudel kirjeldab põhimõtteliselt seost majanduses pakutavate ja nõutavate kaupade ja teenuste reaalse koguse ning agregeeritud hinnataseme vahel.
Aggregate supply and demand – the short-run equilibrium The chart below illustrates aggregate supply (AS) and aggregate demand (AD), with the price level on the vertical axis and real output on the horizontal axis.
Kogupakkumine ja kogunõudlus – lühiajaline tasakaal Järgnev joonis kujutab kogupakkumist (KP) ja kogunõudlust (KN); vertikaaltelg märgib hinnataset ja horisontaaltelg reaaltoodangut.
Aggregate demand and the price level To understand the slope of aggregate demand, we have to analyse what happens to real expenditure decisions when the price level changes, assuming all other economic variables remain the same.
Kogunõudlus ja hinnatase Kogunõudluse kõvera mõistmiseks tuleb analüüsida, mis juhtub reaalsete kulutustega, kui hinnatase muutub, eeldades, et kõik muud majanduslikud muutujad jäävad samaks.
It can be shown that the aggregate demand curve has a negative slope.
Sel juhul suunduks kogunõudluse kõver allapoole.
One way to think about this is in terms of supply and demand for real money balances.
Üks võimalus on seda näidata sularaha pakkumise ja nõudluse abil.
If prices are higher but the nominal supply of money is fixed, people will experience lower real money balances and this implies that they can only finance a lower amount of transactions.
Kui hinnad tõusevad, kuid nominaalne rahapakkumine on fikseeritud, on inimeste rahajäägid väiksemad ja see tähendab, et nad saavad rahastada väiksemat arvu tehinguid.
Conversely, if the price level is lower, real money balances are higher, which in turn allows for a higher volume of transactions, meaning that there will be a greater demand for real output.
Ning vastupidi – kui hinnatase on madalam, on rahajäägid suuremad, mis omakorda võimaldab teha rohkem tehinguid ja see tähendab, et suureneb nõudlus reaaltoodangu järele.
Aggregate supply and the price level in the short run As indicated by its name, aggregate supply deals with the supply of goods and services produced by firms.We first need to understand how the overall level of prices is related to the overall level of output in the short run, i.e. assuming that all other factors (production technology, nominal wages, etc.) remain the same.
Lühiajaline kogupakkumine ja hinnatase Nagu nimetusest näha, on kogupakkumine seotud ettevõtete toodetavate kaupade ja teenuste pakkumisega. Esmalt tuleb mõista, kuidas üldine hinnatase on lühema aja jooksul seotud toodangu üldise tasemega, oletades, et kõik muud tegurid (tootmistehnoloogia, nominaalpalgad jne) jäävad samaks.
How does a change in the price level affect the real production or the real output of firms?
Kuidas mõjutab hinnataseme muutumine tegelikku tootmist või ettevõtete reaaltoodangut?
In essence, if nominal wages are given, a higher price level will lead to a decline in real wages.With lower real wages it becomes more profitable for firms to hire more workers and to increase production.
Kui nominaalpalgad on määratud, kaasneb kõrgema hinnatasemega põhimõtteliselt reaalpalkade vähenemine. Madalamate reaalpalkade puhul on ettevõtetel tulusam palgata rohkem töötajaid ja tootmist suurendada.
In other words, real wages area key determinant of employment.
Kui hinnad on kõrgemad ja kõik muud tegurid (nt tootmistehnoloogia ja nominaalpalgad) jäävad samaks, suurendavad ettevõtted tööhõivet ja tootmist.
The intersection of the two curves determines what economists call the “equilibrium”.
Kahe kõvera lõikumiskohta nimetavad majandusteadlased tasakaaluks.
The concept of equilibrium is crucial in economics.This is because, in such a situation, the wishes of both market sides coincide and, therefore, there is no tendency for further change.
Tasakaalu mõiste on majandusteaduses väga oluline, sest sellises situatsioonis kattuvad mõlema turupoole soovid ja seega puudub soodumus edasisteks muutusteks.
In this case, the equilibrium determines the price level and the level of real output prevailing in an economy at the same time.
Sellisel juhul määrab tasakaal kindlaks hinnataseme ja reaaltoodangu taseme, mis kehtivad majanduses samaaegselt.
Aggregate supply in the long run Why do we speak above of the short-run supply curve?
Pikaajaline kogupakkumine Miks oli eespool juttu lühiajalisest pakkumisest?
The positive impact of a higher price level on real output will only last as long as nominal and, therefore also real, wages remain unchanged.
Kõrgema hinnataseme positiivne mõju reaaltoodangule kestaks üksnes senikaua, kuni nominaalpalgad ja seega ka reaalpalgad püsivad muutumatuna.
In reality, nominal wages are normally fixed for about one year, and in some cases for up to two years.
Tegelikkuses fikseeritakse nominaalpalgad tavaliselt umbes aastaks ja mõnel juhul kuni kaheks aastaks.
If workers or unions do not accept the lower real wages caused by higher inflation they will use the next wage negotiations to demand compensation in the form of higher wages.
Kui töötajad või ametiühingud ei nõustu madalamate reaalpalkadega, mille on põhjustanud kõrgem inflatsioonimäär, nõuavad nad järgmistel palgaläbirääkimistel kõrgemate palkade kujul hüvitist.
If real wages return to the level they were at before the increase in the price level (and if production technology is unchanged), firms will no longer find it profitable to maintain production and employment at the higher level and will thus make cuts.
Kui reaalpalgad tõusevad uuesti hinnataseme tõusu eelsele tasemele (ja kui tootmistehnoloogia jääb samaks), ei ole ettevõtete jaoks enam tulus säilitada tootmise ja tööhõive kõrgemat taset ning seepärast tehakse kärpeid.
In other words, if real wages cannot be reduced by higher inflation in the long run, employment and production will also be independent of price developments in the long run.
Teisisõnu, kui reaalpalkasid ei saa kõrgema pikaajalise inflatsioonimääraga vähendada, siis ei sõltu ka tööhõive ja tootmine pikaajalisest hindade arengust.
This means that the long-term aggregate supply curve will be vertical.
See tähendab, et pikaajalise kogupakkumise kõver on vertikaalne.
What happens if the economy faces a state of disequilibrium?
Mis juhtub siis, kui tasakaal majanduses kaob?
Suppose the economy faces a price level which is higher than the equilibrium level.
Oletame, et hinnatase majanduses on kõrgem kui tasakaalutase.
In such a situation aggregate supply is too high and aggregate demand too low compared with equilibrium.What will happen now?
Võrreldes tasakaaluseisundiga on sellises olukorras kogupakkumine liiga suur ja kogunõudlus liiga väike. Mis juhtub nüüd?
If the price level is higher than in equilibrium, buyers want to buy less than producers want to sell.
Kui hinnatase on kõrgem kui tasakaaluseisundis, soovivad ostjad osta vähem kui tootjad müüa.
Therefore, some suppliers will lower their prices, which in turn leads to an increase in aggregate demand.
Seega alandavad mõned pakkujad hindu, mis omakorda toob kaasa kogunõudluse suurenemise.
At the same time, the lower prices will raise real wages (as nominal wages are fixed in the short run) and – as real wages represent a cost factor for firms – they will cut back production and tend to lower aggregate supply.
Samal ajal tõstavad madalamad hinnad reaalpalku (kuna nominaalpalgad on lühiajaliselt fikseeritud) ning kuna reaalpalgad on ettevõtete jaoks kuluteguriks, kärbivad nad tootmist ja vähendavad kogupakkumist.
This process will go on until an equilibrium situation is reached, i.e. a situation where the wishes and plans of buyers and sellers coincide at a certain price and output level.
Protsess jätkub, kuni saavutatakse tasakaaluseisund, st olukord, kus ostjate ja müüjate soovid ning plaanid teatud hinna- ja toodangutasemel kattuvad.
The long-run equilibrium
Pikaajaline tasakaal JOONIS 2.
CHART 2 AGGREGATE DEMAND AND LONG-RUN AGGREGATE SUPPLY
KOGUNÕUDLUS JA PIKAAJALINE KOGUPAKKUMINE hinnatase
Factors affecting aggregate supply and aggregate demand According to the simple model we have been using, the combination of prices and real income that an economy is experiencing is obviously determined by the interplay of aggregate supply and demand.
Kogupakkumist ja kogunõudlust mõjutavad tegurid Käesoleva lihtsa mudeli järgi määrab hindade ja reaalse sissetuleku kombinatsiooni majanduses kindlaks kogupakkumise ja -nõudluse vastastikune mõju.
This raises questions regarding the factors leading to shifts in the two curves.
Siit tekivad küsimused tegurite kohta, mis põhjustavad kahe kõvera nihkumist.
The factors leading to an increase in aggregate demand (i.e. a shift in AD outwards or to the right) include an increase in government expenditure, a reduction in taxes, a depreciation of the home currency and an increase in real wealth (e.g. higher stock and land prices), which in turn lead to higher private consumption and investment expenditure.
Kogunõudluse suurenemist põhjustavad tegurid (st KN kõvera nihkumine graafikul väljapoole või paremale) on muu hulgas valitsussektori kulutuste kasv, maksude alandamine, omavääringu odavnemine ja tegeliku jõukuse kasv (nt aktsia- ja maahindade tõus), mis omakorda suurendab eratarbimist ja investeerimiskulutusi.
Private consumption and investment may also be driven by expectations.
Eratarbimist ja investeeringuid võivad mõjutada ka ootused.
For example, if firms expect higher future profits, they will tend to increase investment expenditures.
Näiteks kui ettevõtted ootavad edaspidise kasumi kasvu, suurendavad nad tavaliselt ka investeerimiskulutusi.
And if households expect higher real income as a result of higher expected labour productivity, consumer expenditure will increase.
Samamoodi kasvavad ka kodumajapidamiste tarbimiskulutused, kui suurema tööviljakuse tulemusena oodatakse reaalsete sissetulekute tõusu.
For this reason, an improvement in consumer and investor confidence is normally related to an increase in aggregate demand.
Seepärast seostatakse tarbijate ja investorite kindlustunde paranemist tavaliselt kogunõudluse suurenemisega.
The intersection of the AS curve with the horizontal axis (see AS* in Chart 2) is what economists call the potential level of output.The potential level of output represents the value of final goods and services produced when the economy’s resources are fully employed, given the current state of technology and structural features of the economy (such as labour market regulations, welfare and tax systems, etc.).
Punkti, kus KP kõver lõikub horisontaalteljega (vt KP* joonisel 2), nimetavad majandusteadlased potentsiaalseks toodangutasemeks. Potentsiaalne toodangutase märgib toodetud kaupade ja pakutavate teenuste väärtust, kui majandusressursid on täiel määral rakendatud, arvestades tehnoloogia olukorda ja majanduse struktuurilisi jooni (näiteks tööturu korraldust, sotsiaal- ja maksusüsteemi jne).
With regard to the impact of monetary policy, we can observe that an increase in money supply and the related lower real interest rates will cause aggregate demand to increase, thus shifting the demand curve to the right.11 If these variables change in the opposite direction, aggregate demand will fall (i.e. AD will shift to the left).
Seoses rahapoliitika mõjuga võime täheldada, et rahapakkumise suurenemine ja sellega seotud madalamad reaalintressimäärad põhjustavad kogunõudluse suurenemist, nihutades seeläbi nõudluskõverat paremale.11 Kui need muutujad muutuvad vastassuunas, siis kogunõudlus langeb (KN kõver nihkub vasakule).