natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nevertheless scientific analysis and research capacity should be reinforced to better assess the conservation status of the stock and determine sustainable catch levels.
Nende töövõime on aga ebaühtlane ja need ei ole alati olnud tõhusad rangete kaitse- ja majandamismeetmete vastuvõtmisel või nende meetmete täitmise tagamisel või tõhusate kontrollivahendite tagamisel.
A future CFP should continue to promote responsible fisheries in international fora such as the UN General Assembly and FAO, as part of the EU’s overall responsibility and effort to achieve better global governance of the seas.
Seetõttu on vaja tugevdada nende sellekohast rolli ja ka nende üldist toimivust.
The support to the fisheries sector, in particular in the framework of FPAs; has contributed to the development of this industry but not in a way to have a significant impact on the fight against poverty and the achievement of the Millenium Development Goals.
Ühise kalanduspoliitika välismõõtme raames võetavate meetmete peamine eesmärk peaks olema säästva ja vastutustundliku kalanduse põhimõtete laiendamine rahvusvaheliselt. Kõnealune siht peaks täielikult kattuma integreeritud merenduspoliitika eesmärkidega seoses heade merepoliitiliste valitsemistavade ja rannikualade jätkusuutliku arendamisega.
The external fisheries policies should better take into account in the food security strategies of the third countries.
Ühise kalanduspoliitika välismõõdet suunavad muud eesmärgid, ELi laevastike kohaloleku säilitamine rahvusvaheliselt ja ELi turu varustamise tagamine ELi laevastike poolt, võivad täna olla vähem olulised.
• How could we make scientific research to assess the sustainability of fish stocks and the control of the fishing activity more transparent and efficient?
• Ühise kalanduspoliitika peamine eesmärk on edendada säästvat ja vastutustundlikku kalandust. Kas leidub põhjusi, miks ühise kalanduspoliitika välismõõde peaks lähtuma muudest eesmärkidest?
The current architecture of our agreements should therefore be revisited in order to explore alternative forms of arrangements with third countries that would better meet the needs of our industry and those of our partners.
Ühise kalanduspoliitika 2002. aasta reform tõi kaasa ülemineku enamasti põhimõtet„maksa, püüa, lahku” järgivatelt tavapärastelt kalanduskokkulepetelt põhjalikumale ja enam koostööle põhinevale lähenemisviisile kehtivate kalandusalaste partnerluslepingute näol.
The introduction of regional forms of cooperation may be worth exploring in this regard especially at a time when regional integration is being promoted as a tool for development.
Lisaks ELi laevadele juurdepääsu tagamisele püüavad kalandusalased partnerluslepingud tugevdada partnerriikide suutlikkust nende vetes säästva kalanduse tagamisel.
• How can we assure better cooperation and compliance with new regulations in developing countries?
• Kuidas saaks EL tugevdada oma rolli rahvusvahelisel tasandil, et edendada merede ja eelkõige kalanduse paremat üleilmset haldamist?
• Should EU operators cover all the costs of their fishing activities in third country waters or should the Community budget continue to support part of these costs?
• Kuidas saaks EL teha partneritega koostööd piirkondlike kalandusorganisatsioonide tõhustamiseks?
• The core objective of the CFP is to promote responsible and sustainable fisheries. Is there any reason why the external dimension of the CFP should be driven by different objectives?
• Kas vastupidiselt kehtivale rahvusvahelistele vetele vaba juurdepääsu põhimõttele peaksid kalamehed maksma õiguse eest kalastada avamerel piirkondlike kalandusorganisatsioonide kehtestatavate eeskirjade alusel?
• How could we contribute to increasing the fisheries management capabilities of developing countries, e.g. through targeted assistance?
Suurem osa kõnealuste lepingutega seonduvast rahalisest toetusest aitab partnerriikidel tugevdada oma kalanduspoliitikat, sh teadustööd ning kalanduse kontrolli ja järelevalvet oma vetes.
• How could the EU strengthen its role on the international stage to promote better global governance of the sea and in particular of fisheries?
Kõnealused lepingud nõuavad aga keerukat „hooldust” ja paljudes riikides on nende rakendamine osutunud problemaatiliseks kas poliitiliste rahutuste või kalanduspoliitikale antava toetuse aeglase kasutamise või mõnikord isegi kasutamata jätmise tõttu.
• How can the EU cooperate with its partners to make RFMOs more effective?
Lisaks on ka ELi kalamehed huvitatud oma tegevuse laiendamisest majandusvöönditesse, mille suhtes nähakse ELi lepingutega ette kõrge õiguskindluse ja läbipaistvuse tase.
• Should the integration of European fishing fleets and interests in third countries be actively pursued as an objective of the external dimension of the CFP with a view, in particular, to support the development of the concerned partner countries?
• Kuidas püüelda tulevaste rahvusvaheliste kalanduskokkulepete raames selliste eesmärkide poole nagu investeeringute soodustamine (ühisettevõtete loomine, oskusteabe ja tehnoloogia edastamine, investeeringud kalatööstusesse ja selle võimsuse reguleerimine jne), töökohtade loomine (laevadel, sadamates, töötlevas tööstuses) või hea merendusalase juhtimise edendamine?
• Contrary to the current free access principle in international waters, should fishermen pay for the right to fish in the high seas under the governance provided by RFMOs?
Teaduslikke analüüse ja uurimisvõimsust tuleks ikkagi tugevdada, et paremini hinnata kalavarude kaitsestaatust ja määratleda jätkusuutlikke püügitasemeid.
• How can we reinforce the synergies between the different forms of support and the different partners in the fisheries sector reinforced and the development strategies of coastal states?
• Kas kalandusalased partnerluslepingud on parim vahend jätkusuutlikkuse tagamiseks ELi vetest väljaspool või tuleks need asendada muude koostöövormidega?
• Should aquaculture be included in future partnership agreements?
Kalanduse välispoliitika peaks suuremal määral arvestama kolmandate riikide toiduainetega kindlustamise strateegiatega.
• How can objectives such as investment promotion (creation of joint-ventures, transfer of know-how and technologies, investments and capacity management for the fishing industry…), creation of jobs (on vessels, in ports, in the processing industry) or promoting good maritime governance be pursued in the framework of future international fisheries agreements?
• Mida teha, et teadusuuringutega hinnataks kalavarude jätkusuutlikkust ja kontrollitaks püügitegevust läbipaistvamal ja tõhusamal viisil?
• How could the potential of small-scale fisheries in third countries for sustainability, ecological and social benefits be enhanced?
• Kuidas tagada parem koostöö ja vastavus arenguriikide uute määrustega?
• Are the FPAs the best instrument to achieve sustainability beyond EU waters or should they be replaced by other forms of cost oper-ation?
Seega tuleks üle vaadata meie lepingute ülesehitus, et uurida alternatiivseid kokkuleppevorme kolmandate riikidega, mis vastaksid paremini meie tööstuse ja partnerite vajadustele.
Should the regional perspective be explored and either substitute or complement a streamlined bilateral one?
Sellega seoses maksaks uurida piirkondliku koostöö vormide kehtestamist, iseäranis ajal, mil piirkondlikku integratsiooni propageeritakse arenguvahendina.
The Commission has addressed the specific, short and medium term problems of aquaculture in a separate communication (5). It is, however, important to discuss the role of aquaculture in a reformed CFP.
• Kas ELi ettevõtjad peaksid kandma kõik oma kulud, mis seonduvad püügitegevusega kolmandate riikide vetes, või peaks jätkama osade kulude kandmist ühenduse eelarvest?
• What role should aquaculture have in the future CFP: should it be integrated as a fundamental pillar of the CFP, with specific objectives and instruments, or should it be left for Member States to develop on a national basis?
Vesiviljelus annab aina suurema panuse veeandide tootmisele kogu maailmas. ELis on vesiviljelustootmine paljude rannikualade ja kontinentaalpiirkondade oluline majandustegevus, kuid viimastel aastatel ei ole selles vallas toimunud arengut.
What instruments are necessary to integrate aquaculture into the CFP?
Komisjon on vesiviljelusega seonduvaid konkreetseid lühikese ja keskpika
Communication from the Commission to the Council and the European Parliament: Building a sustainable future for aquaculture – A new impetus for the Strategy for the Sustainable Development of European Aquaculture – COM(2009) 162.
Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Vesiviljeluse säästva tuleviku rajamine – uus hoog Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegiale – KOM(2009) 162.
– establishing and implementing additional longterm management plans to reduce the fishing pressure on overexploited stocks and restore them to MSY;
– vesiviljeluse uus strateegia, mis käsitleb kõnealuse sektori arengut takistavaid kitsaskohti;
THE NEXT STEPS
JÄRGMISED SAMMUD
– enhanced transparency for consumers and further improvements to the traceability of production along the market chain.
– täiendavate pikaajaliste majandamiskavade loomine ja rakendamine, et vähendada ülepüütud kalavarude püügikoormust ja taastada varud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemeni;
– reforming the control policy to ensure that decisions are properly implemented and that there is a level playing field across Member States;
– suurendatud läbipaistvus tarbijatele ja turustusahela ulatuses tootmise jälgitavuse täiendav parandamine.
To the extent possible, they will be developed in line with the emerging orientations for this reform of the Common Fisheries Policy.
– kontrollipoliitika reformimine, et tagada otsuste nõuetekohane rakendamine ja võrdsed võimalused liikmesriikidele;
– continued drive to combat Illegal, Unregulated and Unreported fisheries, in order to combat such fisheries in European waters and the importation of any products originating from such fisheries;
Kõnealuste algatuste eesmärk on lahendada pakilised lühikese ja keskpika kestusega probleemid, kaaludes samas poliitikaraamistiku läbivaatamist pikemas perspektiivis.
– new initiatives to eliminate discards and protect sensitive species and habitats;
Niipalju kui võimalik, arendatakse need välja kooskõlas ühise kalanduspoliitika reformi uute suundumustega.
Together with contributions from stakeholder organisations, the research community, Member State governments, civil society and third countries, this Green Paper should form the basis of a public debate on the future CFP.
– jätkuvad pingutused ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga võitlemiseks, et astuda sellise kalapüügi vastu Euroopa vetes ja sellisest püügist pärinevate toodete impordi vastu;
– continued integration of the CFP within the IMP, including support to implement the Marine Strategy to ensure environmental protection of marine ecosystems;
– uued algatused saagi vette tagasi laskmise likvideerimiseks ning tundlike liikide ja elupaikade kaitsmiseks;
– a new strategy on aquaculture addressing the bottlenecks that prevent this sector from developing;
– ühise kalanduspoliitika jätkuv lõimimine integreeritud merenduspoliitikasse, sh merestrateegia rakendamise toetamine mereökosüsteemide keskkonnakaitse tagamiseks;
HAVE YOUR SAY
RÄÄGI KAASA!
The purpose of this Green Paper is to trigger and encourage public debate and to elicit views on the future CFP.
Koos sidusrühmade organisatsioonide, teaduskogukonna, liikmesriikide valitsuste, kodanikuühiskonna ja kolmandate riikide panustega peaks käesolev roheline raamat andma aluse avalikuks aruteluks tulevase ühise kalanduspoliitika üle.
The Commission invites all interested parties (1) to comment on the questions set out in this Green Paper and to urges them to submit them with any additional comments by 31 December 2009 to:
Komisjon soovib, et arutelusse kaasataks poliitikakujundajad ja kodanikud laiast spektrist, alates nendest, kes on otseselt seotud kalandussektori või muude poliitikavaldkondadega, kuni üldiselt kodanike kui tarbijate, elanikkonna ja maksumaksjateni.
Taking into account the outcome of the Budget Review and without pre-empting the future discussion on the next Financial Framework, the Commission will sum up the debate by first half of 2010 and produce conclusions on the direction of the CFP reform.
Käesoleva rohelise raamatu eesmärk on innustada ja õhutada avalikku arutelu ning teada saada arvamust ühise kalanduspoliitika tuleviku kohta.
An impact assessment will then be conducted and after further consultations with stakeholders, the Commission will draft a proposal for a new basic regulation which will be presented to Council and the European Parliament together with all other legal base proposals in the context of the new Financial Framework after 2013.
Komisjon kutsub kõiki huvitatud pooli (1) vastama käesolevas rohelises raamatus püstitatud küsimustele ja julgustab neid saatma koos täiendavate märkustega 31. detsembriks 2009 järgmisel aadressil:
Professional organisations are invited to register in the Commission’s Register for Interest Representatives (http://ec.europa.eu/ transparency/regrin).
Erialaorganisatsioonidel palutakse end registreerida huvide esindajate registri kaudu (http://ec.europa.eu/transparency/regrin).
This Register was set up in the framework of the European Transparency Initiative with a view to provide the Commission and the public at large with information about the objectives, funding and structures of interest representatives.
Kõnealune register loodi Euroopa läbipaistvuse algatuse raames, et teavitada komisjoni ja üldist avalikkust huvide esindajate eesmärkidest, rahastamisest ja struktuuridest.
Common Fisheries Policy Advisory Committee for Fisheries and Aquaculture Common Markets Organisation European Fisheries Fund Exclusive Economic Zone Fisheries Partnership Agreements International Council for the Exploration of the Sea Integrated Maritime Policy Maximum Sustainable Yield Producers Organisations Regional Advisory Council Regional Fisheries Management Organisations Total Allowable Catches
ACFA ICES TAC kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogulubatud kogupüük
Reform of the Common Fisheries Policy – Green Paper
Ühise kalanduspoliitika reform – Roheline Raamat
Adapting the orientation of fisheries governancefrom today’s centralised control by the Council of Fisheries Ministers, which adopts all decisions, towards regionalised (but not nationalised) implementation of the principles laid down at Community level.
ÜHISE KALANDUSPOLIITIKA REFORM ministritest koosneva nõukogu otsuste abil, senisest enamal määral piirkondlikult (kuid mitte riiklikult) elluviidavate ühenduse põhimõtete suunas.
The European Commission’s Green Paper draws up a mixed assessment of the Common Fisheries Policy and suggests ways to reap the benefits of its achievements and make up for its shortcomings.
Rohelises raamatus esitab Euroopa Komisjon lühikokkuvõtte ühisest kalanduspoliitikast ning visandab arutelusuunad edusammude ärakasutamiseks ja vajakajäämiste likvideerimiseks.
Involving the sector further in resource management and implementation of the CFP, for example by moving towards results-based management.
Ühise kalanduspoliitika reform
Developing a culture of compliance with rulesby obliging the sector and the Member States to apply CFP measures more effectively.
Juurutada eeskirjade järgimist eeldavat suhtumist, muutes ühise kalanduspoliitika meetmete elluviimise kalandussektori ja liikmesriikide jaoks kohustuslikuks.
The European Commission wishes to see a renewed prosperity for the fisheries sector by returning to the exploitation of healthy and abundant stocks.
Euroopa Komisjon soovib, et kalandussektori areng oleks seotud üldise majandusarenguga ning põhineks kalavarude nõuetelevastaval ja rikkalikul kasutamisel.
The European Commission wants the European producers to play a major role in the supply of the European seafood market and, lastly, a balance between fleet capacity and available resources.
Komisjon peab vajalikuks, et Euroopa tootjatel oleks oluline roll Euroopa merendustoodete turu varustamisel ning et saavutatakse tasakaal püügilaevastiku võimsuse ja olemasolevate kalavarude vahel.
Developing a simpler, less costly policy with greater proximity in decision-making.
Töötada välja senisest lihtsam poliitika, mis on odavam ning võimaldab otsuste tegemisel rohkem arvestada lähimuspõhimõtet.
THE EUROPEAN COMMISSION’S PRIORITIES
EUROOPA KOMISJONI PRIORITEEDID
CARRYING ON THE EFFORT
TÖÖ JÄTKAMINE
Putting an end to fleet overcapacity by developing mechanisms capable of adapting fleet quantity to available resources.
Panna piir püügilaevastiku ülemäärasele võimsusele, võttes vastu meetmed püügilaevastiku järkjärguliseks kohandamiseks olemasolevate kalavarude suurusega.
Refocusing the CFP’s main objectiveon maintaining healthy, sustainable and exploitable stocks.
Määrata ühise kalanduspoliitika peaeesmärgiksnõuetelevastavate, jätkusuutlike ja sobilikult kasutatavate kalavarude säilimine.
Over and above these in-depth changes, the Commission also wishes to improve existing fisheries management in several fields of activity.
Lisaks neile sügavatele ümberkorraldustele püüab komisjon samas ka parandada kalanduse praegu kehtivat haldamist mitmes valdkonnas, nagu näiteks rannikulähedase väikepüügi kaitsmine, maksimaalse jätkusuutliku tulususe põhimõtte kohaldamine, suhtelise stabiilsuse põhimõtte rakendamise muutmine, turu ja püügisektori vahelise suhte parandamine jne.
Among other issues, these include the protection of small-scale coastal fishing, development of the principle of maximum sustainable yield, review of the relative stability principle, and establishment of a better correlation between the market and the catch sector.
Suunata püügitegevuse haldamist, mis toimub praegu keskselt kalanduse eest vastutavatest
European Commission Directorate-General for Maritime Affairs and Fisheries
Euroopa Komisjon merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat
PREPARING THE REFORM OF THE COMMON FISHERIES POLICY
ÜHISE KALANDUSPOLIITIKA REFORMI ETTEVALMISTAMINE
COMMON FISHERIES POLICY: A MIXED PERFORMANCE
ÜHISE KALANDUSPOLIITIKA REFORM: LÜHIKOKKUVÕTE
THE CFP’S SHORTCOMINGS
ÜHISE KALANDUSPOLIITIKA EBAÕNNESTUMISED
The European Commission is preparing a reform of the Common Fisheries Policy to adapt it to a changing situation and to the new challenges ahead for the sector.
Euroopa Komisjon valmistab ette ühise kalanduspoliitika reformi, mis võimaldab kalandusel kohanduda olukorra muutumise ja uute kalandussektori ees seisvate väljakutsetega.
The reformed CFP is set to be in effect from 2013.
Uus reform viiakse ellu enne 2013. aastat.
The Common Fisheries Policy (CFP) was last reformed in 2002.
Ühise kalanduspoliitika viimane reform oli 2002. aastal.
The reform’s role in making the European fisheries sector more responsible is irrefutable.
Selle edusammud vastutustundlikuma Euroopa kalanduse ellurakendamisel on ilmselged.
There is no denying, however, that the 2002 reform has not attained all its objectives.
Samas tuleb tunnistada, et 2002. aasta reformiga ei saavutatud kõiki seatud eesmärke.
Its main failure is the widespread overfishing that still plagues most European Union fisheries.
Suurim ebaõnnestumine oli ülepüügi üldine levik, tegemist on probleemiga, millega puutub siiani kokku suurem osa Euroopa Liidu kalavarudest.
April 2009 – Publication of the European Commission’s Green Paper on the reform of the Common Fisheries Policy.
2009. aasta aprill – ühist kalanduspoliitikat käsitleva Euroopa Komisjoni rohelise raamatu avaldamine.
Catches of 88% of the stocks exploited in Community waters exceed the stock’s renewal capacity.
88% ühenduse vetes püütavate varude puhul toimuva püügi maht ületab nende varude taastootmisvõime.
Long-term resource management Most stocks exploited in Community waters, at least the most vulnerable, are now managed under multiannual plans drawn up on the basis of scientific advice.
Kuni 31. detsember 2009 – üldised konsultatsioonid kalanduse valdkonna spetsialistide ja avalikkusega.
April 2009 to 31 December 2009 – General consultation of the sector and the public at large.
Kalavarude pikaajaline haldamine suuremat osa ühenduse vetes kasutatavatest kalavarudest, sealhulgas igal juhul kõige ohustatumad varud, hallatakse tänapäeval teaduslikel alustel põhinevate mitmeaastaste halduskavade kohaselt.
Many fisheries rely on catches of young specimens taken before they have reached sexual maturity.
2010. aasta jooksul – konsultatsioonide tulemuste avaldamine.
During 2010 – Publication of the results of the consultation.
Mitmete varude puhul domineerivad noored isendid, kes püütakse välja enne suguküpsuse saavutamist.
During 2011 – Legislative proposal.
2011. aasta jooksul – õigusloomega seotud ettepaneku tegemine.
The sector’s involvement in resource management The Regional Advisory Councils bring together the different stakeholders, in each maritime region or for certain fisheries, who participate in developing the European Commission’s projects.
Kalandussektori kaasamine kalavarude haldamisse piirkondlikud nõuandekomisjonid hõlmavad kõikide merepiirkondade või teatavate kalavarude puhul erinevaid huvirühmi, kes osalevad Euroopa Komisjoni projektide väljatöötamisel.
For fishermen this means lower income or even economic losses, which increases their vulnerability to cyclical crises (fuel prices, decrease in purchasing power) and their dependence on public support.
Seoses rohelise raamatu avaldamisega on Euroopa Komisjon huvitatud kõigi Euroopa kalandusest huvitatud isikute arvamusest.
By publishing this Green Paper, the European Commission wishes to sound out all parties interested in the future of fisheries in Europe.
Andke oma seisukohast teada kuni 31. detsembrini 2009 toimuvate konsultatsioonide käigus.
Give your opinion by participating in the consultation, which runs until 31 December 2009.
Ülepüügi peamine põhjus on Euroopa püügilaevastiku liiga suur võimsus.
Regional Advisory Councils:actors on the ground have their say
Piirkondlikud nõuandekomisjonid: sõna on kohalikel osapooltel nr.
No25March 2005
25 märts 2005
Control in the North Sea Enhancing cooperation
Kontrolltoimingud Põhjamerel Tihedam koostöö
Cyprus Small-scale fishing and aquaculture in Limassol
Küpros Väikepüük ja akvakultuur Limassolis
Czech Republic A centuries-old activity
Tšehhi Vabariik Sajanditevanune akvakultuur
A European Commission publication IDirectorate-General for Fisheries and Maritime Affairs IISSN 1606-0822
Euroopa Komisjoni väljaanne IKalandus- ja merendusasjade peadirektoraat IISSN 1830-1576
In this issue
Sisukord
Shows and exhibitions
Messid ja näitused
• European Seafood Exposition, Brussels (Belgium),Brussels Expo, 26-28 April 2005.The yearly international meeting place for representatives of the fisheries and aquaculture processing industry and processing equipment suppliers. > For more information:Tel: +1 (207) 842-5504
• European Seafood Exposition, Brüssel (Belgia), Brussels Expo, 26.-28. aprill 2005.Suur rahvusvaheline mess, millel osalevad kalanduse ja akvakultuuriga seotud töötleva tööstuse esindajad ningtranspordivarustuse tarnijad. > Lisateave:
Regional Advisory Councils: involving stakeholders in the decision-making process
Piirkondlikud nõuandekomisjonid: kohalike asutuste aktiivne kaasamineotsustusprotsessi
North Sea RACThe first RAC sets sail
Põhjamere RACSammud esimese RAC-i loomiseks
In the news North Sea Enhanced cooperation on control of fishing activities
Uudised Põhjameri Tihe koostöö kalapüügitegevuse kontrollimiseks
Profile A new commissioner for fisheries:Joe Borg from Malta
Tutvustus Uus kalandusvolinik: maltalane Joe Borg
Discovery Czech Republic Aquaculture in ponds: a centuries-old activity
Avastus Tšehhi Vabariik Akvakultuur tiigis: põline tegevusala
Out and about Limassol, between small-scale fishing and aquaculture
Reportaaž Limassol, väikepüügi ja akvakultuuri vahepeal
In brief
Lühidalt