natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There is no reference to marks which are devoid of any distinctive character, as provided for in Article 3(1)(b).
Puudub viide eristusvõimeta tähistele artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.
Since Article 3(3) makes it possible to register such marks, it is clear that, in those cases, the acquisition of distinctive character through use weakens the obstacle presented by the original defect of lack of distinctive character, and that the legislature recognises an effort by the proprietor of a mark to overcome that shortcoming by permitting him to object to use of the mark by competitors.
Kuna artikli 3 lõige 3 võimaldab registreerida seda tüüpi embleeme, siis järeldub sellest, et sellistes olukordades tühistab kasutamise teel omandatud eristusvõime eristusvõime algsel puudumisel põhineva vastuväite ning seadusandja premeerib kaubamärgi omaniku jõupingutusi selle ohu vältimiseks ja lubab tal vastu vaielda sellele, et teised konkurendid kasutaks seda tähist ära.
The exclusion of signs devoid of any distinctive character under Article 3(1)(b) of the Directive
Direktiivi artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses eristusvõimeta tähiste väljajätmine
The reason for such a significant omission may be found in a view which I have espoused for some time, albeit in relation to the Regulation, 29namely, that considerations of public interest militating in favour of denying registration to certain signs so that they may remain fully available for all
Nii olulise väljajätte põhjus sisaldub teesis, mida ma juba pikka aega toetan sh määruse kohaldamisalas: 29avaliku huvi kaalutlusi, mis soovitavad piirata teatud tähiste registreerimist, et kõik ettevõtjad
A comparison of Article 3(1)(b) with Article 6(1) reveals important differences which are derived from the fact that Article 6 is aimed at precluding a proprietor from prohibiting the use of a trade mark by third parties, rather than at denying registration of a similar mark.
Selle sätte võrdlus artikli 6 lõikega 1 näitab olulisi erinevusi, mis tulenevad sellest, et artikkel 6 asetub kolmandate isikute poolt kaubamärgi „kasutamise keelu” välistamise, mitte aga sarnase tähise registreerimisele vastuväite esitamise valdkonda.
29 — The following considerations are taken from the Opinion I delivered in Henkel v OHIM, cited above, in particular points 48 and 78 to 82.
29 – Vastavad kaalutlused on esitatud minu 6. novembri 2003. aasta ettepanekus viidatud kohtuasjas Henkel vs. Siseturu Ühtlustamise Amet, eeskätt punktides 48 ja 78–82.
28 — Judgment in Case C-17/06 Céline [2007] ECR I-7041, paragraph 29 et seq.
28 – 11. septembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C-17/06: Céline (EKL 2007, lk.I-7041, punkt 29 jj).
OPINION OF MR RUIZ-JARABO — CASE C-102/07 it comes from, or signs which are customary in the current language or in the bona fide and established practices of the trade.
RUIZ-JARABO ETTEPANEK — KOHTUASI C-102/07 võiksid neid vabalt kasutada (kättesaadavuse kohustus), ei tule arvesse võtta määruse artikli 7 lõike 1 punkti b (direktiivi artikli 3 lõike 1 punkt b) raamistikus.
However, that protection must not be extended to signs which, without being descriptive, are for other reasons devoid of any specific distinctive character. It would not be logical to assert that there is any general interest in maintaining in the public domain signs which are incapable of identifying the commercial origin of the goods or services which they designate.
Selline arutlus lähtub sellest, et nendes normides sisalduva absoluutse keeldumispõhjuse eesmärk on keelata selliste tähiste registreerimine, millel puudub konkreetne eristusvõime, st tähised, mida keskmine, piisavalt informeeritud, mõistlikult tähelepanelik ja arukas tarbija ei ole võimeline identifitseerima kui usaldusväärset näitajat neid tootva ettevõtja kohta, sest, nagu tabavalt mainiti, on liigisümbolid kaubamärgi vastandid. 30
Subparagraphs (c), (d) and (e) of Article 7(1) of the Regulation (the same subparagraphs of Article 3(1) of the Direct- ive) deal with the public interest in preventing certain operators from appropriating signs which are useful from an aesthetic or technical point of view, or apt to describe the product per se, its actual or supposed qualities and other characteristics, such as where
Määruse artikli 7 lõike 1 punktid c, d ja e (direktiivi artikli 3 lõike 1 samad punktid) hoolitsevad avaliku huvi eest vältida seda, et teatud ettevõtjad omandaksid nii esteetiliselt kui ka tehniliselt kasulikke tähiseid või tähiseid, mis on sobilikud kirjeldamaks kaupa ennast, selle tegelikke või kujuteldavaid omadusi või muid asjaolusid, nagu päritolukoht, või tähised, mis on muutunud tavapäraseks igapäevases keelekasutuses või heausksetes ja kindlakskujunenud kauban -dustavades.
119, referring to the American system under which generic terms and trade marks are regarded as mutually exclusive.
Montecorvo, Madrid, 1995, lk 119, viidates Ameerika teooriale, mis vastandab väljendid „liik” ja „kaubamärk” kui üksteist välistavad.
The foregoing considerations will assist the Hoge Raad if it takes the view, having regard to the factual uncertainty referred to in paragraph 30 of this Opinion, that the three stripes of adidas were initially devoid of any distinctive character within the meaning of Article 3(1)(b) of the Directive.
Kõik esitatu oleks Hoge Raadile tarvilik, kui käesoleva ettepaneku punktis 30 esitatud faktilist dilemmat silmas pidades see kohus loeb, et Adidase kolmel triibul ei olnud algselt eristusvõimet direktiivi artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.
Otherwise, should the Hoge Raad conclude that the threestripe mark gives an indication of the qualities of the product, it will be necessary to embark on a detailed analysis of Article 6(1)(b) of the Directive.
Vastupidise oletuse korral, kui see kohus leiab, et viidatud kaubamärk kujutab endast toote omanduste väljendust, tuleb keskenduda direktiivi artikli 6 lõike 1 punkti b uurimisele.
The scope of Article 6(1)(b) of the Directive
Direktiivi artikli 6 lõike 1 punkti b ulatus
The interpretation of this provision warrants a brief outline of the judgments of the Court which refer to it.
Selle sätte tõlgendamiseks on vaja esitada lühike ülevaade Euroopa Kohtu otsustest, milles sellele viidatakse.
In Windsurfing Chiemsee, the referring court did not in fact request an interpretation of Article 6(1)(b) of the Directive but rather asked whether that provision has any bearing on the interpretation of Article 3 of the Directive. The Court replied to that question in the negative but described the scope of the former provision by going on to state that Article 6(1)(b) does not confer on third parties the right to use a geographical name as a trade mark but merely guarantees their right to use it descriptively, that is to say, as an indication of geographical origin, provided that it is used in accordance with honest practices in industrial and commercial matters. 33
Juba viidatud kohtuasjas Windsurfing Chiemsee ei küsinud siseriiklik kohus tegelikult direktiivi artikli 6 lõike 1 punkti b tõlgenduse, vaid selle võimaliku mõju kohta direktiivi artikli 3 tõlgendusele; Euroopa Kohus eitas seda mõju, kuid kirjeldas esimese sätte kohaldamisala, lisades kohe, et artikli 6 lõike 1 punkt b ei anna kolmandatele isikutele õigust kasutada geograafilist nime kui kaubamärki, vaid annab õiguse kasutada seda kirjeldavalt, st kui kauba või teenuse geograafilise päritolu näitajat, kui seda kasutatakse kooskõlas ausa tööstus- või kaubandustavaga.
As a result of that clarification, the use by competitors of a descriptive sign which has been accepted for registration is dependent on the twofold condition that those competitors do not use the sign as a trade mark and they respect honest commercial practices. 34
Sellest tõlgendusest tulenevalt on konkurentide õigus kasutada kirjeldavat tähist, mis on õnnestunud registreerida, seotud kahe tingimusega: et seda ei kasutata kui kaubamärki ja et järgitakse austusväärseid kaubandustavasid.
According to the Court, it is necessary to combine the exercise of the rights granted to the proprietor of industrial property with the
Euroopa Kohtu sõnul on hädavajalik kooskõlastada intellektuaalomandiõiguse omanikule antud õiguste kasutamist ja asutamislepingu eesmärke, mis on suunatud ettevõtjatevahelisele reguleeritud ja mõistlikule konkurentsile.
With regard to the methodology of the application of Article 6(1)(b), the Court provided some guidance in Gerolsteiner Brunnen.
Mis puudutab artikli 6 lõike 1 punkti b kohaldamise metodoloogiat, siis anti kohtuotsuses Gerolsteiner Brunnen selle kohta mõned selgitused.
After noting that the provision draws no distinction between the possible
Märkides, et sättes ei eristata mainitud tähiste kasutusotstarvet, selgitas kohus selle kohaldamist: seda liiki
31 — Case C-63/97 [1999] ECR I-905.
31 – 23. veebruari 1999. aasta otsus kohtuasjas C-63/97 (EKL 1999, lk I-905).
34 — That view was confirmed recently in the judgment in Case C-48/05 Adam Opel [2007] ECR I-1017, paragraph 43.
32 – BMW kohtuotsuse punkt 62, mis viitab omakorda 17. oktoobri 1990. aasta otsusele kohtuasjas C-10/89: Hag GF, „HAG II” (EKL 1990, lk I-3711, punkt 13).
32 — Paragraph 62 of the judgment in BMW, which in turn refers to the judgment in Case C-10/89 Hag GF [1990] ECR 3711, ‘Hag II’, paragraph 13.
34 – Seda arvamust kinnitati hiljuti 25. jaanuari 2007. aasta otsuses kohtuasjas C-48/05: Adam Opel (EKL 2007, lk I-1017, punkt 43).
OPINION OF MR RUIZ-JARABO — CASE C-102/07 two rulings, one in the field of the Community trade mark and the other concerning the question whether colours per se may be registered.
RUIZ-JARABO ETTEPANEK — KOHTUASI C-102/07
Advocate uses of the indications to which it refers, the Court stated, with regard to its function, that for such an indication to fall within the scope of the article, it suffices that it refers to one of the characteristics set out therein, like geographical origin.
Esimeses kohtuasjas 39 seostab kohtuju- rist Jacobs kättesaadavuse kohustuse määruse artikli 12 (direktiivi artikli 6 alter ego) kohaldamisalaga; 40Baby-Dry kohtuotsuses järgiti suures osas ettepanekut, 41tuletades tähis langeb viidatud artikli kohaldamisalasse siis, kui see viitab ühele nimetatud artiklis esitatud omadusele, nagu geograafiline päritolu.
35Since it concerns questions of fact, the task of determining whether an indication falls within the scope of the provision falls to the national court, which must carry out an overall assessment of all the relevant circumstances. 36
35Kuna selle väljaselgitamine kujutab endast faktiliste asjaolude hindamist, peab selle läbi viima siseriiklik kohus, kes peab üldiselt hindama kõiki asjassepuutuvaid seikasid.
38 inferred from Articles 7 and 12 of the Regulation taken together (Articles 3 and 6 of the Directive) that the purpose of the prohibition of registration of purely descriptive signs or indications as trade marks is to prevent protection on the register of signs or indications which, because they are no different from the usual way of designating the relevant goods or services or their characteristics, could not fulfil the function of identifying the undertaking that markets them and are thus devoid of the distinctive character needed for that function. 42
36 määruse artiklite 7 ja 12 (direktiivi artiklid 3 ja 6) koostoimes tõlgendamisest, et üksnes kirjeldavate tähiste või märkide kaubamärgina registreerimise keelu eesmärk on välistada registreerimisest tulenev kaitse selliste tähiste või märkide puhul, mis oma identsuse tõttu käsitletavate kaupade või teenuste või nende eripära tavapäraste tähistustega ei võimalda täita ülesannet tuvastada neid turustavat ettevõtjat ning millel puudub selle ülesande täitmiseks vajalik eristusvõime. 42
None of those judgments makes any reference to the link between Article 6(1)(b) of the Directive and the requirement of availability.
Kõigist neist otsustest ei ilmne mingit kommentaari direktiivi artikli 6 lõike 1 punkti b seosest kättesaadavuse kohustusega.
In the second case, Libertel, the Court gave lukewarm approval to the Freihaltebedürfnis principle.
Teises kohtuotsuses, mis tehti Liberteli kohtuasjas, läheneti mõnevõrra Freihalte­bedürfnis’ele.
After accepting, in the field of Community trade mark law, ‘a public interest in not unduly restricting the availability of colours for the other traders’, the Court dismissed an argument put forward by the Commission, which, in
Kohus tunnistas ühenduse kaubamärgiõiguses „avalikku huvi, et värvide kättesaadavust teistele ettevõtjatele ei piirataks õigustamatult”, ja ei nõustunud
35 — Judgment in Case C-100/02 [2004] ECR I-691, paragraph 19.36 — Judgment in Gerolsteiner Brunnen, paragraph 26.
35 – 7. jaanuari 2004. aasta otsus kohtuasjas C-100/02 (EKL 2004, lk I-691, punkt 19).
39 — Case C-383/99 P Procter & Gamble v OHIM [2001] ECR I-6251 (‘Baby-Dry’). 37 — Judgments in Case C-228/03 Gilette Company and Gilette Group Finland [2005] ECR I-2337, paragraph 41 (hereinafter ‘Gilette’); BMW, paragraph 61, and Gerolsteiner Brunnen, paragraph 24.
39 – 20. septembri 2001. aasta otsus kohtuasjas C-383/99 P: Procter & Gamble vs. Siseturu Ühtlustamise Amet, „Baby Dry” kohtuotsus (EKL 2001, lk I-6251). 40 – Tema ettepaneku punkt 77 jj.
40 — Point 77 et seq. of his Opinion.41 — In that assertion I agree with Eisenführ, G., op. cit., p.
41 – Selles hinnangus nõustun seisukohaga, mida väljendab Eisenführ, G., op. cit., lk 230.
230.42 — Paragraph 37 of ‘Baby-Dry’.
37 – 17. märtsi 2005. aasta otsus kohtuasjas C-228/03: Gilette Company ja Gilette Group Finland (EKL 2005, lk I-2337, punkt 41; edaspidi „kohtuotsus Gilette”) ja viidatud kohtuotsused BMW, punkt 61 ja Gerolsteiner Brunnen, punkt 24.
38 — Judgment in Gilette, paragraph 44.
38 – Kohtuotsus Gilette, punkt 44.
Accordingly, it is necessary to put forward a legal solution to that difficulty.
Seetõttu tuleb leida sellele dilemmale õiguslik lahendus.
all likelihood relying on the Opinion cited in the previous paragraph, maintained that the spirit of the requirement of availability surfaces in Article 6 of the Directive. 43
komisjoni, kes oli arvatavasti juhindunud eelmises punktis viidatud ettepanekust, väitega, mille kohaselt kättesaadavuse kohustuse mõte sisaldub direktiivi artiklis 6. 43 b) Pakutud tees
Likewise, I have pointed out the difference between those articles in terms of the scheme of the Directive, in that the former governs access to registration while the latter concerns the exercise of the ius prohibendi by the holder of a mark.
Viitasin juba direktiivi artikli 3 lõike 1 ja artikli 6 lõike 1 sarnasusele, rõhutasin ka neid lahutavat süstemaatilist erinevust, kuna esimene reguleerib registreerimist, teine aga piirab tähise omaniku ius prohibendi kasutamist.
The Court detected in that idea the risk of proposing that there should be a minimal review of the absolute grounds for refusal in Article 3 of the Directive at the time when the application for registration is considered, any errors in which would be offset by the limitation of the exercise of trade mark rights by virtue of the requirement of availability under Article 6.
Euroopa Kohus nägi selles idees ohtu, et kehtestatakse minimaale kontroll direktiivi artikli 3 keeldumispõhjuste üle sellel hetkel, kui registreerimistaotlust uuritakse, ning registreerimismenetluse vigu hüvitataks sellega, et piiratakse kaubamärgiõiguste kasutamist viidatud artiklist 6 tuleneva kättesaadavuse kohustusega.
The Court held that that proposal is tantamount to transferring the review of those grounds from the registration authorities to the judicial authorities, an approach which it regarded as incompatible with the scheme of the Directive which is founded on a review prior to registration, not on a posteriori review. 44
Euroopa Kohtu silmis tähendas see keeldumispõhjuste kontrolli üleviimist registreerivatelt ametitelt kohtutele, seda aga pidas ta vastuolus olevaks direktiivi süsteemiga, mis tugineb eelnevale, mitte aga a posteriori hindamisele. 44
However, the remarkable similarity between the wording of subparagraphs (c) and (b) respectively, of the two provisions cannot be overlooked.
Siiski ei saa tähelepanuta jääda mõlema sätte vastavate punktide c ja b hämmastav sisuline sarnasus.
With the exception of the phrase ‘which consist exclusively of’ in Article 3(1)(c), the wording is identical.
Nende sätete sõnastus on identne, välja arvatud artikli 3 lõike 1 punktis c esinev väljend „koosnevad ainult”.
In short, the Court has not ruled on the requirement of availability as a criterion for the interpretation of Article 6 of the Directive, since, in the sections of the judgments summarised in the foregoing paragraphs, the Court merely dismissed an argument put forward by the Commission proposing the use of that legal principle exclusively within the context of that article, but did not express any opinion on its use as a criterion for limiting the rights of a trade mark proprietors.
Kokkuvõttes ei võtnud Euroopa Kohus seisukohta kättesaadavuse kohustuse kui direktiivi artikli 6 hermeneutilise kriteeriumi osas, kuna eelmistes punktides sünteesitud lõikudes lükkas ta üksnes tagasi komisjoni argumendi, mis soosis selle saksa päritolu õigusinstituudi kasutamist üksnes selle sätte raames, kuid kohus ei teinud mingit otsust selle kui reegli kasutamisest kaubamärgi omaniku õiguste piiramiseks.
43 — Paragraph 57 et seq. of the judgment in Libertel.44 — Paragraphs 58 and 59 of the judgment in Libertel.
43 – Liberteli kohtuotsus, punkt 57 jj.44 – Liberteli kohtuotsus, punktid 58 ja 59.
The reason for the aforementioned difference is that, in so far as Article 3 refers to registration, it may be inferred from a contrary interpretation that it is possible to register complex signs consisting, inter alia, of descriptive indications within the meaning of Article 3(1)(c). However, that exception
Seda erinevust selgitab asjaolu, et artikli 3 järgse registreeringu osas viidatakse a cont­rario sensu, et tuleb registrisse kanda mitmeosalised tähised, mis hõlmavad muu hulgas sama artikli punkti c tähenduses kirjeldavaid tähiseid; seevastu kaotab see piirang mistahes
OPINION OF MR RUIZ-JARABO — CASE C-102/07 loses all relevance in connection with the exercise of the rights of a trade mark proprietor under Article 6, which is aimed simply at ensuring that any sign covered by one of the cases in Article 6(1)(c) remains available for all traders.
RUIZ-JARABO ETTEPANEK — KOHTUASI C-102/07 tähtsuse kaubamärgi omaniku õiguste kasutamisel artikli 6 tähenduses, mille eesmärk on säilitada kõigi kasutamiseks mistahes selline tähis, mis kuulub mõne selle artikli lõike 1 punktis c kirjeldatud olukorra alla.
Article 5 of the Directive applies without restriction to the other aspects of complex trade marks.
Mitmeosalise kaubamärgi teiste osade suhtes kehtib ilma takistusteta direktiivi artikkel 5.
a mark which, under a strict application of the criteria, would be available for everyone. The fact that the mark has subsequently been monopolised, because it is part of a complex sign or in error, 45cannot be invoked to the detriment of other economic operators who seek freely to use such descriptive indications, or to the detriment of the other group of individuals affected by the provision, in other words consumers, who seek transparent, truthful information which is exactly what those indications generally provide. 46
või eksimuse tõttu, 45 ei saa tugineda, kahjustades teisi ettevõtjaid, kes soovivad vabalt kasutada neid kirjeldavaid märke, või teist selliste isikute gruppi, keda säte mõjutab – tarbijaid, kes soovivad läbipaistvat ja tõepärast teavet, mida nimelt need tähised võivad anda. 46
The sacrifice which holders of an industrial property right are required to make in accordance with Article 6(1)(b) means that courts must seek to balance the rights conferred on those proprietors by Article 5 of the Directive with the opposing rights of the other traders and consumers. However, courts should not apply mechanically the principle that provisions which limit rights must be interpreted restrictively.
Tööstusomandiõiguse omanikult artikli 6 lõike 1 punkti b alusel nõutav ohver sunnib kohtunikku otsima tasakaalu sellele omanikule direktiivi artiklis 5 antud õiguste ning teiste ettevõtjate ja tarbijate vastupidiste õiguste vahel, mitte aga kohaldama meha aniliselt õigusi piiravate õigusnormide kitsendava tõlgendamise reeglit.
Furthermore, from the point of view of the scheme of the Directive, Article 6(1)(b) is one of a group of three of its provisions, which also include the examination of the grounds for refusal of registration and the examination of the grounds for invalidity.
Lisaks seostub artikli 6 lõike 1 punkt b süstemaatilisest vaatepunktist direktiivi nende sätetega, mis käsitlevad ka registreerimisest keeldumise ja registreerimise tühisuse põhjuseid.
Accordingly, when determining whether a sign comes within any of the categories of indications in Article 6(1)(b), there is nothing in the Directive which implies that its effects are limited for a registered trade mark in relation to the effects of the application for registration or the grounds for invalidity, under the aegis of Article 3(1)(c).
Seetõttu, kui uuritakse, kas tähis langeb artikli 6 lõike 1 punkti b mõne tähise kategooria alla, ei viita direktiivis midagi sellele, et registreeritud tähisele peaksid artikli 3 lõike 1 punkti c kohaselt olema leebemad tagajärjed kui registreerimistaotluse või tühisuse põhjuse tagajärgejad.
While also finding support in academic legal texts, 47 that approach is fully compatible
Peale selle, et seda arvamust toetab teooria, 47langeb see täiuslikult kokku ka
45 — It has been rightly suggested that the large number of trade mark applications has resulted in the erroneous registration of generic or descriptive signs, due to the speed with which applications must be handled; Hacker, F., ‘§23’, Ströbele, P. and Hacker.
45 – Õigusega on märgitud, et suur osa kaubamärgitaotlusi toob kaasa selle, et registreeritakse ekslikult liigi- või kirjeldavad sümbolid; see on tingitud menetluste läbiviimise kiirusest; Hacker, F., „§23”, väljaandes Ströbele, P./Hacker. F., Markengesetz, Ed. Heymanns, 8. tr, Köln, 2006, lk 917.
I also venture to propose that it is not even necessary to interpret Article 6 restrictively merely because it is a provision which limits rights, namely the ones conferred by Article 5 of the Directive.
Ma kaitseks lisaks seisukohta, et artiklit 6 ei tuleks ka kitsendavalt tõlgendada pelgalt seetõttu, et tegu on direktiivi artiklis 5 antud õigusi piirava normiga.
What is exceptional in that case is that it is possible to hold
Asjaolule, et see on hiljem monopoliseeritud, kuna see moodustab osa mitmeosalisest kaubamärgist,
ADIDAS AND ADIDAS BENELUX with the caselaw of the Court on the legislative purpose of the provision and its aim of reconciling the protection of trade mark rights with the fundamental principles of the common market in such a way that trade marks are able to fulfil their essential role in the system of undistorted competition. 48However, it must be recalled that competitors are not authorised to use the indication as a trade mark but merely for descriptive purposes. 49
ADIDAS JA ADIDAS BENELUX viidatud Euroopa Kohtu praktikaga selle normi ratio legis’est ja selle eesmärgist lepitada omavahel kaubamärgiõiguste kaitse ja ühisturu aluspõhimõtted, võimaldades kaubamärgil täita oma keskse elemendi ülesannet kahjustamata konkurentsi süsteemis, 48unustamata seda, et konkurendid ei või tähist oma enda kaubamärgina kasutada, vaid võivad seda kasutada üksnes kirjeldavana. 49