natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Public aw are n es campaigns on EU social and employment policies and laws including EU Presidency C on fe r- •
va nu se või p u de al us el di sk rim in e rim ise vastu või ed en da vad s ol ist v õr dõ ig us lik u st.
EUnetworksof NGOsfightingsocialexclusionanddiscriminationongroundsofracialorigin,sexualorienta-•
da tu d konverentsid ja so tsi al k üs im us te fo ru m .
FURTHER INFORMATION
TÄPSEM TEAVE
The European Commission’s Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal opportunities (DG EMPL)http://ec.europa.eu/dgs/employment_social/index_en.htm
Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat (DG EMPL) http://ec.europa.eu/dgs/employment_social/index_en.htm
Growth and jobshttp://ec.europa.eu/growthandjobs/index_en.htm
Majanduskasv ja töökohadhttp://ec.europa.eu/growthandjobs/index_en.htm
The European Social Fundhttp://ec.europa.eu/esf
Euroopa Sotsiaalfondhttp://ec.europa.eu/esf
DG EMPL tenders and grants pagehttp://ec.europa.eu/employment_social/emplweb/tenders/index_en.cfm
Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi projektikonkursside ja toetuste lehekülghttp://ec.europa.eu/employment_social/emplweb/tenders/index_en.cfm
EU grants, funds and programmeshttp://ec.europa.eu/grants/index_en.htm
ELi toetused, fondid ja programmidhttp://ec.europa.eu/grants/index_en.htm
50 years investing in people
50 aastat investeerimist inimestesse
Special thanks to the team of GOPA-Cartermill who helped to realise this book onbehalf of Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities:Julian Hale (writer), Jernett Karensen (editor) and Sylvie Giraudon (project manager)as well as Jean Oost from MADE INV. for the art direction.
Täname GOPA-Cartermilli töötajaid, kes tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi nimel aitasid sellel raamatul teoks saada: Julian Hale’i (autor),Jernett Karenseni (toimetaja) ja Sylvie Giraudoni (projektijuht) ning kunstilise kujunduseeest Jean Oost’i (MADE IN V.).
© European Communities, 2007
© Euroopa ühendused, 2007
Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
Paljundamine on lubatud tingimusel, et viidatakse allikale.
Cataloguing data can be found at the end of this publication.
Kataloogiandmed on käesoleva trükise lõpus.
Vladimír Špidla Commissioner for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities
Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste volinik Vladimír Špidla
For more than half a century now, the European Commission has been working in partnershipwith the Member States to give people theopportunity to improve their job prospects.
Nüüd juba enam kui pool sajandit on Euroopa Komisjon koos liikmesriikidega töötanud sellenimel, et luua elanikele võimalus tööalasteväljavaadete parandamiseks.
Sincethe European Social Fund was set up in 1957, ithas helped millions of people, not only in agriculture and industry but also in the servicessector where the bulk of jobs now lie.
Alates Euroopa Sotsiaalfondi loomisest 1957. aastal on sealt abisaanud miljonid inimesed mitte üksnes põllumajanduses ja tööstuses, vaid ka teenindussfääris,mis nüüdseks annab suure osa töökohtadest.
The Fund has become a permanent fixture in the European Union's Employment Strategy, growing in size over the years from some 1% of thetotal Community budget in 1970 to 10% today.
Fondist on saanud Euroopa Liidu tööhõivestrateegia lahutamatu osa ningaastate jooksul on see kasvanud keskeltläbi 1%st ühenduse 1970. aastakogueelarvest kuni 10%ni tänapäeval.
It has more than stood thetest of time, showing a capacity to adapt to changing social and employment conditions and often even to be ahead of them.
Fond on ajaproovile kindlalt vastu pidanud, näidanud võimet kohaneda muutuvate sotsiaalsete ja tööhõivetingimustega ning sageli neid isegi ennetanud.
Today, the European Social Fund enables Member States to implementactive labour market policies that benefit people from all walks of life. The Fund helps people retrain for new jobs or assists them in finding jobs forthe first time.
Täna võimaldab Euroopa Sotsiaalfond viia liikmesriikides ellu aktiivseidtööturupoliitikaid, millest tõuseb tulu inimestele kõigist eluvaldkondadest.Fond aitab inimesi ümberõppel uue töökoha saamiseks ning on neile abiksesimese töökoha leidmisel.
It also looks out for the more vulnerable in society who maybe socially excluded or at risk of being so, providing them with opportunities to find or get back into work.
Ka pöörab fond tähelepanu sotsiaalselt kaitsetuimatele ühiskonnaliikmetele, kes on ühiskonnaelust kõrvale jäänud või kellelon oht kõrvale jääda, ning pakub sellistele inimestele võimalusi leida tööd võitööelu taasalustada.
Having a job can make a crucial difference to life satisfaction.
Töökoha olemasolu võib oluliselt mõjutada eluga rahulolu.
This is truefor both men and women.
See kehtib niimeeste kui naiste kohta.
The European Union is facing a series of challenges that range from globalisation to new technologies, from an ageing population to research andinnovation.
Euroopa Liidu ees seisavad tõsised väljakutsed, mis ulatuvad üleilmastumisestuute tehnoloogiateni, elanikkonna vananemisest teadusuuringute ja innovatsioonini.
To tackle these requires a highly skilled labour force, and the European Social Fund is the key to this.
Nendega tegelemiseks on vaja kõrgelt kvalifitseeritud tööjõudu ning Euroopa Sotsiaalfondil on seejuures otsustav roll.
The Fund is all about people and helping them adapt to the new demandsof a changing labour market.
Fond on loodud inimeste jaoks ning aitab kohaneda muutuva tööturu uutenõudmistega.
Everyone must have the opportunity to contribute to a prosperous European Union: women and men, young and old,
Igaühel peab olema võimalus anda oma panus Euroopa Liidu
people of different origins and ethnic groups, disabled people and other disadvantaged groups.
πϖ7080146_50ψΕΣΦ ΕΤ Ινηαλτ.θξδ7:Μισε εν παγε 1 22.11.2007 1:04 Υηρ Σειτε 4 õitsengusse: naistel ja meestel, noortel ja vanadel, eri riikidest ja etnilistestrühmadest pärit inimestel, puuetega inimestel ning teistel ebasoodsamasolukorras olevatel inimrühmadel.
The European Commission will continue to work in partnership with the Member States to ensure growth and jobs for the whole of the EU and willmaintain the European Social Fund as a fund that invests in people.
Euroopa Komisjon jätkab koostööd liikmesriikidega majanduskasvuja töökohtade tagamiseks kogu Euroopa Liidus ning toetab Euroopa Sotsiaalfondi kui inimestesse investeerivat fondi.
It is mypleasure to present to you this history of 50 years of investing in people; Ihope it will be an inspiration for the Fund's continued success.
Mul on hea meel tuua teieette see 50 aasta pikkune inimestesse investeerimise ajalugu; loodetavastiannab see inspiratsiooni fondi jätkuvaks eduks.
THE1970S– Facing financial challenges. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
1970NDAD.Vastamisi rahanduslike väljakutsetega. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
THE1980S– A decade of market changes and new needs. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
1980NDAD.Turumuutuste ja uute vajaduste aastakümme. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
THE1990S– Europe facing up to globalisation. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
1990NDAD.Euroopa seisab silmitsi üleilmastumisega. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
THE2000S– Heading towards a knowledge-based economy. . . . . . . . . . . . . . . . . .
2000NDAD.Teel teadmusliku majanduse poole. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Celebrating 50 years investing in people. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Tähistame 50 aastat investeerimist inimestesse. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
REBUILDING EUROPE AFTER THE
SÕJAJÄRGNEEUROOPAEuroopa muutuste teel
SECOND WORLD WAR
EUROOPA ÜLESEHITAMINE PÄRAST
Following the calamitous loss of human life that Europe suffered duringthe Second World War, the continent headed towards reconstruction andrecovery.
Pärast hukatuslikku inimelude kaotust Teises maailmasõjas sammus Euroopa ülesehituse ja taastamise teed.
In 1951, six years after the war had ended, six countries (France,West Germany, Italy, Belgium, the Netherlands and Luxembourg) signedthe Treaty of Paris to create the European Coal and Steel Community(ECSC) to ensure that coal and steel, key military raw materials, weremanaged collectively.
1951. aastal, kuus aastat pärastsõja lõppu, allkirjastasid kuus riiki (Prantsusmaa, Lääne-Saksamaa, Itaalia,Belgia, Madalmaad ja Luksemburg) Pariisi lepingu, et asutada Euroopa Söe- ja Teraseühendus (ESTÜ), mille eesmärgiks oli tagada, et riigikaitseseisukohalt tähtsaimate toorainete söe ja terase haldamine toimuks kollek -tiivselt.
The overriding aim was to prevent war breaking outon the continent once more.
Peamiseks eesmärgiks oli takistada uue sõja puhkemist Euroopas.
THE DAWN OF THE
EUROOPA SOTSIAALFONDI SÜND
In the years after the war, Europe received aid from the United States inthe form of the Marshall Plan for a European Recovery Programme torebuild its infrastructure, as well as for education and training.
Sõjajärgsetel aastatel sai Euroopa infrastruktuuri ülesehitamiseks ninghariduse ja väljaõppe tarbeks abi Ameerika Ühendriikidelt Marshalli plaaniehk Euroopa taastamisprogrammi raames.
The coaland steel industries posed particular challenges as following the war theyhad to be downsized.
Söe- ja terasetööstuse ees seisideriti suured väljakutsed, kuna pärast sõda oldi sunnitud nende tööstusharude mahte vähendama.
One outcome of the ECSC Treaty was a fund tohelp workers in the coal and steel industries gain a range of job skills tokeep apace with industrial modernisation or conversion to new kinds ofproduction or, failing that, to enable them to seek work in other industriesor geographical locations.
ESTÜ asutamislepingu tulemuseks oli fond,mis aitas söe- ja terasetööstuse töölistel omandada mitmesuguseid tööksvajalikke oskusi, et astuda ühte sammu tööstuse moderniseerimise ja uuteletoodanguliikidele üleminekuga ning vajadusel leida tööd teistes tööstusharudes või geograafilistes piirkondades.
This fund, known as the ECSC Fund for the Retraining and Resettlement of Workers, was the forerunner of the European Social Fund (ESF).
See fond, mida tunti ESTÜ töötajate ümberõppe ja ümberasumise fondi nime all, oli Euroopa Sotsiaalfondi(ESF) eelkäija.
In 1957, the Treaty of Rome established the European Economic Community (EEC), and with it the ESF.
1957. aastal asutati Rooma lepinguga Euroopa Majandusühendus (EMÜ)ning koos sellega ka Euroopa Sotsiaalfond.
The ESF was an integral part of the European vision from the very beginning, established to improve job opportunities in the Community by promoting employment and increasing thegeographical and occupational mobility of workers.
Loodud tööhõive propageerimisening töötajate geograafilise ja ametialase liikuvuse suurendamise kauduparandama ühendusesiseseid töökohavõimalusi, oli ESF algusest peale Euroopa visiooni lahutamatuks osaks.
The Commission wasto manage the ESF, assisted by the ESF Committee.
ESFi pidi juhtima Euroopa Komisjonkoos ESFi komiteega.
The Committee consisted, and still consists, of representatives of governments, trade unionsand employers in equal numbers.
Komiteesse kuulusid ja kuuluvad ka praegu valitsuste,ametiühingute ja tööandjate esindajad võrdsel arvul.
It helped workers in sectors that were modernising or converting tonew kinds of production by providing them with short-term retrainingallowances. It also made available resettlement help for those out of work
Ka võimaldatiümberasumistoetusi töötuile, kes lahkusid oma kodukohast mujale tööd otsima.Kuna ESF hõlmas kõiki majandusharusid peale põllumajanduse, sai sedakasutada laialdasemalt kui Euroopa Söe- ja Teraseühenduse fondi.
TACKLING MIGRATION AND UNEMPLOYMENT
MIGRATSIOONI JA TÖÖPUUDUSEGA TOIMETULEK
Throughout the 1950s and 1960s, levels of employment in the European Economic Community were so high that unemployment was regarded asexceptional.
1950ndatel ja 1960ndatel aastatel oli Euroopa Majandusühenduse tööhõivetase nii kõrge, et tööpuudust peeti erandlikuks nähtuseks.
Unemployment was put down to young people making thetransition from school to working life or to workers having brief periodsof unemployment after which, following retraining that the ESF couldassist with, they would rejoin the labour market.
Eelkõige seostatitööpuudust koolist tööellu siirduvate noortega või töölistega, kes said tööturule naasta pärast lühiajalist töötaolekut ja ümberõpet, milleks võis saada abi ESFilt.
In 1957 there were70 million employed with only 2.6 million unemployed which meant anunemployment rate of just over 3.5%.
1957. aastal oli tööga hõivatud 70 miljonit isikut ning töötuid kõigest2,6 miljonit, seega oli tööpuuduse tase veidi üle 3,5%.
The main exception was Italy, which accounted for nearly two-thirds ofthe EEC's jobless with almost 1.7 million people out of work.
Paljud itaallased läksid pärast valitsustevahelise kokkuleppe sõlmimist1946. aastal Belgiasse.
Italian workers from the much poorer and agriculture-based south of the country,where unemployment was endemic, were therefore migrating to find jobs,either in the industrialising north of the country or further afield.
Leppe alusel said nad tööd Valloonia kaevandustesvastutasuks Belgia lubadusele varustada Itaaliat söega.
Between1955 and 1971, as many as 9 million workers left southern Italy.
Selle tulemusenaolid itaallased Euroopa Sotsiaalfondi algusaegadel fondi ümberõppe- jaümberasumistoetustest suurimad kasusaajad.
Similarly,and although not then a Member State of the EEC, over a million Spaniards from Andalucía, in southern Spain, moved north to the industrial engine of the country, Catalonia, between1950 and 1970.
Teine riik, kes regulaarselt fondi kasutas, oli Lääne-Saksamaa, kus fondi kasutamine keskendus tööõnnetuste läbi kannatanudisikute ümberõppele.
Many Italians went to Belgium following a 1946 governmental agreement,under which they worked in themines of Wallonia in exchange for Belgium pledging to supply coalto Italy.
Fondi algusaastatel kasutasid EMÜriikide valitsused seda probleemidelahendamiseks siseriiklikul tasandil.Komisjon aktsepteeris taotlusiautomaatselt.
As a consequence, Italianswere the major beneficiaries of the European Social Fund for retraining and resettlement grants in itsearly stages.
Kuna polnud olemaskogu Euroopat hõlmavat ühtsetstrateegiat, jaotati ressursse pigempaljudele konkreetsetele projektidele, kui kasutati neid strateegiliselt.
Another country which used the Fund regularly was West Germany,which concentrated on using itto retrain people who had suffered accidents at work.
Sellegipoolest on fond esimesi näiteidühendusepoolsest rahastamisest,mis toimib ka praegu: EMÜ antudrahaline toetus tuli ühendadasiseriikliku rahastamisega.
In its early years, the Fundwas used by EEC governments to deal with problemsat a national level.
Fondi mõju oli otsekohe tunda:mõningatel hinnangutel aitas seeajavahemikul 1960–1973 tööellunaasta miljonil töötajal.
Applications were automaticallyaccepted by the Commission.Since there was no overarching European strategy, resourceswere spread across a wide rangeof ad-hoc projects rather than beingused strategically.
Euroopa majandusel läks sel ajal hästi, hoogu andis ülesehitustöö ning seda võimendas nafta madal hind.
At this time, private companies did not participate in the ESF.
VANADEST RÕIVASTEST VÄLJA KASVANUNA PROOVITI UUT
The number of applications grew rapidly and the Fund became a victim ofits own success.
Taotluste arv kasvas kiiresti ning fondist sai omaenda edu ohver.
Soon there was no longer enough money; funds had to beallocated and used more efficiently.
Varsti eijätkunud enam raha; rahaeraldisi tuli hakata suunama ja kasutama senisesttõhusamalt.
THE1970SFacing financial challenges
Nii valmistati ette pind 1971. aastal läbi viidudesimeseks ESFi reformiks.
The 1970s (particularly with the 1973 oil crisis) saw a slow-down in the European economy and marked the end of what is sometimes referred toas the Golden Age of economic growth in Europe.
1970ndatel (eriti 1973. aasta naftakriisi ajal) aeglustus Euroopa majanduskasv, tähistades lõppu ajastule, mida mõnikord nimetatakse Euroopa majanduskasvu kuldajaks.
When oil prices soared in 1973 after the Organization of Arab Petroleum Exporting Countries(OAPEC) stopped shipping oil to countries that supported Israel in its warwith Egypt and Syria, all parts of the economy were affected, includingemployment.
Kui naftahinnad hakkasid 1973. aastal kiiresti tõusmapärast seda, kui Naftat Eksportivate Araabia Riikide Organisatsioon(OAPEC) peatas naftatarned riikidesse, kes sõjas Egiptuse ja Süüria vastutoetasid Iisraeli, mõjutas see kõiki majandusvaldkondi, kaasa arvatudtööhõivet.
The 1979 energy crisis made things even worse.
1979. aasta energiakriis muutis olukorra veelgi halvemaks.
POORER REGIONS RECEIVE A HELPING HAND
VAESEMATELE PIIRKONDADELE ULATATAKSE ABIKÄSI
The first reform of the European Social Fund, in 1971, sought to targetthe funding towards particular groups and categories of people. It alsoadded more money to the pot with the budget for the new Fund in 1972and 1973 exceeding the total for the previous 12 years.
1971. aastal läbi viidud Euroopa Sotsiaalfondi esimese reformiga püütirahastamist suunata konkreetsetele rühmadele ja inimkategooriatele.Samuti täiendati rahapada uuendatud fondi 1972. ja 1973. aasta eelarvega,millega ületati eelnenud 12 aasta kogumaht.
In 1973, the United Kingdom, Denmark and Ireland joined the EEC,marking its first enlargement from six to nine Member States. As the EEC prepared itself for this extension, leaders of the nine countries metin Paris in October 1972 and agreed on the need to deal with regionaland structural imbalances in economic development.
1973. aastal liitusid Euroopa Majandusühendusega Ühendkuningriik, Taanija Iirimaa, see tähendas EMÜ esimest laienemist kuuelt liikmesriigilt üheksale.Sel ajal kui EMÜ tegi ettevalmistusi laienemiseks, kohtusid üheksa riigi juhid1972. aasta oktoobris Pariisis ning jõudsid üksmeelele, et vaja on käsile võttamajandusarengu piirkondlik ja struktuuriline tasakaalustamatus.
Three years later,in 1975, the European Regional Development Fund (ERDF) was born.Its mandate was to support regions in difficulties arising from restructuring or from industrial change.
Kolm aastathiljem, 1975. aastal, nägi ilmavalgust Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF).Selle ülesandeks oli toetada restruktureerimisest või tööstuses toimuvatestmuutustest tulenevate raskustega maadlevaid piirkondi.
The idea was for the two funds to workhand in hand, with the ESF concentrating on helping people throughout Europe to gain new skills, and the ERDF focusing on developing theinfrastructure of regions that were lagging behind.
Kaks fondi pidid töötama käsikäes: ESF keskendus kogu Euroopa inimeste abistamisele uute oskusteomandamisel ning ERF tegeles mahajäänud piirkondade infrastruktuuri arendamisega.
The two funds werecollectively referred to as 'Structural Funds'.
Kõneldes neist kahest fondist koos, kasutati nimetust „tõukefondid”.
TACKLING THE NEEDS OF SPECIFIC GROUPS
TEGELEMINE KONKREETSE RÜHMA VAJADUSTEGA
The 1970s saw the ESF open up to a wider selection of employees. Sinceagriculture was changing, farmers and farm workers leaving agricultureneeded support; they became eligible in 1972.
1970ndatel aastatel avanesid ESFi võimalused laiemale töötajaskonnale.Kuna põllumajandus elas läbi muutusi, tuli toetada põllumajandusestlahkuvaid talupidajaid ja talutöölisi; nemad kvalifitseerusid abi saamiseks1972. aastal.
Similarly in the textilesector, early global trade patterns turned the sector from labour-intensi-ve into capital-intensive.
Sama toimus tekstiilitööstuses, kus globaalse kaubandusearengu algus muutis selle sektori töömahukast kapitalimahukaks.
Textile workers needed to learn new skills
Tekstiilitöölistel oli vaja õppida uusi oskusi vaatamata sellele, kas nad soovisid
The ESF was consequently opened up to the clothing industry in 1975.
Tekstiilitööstusele avanes ESF1975. aastal.
The ESF had already provided resettlement support for migrants in earlier decades, but in the 1970s this was extended to help people with thepractical problems they faced when finding work in another EEC country.
Juba eelnenud aastakümnetel oli ESF võimaldanud sisserändajatele ümb er -asumistoetust, kuid 1970ndatel laiendati seda toetust, et abistada teises EMÜ liikmesriigis tööd otsides praktilise elu probleemidega silmitsi seisvaidinimesi.
Workers were helped with the cost of learning the local language andgiven advice to help them and their families adapt to their new living andworking conditions.
Töötajaid aidati kohaliku keele õppimise eest tasumisel ning neid janende peresid nõustati uute elamis- ja töötingimustega kohanemisel.
The ESF was also extended to support preparatorystudies and innovative pilot schemes to test new ideas and practices.
ESFitoetust laiendati ka uute ideede ja tööviiside testimiseks läbiviidavatele esialgsetele uuringutele ning uuenduslikele pilootprojektidele.
Youth unemployment rose steadily in the 1970s.
1970ndatel aastatel oli tõusujoonel noorte tööpuudus.
Recruitment aid was to help young peoplegain useful experience with a vocational content or make it easier forthem to find a stable job.
Abi tööellu astumisel pidi aitama noortel omandadakasulikke ametialaseid kogemusi ning hõlbustama neil kindla töökoha leidmist.
By 1977, the Commission noted that youth unemployment had morethan doubled over four years, with around 2 million unemployed peopleaged less than 25 in the European Community.
1977. aastaks täheldas komisjon, et noorte tööpuudus oli nelja aastaga enamkui kahekordistunud; Euroopa Ühenduses oli siis ligikaudu 2 miljonit alla25aastast noort töötut.
Having a vocational qualification or holding a university degree became more and more important when looking for a job.
Ametialase kvalifikatsiooni või ülikoolidiplomi olemasolu muutus töökoha leidmisel järjest olulisemaks.
Young people without these qualifications,or with qualifications that did not meet the needs of the labour market,found it increasingly difficult to find jobs.
Ilma sellise ettevalmistuseta või tööturu vajadustele mittevastava ettevalmistusega noortel olijärjest raskem leida töökohta.
Unemployed young peoplethus became a priority group for the ESF.
Nii sai noortest töötutest ESFi prioriteet.
At around this time the place of women in the labour market was increasingly being taken into account by the ESF.
Umbes samal ajal hakati ESFis üha rohkem arvestama ka naiste kohagatööturul.
Responding to the growingrole of women in the workplace, the ESF gave greater support towomen, whether they had lost their job, were joining the labour marketfor the first time or returning to work after a break.
Vastuseks naiste suurenevale tähtsusele töökohal suurendas ESFnaistele suunatud toetust nii töökoha kaotuse puhul, esmakordsel sisenemisel tööturule kui ka tööle naasmisel pärast eemalolekut.
Other specific social groups, such as the disabled and older workers (aged 50 and over),were also beginning to be targeted by the Fund.
Samuti said fondisihtrühmaks teised spetsiifilised sotsiaalsed rühmad, nagu puudega isikudvõi eakamad (üle 50 aasta vanused) töötajad.
Now that access tothe Fund was wider, a system of prior approval hadto be put in place.
TEEL EUROOPA ÜHENDUSE ÜHTSE STRATEEGIA
Page 16
POOLE
But this was not the only change. With the new system of prior approval and a more structured approach came also more checks to ensurethat ESF funding was spent properly.
Samal ajal kui ESF töötas eri sihtrühmadelevälja nende vajadustele täpsemalt vastavaidlahendusi, sai selgeks, et enam ei saatöötada üksnes riiklike organisatsioonidega: vaja oli kaasata ka tööandjaid ja ametiühinguid ning muidugiettevõtteid.