natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Although core nature areas are now largely protected under the Natura 2000 Network, species still need to be able to move between these areas if they are to survive in the long term.
Kuigi looduse tuumalad on praeguseks Natura 2000 võrgustikuga suures osas kaitstud, peavad liigid siiski saama nende alade vahel liikuda, et nad pikemas perspektiivis püsima jääksid.
A green infrastructure will help reconnect existing nature areas and improve the overall ecological quality of the broader countryside.
Roheline infrastruktuur aitab taasühendada olemasolevaid loodusalasid ja parendada laiema maastiku üldist ökoloogilist kvaliteeti.
A green infrastructure will also help maintain healthy ecosystems so that they can continue to deliver valuable services to society such as clean air and fresh water.
Samuti aitab roheline infrastruktuur säilitada terveid ökosüsteeme, et nad saaksid jätkata ühiskonna varustamist väärtuslike teenustega, näiteks puhta õhu ja värske veega.
Investing in a green infrastructure makes economic sense: maintaining nature’s capacity, for instance in mitigating against the negative affects of climate change, is far more cost-effective than having to replace these lost services with much more costly man-made technological solutions.
Rohelisse infrastruktuuri investeerimine on majanduslikult mõistlik: looduse suutlikkuse toetamine, näiteks kliimamuutuste negatiivsete mõjude leevendamisel, on palju kulutõhusam kui asendada need kadunud võimed oluliselt kallimate inimese loodud tehnoloogiliste lahendustega.
A green infrastructure is best achieved through an integrated approach to land management and careful strategic spatial planning.
Rohelist infrastruktuuri saab kõige paremini rajada integreeritud maakorralduse ja hoolika strateegilise ruumilise planeerimise abil.
All land users and policy sectors should be engaged early on in the process of developing a green infrastructure and apportioned a share of the responsibility in its delivery.
Kõik maakasutajad ja poliitikasektorid peaksid algusest peale olema kaasatud rohelise infrastruktuuri kujundamisse ning neile tuleks määrata osa vastutusest selle teokssaamise eest.
The European Commission is developing a strategy for an EU-wide Green Infrastructure as part of its post-2010 biodiversity policy.
Jõed on rohelise infrastruktuuri oluline osa.
Rivers are an important element of green infrastructure
Euroopa Komisjon töötab oma 2010. aastale järgneva bioloogilise mitmekesisuse poliitika osana välja kogu ELi hõlmava rohelise infrastruktuuri strateegia.
Fact 1: Europe’s landscape is increasingly fragmented
Fakt 1: Euroopa maastik killustub üha enam mõnikord ületamatuid takistusi liikide liikumisele.
Building a green infrastructure will help to reconnect existing nature areas, for instance through wildlife corridors or stepping stones and eco-bridges, as well as improve the general ecological quality of the wider environment so that it is more friendly and permeable to wildlife.
Rohelise infrastruktuuri rajamine aitab taasühendada olemasolevaid loodusalasid näiteks rohekoridoride või astekivide ja ökosildade abil ning parendada laiema keskkonna üldist ökoloogilist kvaliteeti, nii et see on eluslooduse jaoks sõbralikum ja läbitavam.
Compared to other regions of the world, the EU is a relatively densely populated continent, and much of the land is in active use.
Maailma teiste piirkondadega võrreldes paikneb EL suhteliselt tihedalt asustatud mandril ja suurem osa siinsest maast on aktiivses kasutuses.
As a result, many of the natural areas that remain are under pressure and at risk of becoming fragmented.
Selle tulemusena on paljud allesjäänud loodusalad surve all ning neid ähvardab killustumise oht.
This affects the functioning of our ecosystems, as they need space to thrive and deliver their services.
See mõjutab ökosüsteemide toimimist, sest neil on ruumi vaja nii elamiseks kui ka oma teenuste osutamiseks.
Fact 3: A green infrastructure helps maintain valuable ecosystem services
Fakt 3: Roheline infrastruktuur aitab säilitada väärtuslikke ökosüsteemi teenuseid
Healthy ecosystems are part of our life-support system and biodiversity is the basis for ecosystems’ health and stability.
Terved ökosüsteemid on meie elutoetussüsteemi osa ning bioloogiline mitmekesisus on ökosüsteemi tervise ja püsivuse alus.
Ecosystems made up of many different species are more likely to remain stable when there is some damage or loss than ecosystems comprising fewer species.
Paljudest eri liikidest koosnevad ökosüsteemid jäävad pärast neid tabanud kahjustusi või hävingut tõenäolisemalt alles kui need ökosüsteemid, mis koosnevad vähemast hulgast teenustest.
Habitat fragmentation is caused by a whole range of different factors linked to changes in land use including urban sprawl, transport infrastructures and intensifying farming or forestry practice.
Ökosüsteemid, mille jõuallikas on eluvormide mitmekesisus nende sees, varustavad ühiskonda paljude väärtuslike, majanduslikult oluliste kaupade ja teenustega, näiteks vee puhastamine, mulla väetamine, süsiniku sidumine jne.
Ecosystems, which are powered by the diversity of life within them, provide society with a stream of valuable, economically important goods and services such as water purification, soil fertilisation, carbon storage etc.
Elupaikade killustumist põhjustavad paljud erisugused tegurid, mis on seotud maakasutuse muutumisega, näiteks valglinnastumine, transpordi infrastruktuurid ja intensiivsem põllumajandus- või metsandustegevus.
Recent statistics from the European Environment Agency illustrate just how significant these trends are.
Euroopa Keskkonnaameti hiljutine statistika näitab, kui olulised need suundumused on.
Some 8,000 km² were concreted over during the 1990s, representing an increase in artificial areas of 5% in just 10 years.
1990ndatel kaeti betooniga ligikaudu 8000 km2, mis tähendab kunstlike alade kasvu 5% võrra kõigest kümne aasta jooksul.
In addition, 15,000 kms of new motorways were constructed within the EU between 1990 and 2003.
Lisaks rajati ajavahemikul 1990–2003 ELis 15000 km uusi maanteid.
They also play a central role in fighting climate change by protecting us against floods and other negative effects of changing weather patterns.
Samuti etendavad nad keskset osa kliimamuutusega võitlemisel, kaitstes meid üleujutuste ja veeolude muutumise muude negatiivsete mõjude eest.
Intact floodplains, for instance, play an important role in helping to alleviate floods by storing water and releasing it back slowly into streams and rivers.
Näiteks aitavad puutumatud luhad olulisel määral üleujutusi leevendada, kogudes vett ning lastes selle aeglaselt jõgedesse ja ojadesse tagasi.
Forests act as carbon sinks and prevent soil erosion.
Metsad toimivad süsinikukogujatena ja takistavad mullaerosiooni.
Wetlands absorb pollutants and improve the quality of our freshwater supply.
Märgalad koguvad endasse saasteaineid ja parandavad meie puhta vee varude kvaliteeti.
Fact 2: Wildlife needs to be able to exist outside protected areas
Fakt 2: Elusloodus peaks saama eksisteerida ka väljaspool kaitsealasid
That is why investing in a green infrastructure also makes economic sense.
Sellepärast ongi rohelisse infrastruktuuri investeerimine majanduslikult mõistlik.
Having to find man-made solutions to replace the services that nature offers for free is not only technically challenging but also very expensive.
Inimese loodud lahenduste otsimine looduse pakutavate tasuta teenuste asendamiseks pole mitte ainult tehniliselt keerukas, vaid ka väga kulukas.
Core areas – important for rare and threatened species and habitat types – are now largely protected through the Natura 2000 Network which contains 26,000 sites and covers around 18% of the EU territory.
Seega on Euroopa rohelise infrastruktuuri üldised eesmärgid järgmised:
The overall objectives of a European green infrastructure are therefore to:
Haruldaste ja ohustatud liikide ja elupaigatüüpide jaoks olulised tuumalad on praeguseks tänu 26000 alast koosnevale ja umbes 18% ELi territooriumist hõlmavale Natura 2000 võrgustikule suures osas kaitse all.
• maintain Europe’s biodiversity, for instance by ensuring the ecological coherence and connectivity of the Natura 2000 Network (cf article 10 of the Habitats Directive) and,
• säilitada Euroopa bioloogiline mitmekesisus, näiteks tagades Natura 2000 võrgustiku ökoloogiline sidusus ja ühendatus (vt elupaikade direktiivi artikkel 10), ning
But action also needs to be taken within the remaining 82% of the territory if we are to stem the loss of biodiversity in Europe.
Kuid kui me tahame peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemise Euroopas, tuleb tegutseda ka ülejäänud 82%-l territooriumist.
This is because wild plants and animals need to be able to move, migrate, disperse and exchange populations between protected areas in order to secure their long term survival.
Pikemajaliseks püsimajäämiseks peavad metsikud taimed ja loomad saama kaitsealade vahel liikuda, rännata ja levida ning populatsioone vahetada.
• safeguard and restore valuable natural ecosystems at a broader landscape level so that they can continue to deliver valuable services to mankind.
kaitsta ja taastada väärtuslikke ökosüsteeme laiema maastiku tasandil, et need ka edaspidi osutaksid inimkonnale väärtuslikke teenuseid.
Urban sprawl, intensive farming or forestry practices and transportation routes all present significant and sometimes o t o h p k c
Valglinnastumine, intensiivne põllumajandus- ja metsandustegevus ning transpordikoridorid kujutavad endast olulisi ja o t o h p k c
Making space for nature to provide valuable ecosystem services
Ruumi tegemine loodusele, et saada temalt väärtuslikke ökosüsteemi teenuseid
Potential components of a green infrastructure:
Rohelise infrastruktuuri võimalikud koostisosad:
Protected areas, such as Natura 2000 sites;
• kaitstavad alad, nagu Natura 2000 võrgustiku alad;
Healthy ecosystems and area of high nature value outside protected areas such as floodplain areas, wetlands, coastal areas, natural forests etc…; n vd G a
-terved ökosüsteemid ja kõrge loodusväärtusega alad väljaspool kaitsealasid, näiteks luhad, märgalad, rannikualad, looduslikud metsad jne; n vd G a
Natural landscape features such small water courses, forest patches, hedgerows which can act as eco-corridors or stepping stones for wildlife;
© K looduslikud maastikuelemendid, näiteks väikesed veekogud, metsatukad, hekid, mis võivad metsikutele liikidele olla ökokoridorideks või astekivideks;
Nature in peri-urban areas is important for landscape connectivity
Linnalähedaste piirkondade loodusel on oluline tähtsus maastiku ühendatuse jaoks.
Restored habitat patches that have been created with specific species in mind eg to help expand the size of a protected area, increase foraging areas, breeding or resting for these species and assist in their migration/dispersal;
taastatud elupaigad, mis on loodud konkreetseid liike silmas pidades, näiteks et aidata kaitseala laiendada, suurendada toitumisalasid, nende liikide sigimis- või puhkealasid ning toetada nende rännet/levikut;
Fact 4: Making space for nature through a more integrated approach to land use
Fakt 4: Maakasutusele integreerituma lähenemise teel ruumi tegemine loodusele kunstlikud rajatised, näiteks ökoduktid või ökosillad, mille eesmärk on aidata loomadel pääseda üle ületamatute maastikutakistuste;
A European green infrastructure can be developed using a variety of techniques.
Euroopa rohelist infrastruktuuri saab arendada mitmel eri viisil.
They can include for instance:
Näiteks võib selleks:
Multifunctional zones where land uses that help maintain or restore healthy biodiverse ecosystems are favoured over other incompatible activities;
• parendada olemasolevate loodusalade ühendatust, et võidelda killustumisega ja suurendada nende ökoloogilist sidusust, nt kaitstes hekke, põlluäärseid metsikute taimede ribasid ja väikseid veekogusid; multifunktsionaalsed alad, kus teistele, sobimatutele tegevustele eelistatakse maakasutust, mis aitab säilitada või taastada terveid, bioloogiliselt mitmekesiseid ökosüsteeme;
Enhancing landscape permeability to aid species dispersal, migration and movement e.g. through the introduction of wildlife friendly land uses or agri/forest environment schemes that support extensive farming practices;
• alad, kus rakendatakse meetmeid üldise ökoloogilise kvaliteedi ja maastiku läbitavuse parendamiseks; suurendada maastiku läbitavust, et aidata kaasa liikide levikule, rändele ja liikumisele, nt hakates maad kasutama loodussõbralikult või rakendades põllumajanduses ja metsanduses keskkonnasüsteeme, mis toetavad ekstensiivset põllumajandust;
Urban elements such as green parks, green walls and green roofs, hosting biodiversity and allowing for ecosystems to function and deliver their services by connecting urban, peri-urban and rural areas;
• linnaehituselemendid, näiteks rohelised pargid, rohelised seinad ja rohelised katused, mis on bioloogilise mitmekesisuse asukohad ning mis annavad ökosüsteemidele võimaluse toimida ja oma teenuseid osutada, ühendades linna, linnalähedasi ja maapiirkondi;
Identifying multifunctional zones.
• määrata kindlaks multifunktsionaalsed alad.
In these areas, compatible land uses that support healthy biodiverse ecosystems are favoured over other more destructive practices.
Nendel aladel eelistatakse terveid, bioloogiliselt mitmekesiseid ökosüsteeme toetavat maakasutust hävitavamate maakasutusviiside asemel.
They may for instance be areas where farming, forestry, recreation and ecosystems conservation all operate together in the same space.
Tegemist võib olla näiteks aladega, kus tegeletakse korraga põllumajanduse, metsanduse, puhkuse ja ökosüsteemide kaitsega.
Such ‘win-win’ or ‘small loss, big gain’combinations can deliver multiple benefits not just to those using the land (farmers, foresters, tourism providers, etc..) but also to society at large through the provision of valuable ecosystem services such as water purification or soil improvement and the creation of attractive ‘breathing spaces’for people to enjoy.
Sellised„kõigile kasulikud“ või„väike kaotus, suur võit” kombinatsioonid võivad tuua mitmekordset kasu mitte ainult neile, kes maad kasutavad (talunikud, metsaomanikud, turismiteenuse osutajad jne), vaid ka ühiskonnale laiemalt väärtuslike ökosüsteemi teenuste, näiteks vee puhastamise või maaparanduse ja inimeste rõõmuks meeldivate „hingamisruumide”loomise kaudu.
Features for climate change adaptation and mitigation, such as marshes, floodplain forestsand bogs -. for flood prevention, water storage and CO2 intake, giving space to species to react to changed climate conditions .
kliimamuutusega kohanemisele ja selle leevendamisele kaasa aitavad maastikuelemendid, näiteks sood, luhametsad ja rabad, mis aitavad üleujutusi vältida ja vett koguda ning koguvad endasse süsinikdioksiidi, andes liikidele võimaluse reageerida muutuvatele kliimaoludele.
Fact 5: Spatial planning helps create a green infrastructure
Fakt 5: Ruumiline planeerimine aitab luua rohelist infrastruktuuri
In practice, one of the most effective ways of building a green infrastructure is to adopt a more integrated approach to land management.
Üks tõhusamaid rohelise infrastruktuuri rajamise viise on läheneda maakorraldusele integreeritumalt.
This, in turn, is best achieved through strategic level spatial planning which enables spatial interactions between different land uses to be investigated over a large geographical area (eg region or municipality).
Seda saab omakorda kõige paremini saavutada strateegilisel tasandil tehtava ruumilise planeerimise kaudu, mis võimaldab uurida mitmesuguste maakasutusviiside ruumilist vastastikmõju suurel geo-graafi lisel alal (nt piirkond või vald).
Strategic planning is also a means of bringing different sectors together in order that they may decide together on local land use priorities in a transparent, integrated and cooperative way.
Strateegiline planeerimine aitab ka eri sektoreid kokku tuua, et nad saaksid läbipaistvalt, integreeritult ja omavahelises koostöös teha otsuse kohalike maakasutuse prioriteetide kohta.
Spatial planning can guide infrastructure developments away from sensitive sites, thereby reducing the risk of further habitat fragmentation.
Ruumilise planeerimise abil saab infrastruktuuri arendamise tundlikest aladest eemale suunata, vähendades sel viisil elupaikade edasise killustumise ohtu.
It can also identify ways to spatially reconnect remaining natural areas, for instance by encouraging habitat restoration projects in strategically important places or by integrating elements of ecological connectivity (eg ecoducts or natural stepping stones) into new development schemes.
Samuti saab selle abil kindlaks määrata säilinud loodusalade ruumilise taasühendamise viisid, näiteks toetades elupaikade taastamise projekte strateegiliselt olulistes kohtades või integreerides ökoloogilise ühendatuse elemendid (nt ökoduktid või looduslikud astekivid) uutesse arengukavadesse.
Fact 6: EU financial instruments can be used to support the development of a green infrastructure o
Fakt 6: ELi finantsinstrumente saab kasutada rohelise infrastruktuuri arengu toetuseks e g n o
Various EU Financial Instruments can be used to help build a green infrastructure.
Rohelise infrastruktuuri rajamiseks saab kasutada mitmesuguseid ELi fi nantsinstru-mente.
Regional Development Funds and the Rural Development Fund, for instance, provide a wide range of tools that can be used to enhance spatial connectivity and restore natural ecosystems across the wider countryside.
Näiteks pakuvad Regionaalarengu Fond ja Maaelu Arengu Fond mitmesuguseid vahendeid, mida võib kasutada ruumilise ühendatuse suurendamiseks ja looduslike ökosüsteemide taastamiseks laiemal maastikul.
They can also be used to support the economic diversification of land uses and the creation of multifunctional land use areas which are based on maintaining natural ecosystems.
Neid võib kasutada ka maakasutuse majandusliku mitmekesistamise ja looduslike ökosüsteemide säilitamisel põhinevate multifunktsionaalse maakasutuse alade loomise toetamiseks.
Building an ecobridge over motorway
Ökosilla ehitamine üle maantee
Agri- or forest- environment schemes in particular can support measures to extensify production, limit pesticide or fertiliser use and encourage wildlife friendly practices aimed at restoring biodiversity and ecosystems functioning.
Põllumajanduslike ja metsanduse keskkonnatoetuste süsteemide abil on eelkõige võimalik toetada tootmise ekstensiivistamise meetmeid, pestitsiidide ja väetiste kasutamise piiramist ning julgustada loodussõbralikku tegevust, mille eesmärk on taastada bioloogiline mitmekesisus ja ökosüsteemide toimimine.
They also assist in the maintenance of landscape features that are important for connectivity, such as hedgerows, unfarmed field margins, woodland patches or streams.
Samuti aitavad need säilitada selliseid ühendatuse tagamiseks olulisi maastikuelemente nagu hekid, harimata põlluääred, metsatukad ja ojad.
More information:
Lisateave:
Under the EU LIFE-Biodiversity fund, projects can be co-financed that improve the functional connectivity of wildlife habitats and improve the movement of species between protected areas such as Natura 2000.
ELi LIFE bioloogilise mitmekesisuse fondist saab rahastada projekte, mis parendavad looduslike elupaikade funktsionaalset ühendatust ja parandavad liikide liikumist selliste kaitstud alade nagu Natura 2000 võrgustiku alade vahel.
LIFE-Environment also offers possibilities to fund green infrastructure elements in urban and peri-urban areas and support projects that establish linkages between forested areas.
Lisaks pakub LIFE keskkonnaprogramm võimalusi rahastada rohelise infrastruktuuri elemente linna- ja linnalähedastes piirkondades ning toetada projekte, millega rajatakse ühendusi metsastatud aladel.
In addition it can co-finance projects that promote integrated planning initiatives which promote ecosystem based approaches to tackle fragmentation and support the multi-purpose use of land.
Lisaks sellele võib nimetatud fondist kaasrahastada projekte, millega edendatakse ökosüsteemidest lähtuvat lähenemist propageerivaid integreeritud planeerimise algatusi killustatuse vähendamiseks ja mitmekesise maakasutuse toetuseks.
The private sector is also now applying biodiversity offsetting measures on development schemes as part of their corporate social responsibility programmes.
Ka erasektoris rakendatakse nüüd ettevõtte arengukavades sotsiaalse vastutuse programmide osana bioloogilise mitmekesisuse korvamise meetmeid.
If designed with ecology in mind, these measures have the potential to significantly enhance the biodiversity of areas that are severely impoverished in terms of nature.
Kui nende kavandamisel on mõeldud keskkonnakaitsele, on nende meetmete abil võimalik märkimisväärselt suurendada bioloogilist mitmekesisust piirkondades, mis on looduslikus mõttes vägagi vaeseks jäänud.
Fact 7: Developing an EU strategy on a green infrastructure across Europe.
Fakt 7: ELi strateegia väljatöötamine rohelise infrastruktuuri loomiseks kogu Euroopas
The development of an EU strategy for a Green infrastructure figures prominently in the EU’s new post 2010 biodiversity policy.
ELi uues, 2010. aasta järgses bioloogilise mitmekesisuse poliitikas tõuseb olulisele kohale ELi rohelise infrastruktuuri rajamise strateegia väljatöötamine.
This is because a Green infrastructure is viewed as being one of the main tools to tackle threats on biodiversity resulting from habitat fragmentation, land use change and loss of habitats.
See on tingitud asjaolust, et rohelist infrastruktuuri peetakse üheks peamiseks vahendiks, mis aitab toime tulla bioloogilist mitmekesisust ähvardavate ohtudega, mis on tingitud elupaikade killustatusest, maakasutuse muutumisest ja elupaikade hävinemisest.
Green Infrastructure will play a decisive role in integrating biodiversity into other policies, such as agriculture, forestry, water, marine and fisheries, regional and cohesion policy, climate change mitigation and adaptation, transport, energy and land use policy.
Rohelisel infrastruktuuril on otsustav roll bioloogilise mitmekesisuse integreerimisel muudesse poliitikavaldkondadesse, näiteks põllumajandus-, metsandus-, vee-, meren-dus- ja kalandus-, regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika, kliimamuutuse leevendamise ja kliimamuutusega kohanemise, transpordi-, energia- ning maakasutuspoliitika.
It is also an important tool for existing Directives such as the Water Framework Directive, the Marine Framework Directive, Environmental Impact Assessment and Strategic Environment Assessment Directives.
Samuti on see oluline vahend selliste olemasolevate direktiivide jaoks nagu vee raamdirektiiv, mere raamdirektiiv, keskkonnamõju hindamise ja keskkonnamõjude strateegilise hindamise direktiiv.
LIFE funded projects In focus publication on LIFE project supporting green infrastructure. http://ec.europa.eu/environment/life d ed the EU E co la be l f w ar
Rahastamisvahendist LIFE rahastatud projektid Rohelist infrastruktuuri toetavat LIFE-projekti tutvustav väljaanne. http://ec.europa.eu/environment/life
In addition, particular attention will be given to strengthening the integration of green infrastructure aspects in the EU’s various funding programmes (eg structural and cohesion funds, CAP, LIFE) over the current and future financial programming period starting in 2013 and to improving the ecological coherence of the Natura 2000 Network.
Lisaks sellele pööratakse erilist tähelepanu rohelise infrastruktuuri aspektide paremale integreerimisele mitmesugustesse ELi rahastamiskavadesse (nt struktuuri- ja ühtekuuluvusfondid, ühtne põllumajanduspoliitika, LIFE) nii kehtivas kui ka 2013. aastal algavas rahastamisprogrammis, samuti Natura 2000 võrgustiku ökoloogilise sidususe parandamisele.
EU research projects EU COST project N°341: Habitat fragmentation due to transportation infrastructure http://cordis.europa.eu/cost-transport/src/cost-341.htm l ed p ap er that has been a cy c e
ELi teadusprojektid ELi COST projekt nr 341: Elupaikade killustumine transpordi infrastruktuuri tõttu http://cordis.europa.eu/cost-transport/src/cost-341.htm a su ta tu d p ab er
© European Commission, 2010 ed on r in t r P
© Euroopa Liit, 2010 itu d ta as k r ük T