natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This extends to the evaluation of local programmes: funding has been awarded to groups on the basis of their strategies; projects which are supported should be consistent with these strategies; and their effects are best measured in relation to these local objectives.
See kehtib ka kohalike programmide hindamisel: rühmi on rahastatud nende strateegia põhjal, toetatavad projektid peaksid olema kooskõlas nende strateegiatega ning nende mõju saab kõige paremini mõõta seoses nende kohalike eesmärkidega.
e method and the actions
Meetod ja tegevused
In setting up the Leader+ initiative, the Commission notice to the Member States indicated that the key approach was to provide common evaluation questions (with success criteria) across the national programmes, and that this will reinforce the complementarity of the evaluation of Leader+ with that of rural development programmes and evaluation under the Structural Funds.
Komisjoni teatises liikmesriikidele, millega loodi Leader+ algatus, on märgitud, et peamiseks lähenemisviisiks on anda riiklikes programmides ühised hindamisküsimused (koos edukriteeriumidega), see tugevdab Leader+ hindamise ning struktuurifondide maaelu arengu programmide ja hindamise kooskõla.
As the Leader approach moves towards being mainstreamed through the 2007–13 rural development regulation, the need to provide convincing evidence that the approach and the actors can deliver will become more important.
Kuna maaelu arengu määrusega kavatsetakse Leaderi-lähenemist aastail 2007–2013 süvalaiendada, muutub olulisemaks vajadus veenvalt tõendada lähenemisviisi ja osaliste suutlikkust.
The opportunity exists to build on Leader+ and to avoid the previous weaknesses in capturing and capitalising on learning, and the associated losses of experience between generations of the initiative.The development of approaches, such as the application to Leader of the common evaluation questions for rural development, highlights both the link and the need to demonstrate Leader’s more direct relevance to wider rural development.
On olemas võimalus võtta edaspidi aluseks Leader+ ja vältida õppimisel varem tehtud vigu ning sellest tulenenud kadusid kogemuste edastamisel algatuse eri põlvkondade vahel. Lähenemisviiside areng – näiteks maaelu arengu ühiste hindamisküsimuste rakendamine Leaderi programmi suhtes – rõhutab vajadust näidata selle programmi otsest tähtsust maaelu üldisema arengu jaoks ning seotust sellega.
The onus is rightly placed on those involved in the initiative to prove that Leader works!
Kohustus tõendada, et Leader toimib, on õigusega määratud algatuses osalejatele.
Evaluation of Leader must be seen as a key element of the continuing development process, which should involve all the actors.
Leaderi programmi hindamist tuleb käsitada jätkuva arenguprotsessi põhielemendina, mis peaks hõlmama kõiki osalisi.
It should provide vital information in developing and implementing effective approaches which benefit rural people, businesses, environments and communities.
Hindamine peaks andma olulist teavet, et arendada ja ellu viia tõhusaid lähenemisviise, millest saavad kasu maainimesed, ettevõtjad, keskkond ja kogukonnad.
The Commission drew on the experience of previous programmes and previous evaluations in developing the guidance for the evaluation of Leader+.
Leader+ hindamisjuhendite väljatöötamisel lähtus komisjon varasemate programmide kogemusest ja varasematest hindamistest.
The guidance for the evaluation of the programme states that: ’For an Initiative such as Leader+, evaluation should go beyond approaches to evaluation mainly centred on results and impacts, by extending the scope also to the implementing process and its contribution to the overall effects of the initiative.’
Programmi hindamisjuhendis on öeldud: „Sellise algatuse puhul nagu Leader+ peaks hindamine olema ulatuslikum kui peamiselt tulemustele ja mõjule keskenduv hindamine, laienedes ka täitmisprotsessile ja panusele algatuse üldistesse tagajärgedesse.”
Evaluators were therefore directed to address the ‘double scope’, promoting integrated and sustainable rural development in a broader sense while encouraging the actors to develop the inner potential and dynamism of rural areas.
Seetõttu suunati hindajaid käsitlema „topeltulatust”, edendades maaelu integreeritud ja säästvat arengut laiemas mõttes ning julgustades osalisi arendama oma sisemist potentsiaali ja maapiirkondade arenemisvõimelisust.
This means that evaluation now should take account of the specific features of the Leader approach, extending beyond approaches mainly centred on results and impacts and considering the contribution of the process of implementation to the overall effects of the initiative.
See tähendab, et nüüd peaks hindamine arvesse võtma Leaderi-lähenemi-se eritunnuseid, mis ulatuvad kaugemale kui peamiselt tulemustele ja mõjule keskenduvad lähenemisviisid, ning arvestama täitmisprotsessi panust algatuse üldistesse mõjudesse.
This includes the extent to which:• the Leader method has been implemented;• this method has provided added value compared with conventional approaches.The perspective now is that it is only by combining the evaluation of the impact with the assessment of the implementation of the method at all levels that Leader may be appropriately evaluated.
Veel käsitletakse, millises ulatuses on:• Leaderi-meetodit rakendatud; • see meetod andnud lisandväärtust võrreldes tavapäraste lähenemisviisidega. Praegu ollakse seisukohal, et Leaderi programmi saab asjakohaselt hinnata vaid siis, kui ühitada mõju hindamine ja meetodi kõigil tasanditel rakendamise hindamine.
Self-learning
Iseõppimine
Self-learning is clearly inherent in Leader in several ways.
Iseõppimine on Leaderi programmile mitmel viisil selgelt iseloomulik.
As an overall approach, in the fundamental principles of evaluation, it is specifically highlighted, for example in the
Sellel on keskne roll kogemuste ja lähenemisviiside levitamisel ja ülevõtmisel piirkondade, valdkondade ja rühmade vahel.
MAKING THE BEST USE OF NATURAL AND CULTURAL RESOURCES
TÄHELEPANU KESKMES LOODUS- JA KULTUURIVARADE TÕHUSAIM KASUTAMINE
Selected by 34 % of local action groups, ‘Making the best use of natural and cultural resources’ is the most popular of all Leader+ themes.
„Loodus- ja kultuurivarade tõhusaim kasutamine” on 34%ga populaarseim kõikidest Leader+ teemadest, mida kohalikud tegevusrühmad said valida.
Natural and cultural resources are important legacies which need to be safeguarded for future generations and which, under the Leader+ initiative, can be used as a key driver of sustainable development at Community level.
Loodus- ja kultuurivarad on oluline pärand, mida peab hoidma tulevaste põlvede jaoks, ning Leader+ algatuste raames võib see olla olulise tähtsusega säästva arengu jaoks ühenduse tasandil.
Some of these resources, especially cultural ones, may be less tangible than others, but can be a crucial element in a region’s integrated rural development strategy.
Osa nendest varadest, eelkõige kultuurilised, võivad olla teistest vähem käegakatsutavad, ent võivad olla ülioluliseks elemendiks piirkonna maaelu integreeritud arengu strateegias.
The environmental and cultural themes also lend themselves to integrated rural development strategies, a key aspect of Leader+, by taking into account the territorial aspect of local development.
maaelu arengu strateegiatesse, mis on Leader+ peamine aspekt.
This is shown by the overlap with other themes, especially ‘adding value to local products’, and ‘improving the quality of life in rural areas’.
Seda näitab osaline kattumine teiste teemadega, eriti teemadega„Kohalikele toodetele lisandväärtuse andmine” ja „Maapiirkondade elukvaliteedi parandamine”.
An area well known for its production of a particular product is able to not only market this local product, but may also promote its use as a natural resource that characterises the area.
Piirkonnal, mis on tuntud oma teatud toote poolest, avaneb võimalus nii oma toodet turustada kui ka selle kui piirkonda iseloomustava loodusvara kasutamist edendada.
Similarly, an enhanced natural environment or a greater sense of cultural identity can improve the quality of rural life.
Samamoodi võib maaelu kvaliteeti parandada hästi hoitud looduslik keskkond või tugev kultuuriline identiteet.
It is linked to the concept of ‘social capital’ where local communities are encouraged to take responsibility for their future development.Many debates exist about what exactly is the ‘best use’ of natural and cultural resources.
See seondub sotsiaalse kapitali kontseptsiooniga, kus kohalikke kogukondi innustatakse võtma vastutust oma arengu eest tulevikus.
In respect of the exploitation of natural resources, there are often conflicts between the needs of economic competitiveness and environmental protection, which is the central challenge of sustainable development.
Palju on vaieldud selle üle, mis täpselt on loodus- ja kultuurivarade„tõhusaim kasutamine”.
Experience has shown that there are substantial economic and social rewards to be had from respecting natural heritage, although dificult decisions need sometimes to be taken about the use of a region’s cultural resources.
Loodusvarade kasutamisel esineb sageli konfl ikte majandusliku konkurentsi ja looduskaitsevajaduste vahel, mis on säästva arengu peamine väljakutse.
There is indeed a fine balance between preserving culture as part of a region’s heritage and exploiting it to meet economic and social needs.
Kogemus on näidanud, et looduspärandi austamine toob kaasa väärilise majandusliku ja sotsiaalse tasu, kuigi piirkonna kultuurivarade kasutamise kohta otsuste tegemine on teinekord raske.Tasakaal kultuurivarade kui piirkonna pärandi osa säilitamise ja nende kasutamise vahel on tõepoolest habras, et rahuldada majanduslikke ning sotsiaalseid vajadusi.
Agrotourism is one way of meeting these needs, and the case reported from the German region of Mecklenburg-Vorpommern is an interesting example of this.The case studies of LAGs that have selected this theme show how Leader+ projects are focusing awareness about the potential of Europe’s rural diversity.
Üks võimalusi neid vajadusi rahuldada on agroturism ning Saksamaa Mecklenburg-Vor-pommerni piirkonna juhtum on selle kohta huvitav näide.Kõnealuse teema valinud kohalike tegevusrühmade juhtumiuuringud näitavad, kuidas Leader+ projektid keskenduvad Euroopa maaelu mitmekesisuse potentsiaali teadlikustamisele.
This potential is found in both the natural resources of the territory and in the people who live there.
Potentsiaali on nii piirkonna loodusvarades kui ka kohalikus elanikkonnas.
They will hopefully inspire other communities across Europe to look at what their region has to offer. er.
Loodetavasti saavad teised kogukonnad üle kogu Euroopa inspiratsiooni, et järele vaadata, mida nende piirkonnal oleks pakkuda.
By bringing out the diversity of the rural areas covered by LAGs, this theme emphasises the ‘territorial’ aspect of Leader+.
Tuues välja kohalike tegevusrühmadega kaetud maapiirkondade mitmekesisuse, rõhutab käesolev teema Leader+ programmi territoriaalset aspekti.
Natural resources such as mountains and wildlife characterise an area’s physical landscape, and the cultural resources provide a sense of place that is unique to the territory.
Loodusvarad, nagu mäed ja elusloodus, iseloomustavad ala füüsilist maastikku ning kultuurivarad annavad aimu sellest, mis on piirkonnas unikaalset.
The guidelines produced by the European Commission at the beginning of Leader+ emphasise Natura 2000 sites as part of this theme.
Leader+ alguses koostatud Euroopa Komisjoni suunised rõhutavad Natura 2000 alade tähtsust selles.
There are 18 000 Natura sites in the old Member States (covering 17.5 % of their territory) which were designated as having European importance for nature protection and which have special management status in which local communities are encouraged to play an active part.
Vanades liikmesriikides on 18 000 Natura ala (moodustades 17,5% nende territooriumist), mis kuulutati üleeuroopalise looduskaitse all olevaks ning mille juhtimiseks on kehtestatud erikord, kusjuures kohalikke kogukondi innustatakse nende alade töö korraldamisest aktiivselt osa võtma.
The Natura sites are territorially based and o er specific local resources for the area’s LAG, such as beautiful scenery for tourism or job creation through sustainable exploitation.
Natura alad on seotud territooriumiga ja pakuvad kohalikele tegevusrühmadele vastavaid kohalikke vahendeid, näiteks maaliline keskkond turisminduseks või töökohtade loomine nende vahendite säästvaks kasutamiseks.
There are also many other designated and non-designated areas with a valuable natural heritage.Culture and nature both have the means to facilitate rural development.
Samuti on veel palju muid tunnustatud või tunnustamata väärtusliku looduspärandiga alasid. Nii kultuur kui ka loodus pakuvad võimalusi maaelu arendamiseks.
By emphasising the wealth and diversity of their cultural heritage, rural areas are able to develop those economic activities which can also generate added value and create employment.
Rõhutades oma kultuuripärandi rikkust ja mitmekesisust, saavad maapiirkonnad arendada majandustegevusi, mis võivad anda ka lisandväärtust ja luua uusi töökohti.
Equally, by strengthening the local cultural identity and the improvement in the quality of life brought about by these activities, the pride of rural populations and their sense of regional identity are also strengthened.
Samamoodi tugevdatakse koos kohaliku kultuuriidentiteedi rõhutamise ning sellest johtuva elukvaliteedi paranemisega ühtlasi ka maaelanikkonna uhkust oma kodukandi üle ja piirkondlikku identiteeditunnet.
Consequently, regional development is promoted and, with it, long-term economic survival.Of the many different Leader+ projects which involve culture, there are perhaps four main different kinds that can be identified: promotion of regional identity; exploitation of cultural heritage; creation of permanent cultural infrastructures (cultural centres, eco-museums, etc.); and the organisation of specific cultural activities (entertainment and festivals for example).
Lõppkokkuvõttes toetatakse piirkondlikku arengut ja ühes sellega pikaajalist majanduslikku toimetulekut.Paljude Leader+ kultuurivaldkonnaga seotud projektide hulgas on ehk neli äratuntavat põhitüüpi: piirkondliku identiteedi toetamine, kultuuripärandi kasutamine, püsivate kultuuriinfrastruktuuride (kultuurikeskuste, ökomuuseumide jne) loomine ja konkreetse kultuurilise tegevuse (näiteks meelelahutuste ja festivalide) korraldamine. Keskkonna- ja kultuuriteemad on kohaliku arengu territoriaalset aspekti arvesse võttes hõlpsasti lõimitavad ka
The spoken treasures of the Maasland
„Jutustused Maaslandi varandustest”
An innovative use of new technology adds an extra dimension in exploring a region’s natural and cultural heritage, while promoting a positive image for economic revival
Uue tehnoloogia innovatiivne kasutamine pakub uue võimaluse piirkonna loodus- ja kultuuripärandi kasutamiseks, toetades majanduse taaselustumise positiivset kuvandit
The bike ‘storyteller’ ready for action. © Toerisme Limburg/Kristien Wintmolders
Jalgratta „Jutuvestja” on kasutamiseks valmis.© Toerisme Limburg / Kristien Wintmolders
The Leader+ area of Midden-Maasland has more than 25 000 inhabitants and covers 86 km.
Midden-Maaslandi Leader+ alal on üle 25 000 elaniku ning selle pindala on 86 km².
It takes in 11 hamlets and districts in the municipalities of Maaseik (Wurfeld, Heppeneert and Aldeneik), Dilsen-Stokkem (Stokkem, Dilsen, Lanklaar, Rotem and Elen) and Maasmechelen (Vucht, Leut and Meeswijk).
Maaseiki (Wurfeld, Heppeneert ja Aldeneik), Dilsen-Stokkemi (Stokkem, Dilsen, Lanklaar, Rotem ja Elen) ning Maasmecheleni (Vucht, Leut ja Meeswijk) omavalitsuste hulka kuulub 11 väikeküla ja rajooni.
As a border region, this middle area of the Belgian Maas has for some time been economically disadvantaged.
Piirialana on keskmine osa Belgia Maas juba mõnda aega olnud majanduslikult ebasoodsas seisus.
The closure of the Limburg collieries in the 1980s was a severe blow for the region, and the gravel pits, which generate little employment, have over many decades caused serious damage to the region’s landscape.
Limburgi söekaevanduste sulgemine 1980. aastatel oli piirkonna jaoks ränk hoop ning kruusakarjäärid, mis loovad vähe töökohti, on kümnendite jooksul põhjustanud piirkonna maastikule tõsiseid kahjustusi.
However, after years of decline, the region is now rediscovering itself, and is starting to exploit its natural heritage along with its hospitality and charm.
Pärast aastatepikkust allakäiku on piirkond nüüd siiski asunud end uuesti avastama, kasutama oma looduspärandit ning külalislahkust ja võlu.
Activities such as walking, bicycle tours and water recreation are all ways to reinforce the region’s economy in a sustainable and envi-ronment-friendly way.The Maasland was the first to develop a dedicated cycling route network, which gradually expanded all over Flanders, parts of the Netherlands and even western Germany.
Sellised tegevused nagu jalg-si- ja rattamatkad ning veepuhkused võimaldavad turgutada majandust säästlikul ja keskkonnasõbralikul moel.Maasland arendas esimesena välja spetsiaalse jalgratta- teede võrgustiku, mis järk-järgult laienes üle Flandria, osale Madalmaadest ja isegi Lääne-Saksamaast.
With support from Leader+, rural tourism in this region has now been given a new dimension.
Leader+ toetusel on selle piirkonna maaturism nüüdseks jõudnud uuele tasandile.
Launched in 2005 by Toerisme Limburg (the Limburg tourist agency), the Leader+ area of Midden-Maasland has a new cycling route which makes use of an audio and video guide in the form of a personal data assistant (PDA) to provide cyclists with a ‘voice’ about the region.
Tänu Limburgi turismiagentuuri tööle (Toerisme Limburg) 2005. aastal on Leader+ Midden-Maaslandi piirkonnas uus jalgrattatee, kus kasutatakse audio-videorei-sijuhti (personal data assistant (PDA)), mis jutustab jalgratturitele piirkonnast.
It is called the ’Storyteller’.
Seda kutsutakse Jutuvestjaks.
After installing the PDAs, the cyclists are then ready to be guided along the valley of the Maas River.
Pärast PDAde paigaldamist võivad jalgratturid alustada ekskursiooni mööda Maasi jõe orgu.
Once under way the guide automatically recounts all the interesting facts about the natural surroundings, including the local history and the region’s rich culture.
Tee peal jutustab reisijuht automaatselt ära kõik huvitavad faktid ümbritseva looduse, sealhulgas kohaliku ajaloo ja piirkonna rikkaliku kultuuri kohta.
A large part of this route is carfree with the Maas River and South Willem’s canal forming an attractive backdrop.
Suur osa teest on autovaba ning Maasi jõgi ja Lõuna-Willemi kanal moodustavad sellele võluva tausta.
The PDA is an innovative technical approach and a world’s first for Limburg, since it is the rst-ever bicycle tour which uses a combination of an audio/video guide in a single piece of equipment.
Esimene Leader+ jaoks uuenduslik tehniline lähenemine ning Limburg maailma esimene, sest see on esimene jalgrattamatk, mis kasutab kombineeritud audio-videoreisijuhti ühel seadmel.
For the user, the PDA is simply xed to the bicycle and then the permanent satellite connection ensures that the commentary is given at the right moment.
Kasutaja jaoks kinnitatakse PDA lihtsalt ratta külge ning pidev satelliidiühendus tagab, et kommentaar edastatakse õigel hetkel.
Over a distance of 55 kilometres the journey takes in the various boroughs and villages of Dilsen-Stokkem, Maaseik and Maasmechelen.
Üle 55 kilomeetri pikkuse sõidu sisse mahuvad mitmed külad ja väikelinnad Dilsen-Stokkemis, Maaseikis ja Maasmechelenis.
The Storyteller includes no less than 35 separate audio recordings, which are sometimes combined with video pictures and music.
Jutuvestja sisaldab vähemalt 35 audiosalvestist, mis on mõnikord kombineeritud videopiltide ja muusikaga.
During the tour, the PDA provides the cyclist with further insight into the region’s history and cultural heritage, including a sense of the history of the smuggler’s route, a feeling for the story about two ‘Bokkenrijders’ (robbers) who were hanged, and an image of Stokkem as a carnival town and as a centre for basket-makers.
Matka kestel pakub PDA ratturile täiendavat teavet piirkonna ajaloo- ja kultuuripärandi kohta, sealhulgas ajaloohõngulist lugu salakaubavedajate radadest, kaastunnet tekitavat lugu kahest Bokkenrijder’ist (röövlist), kes üles poodi, ja pildi Stokkemist kui karnevalilinnast ja korvipunujate keskusest.
These and many other stories are revealed during the course of the tour.
Matka jooksul jutustatakse neid lugusid ja paljusid teisi.
Keeping in tune while on tour
Esimene oma piirkonnas
While cycling, the tourist is kept in touch with the region via a ctitious radio station called Radio Maasland which is rather unusual and unpredictable in its broadcasts.
Jutustus piirkonna loodus- ja kultuuripärandist moodustab sellise reisijuhiga jalgrattamatka põhialuse. PDA on
The Leader+ programme has allowed the region to experiment in developing a positive and lively image under the theme of ‘making best use of natural and cultural resources’ as part of its renewal process.
Jalgrattasõidu ajal on turist piirkonnaga seotud fiktiivse raadiojaama„Radio Maasland”kaudu, mille saated on väga omanäolised ja etteaimamatud.
To achieve this has meant focusing on both the region’s ecology and economy, and using its existing natural resources, such as the Maas River, the gravel pits, the brickyards and its agriculture.
Olles sihilikult „kitš”, kannab see üle mitmesuguseid „Maaslandi uudiseid”, kus käsitletakse selliseid teemasid nagu liivakarjääride ajalugu, Maasi jõe üleujutused ja muud Lõuna-Willemi kanaliga seotud anekdoodid.
The development of this cycling route, with its own innovative Storyteller guide, is an example of how the region’s image can be promoted.
On ka teisi lugusid, näiteks lugu Boyeni külakesest pärit õnnetutest hollandlastest, kes 19. sajandil üleujutuse ja jõesängi muutuste tagajärjel end äkitselt Belgia territooriumilt leidsid.Teine Teine
MAKING THE BEST USE OF NATURAL AND CULTURAL RESOURCES tor can also get a good view of the region’s farmland.Thanks to the Leader+ support for this project, ‘The spoken treasures of the Maasland’ is available (in Dutch) from the De Wissen Maas centre for up to 25 bicycle tourists.
Maasi jõe ja kanali tammidelt, mis on vana raudteega ühekõrgused, avaneb külastajale hea vaade piirkonna põllumaadele.Tänu sellele, et Leader+ on toetanud seda projekti, on „Jutustused Maaslandi varandustest” Wissen Maasi keskuses kättesaadavad (hollandikeelsena) kuni 25 jalgratta- turistile.
The reaction from bikers is very positive and in 2005 there was a 30 % increase in the number of users.
Ratturite tagasiside on olnud väga positiivne ning 2005. aastal kasvas kasutajate hulk 30%.
As from spring 2006, ‘The spoken treasures of the Maasland’ storyteller will also be available in German.
Alates 2006. aasta kevadest muutuvad Jutuvestja „Jutustused Maaslandi varandustest” kättesaadavaks ka saksa keelt kõnelevatele inimestele.
From the River Maas and the canal dikes, which are at the same height as the former railway track, the visi-
„Jutustused Maaslandi varandustest”
Member State: Belgium Region, province: Flanders, Limburg Name of the LAG: PG Midden-Maasland Population: 25 000Surface area: 86 k m Project total cost: EUR 151 000EU: EUR 60 400Other public funding: EUR 60 400Private funding: EUR 30 200Period of project eligibility: 1 July 2004 to 30 June 2005
Liikmesriik: Belgia Piirkond, provints: Flandria, Limburg Kohaliku tegevusrühma nimetus: PG Midden-Maasland Rahvaarv: 25 000Pindala: 86 km²Projekti kogumaksumus: 151 000 eurot EL: 60 400 eurot Muud riiklikud vahendid: 60 400 eurot Erakapital: 30 200 eurot Projekti kehtivusaeg: 01.07.2004–30.06.2005
Hands up all those who like this particular feature.
Käsi püsti, kelle lemmik see on.
Children weave the local reed to create a large nest.© Rerun productions
Lapsed punuvad kohalikust pilliroost suurt pesa.© Rerun productions
The Weerribben: ‘a breeding place for art’
Weerribben: „Kunsti kasvulava”