natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Although the European fleet operates worldwide, EU catches are taken primarily in the East Atlantic and Mediterranean.Herring, sprat and mackerel make up the greater part of them.
Kuigi Euroopa kalalaevastik tegutseb kogu maailmas, tuleb põhiline osa ELi püügist Ida-Atlandist ja Vahemerest ningseekoosneb peamiselt heeringast, kilust ja makrellist.
The leading fishing countries are Denmark, Spain, the United Kingdom and France, which account for more than half the catches.
Peamised kalandusega tegelevad riigid on Taani, Hispaania,Ühendkuningriik ja Prantsusmaa, mis annavad koos enam kui poole ühenduse püügist.
Total world catches by major fishing area (2005)
Maailma kogupüük peamistes kalastuspiirkondades (2005) (maht tonnides)
Total EU-27 catches by major fishing area (2005)
ELi kogupüük peamistes kalastuspiirkondades (2005) (maht tonnides)
Pacific, Western Central
Vaikse ookeani kesk- ja lääneosa
Atlantic, Eastern Central483 957
Atlandi ookeani kesk- ja idaosa483 957
Atlantic, Eastern Central
Atlandi ookeani kesk- ja idaosa
Mediterranean and Black Sea516 086
Vahemeri ja Must meri516 086
Pacific, Eastern Central
Vaikse ookeani kesk- ja idaosa
Other areas191 137
Muud piirkonnad191 137
Mediterranean and Black Sea
Vahemeri ja Must meri
Total catches of main world producers (2005), by Member State (2006) or candidate country (2005)(volume in tonnes)
Maailma peamiste tootjate (2005), liikmesriikide (2006) või kandidaatriikide (2005) kogupüük (maht tonnides)
Chili and o na tion
Tšiili
Catches of Member States as a share of total EU catches (2006)
Liikmesriikide püügimahu protsent ELi kogupüügist (2006)
Top 5 species by Member State (2006)
Liikmesriikide viisenimpüütud liiki (2006)
Whitefish
Euroopa rääbis
Top 5 species by candidate country (2005)
Kandidaatriikide viis enimpüütud liiki (2005)
These figures represent the value and weight of fisheries products landed in ports of EU Member States by all vessels,without distinction of origin.
Arvud väljendavad kõigi liikmesriikide sadamates lossitud kalatoodete väärtust ja kaalu, sõltumatult laevadepäritoluriigist.
The 2006 average price of €1.50/kg for fisheries products in the European Union showsasmall increase, reflecting a slight decline in landings and a slight increase in the value of the products landed.
Kalatoodete hind oli Euroopa Liidus 2006. aastal keskmiselt 1,50 eurot kg. Selle mõningane suurenemine näitab lossitavate saagikoguste kerget vähenemist ja lossitavate toodete väärtuse kerget tõusu.
Volume and value of landings in Member States (2006) (volume in tonnes, value in thousands of EUR)
Lossitavate koguste maht ja väärtus liikmesriikides (2006) (maht tonnides, väärtus tuhandetes eurodes)
Total in thousands of EUR: 6 701 754NB:figures were not available for EE, LV, LT, PL and RO, and were not relevant for CZ, LU, HU, AT and SK.
Kokku tuhandetes eurodes: 6 701 754NB!EE, LV, LT, PL ja RO andmed pole kättesaadavad; CZ, LU, HU, AT ja SK vastavaid andmeid ei eksisteeri.
Fisheries sector employment by gender (2003)
Töökohad kalandussektoris, soo järgi (2003)
Total EU-25: 415 851 (Male: 307 076 – Female: 108 775)
EU-25 kokku: 415 851 (mehed: 307 076 – naised: 108 775)
NB:data were not available for LU.
NB!LU andmed pole kättesaadavad.
The main objective of the Common Fisheries Policy is to guarantee sustainable exploitation of fisheries resources.
Ühise kalanduspoliitika peamine eesmärk on tagada kalavarude säästev kasutamine.
To thatend, the management of fleet capacity is an essential tool.
Selle eesmärgi täitmiseks onhädavajalik kalalaevastiku võimsuse reguleerimine.
Under Community law, the total capacity of the fishing fleetcannot increase; if public financing is granted for decommissioning a fishing vessel, the corresponding capacity cannotbereplaced – the reduction in fleet capacity must be permanent.
Vastavalt ühenduse õigustikule ei tohi kalalaevastiku koguvõimsustsuurendada ja kui kalalaeva püügitegevuse lõpetamiseks määratakse riiklik toetus, ei või vastavat võimsust asendada –laevastiku võimsuse vähendamine peab olema alaline.
Over the past 15 years, the capacity of the EU-15 fishing fleet has decreased at a steady yearly rate of approximately 1.5%interms of tonnage, and 2% in terms of power.
Viieteistkümne viimase aasta jooksul on EU-15 kalalaevastiku võimsus igal aastal vähenenud pidevalt umbes 1,5% võrratonnaaži kohta ja 2 % võrra masina võimsuse kohta.
Despite the enlargements of the EU in 2004 and 2007, the number of vesselsin December 2007 was 88 500, i.e. 18 000 less than in 1995.
Hoolimata ELi 2004. ja 2007. aasta laienemisest oli laevade arv 2007.aasta detsembriks 88 500, st 18 000 võrra vähem kui 1995. aastal.
Capacity of the EU fishing fleet by length class(on 1 December 2007)
Ühenduse kalalaevastiku võimsus pikkusklassi järgi(olukord 1. detsembril 2007)
Number of vessels
Laevade arv
> 75 Engine power in kW
> 75 Mootori võimsus (kW)
The fishing fleet of Member States(on 1 December 2007)
Liikmesriikide kalalaevastik (olukord 1. detsembril 2007)
Engine power in kW
Mootori võimsus (kW)
Trend in EU fishing fleet capacity between 1992 and 2006
Ühenduse kalalaevastiku võimsuse muutumine 1992–2006
8000 kW EU-12 kW EU-25 power in kW /1 000
8000 kW EU-12 kW EU-25 g u võimsus o k u
NB:The increase in tonnage shown between 1999 and 2001 is only apparent; it is due to the transition from national tonnage measurementsystemsto a single Community system. On average, the GT tonnage of a vessel is greater than its tonnage measured in the various national units.The increase in power shown in 1998 is due to the inclusion in the Community Fishing Fleet register of the vessels registered in the French Outermost Regions.
NB!1999.–2001. aastani registreeritud tonnaaži suurenemine on ilmne; see on tingitud liikmesriikide üleminekust ühenduse mõõtmissüsteemile.Laeva tonnaaž brutotonnides on keskmiselt suurem kui tema tonnaaž liikmesriikide süsteemide mõõtühikutes.1998. aastal registreeritud võimsuse suurenemine on tingitud Prantsusmaa ülemeredepartemangude kandmisest ühenduse kalalaevastikuregistrisse.
Trend in number of vessels in the EU fishing fleet between 1992 and 2006
Ühenduse kalalaevastiku laevade arvu muutumine 1992–2006
NB:The increase in the number of vessels shown in 1998 is due to the inclusion in the Community Fishing Fleet register of the vessels registeredinthe French Outermost Regions.
NB!1998. aastal registreeritud kalalaevade arvu suurenemine on tingitud Prantsusmaa ülemeredepartemangude kandmisest ühendusekalalaevastiku registrisse.
Fishing fleet capacity according to type of gear (on 1 December 2007)
Kalalaevastiku võimsus vastavalt mootoritüübile (1. detsembril 2007)
EU aquaculture output is in the region of 1.2 million tonnes, while its value amounts to €2.8 billion.
ELi vesiviljelustoodang on ümardatult 1,2 miljonit tonni väärtusega 2,8 miljardit eurot.
This representsapproximately 18.4% of the total volume of domestic fisheries production and 2% of world aquaculture production, whichcontinues to expand rapidly. Aquaculture offers attractive development opportunities in Europe, especially in regionsaffected by the decline of sea fishing.
ELi vesiviljelus moodustabkalandussektori sisetoodangu kogumahust 18,4% ning kogu maailma hoogsalt suureneva toodangu kogumahust 2%.Vesiviljelus pakub Euroopale huvitavat arenguvõimalust, eriti piirkondades, mis kannatavad mereliikide vähenemise tõttu.
Total aquaculture production by Member State (2005)
Liikmesriikide vesiviljeluse kogutoodang (2005)
(volume in tonnes and value in thousands of EUR)
(maht tonnides ja väärtus tuhandetes eurodes)
NB:not relevant for LU.
NB!LU andmed puuduvad.
Total aquaculture production by candidate country (2005)
Kandidaatriikide vesiviljeluse kogutoodang (2005)
Total aquaculture production of other important producers (2005)
Muude oluliste tootjate vesiviljeluse kogutoodang (2005)
Top ten species produced in aquaculture in the European Union (2005)(volume in tonnes)
Kümme peamist Euroopa Liidus toodetavat vesiviljeluse liiki (2005)(maht tonnides)
Top 5 species produced in aquaculture by Member State (2006)
Liikmesriikide viis enimtoodetud vesiviljeluse liiki (2006)
Danube sturgeon
Vene tuur
Pacific cupped oyster
Suur hiidauster
Japanese clam
Veenuskarplane
Flat and cupped oysters
Söödavad austrid ja hiidaustrid651
Top 5 species produced inaquaculture by candidatecountry (2005)
Kandidaatriikide viis enimtoodetud vesiviljeluse liiki (2005)
Seabasses
Kiviahvenlased
Fisheries and aquaculture products play a significant role in human diet, both in Europe and worldwide, as a valuable sourceof protein–rich healthy food.
Kala- ja vesiviljeluse tooted on tervislikud ja proteiinirikkad toiduained ning neil on Euroopa ja maailma toiduvarustusestähelepanuväärne roll.
Global consumption of these products stands at 16.1 kg/head/year, or 15.5% of total animalprotein consumed.
Ülemaailmselt tarbitakse neid tooteid aastas 16,1 kg inimese kohta, mis moodustab 15,5% tarbitudloomsetest proteiinidest.
In the European Union, average consumption of fish is 21.4 kg/head/year.
Euroopa Liidus tarbitakse kalu aastas keskmiselt 21,4 kg inimese kohta.
Consumption ranges from3.9kg/head/year in Romania to 56.9 kg/head/year in Portugal.
Madalaim tarbija on Rumeenia (aastas 3,9 kg inimese kohta), suurim Portugal (aastas 56,9 kg inimese kohta).
Per capita consumption* of fishery products (2003) Supply (kg/head/year)
Meretoodete tarbimine elaniku* kohta (2003) Kogus (kg/elanik/aasta)
* Available supply per head
* Saadaolev kogus elaniku kohta
* Available supply per head by candidate country by other countries
* Saadaolev kogus elaniku kohta
To achieve the objectives of the Common Fisheries Policy (CFP) the European Union provides financial support to the fishingindustry.
Ühise kalanduspoliitika (ÜKP) eesmärkide saavutamiseks toetab Euroopa Liit kalandussektorit rahaliselt.
The European Fisheries Fund (EFF) covers the programming period 2007-2013.
Euroopa Kalandusfondi (EFF) poolne rahastamine kestab programmiperioodil 2007–2013.
It provides assistance in areas suchas fleet restructuring, small-scale fisheries, fishing ports facilities, sustainable aquaculture, and the processing andmarketing of fisheries and aquaculture products.
EFF annab abi valdkondades nagulaevastiku ümberstruktureerimine, rannikupüük, sadamarajatised, säästev vesiviljelus ning kala- ja vesiviljelustoodetetöötlemine ja turustamine.
The overall budget allocation for the EFF for the period 2007-2013is€4.3billion.
EFFile aastateks 2007–2013 eraldatud kogueelarve ulatub 4,3 miljardi euroni.
The EFF replaced the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG) which provided financial aidtothesector up to the end of 2006.
EFF asendab Kalanduse Arendusrahastut (FIFG), mis andis sektorile rahalist abi 2006. aasta lõpuni.
Share of total EU structural aid by Member State(2000-2006 programming period)
Osakaal kogu ühenduse struktuuriabi suhtes liikmesriigi kaupa (programmiperiood 2000–2006)
Distribution of FIFG allocations by area of assistance for the 2000-2006 programming period (in thousands of EUR)
FIFG toetuste jaotumine programmiperioodil 2000–2006 vastavalt abivaldkonnale (tuhandetes eurodes)
Others 1350425
Muud 1350425
Construction of new vessels*481490
Uute laevade ehitamine*481490
Modernisation of existing vessels227009
Olemasolevate laevadekaasajastamine227009
Socio-economic measures53649
Sotsiaalmajanduslikud meetmed 53649
Fishing port facilities346247
Töötlemine ja turustamine661995
* Up to 2004; for fleets in the outermost regions: up to 2006.
* Kuni 2004; äärepoolseimate piirkondade laevastikele kuni 2006.
EU and national aid to the fisheries sector Distribution by Member State for the 2000-2006 programming period
Ühenduse ja riiklik abi kalandussektorile Jaotumine liikmesriigi kaupa programmiperioodiks 2000–2006
Construction of new vessels**
Uute laevade ehitamine**
Modernisation of existing vessels
Olemasolevate laevadekaasajastamine
Total public aid
Abi kokku
Total47 43010 331327 945234 49418 75282 404287 2482 438 271560 281803 9917 74333 35517 1885 7313 61882 61811 274281 945306 0362 3752 61393 548110 656313 8214 609 6286 083 667
Kokku47 43010 331327 945234 49418 75282 404287 2482 438 271560 281803 9917 74333 35517 1885 7313 61882 61811 274281 945306 0362 3752 61393 548110 656313 8214 609 6286 083 667
* FIFG aid available if re-programmed. ** Up to 2004; for fleets in the outermost regions: up to 2006.
* FIFG abi kättesaadav pärast rahastu ümberprogrammeerimist. ** Kuni 2004; äärepoolseimate piirkondade laevastikele kuni 2006.
Processing & marketing Fishing port facilities
Töötlemine ja turustamine
Distribution of EFF allocations by Member State for the 2007-2013 programming period (in thousands of EUR)
EFFi abi jaotumine liikmesriigi kaupa programmiperioodiks 2007–2013 (tuhandetes eurodes)
A new fund for the sustainable development of fisheries in the European Union
Uus fond kalanduse säästva arengu tagamiseks Euroopa Liidus
The European Fisheries Fund (EFF) which replaced the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG), from 1 January 2007, is designed to secure a sustainable European fishing andaquaculture industry. The fund will both support the industry as it adapts its fleet to make itmore competitive and promote measures to protect and enhance the environment.
Euroopa Kalandusfond (EFF) asendab alates 1. jaanuarist 2007 Kalanduse Arendusrahastut(FIFG) ning on mõeldud Euroopa kalandus- ja vesiviljelussektori säästva arengu tagamiseks.Fond toetab sektorit laevastiku ümberkorraldamisel selle konkurentsivõime tugevdamiseks,samuti keskkonna kaitsmiseks ja parandamiseks mõeldud meetmete rakendamisel.
It will alsohelp fisheries communities most affected by the resulting changes to diversify their economicbase.
EFF toetabühtlasi muudatustest kõige rängemini mõjutatud kalurite kogukondi majandustegevusemitmekesistamisel.
Support will be reinforced for measures that will ensure that the industry will continue tohave access to the skilled labour force it requires.
Suuremat toetust antakse meetmetele, mis võimaldavad sektorile jätkuvatjuurdepääsu vajalikule kvalifitseeritud tööjõule.
The EFF will run for seven years, with a total budget of around €4.3 billion.
EFFi seitsme aasta kogueelarve on umbes 4,3 miljardit eurot.
Funding will beavailable for all sectors of the industry – sea and inland fisheries, aquaculture businesses,producer organisations, and the processing and marketing sectors – as well as for fisheriesareas.
Rahastamine on mõeldud sektorikõigi harude – s.t kalapüük merel ja sisevetes, vesiviljelusega tegelevad ettevõtted, tootjate,töötlejate ja toodete turustajate organisatsioonid – ning kalastuspiirkondade toetuseks.
It will be up to Member States to decide how they allocate funds between the differentpriorities set. The detailed rules for the implementation of the EFF are laid down in Commission Regulation (EC) No 498/2007.
Selleüle, kuidas need vahendid erinevate eelisvaldkondade vahel jaotuvad, otsustavad liikmesriigid.Euroopa Kalandusfondi üksikasjalikud rakenduseeskirjad on kehtestatud komisjoni määrusega(EÜ) nr 498/2007.
What are the main objectives of the EFF?The EFF aims mainly to grant financial support to the European fishing industry, during theperiod 2007-2013, with a view to help it adapt to the evolving needs.The Fund will particularly focus on:• supporting the major objectives of the Common Fisheries Policy (CFP), in particular thesustainable exploitation of fisheries resources and achieving a stable balance betweenthese resources and the capacity of the Community fishing fleet;• strengthening the competitiveness and the viability of operators in the sector;• promoting environmentally-friendly fishing and production methods;• providing adequate support to people employed in the sector;• fostering the sustainable development of fisheries areas;• promoting the sustainable development of aquaculture.
Millised on EFFi peamised eesmärgid?EFFi esmane eesmärk on toetada ajavahemikus 2007–2013 rahaliselt Euroopakalandussektorit, et aidata sellel muutunud vajadustega kohaneda.Peamised toetussuunad on järgmised:• toetada ühise kalanduspoliitika (ÜKP) eesmärke, tagades eeskätt kalavarude säästvakasutamise ja tasakaalustades laevastiku võimsuse kalavarude suurusele vastavaks;• tugevdada sektori ettevõtete konkurentsivõimet ja majanduslikku elujõulisust;• toetada keskkonnasõbralikke kalapüügi- ja tootmismeetodeid;• tagada asjakohane toetus sektoris töötavatele inimestele;• soodustada kalastuspiirkondade säästvat arengut;• toetada vesiviljeluse säästvat arengut.
* The “Convergence” objective aims to help the least-developed countries and regions catch up more quickly with the EU average by improving conditions for growth and employment.
* Lähenemiseesmärgiga soovitakse kiirendada ELi liikmesriikide ja vähem arenenud piirkondade majandustaseme ühtlustumist, toetadesmajanduskasvu ja töökohtade loomist.
The financing ceilings for the regions covered by this objective are higher than those for non-convergence regions.
Selle eesmärgiga seotud piirkondade rahastamise ülempiir on kõrgem kui ülejäänud piirkondadel.
The European processing sector generates three times the turnover of the catch sector, with production amountingtoatotal value of around €18 billion.
Euroopa töötleva tööstuse koguväärtus on umbes 18 miljardit eurot, seega ületab selle käive praegu püügisektoriomakolmekordselt.
The mainstay of European production is preserves and preparations of fish,crustaceans and molluscs.
Euroopa töötleva tööstuse ettevõtted toodavad peamiselt kaladest, koorikloomadest ja limustestvalmistatud konserve ning valmistooteid.
Following the enlargement of the European Union, Poland has joined the ranks of theleadingprocessors of fisheries and aquaculture products.
Pärast Euroopa Liidu laienemist sai Poolast üks peamisi kala-javesiviljelustooteid töötlevaid ühenduse riike.
Value of the output of the processing sector (2005) (in thousands of EUR)
Töötleva tööstuse toodangu väärtus (2005) (tuhandetes eurodes)
NB:data were not available for CY and MT; not relevant for LU.
NB!CY ja MT andmed pole kättesaadavad; LU vastavad andmed puuduvad.
Number of persons employed by the processing sector (2005)
Töötlevas tööstuses töötavate inimeste arv (2005)
NB:data were not available for CY, MT and SI; not relevant for LU.
NB!CY, MT ja SI andmed pole kättesaadavad; LU vastavad andmed puuduvad.
Number of fish processing and marketing firms (2005)
Kalatoodete töötlemise ja turundusega tegelevate ettevõtete arv (2005)
Number of companies with 20+ employees
Enam kui 20 töötajaga ettevõtete arv
Total number of companies
Ettevõtete koguarv
* Figures for 2004, ** Figures for 2003, NA: data not available NB:data were not available for CY and MT; not relevant for LU.
NB!CY ja MT andmed pole kättesaadavad; LU vastavad andmed puuduvad.
The European Union is the world's biggest importer of fisheries products.
Euroopa Liit on maailma suurim kalatoodete importija.
It also plays a major role as an exporter of high-value fish products. Spain and France are the key European importers, while Denmark and the Netherlands are major exporters.
Ühendus on ka kõrge väärtusega kalatoodete oluline eksportija.Euroopa suurimad importijad on Hispaania ja Prantsusmaa, olulised eksportijad on Taani ja Holland.
Total exports and imports of fisheries products (2006)
Kalatoodete ekspordi ja impordi kogusummad (2006)
Volume of exports in tonnes Value of exports in thousands of EUR
Ekspordi maht tonnides Ekspordi väärtus tuhandetes eurodes
Volume of imports in tonnes Value of imports in thousands of EUR
Impordi maht tonnides Impordi väärtus tuhandetes eurodes
Exports and imports of fisheries products (2006)Fresh, chilled or frozen
Kalatoodete eksport ja import (2006) (maht tonnides ja väärtus tuhandetes eurodes)Värsked, külmutatud või sügavkülmutatud
Exports and imports of fisheries products (2006) (volume in tonnes and value in thousands of EUR)Salted, smoked or dried
Kalatoodete eksport ja import (2006) (maht tonnides ja väärtus tuhandetes eurodes)Soolatud, suitsutatud või kuivatatud
Exports and imports of fisheries products (2006) (volume in tonnes and value in thousands of EUR)Preparations and preserves
Kalatoodete eksport ja import (2006) (maht tonnides ja väärtus tuhandetes eurodes)Valmistooted ja konservid
Exports and imports of crustaceans and molluscs (2006) (volume in tonnes and value in thousands of EUR)Fresh, chilled, frozen, dried, salted
Koorikloomade ja limuste eksport ja import (2006) (maht tonnides ja väärtus tuhandetes eurodes)Värsked, külmutatud, sügavkülmutatud, kuivatatud, soolatud
Exports and imports of crustaceans and molluscs (2006) (volume in tonnes and value in thousands of EUR)Preparations and preserves
Koorikloomade ja limuste eksport ja import (2006) (maht tonnides ja väärtus tuhandetes eurodes)Valmistooted ja konservid
Exports and imports of meals and solubles (2006)(volume in tonnes and value in thousands of EUR)
Kalajahu ja kalaõli eksport ja import (2006) (maht tonnides ja väärtus tuhandetes eurodes)
Moving abroad?
A s u t e elama teise riiki?
What are the rules?
Milliseid on eeskirjad?
Your answer on or call n u l l
Teie vastus aadressil: Või helistage n u l l
What are yourrights?
Millised on teie õigused?
Hitting the road?
Asute teele?
Is your car insured abroad?
Kas teieauto on välismaal kindlustatud?
Healthcare abroad?
Tervishoiuteenused välismaal?
Who’ll foot the bill?
Kes tasub arved?
Employment and labour regulation
Tööhõive ja tööturu reguleerimine
Consultation on reducing administrative burden
Konsultatsioon halduskoormuse vähendamise kohta
To find suggestions for reducing red tape, EBTP members were asked to present their ideas for reducing unnecessary bureaucracy stemming from European law.
Selleks et saada ettepanekuid bürokraatia vähendamiseks, paluti Euroopa Ettevõtete Testpaneelil esitada ideid, kuidas vähendada Euroopa õigusest tingitud ülemäärast bürokraatiat.
The replies were entered into the Best Idea for Red Tape Reduction Award.
Vastused esitati konkursile „Parim idee bürokraatia vähendamiseks”.
They were scrutinised and, where possible, added to the European Commission’s list of burden reduction measures.
Neid analüüsiti ja võimaluse korral lisati Euroopa Komisjoni halduskoormust vähendavate meetmete loetellu.
Consultation on trade marks in Europe
Konsultatsioon kaubamärkide kohta Euroopas
The goal: making the European trade mark system more business friendly by 2012
Eesmärk: Muuta Euroopa kaubamärkide süsteem 2012. aastaks ettevõttesõbralikumaks.
● their experience with trade marks ● the added value of trade marks to their company ● reasons to apply for trade marks (or not to do so) ● the quality of the registration process ● costs of trade marks ● the efficiency of the trade mark system
Komisjon alustas seda protsessi, küsides Euroopa Ettevõtete Testpaneeli liikmetelt järgmiste teemade kohta: l nende kogemus kaubamärkidega l kaubamärkide kasutamisest saadav lisandväärtus ettevõttele l kaubamärgi taotlemise põhjused (või põhjused seda mitte teha) l registreerimisprotsessi kvaliteet l kaubamärkidega seotud kulud l kaubamärgisüsteemi tõhusus
Next step: improve the EU trade mark system
Edasine tegevus: Parandada ELi kaubamärgisüsteemi.
Consultation on late payments
Konsultatsioon hilinenud maksete kohta
Late payments cost EU enterprises billions of euros.
Hilinenud maksed lähevad ELi ettevõtetele maksma miljardeid eurosid.
EBTP members provided practical information about this problem.
Euroopa Ettevõtete Testpaneeli liikmed andsid selle probleemi kohta praktilist teavet.
They identified both the negative effects of late payments and effective solutions:
Nad tõid esile nii hilinenud maksete negatiivseid külgi kui ka pakkusid välja tõhusaid lahendusi:
- stricter deadlines for payments to companies; - considerable financial compensation if payments are still late.
- ettevõtete maksete rangemad tähtajad - märkimisväärse suurusega rahaline kompensatsioon, kui maksed ikkagi hilinevad.
Late payments by public administrations were specifically singled out as very problematic.
Väga probleemsetena toodi eraldi välja riigiasutuste hilinenud maksed.
The Commission drafted legislation following all these suggestions.
Komisjon koostas õigusakti ettepaneku, võttes aluseks kõik soovitused.
Moving abroad?
Asute elama teise riiki?
What about your family?
Mis saab teie perekonnast?