natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Four of its ve municipalities are located on the French border.
Viiest haldusüksusest neli asetsevad Prantsusmaa piiri ääres.
The area consists mainly of forests and pasture land, with 30 000 or so inhabitants from local communities based in small villages, which are typically built up in the centre and extend outwards in small, more widely dispersed groups of dwellings.
Territoorium on kaetud peamiselt metsa ja karjamaadega. Umbes 30 000 kohalikku elanikku elavad väikestes, piirkonnale iseloomulikes külades, mis koosnevad tihedalt asustatud keskustest ja laial maa-alal hajutatud hoonete rühmadest.
The area’s LAG, also known as Botte du Hainaut, has taken onboard the innovative aspect of Leader+ in a development project which has a focus on culture.
Kohalik tegevusrühm Botte du Hainaut sai innustust Leader+ uuenduslikust aspektist, mis väljendub nende kultuurile keskendunud arenguprojektis.
Within the framework of the LAG, a cultural project was set up by the three cultural operators recognised by the Frenchspeaking community of Belgium (1): the cultural centres of Chimay, Momignies and Sivry-Rance. In the past, cultural projects were carried out on a case-by-case basis, without necessarily any consideration of other projects and with no rm territorial basis.
Arenguprojekti koostasid tegevusrühma raames Belgia prantsuskeelse kogukonna1 tunnustatud kultuuriasutused: Chimay, Momignies’ ja Sivry-Rance’i kultuurikeskused.Varem viidi kultuuriprojekte ellu iga juhtumi puhul eraldi, arvestamata seejuures alati muude projektidega, ja ilma kindla territoriaalse aluseta.
Now with Leader+ funding, the LAG has carried out a project designed to improve the quality of life for those living in the region’s rural communities by implementing a regional cultural development strategy.
Nüüd on kohalik tegevusrühm viinud Leader+ vahendite abil ellu projekti, mille eesmärk on parandada piirkondliku kultuuri arengu strateegia kaudu maapiirkondades elavate inimeste elukvaliteeti.
This project has clearly involved a change in thinking and approach towards cultural matters, particularly on the part of the
Piirkonnas, kus kohalike elanike piirkondlik identiteeditunne oli tugev juba enne, on projekt ikkagi ilmselgelt muutnud mõtteviisi ja lähenemist kultuuriküsimustele, eelkõige just kohalike institutsioonide osas.
Consequently, three lines of action have been developed to deal with these dierent issues.· The first line of action, which is fundamental to the whole project and which provides a basis for the other two, is the creation of a system for cultural coordination.
Seega töötati nende probleemide lahendamiseks välja kolm tegevussuunda:• Esimeseks tegevussuunaks, mis on põhjapanev kogu projekti seisukohalt ja mis on aluseks kahele ülejäänule, on kultuurialase koordineerimissüsteemi loomine.
This system, which is applied at the local level, is aimed at developing a concerted cultural policy which covers all the various work of the dierent cultural centres.
Selle kohalikul tasandil rakendatava süsteemi eesmärk on välja töötada eri kultuurikeskuste tööd hõlmav ühine kultuuripoliitika.
This includes encouraging expression and creativity, enhancing the cultural heritage, and organising opportunities for further education etc.
See kätkeb endas näiteks eneseväljenduse ja loovuse stimuleerimist, kultuuripärandi rikastamist ja edasiõppimisvõimaluste leidmist.
The resulting consultation brings about a better exchange of information, expertise and good practice. · The second line of action is concerned with adding value to and sharing in actions initiated by women’s movements on a sub-regional scale.
Konsulteerimine toob kaasa parema teabevahetuse, paremad eriteadmised ja hea tava.• Teine tegevussuund on seotud allpiirkondlikul tasandil toimuva naisliikumise algatatud meetmetele lisandväärtuse loomise ja nendes meetmetes osalemisega.
This concerns initiatives centred around the World Women’s Day, on 8 March of each year. · The last line of action consists of mobilising young people and reinforcing their knowledge of their environment.
See on seotud algatustega, mis on keskendunud igal aastal 8. märtsil tähistatavale ülemaailmsele naistepäe-vale.• Kolmas tegevussuund hõlmab noorte kaasamist ja nende teadmiste suurendamist ümbritsevast keskkonnast.
This requires bringing together institutions with a social objective around a common platform, such as in particular, for culture and education.
Selleks on vaja koondada ühise platvormi ümber sotsiaalse suunitlusega institutsioonid, nagu mittetulundusühingud ja noorteliikumised.
Planning Dutch development: a tale of two villages
Madalmaade arengu kavandamine: kahe küla lugu
Employing Leader+ methods as a basis for integrating local and regional rural development plans gives villagers a better say about how they wish to live.
Leader+ meetodite kasutamine kohalike ja piirkondlike maaelu arengukavade integreerimisel võimaldab külaelanikel oma elu kujundamisel paremini kaasa rääkida.
Over recent times, citizens as well as government bodies have been trying to nd new ways of working together.
Viimasel ajal on nii kodanikud kui ka valitsusasutused püüdnud leida uusi koostöövorme.
Government representatives have tried various methods to involve people in local decision-making, and communities also look for new ways to have a stronger say about the area in which they live.
Valitsuse esindajad on proovinud eri meetodeid kohalike elanike kaasamiseks otsustamismenetlusse, ning kogukonnad otsivad pidevalt uusi viise, et rääkida rohkem kaasa nende endi elukeskkonnaga seotud otsuste tegemisel.
These included meetings at people’s homes, and eld trips together in order to take photographs to show which aspects of their village and the surrounding environment were important to them, and which ones needed to be kept or changed.
Elanikega kohtuti nende kodudes ning korraldati väljasõite, et inimesed teeksid pilte, mis näitaksid, millised aspektid külas ja seda ümbritsevas keskkonnas on neile olulised ning mida tuleks säilitada või muuta.
Drawing on the visions and knowledge of the villagers, a plan was drawn up that called for, amongst other things, improved road safety, improvements to the village’s appearance, and the development of the village centre.
Külaelanike ettekujutustele ja teadmistele toetudes koostati kava, kus muu hulgas sooviti liiklusohutuse tõstmist, küla ilme parandamist ning külakeskuse väljaarendamist.
e challenge of local development
Kohaliku arengu väljakutse
Now with support from the Leader+ LAG Oost Drenthe, inhabitants from villages in the province of Drenthe have designed their own village development plans, and so have a better voice about local issues which aect their quality of life.
Leader+ kohaliku tegevusrühma Oost Drenthe’i toetusel koostasid Drenthe’i provintsi külade elanikud oma külade arengukavad, tänu millele nad saavad kaasa rääkida nende elukvaliteeti mõjutavates kohalikes küsimustes.
These plans cover things that either need to be kept or need to be changed, and concern not only the village itself but also the surrounding area.
Kavad hõlmavad aspekte, mida tuleks kas säilitada või muuta, ega piirdu üksnes külaga, vaid käsitlevad ka ümbritsevaid alasid.
They are also an excellent example of bottom-up planning that has had a real impact on regional policymaking.
Kavad on ka heaks näiteks alt-üles-planeerimisest, mis mõjutas oluliselt piirkondliku poliitika väljatöötamist.
Taking account of the bottom-up approach
Arvestamine alt-üles-lähenemisega
Combining the villagers’ local action plans with regional planning policy at the municipal and regional levels was one of the main challenges of this project.
Kõnealuse projekti üheks suurimaks väljakutseks oli külaelanike kohalike tegevuskavade ühitamine piirkondliku planeerimispoliitikaga kohalikul ja piirkondlikul tasandil.
Often such local plans can miss the link at the regional level either because they are written in the wrong (not the ocial) language, make unrealistic proposals, or are simply not supported by politicians.
Sageli ei leia sellised kohalikud kavad piirkondlikul tasandil kõlapinda, sest need pole kirjutatud ametlikus keeles, nendes tehakse ebareaalseid ettepanekuid või need ei leia lihtsalt poliitikute toetust.
Thus, the challenge is to draft village action plans in such a way that they can be dealt with by common administrative and political structures.
Seega on väljakutse koostada küla tegevuskavad nii, et haldus- ja poliitilised struktuurid on võimelised neid käsitlema.
Generally, it is widely accepted that villagers have probably the best understanding and vision about the area where they live.
Üldiselt on omaks võetud arusaam, et külaelanikud mõistavad ise kõige paremini keskkonda, kus nad elavad, ja neil on selle tuleviku kohta oma ettekujutus.
Moreover, when asked to dene their local territory, they often agree on the parameters that dene where they live.
Kui paluda neil seda keskkonda iseloomustada, on nad sageli oma kodukanti määratlevate parameetrite osas üksmeelel.
These parameters tend to be related to the natural habitat, about which it is felt they have some inuence and knowledge, and which may be quite dier-ent from the ocial administrative view.
Need parameetrid on tavaliselt seotud looduskeskkonnaga, mida inimesed enda arvates tunnevad ja suudavad mõjutada ning mis võib erineda päris palju ametlikust seisukohast.
A village is also a reservoir of local knowledge concerning social, cultural and economic factors.
Küla on ka kohalike sotsiaalsete, kultuuriliste ja majanduslike teadmiste allikas.
When introduced into a local action plan, this knowledge has an enormous potential for regenerating village communities.
Kohalikku tegevuskavasse kaasamise puhul on nendel teadmistel külakogukondade taasloomise seisukohalt tohutu potentsiaal.
In this Leader+ project, the LAG Oost-Drenthe was able to inspire the villagers of Buinen to successfully set up their
Kõnealuses Leader+ projektis suutis Oost-Drenthe’i kohalik tegevusrühm innustada Buineni küla elanikke koostama oma küla tegevuskava. Neid abistas selles pädev orga-
In Drenthe, the process did not stop only at the point where the ‘wishes’ of the community were drawn up.
Drenthe’is ei piirdutud üksnes kogukonna soovide kokkukogumisega.
One of the strong points of this particular village plan was that local and regional government representatives had been involved from the very start of the process.
Küla arengukava tugevaks küljeks oli see, et kohaliku ja piirkondliku valitsuse esindajad osalesid protsessis päris algusest peale.
This proved to be a key to success.
See oli ka edu võti.
The villagers of Buinen were able to explain why they wanted to restore the old harbour in the centre, and the planners were then able to explain within which regulations this was possible.
Buineni küla elanikud suutsid seletada, miks nad tahavad vana sadamat taastada, ja projekteerijad said seejärel selgitada, millistel tingimustel oli see võimalik.
As a result of this cooperation, the projects proposed by the residents could be
See tähendas aga seda, et mitme Leader+ projek-
A new bridge improves village access
Renoveerimistööd on lõpetatud ja sadam on valmis
Renovation work on the harbour is complete and ready for use
Uus sild parandab külale juurdepääsu
Local children have their say on local developments
Lapsed saavad kohalikus arengus kaasa rääkida
IMPROVING THE QUALITY OF LIFEIN RURAL AREAS packages of ower bulbs for every household in the village.
ELUKVALITEEDI PARANDAMINE MAAPIIRKONDADES desse investeerimisele, on osutunud kasulikeks külaelanike ja valitsuste vaheliste sidemete loomisel.
The planting of these bulbs was a positive and colourful start to putting the agenda+ into action.
Ehk teisisõnu: külaelanikud loovad sisu, ametlikud menetlused ja asutused konteksti või struktuuri, kus see sisu saab kasvada.
This meant, for example, that with several Leader+ projects, the village of Buinen could reconstruct the small harbour that once gave life to the village, and to re-use it for tourism, such as canoeing routes, while at the same time creating an area for river water storage.
ti raames suutis Buineni küla rekonstrueerida kunagi külale elu andnud väikese sadama ning hakata kasutama seda turismi eesmärgil, näiteks kanuumatkade korraldamiseks, ning luua ühtlasi ala jõevee kogumiseks.
In addition, the village’s appearance was enhanced by tree planting and installing traditional forms of street-lighting.
Lisaks sellele parandati küla ilmet puude istutamise ja traditsioonilise tänavavalgustuse paigaldamisega.
The province of Drenthe has since incorporated the idea of the village action plan, and made it an ocial part of its spatial planning procedures.
Liikmesriik: Madalmaad Piirkond, ala: Drenthe Kohaliku tegevusrühma nimetus: Oost-Drenthe Rahvaarv: 82 300Pindala: 697 km
Put another way: the villagers provide the content; formal procedures and the authorities provide the context or structure where this content can grow.There is a clear mutual benet to all concerned.
Tänu sellele on hakanud sarnaseid kavasid koostama ka provintsi teised külad.Ühe teise Leader+ projekti raames, nimetusega „Maaelu arengu uus stiil”, on kolm küla koostanud arengukavad ja kaks küla on loonud oma Küla Agenda+ (kus plussmärk näitab seda, et arvestatud on ka küla ümbritsevate aladega).
In another Leader+ project, called ‘Rural development new style’, three villages have made development plans, and two villages have created their own village agenda+ (with the ‘+’ indicating that the area around the village will be taken into account as well).
Projekt: Buineni küla arengukava Projekti kogumaksumus: 560 785* eurot EL: 186 928 eurot Muud riiklikud vahendid: 373 857 eurot Projekti kehtivusaeg: detsember 2004 kuni detsember 2006
One of these villages is Zuidlaarderveen.
Üks nendest küladest on Zuidlaarderveen.
In this village, which has a population of 320, there were several areas of concern that were behind setting up the agenda.
Selles 320 elanikuga külas oli mitmeid probleeme, mis sundisid agendat koostama.
For instance, the village hall had lost its sense of purpose and had all but disappeared, and it was also feared that the local school would have to close down.
Näiteks oli küla esindushoone oma eesmärgi kaotanud ning kardeti, et uksed peab sulgema ka kohalik kool.
By contrast, there were also some positive ideas and plans for the future.
Vastukaaluks olid elanikel siiski ka mõned positiivsed ideed ja tulevikuplaanid.
Project village development plan: Buinen Project total cost: EUR 560 785 (*)EU: EUR 186 928Other public funds: EUR 373 857Period of project eligibility: December 2004–December 2006
Projekt: Maaelu arengu uus stiil, Zuidlaarderveeni Küla Agenda+Projekti kogumaksumus: 155 123* eurot EL: 51 190 eurot Muud riiklikud vahendid: 62 025 eurot Erakapital: 41 908 eurot Projekti kehtivusaeg: veebruar 2005 kuni detsember 2005
(*) Includes more than one project.
* Hõlmab rohkem kui ühte projekti.
As in Buinen, the process of setting up the ‘agenda+’ was truly participative.
Nagu Buinenis, nii oli ka siin Agenda+ koostamine tõeliselt kollegiaalne ettevõtmine.
The villagers were also supported by two professional organisations: Stamm Centre for Social development and TRIAS, a local welfare organisation, located in the province.
Külaelanikke abistasid kaks professionaalset organisatsiooni: Stammi sotsiaalse arengu keskus ja TRIAS, provintsis tegutsev kohalik heategevusorganisatsioon.
An ‘agenda committee’ consisting of village representatives from dierent so-called life-style groups, made a list of their concerns and wishes in order to arrive at a village ‘agenda’.
Eri elualasid esindavatest külaelanikest koosnev nn Agenda komitee pani Agenda koostamiseks kirja elanike mured ja soovid.
These views resulted from a questionnaire in which 80 % of the local population took part.
Need seisukohad pärinesid küsimustikust, millele vastas 80% kohalikust elanikkonnast.
Steps were also taken to ensure that the local government and local welfare organisations participated in the process, and were committed to the outcomes.
Astuti ka samme, et kohalik omavalitsus ja kohalik heategevusorganisatsioon osaleksid protsessis ning oleksid tulemustest huvitatud.
(*) Includes more than one project.
Fotod: Madalmaade riikliku koostöövõrgu üksus
The villagers of Zuidlaarderveen took immediate action, even before the agenda was formally published.
Zuidlaarderveeni küla elanikud asusid tegutsema juba enne, kui Agenda ametlikult avaldati.
The process of agenda-setting itself stimulated enthusiasm: for instance, there were as many as 60 volunteers to help the local school with various activities in order to give it a more central role in the village community.
Juba Agenda koostamine ise süstis inimestesse entusiasmi. Näiteks aitasid 60 vabatahtlikku kohalikku kooli eri tegevuste organiseerimisel, et anda koolile kogukonnas kesksem roll.
Here, Leader+ helped with the cost of producing the ‘agenda’ and will also help to realise some of the proposals, such as improvements to the community building.
Leader+ kattis agenda koostamisel tekkinud kulud ning abistab ka ettepanekute elluviimisel, näiteks esindushoone kohendamisel.
Contact person: Mrs Cathrien Posthumus (LAG coordinator)Address: Postbus 122, 9400 AC Assen, The Netherlands Tel. (31-592) 36 56 50Fax: (31-592) 36 56 71E-mail: c.posthumus@drenthe.nl Website: www.leader.drenthe.nl/oostdrenthe/index.htm
Üks silmatorkav algatus sai teoks 2006. aasta kevadel, kui teede ja teeäärtega tegelev töörühm jagas küla igale majale lillesibulaid.
Photos provided by the Dutch national network unit
Leader+ meetodid, mis keskenduvad alt-üles-lähenemisele, vastutusega eksperimenteerimisele ja uutesse haldusprotsessi-
Selected logs at the start of the value chain …
Väärtusahela alguses välja valitud palgid ...
By funding three dierent projects related to the region’s timber sector, Leader+ helps to secure the local economy by maintaining employment and reinforcing the identity of local products.
Leader+ aitab piirkonna puidusektori kolme eri projekti rahastamisega tugevdada kohalikku majandust, säilitades töökohti ning tugevdades kohalike toodete identiteeti.
by Sabine Weizenegger, LAG Manager, Altusried-Oberallgäu
Sabine Weizenegger, Altusried-Oberallgäu tegevusrühma juht
The local action groups of the Allgäu region are proving that it is not only Scandinavian companies who can market pine and beech woods: their ‘timber value chain’ projects are not only enhancing the image of this local raw material, but also providing an income for the region.
Allgäu piirkonna kohalikud tegevusrühmad tõestavad, et männi- ja pöögipuitu suudavad turustada peale Skandinaavia rmade ka teised, kuna puidu väärtusahela projektid ei tõsta mitte ainult selle kohaliku tooraine mainet, vaid annavad piirkonnas ka sissetulekut.
Since the LAG started its operations in February 2004, a number of timber-based projects have been implemented.
Alates 2004. aasta veebruarist, mil kohalik tegevusrühm tegevust alustas, on ellu viidud mitu puidul põhinevat projekti.
With the support of Leader+, two interterritorial cooperation projects have been initiated; the ‘Allgäu 05’ timber construction fair, and the ‘in.silva’ timber marketing association.
Leader+ toel on algatatud kaks territooriumidevahelist koostööprojekti: puitehitisi propageeriv mess Allgäu ´05 ning puidu turustamise organisatsioon in.silva.
Moreover, in the Oberallgäu municipality of Wildpoldsried, Germany’s first timber-built multi-storey car park has been built with support from Leader+.
Lisaks sellele ehitati Oberallgäu Wildpoldsriedi omavalitsusüksuses Leader+ toel Saksamaa esimene mitmekorruseline puidust autoparkla.
From basic woodwork to master carpentry
Tavalistest puitesemetest meistriteosteni
The ‘Allgäu 05’ timber fair was organised by an association based in Kempten (Allgäu), established in mid-2003.
Allgäu ’05 puidumessi korraldas Kemptenis (Allgäu) asuv ühing, mis asutati 2003. aasta keskel.
This association now has over 100 members, including woodland owners, sawmill operators, carpenters, architects and planners.
Praegu on ühingul üle saja liikme ja sinna kuulub nii metsaomanikke, saeveskite omanikke, puuseppi, arhitekte kui ka projekteerijaid.
The aim was to organise the first regional timber construction fair which would make the ‘timber value chain’ concept clear to everybody.
Eesmärk oli korraldada piirkonna esimene puitehitiste mess, mis tutvustaks laiemale publikule puidu väärtusahela kontseptsiooni.
The target groups of this fair were not only the end users, but all of the value chain’s
Messi sihtrühm ei olnud mitte üksnes
In the Allgäu region, the timber industry provides employment for around 6 000 people.
Allgäu piirkonnas annab puidutööstus tööd umbes 6000 inimesele.
According to estimates, up to one third of the Allgäu population is dependent one way or another upon the woodland, forest or timber sectors; either directly as their primary or secondary income, or indirectly as linked to one of the many associated upstream or downstream industries.
Hinnanguliselt sõltub ühel või teisel viisil metsamaastikust, metsast ja puidusektorist kolmandik Allgäu elanikest, olgu siis otseselt, saades sealt esmast või teisest tulu, või kaudselt, olles seotud mõnega arvukatest varustavatest või järgtööstustest.
It is no surprise then that the ‘timber value chain’ should play a key part in the regional development plan of the local action group (LAG) Altusried-Oberallgäu, with its emphasis on local products and services.
Pole siis ka ime, et puidu väärtusahel mängib Altusried-Oberallgäu tegevusrühma piirkondlikus arengukavas tähtsat rolli, rõhudes kohalikele toodetele ja teenustele.
One objective is to give a boost to the local timber industry, but it is also intended that the population should learn to appreciate the diversity and value of this local raw material.
Üheks eesmärgiks on ergutada kohalikku puidutööstust, kuid teiseks eesmärgiks on õpetada elanikke hindama selle kohaliku tooraine mitmekülgsust ja väärtust.
… are eventually transported for processing
... viiakse töötlemisele otse tehastesse.
Founded in 2004, the ‘in.silva’ cooperative began commercial operations in the early summer of 2005.
Wildpoldsriedi omavalitsusüksus tegi omale puidutöötlejana nime juba enne Leader+ käivitamist.
This cooperative brings together organisations of small private forest owners, and provides on their behalf, marketing services for xed lengths of timber to large customers, together with the necessary delivery to factories.
Aastatel 19951996 tehti algkoolile pakett-laudkonstruktsiooniga juurdeehitus ning 2004. aastal sai valmis puidust spordihall.
Regional sawmills continue to be supplied directly by forestry cooperatives and forest owners associations, so consequently there is no conict of interest.
Seejärel hakati Leader+ raames ellu viima uut projekti „Wildpoldsriedi puitgaraaž”.
Leader+ support has been provided in the form of an initial oneyear funding for the business premises and administration of the cooperative, and self-generated funding has been provided from the cooperative’s own resources.
Messis nähti võimalust jagada ja saada teavet, vahetada kogemusi ning luua võrgustikke, kuna varem piirkonna puidu potentsiaali kohta laialdased teadmised puudusid.
The trade fair, which was held in Kempten (Allgäu) under the slogan‘Short cuts — lasting pleasure’, attracted several thousand visitors.
Kemptenis peetud kaubandusmessi külastas mitu tuhat inimest.
More than 50 companies were present as exhibitors.
Eksponentidena oli kohal üle 50 ettevõtte.
The event included specic presentations and was supported by a lively fringe programme, including demonstrations of historical saws and ornate saw workings.
Messi raames korraldati mitmeid esitlusi ja kavas oli ka meelelahutuslik programm, kus esitleti ajaloolisi saage ja sae abil valmistatud kaunistustega tooteid.
Such was the success of the event that both fair organisers and exhibitors repeated it in September 2006.
Mess oli nii edukas, et korraldajad ja eksponendid organiseerisid samasuguse ürituse ka 2006. aasta septembris.
Even before the days of Leader+, the municipality of Wildpoldsried had already made a name for itself in the world of timber.
Nii avatigi 2005. aasta suvel Saksamaa esimene mitmekorruseline puidust autoparkla.