natgillin/translations-raw huggingface dataset:
DK: figures do not include post-secondary non-tertiary education.FR: figures do not include French overseas departments.CY: figures include financial aid to students studying abroad.LU: figures do not include tertiary education.PT: figures do not include local government expenditure.
DK: andmed ei sisalda teise taseme järgset ja kolmanda taseme eelset haridust.FR: andmed ei sisalda Prantsusmaa ülemeredepartemange.CY: andmed sisaldavad rahalist abi välismaal õppivatele tudengitele.LU: andmed ei sisalda kolmanda taseme haridust.PT: andmed ei sisalda kohalike omavalitsusorganite kulutusi.
Education beyond the minimum school leaving age - and especially at university level - is the key to a satisfyingcareer for many people, and is essential in giving the EU a well-qualified workforce.
Lisaks on see oluline ka ELile kõrgelt kvalifitseeritud tööjõu saamiseks.
The good news is that, in most EU countries, more and more 18-year-olds are studying.
Hea uudis on see,et kõrgkoolis õppivate üle 18aastaste noorte arv kasvab enamikus ELi riikides.
Percentage of 18-year-olds in education (all levels), 2002
18aastaste õpilaste ja üliõpilaste protsent (kõik tasemed) 2002. aastal
0 The figures for some countries may be influenced by the fact that secondary education ends earlier than in other countries.BE: figures do not include independent private institutions.CY and LU: most students study abroad and are not included.
0 Mõnede riikide andmed võivad olla mõjutatud asjaolust, et sealne keskharidus lõpeb teiste riikidega võrreldes varem.BE: andmed ei sisalda sõltumatuid eraõppeasutusi.CY ja LU: enamik üliõpilasi õpib välismaal ning seepärast andmetes ei kajastu.UK: andmed on 2001. aasta kohta.
What subjects do Europeans study?
Milliseid õppeaineid eurooplased õpivad?
Women, whose educational attainments were below men’s in Europe a generation ago, have now caught up.In 2001, more women than men graduated from higher education in the EU.
Kui põlvkond tagasi jäi Euroopa naiste haridustase meeste näitajale alla, siis täna on see vahe muutunudolematuks. 2001. aastal oli Euroopa Liidus kõrgkooli lõpetanute hulgas rohkem naisi kui mehi.
The subjects Europeans chooseto study tend to differ according to their gender: more men choose science, computing and engineering;more women choose the arts, humanities and law.
Erialade puhulon aga meeste ja naiste valikud erinevad: mehed eelistavad teadust, informaatikat ja inseneriteadust, naisedaga kunsti, humanitaaralasid ja õigusteadust.
Europe needs well-qualified people in all walks of life.
Euroopa vajab hea haridusega inimesi igas eluvaldkonnas.
In particular, it needs more women in professionalcareers, and more scientists (of both genders) to carry out vital research.
Eelkõige oodatakse tööalases karjääris osalemarohkem naisi, lisaks on vaja teadustöötajaid (mõlemast soost) tähtsate teadusuuringute läbiviimiseks.
Higher education graduates by gender and field of study, EU-25, 2001
Kõrghariduse omandanute arv sugupoolte ja erialade järgi EL-25s 2001. aastal
0 Humanities Law Science Engineering,manufacturing & arts & construction Source: Eurostat.
0 Humanitaarteadused Õigusteadus Reaalteadused Inseneriteadus, tootmine ja kunst ja ehitus
Better education means better job prospects
Parem haridus tähendab võimalust saada parem töökoht
On the whole, the less educated you are, the more likely you are to be unemployed.
Üldjuhul on nii, et mida madalam haridus, seda suurem on töötuks jäämise tõenäosus.
If you have completed ‘tertiary’ education (e.g. a university degree course), you are more than twice as likely to have ajob as someone with only primary or lower secondary schooling.
Kui teil onlõpetatud kolmanda taseme haridus (näiteks omandatud ülikoolikraad), on teil üle kahe korra suuremtõenäosus töökohta saada võrreldes isikuga, kellel on ainult alg- või põhiharidus.
Unemployment rate, by educational level, EU-25, 2003, for people aged 25-64
25—64aastaste töötuse määr nende hariduse kaupa EL-25s 2003. aastal
Sources: Eurostat, labour force survey, spring.
Allikad:Eurostat ja tööjõu ülevaade (kevad).
Key facts and figures 11/10/05 12:55 Page 34
Infotehnoloogia — oluline töövahend
All over the EU, more and more firms and households are getting connected to the internet, and more business is being done online- which boosts efficiency.
Suur osa äritegevusest toimub samution-line, mis aitab oluliselt tõsta tulemuslikkust.
In 2004, 89% of businesses and 42% of households in the EU had access to the internet.
2004. aastal oli internetiühendus 89% ELi ettevõtetel ja 42% kodumajapidamistel.
Percentage of businesses with access to the internet, 2004
Internetiühendusega ettevõtted 2004. aastal
However, this figure varies across the EU.
Kuid see näitaja on liikmesriigiti erinev.
For example, 69% of households in Denmark hadaccess to the internet in 2004 while in Hungary this figure was only 14%.
Näiteks oli 2004. aastal internetiga ühendatud69% Taani kodumajapidamistest, kusjuures vastav näitaja Ungaris oli vaid 14%.
One of the EU’s priorities is to ensure that all its citizens have fast, reliable access to the internet and theskills to handle information technology.
Üks ELiprioriteetidest on tagada oma kodanikele kiire ja usaldusväärne võrguühendus ningarvutioskus.
The ‘digital divide’ between people in differentcountries and regions must be narrowed.
Nn digitaalset lõhet eri riikide ja piirkondade vahel tuleb vähendada.
Key facts and figures 11/10/05 12:55 Page 36
Teadustegevus — võti tulevikku
Research - key to the future
Teadus- ja arendustegevus, eelkõige uued tehnoloogiad, on konkurentsivõime ja töökohtade arvu suurendamisevõti.
Research and development (R & D), especially in new technologies, holds the key to future competitiveness and jobs,which is why the EU’s new strategy (since 2000) is to invest much more in research, rivalling the USA and Japan.
Seepärast on ELi uus strateegia (alates 2000. aastast) investeerida järjest enam teadustegevusse, pakkudeskonkurentsi nii Ameerika Ühendriikidele kui Jaapanile.
Although Japan’s total investment in R & D is less than the EU’s, Japan’s research investment actually accounted formore than 3% of its GDP in 2001. The figure for the USA was 2.8%.
Kuigi Jaapani koguinvesteeringud teadus- ja arendustegevusse on Euroopa Liiduga võrreldes väiksemad, moodustas Jaapani 2001. aasta investeering teadus- ja arendustegevusse üle 3% SKTst.
The EU, which spent only 1.9% of its GDP onresearch in 2001, aims to boost this figure to 3% by 2010.
Ameerika Ühendriigid investeerisid2,8% SKTst.
Total spending on R & D in billions of euro, in the EU-25, Japan and the United States, 1995, 1998, 2001 and 2002
Euroopa Liit, kes 2001. aastal kulutas teadus- ja arendustegevusele ainult 1,9% SKTst, kavatseb eespoolnimetatud investeeringute mahu viia 2010. aastaks 3%ni SKTst.
Figures for the EU-25 do not include LU and MT.Sources: Eurostat and OECD.
EL-25 arvandmed ei sisalda andmeid Luksemburgi ega Malta kohta.Allikad:Eurostat ja OECD.
Europeans at work
Eurooplased tööl
Employment is a top priority for the EU.
Tööhõive on ELi peamine prioriteet.
In order tobecome the world’s most dynamic and competitiveeconomy, it must create more and better jobs for itscitizens.
Maailma kõigedünaamilisema ja konkurentsivõimelisema majanduse saavutamiseks tuleb ELil oma kodanikele luuarohkem ja paremaid töökohti.
It must also ensure equal opportunities, sothat everyone who wants to can work.
Samuti tähendab seevõrdsete võimaluste tagamist nii, et igaüks saakssoovi korral töötada.
The aim is toachieve an employment rate of 70% by 2010.
EL on võtnud sihiks saavutada2010. aastaks tööhõive määraks 70%.
How many people work in the EU?
Kui suur osa Euroopa Liidu tööjõulisest elanikkonnaston hõivatud?
In 2003, 63% of people of working age in the EU-25 had jobs.
2003. aastal oli EL-25 riikides töökoht 63%-l tööealistest inimestest.
However, the employment rate variesacross the EU. It is also different for men and women.
Kuid tööhõive erineb riigiti.Samuti on see erinev meeste ja naiste puhul.
Employment rate, 2003
Tööhõive 2003. aastal
0 Sources: Eurostat, labour force survey, annual average.
0 Allikas:Eurostat ja tööjõu ülevaade (aasta keskmine).
Key facts and figures 11/10/05 12:55 Page 40
Töötute probleemi lahendamine on Euroopa Liidu jaoks ülioluline.
Tackling unemployment is vital for the EU.
Töötute osakaal erineb riigiti ja piirkonniti.
The unemployment rate varies from one country and region to another.In 2003, the lowest level of unemployment was in Bolzano/Bozen (northern Italy), while the highest rate was 31.8%on the island of Réunion (part of France).
2003.aastal oli töötute osakaal kõige madalam Bolzanos (Põhja-Itaalias), kuid kõige kõrgem Réunioni saarel(Prantsusmaal), ulatudes 31,8%ni.
Overall, 9.0% of the EU’s labour force was unemployed in summer 2004, compared with 5.4% in the United States.
2004. aasta suvel oli ELi tööjõust umbes 9% töötu, USA vastav arv oli 5,4%.
Unemployment rate, August 2004
Töötuse määr, august 2004
Key facts and figures 11/10/05 12:55 Page 42
Mis tööd inimesed teevad?
In the 1950s, over 20% of people in the EU (only six countries at the time) worked in farming andaround 40% in industry.
1950ndatel aastatel tegeles Euroopa Liidus (siis oli ainult kuus liikmesriiki) üle 20% inimestestpõllumajandusega ja umbes 40% oli seotud tööstusega.
By 2003, those figures had dropped to 5.2% and 25.5% for the EU-25.
2003. aastaks olid need arvud langenudvastavalt 5,2%-le ja 25,5%-le EL-25 puhul.
Meanwhile, the services sector has been growing fast and it now employs more than two thirds ofthe EU’s workforce.
Enamik Euroopa Liidus loodud uusi töökohti on teenindussfääris, kus praegu töötab kolmesttöötajast kaks.
Services
Teenindussfäär
Sources:Eurostat, national accounts, annual average.
Allikad:Eurostat, rahvamajanduse arvepidamine, aasta keskmine.
Equal opportunities for all?
Kõigile võrdsed võimalused?
In each age bracket, more men than women have jobs in the EU.
Igas vanuserühmas töötab mehi rohkem kui naisi ja see kehtib üldiselt kõigis ELiriikides.
This is sometimesdue to discrimination in the workplace, sometimes the result of personal choice orcultural traditions.
Mõnikord on see seotud diskrimineerimisega töökohal, mõnikord isiklikuvaliku või kultuuritavadega.
Employment rate by age group and gender, EU-25, 2003
Tööhõive vanuserühma ja soo alusel 2003. aastal EL-25s
Sources: Eurostat, labour force survey, annual average.
Allikad:Eurostat ja tööjõu ülevaade (aasta keskmine).
In all EU countries, women earn (on average) less than men.
Kõigis ELi riikides teenivad naised keskmiselt vähem kui mehed.
This ‘gender pay gap’ is widest in Cyprus, where women earned 26%less than men in 2001.
Selline sugudevaheline palgaerinevus on suurim Küprosel, kus 2001.aastal teenisid naised meestega võrreldes 26% vähem.
It is narrowest (6%) in Italy.
Kõige väiksem on sugudevaheline palgaerinevus Itaalias (6%).
If the EU is to increase the size of its working population, better pay and conditions are needed to attract more women into the labour market.
Kui EL soovibsuurendada töötava elanikkonna osa, tuleb naiste tööturule toomiseks pakkuda paremaid palga- ja töötingimusi.
The EU must also keep people of both genders working longer.
Lisaks tuleb toetada nii meeste kui naiste pikemat töötamist.
It is making a special effort to help people of all ages to find jobsand keep them.
ELis pööratakse erilist tähelepanu sellele, et aidata igas vanuses inimeselleida töökoht ja see ka säilitada.
That includes policies to encourage part-time work and to remove conflicts between career and private life.
Muu hulgas toetatakse osalise tööajaga töötamist ning karjääri ja eraelu vaheliste vastuoludekõrvaldamist.
Gender pay gap, 2001
Sugudevaheline palgaerinevus 2001. aastal
Trade and the economy
Kaubandus ja majandus
One of the EU’s main aims is economic progress.
Üks ELi peaeesmärke on majanduslik areng.
Overthe past 50 years, and especially since the 1980s,much has been done to break down the barriersbetween the EU’s national economies and to createasingle market where goods, people, money andservices can move around freely.
Viimase50 aasta jooksul ning eriti alates 1980ndatestaastatest on tehtud tõsist tööd selle nimel, etkõrvaldada tõkked ELi riikide majanduste vahel jaluua ühtne turg, kus kaubad, inimesed, raha jateenused saavad vabalt liikuda.
Trade between EUcountries has greatly increased and, at the same time,the EU has become a major world trading power.
ELi riikide vahelinekaubandus on märkimisväärselt kasvanud ning samalajal on EL saanud tähtsaks kaubanduspartneriksmaailmas.
How much does the EU produce?
Kui palju Euroopa Liidus toodetakse?
The EU’s gross domestic product (GDP) - i.e. the economy’s output of goods and services -is steadily growing.
ELis tervikuna on SKT (kaupade ja teenuste toodang) pidevalt kasvanud.
With its enlargement from 15 to 25 countries, the EU’s GDP is nowabout the same as that of the United States.
ELi laienemisega15 liikmesriigilt 25-le on ELi kui terviku SKT umbes sama suur kui USA-l.
GDP in billions of euro, 2003 billion billion
SKT miljardites eurodes 2003. aastal eurot
Although GDP in the new member states is on the whole smaller than in the older ones, it is growing at a very healthy rate -well above the EU-15 average.
Kuigi võrreldes vanade liikmesriikidega on uute liikmete SKT üldjuhul väiksem, kasvab see võimsas tempos ning täna ulatub seejuba tunduvalt üle EL-15 keskmise.
In all EU countries, over 60% of GDP is generated by the service sector (this includes things suchas banking, tourism, transport and insurance).
Kõigis ELi liikmesriikides toodetakse üle 60% SKTst teenindussfääris (kaasa arvatudpangandus, turism, transport ja kindlustus).
Industry and agriculture, although still important, have declined in economicimportance in recent years.
Samas on tööstuse ja põllumajanduse osakaal viimastel aastatel kahanenud, kuigiendiselt on need olulised valdkonnad.
GDP in billions of euro, 2003 billion billion
SKT miljardites eurodes 2003. aastal
The figure for Austria is not fully comparable to the figures for other countries.Source: Eurostat.
Andmed Austria kohta ei ole täielikult võrreldavad teiste riikide andmetega.Allikas:Eurostat.
Key facts and figures 11/10/05 12:55 Page 50
Euroopa Liit — tähtis kaubanduspartner
Although the EU represents only 7% of the world’s population, it accounts for approximately a fifth of global imports and exports.
Kuigi ELi elanikkond moodustab ainult 7% maailma rahvastikust, hõlmab ELi import ja eksport peaaegu viiendiku maailma koguimpordist ja -ekspordist.
It is therefore a major trading power with an important role to play on the world stage.
Seega on Euroopa Liit tähtis kaubanduspartner, kelle rolli maailma kogukaubavahetuses ei tohi alahinnata.
Trade between EU countries accounts for two thirds of all EU trade, and it is vital to the economies of all the member states.
Väga tähtis on ka kaubavahetus ELi riikide vahel, moodustades ELi kogukaubavahetusest kaks kolmandikku.
It accounts forover half of all trade in each of the 25 countries, and in some cases it amounts to around 80% - as the graph shows.
Kõigi 25 liikmesriigi puhulmoodustas kaubavahetus teiste ELi riikidega üle poole kogukaubavahetusest, ulatudes mõnel juhul isegi 80%ni (vaata tabelit allpool).
Trade with other EU countries, as a percentage of each country’s total trade, 2003
Kaubavahetus teiste ELi riikidega riigi kogukaubavahetuse protsendimäärana 2003. aastal
The single market has made trade between EU countries much easier as goods, services,capital and people can now move freely across national borders.
Ühtne turg on tunduvalt lihtsustanud ELi riikide vahelist kaubavahetust, sest kaubad,teenused, kapital ja inimesed saavad vabalt liikuda.
It is also good news forconsumers, who can shop around for the best bargains!
Samuti on see hea uudis tarbijatele,kellel on võimalik sisseoste teha parimate hindadega!
The EU is one of the main exporters of goods, as the graph below shows.
Nagu allpool esitatud graafikult näha, on EL juhtiv kaubaeksportija.
The USA is the EU’sbiggest export market, and most of the goods entering the EU come from the USA.
ELi suurim eksporditurg on USA ning suurem osa ELi imporditavatest kaupadest on samuti pärit USAst.
However,between 1999 and 2003, the EU’s trade with China has more than doubled in value, and Chinais now the second biggest supplier of EU imports.
Kaubavahetuseväärtus Hiinaga suurenes ajavahemikul 1999—2003 enam kui kaks korda ning täna on Hiinasuuruselt teine importija Euroopa Liitu.
The EU is also an important trading partner for less developed countries, and this trade helpstheir economic growth.
Lisaks on Euroopa Liit oluline kaubanduspartner vähemarenenud riikidele ning see aitab kaasanende majanduse kasvule.
The EU is one of the biggest importers of agricultural products fromless developed countries.
Euroopa Liit on suurim põllumajandustoodete importijavähemarenenud riikidest.
International trade in goods, in billions of euro, 2002 billion
Kaubavahetus ülejäänud maailmaga miljardites eurodes 2002. aastal
The EU: fighting world poverty
Euroopa Liidu võitlus maailma vaesusega
Poverty is still a global problem, in spite of progress over recent decades.
Hoolimata viimaste aastakümnete arengust, on vaesus endiselt globaalne probleem.
In 2001, in sub-Saharan Africa, 314 million people were living on less than a dollar a day. Even in Europe and central Asia, thefigure was 18 million people.
Näiteks tuli 2001.aastal 314 miljonil Saharast lõunasse jäävate riikide elanikul toime tulla vähem kui ühe dollariga päevas.Isegi Euroopas ja Kesk-Aasias oli selliste inimeste arv 18 miljonit.
The EU’s status as a major trading power gives it great responsibility for fighting world poverty andpromoting global development.
ELi kui tähtsa kaubanduspartneri staatusega kaasneb suur vastutus vaesusega võitlemise ja maailmatuleviku kujundamise eest.
It seeks to use its influence within the World Trade Organisation toensure fair rules for world trade and to make globalisation benefit all nations, including the poorest.It is also the world’s biggest donor of official development aid.
EL püüab ära kasutada oma mõjuvõimu Maailma Kaubandusorganisatsioonis, ettagada õiglased reeglid maailmakaubanduses ja kõigi rahvaste, sealhulgas vaeseimate kasusaamineüleilmastumisest. EL on ka maailma suurim ametliku arenguabi andja.
Official development aid as a proportion of the total aid given in 2004 by 22 of the 30 OECD countries
Ametliku arenguabi protsendimäär 2004. aasta kogu arenguabist, mida andsid 22 OECD riiki 30st
The data is preliminary.The figure for the EU-15 includes aid managed by the EU institutions.Source: OECD.
Andmed on esialgsed.EL-15 andmed sisaldavad ELi institutsioonide poolt hallatud abi.Allikas:OECD.
Key facts and figures 11/10/05 12:55 Page 54
Transport, energia ja keskkond
Transport, energy and theenvironment
Transport ja energia on ELi majanduse jaoks elulisetähtsusega.
Transport and energy are vital to the EU economy.Europeans and the products they consume in everincreasing quantity and variety are carried across thecontinent by all modes of transport - but most of allby road.
Eurooplased ja tooted, mida nad üha rohkem üha laienevas kaubavalikus tarbivad, liiguvadmööda Euroopat kõikvõimalike transpordivahenditega, ent kõige enam maanteid mööda.
As the economy grows, so does the demand fortransport and energy.
Majanduskasvuga suureneb vajadus transpordi jaenergia järele.
But this growth means increasing congestion and fuel consumption, which in turncreate more pollution.
Paraku tähendab see suuremaid liiklusummikuid ja kütusetarbimist, mis omakorda suurendab saastatust.
These are Europe-wide problems that require Europe-wide solutions decided at EU level.
Need on üleeuroopalised probleemid,mis vajavad üleeuroopalisi lahendusi ELi tasandil.
Sustainable development is a top priority for the EU,which takes environmental concerns into account inall its policy-making.
Euroopa Liidu põhiprioriteet on säästev areng, misarvestab keskkonnaaspektidega igal poliitikatasandil.
Going places
Ühest punktist teise
Railways and inland waterways (i.e. rivers and canals), once so important for moving goods and passengers around Europe, now carry only a small percentage of the total.
Mööda raudteed ja siseveeteed — st jõgesid ja kanaleid —, mis kunagi olid väga tähtsad kauba- ja reisijateveol üle Euroopa, liigub nüüd ainult väga väike osa kaupadest ja reisijatest.
Three quarters of the European Union’s freight now goes by road - as do more than three quarters of travellers in the EU.
Kolm neljandikku ELi kaubavedudest liigub mööda maanteid, maanteel reisijate arv on veelgi suurem.
Forecasts predict that road transport will remain by far the most important mode of travel for passengers and that air travel will continue to boom.
Prognooside kohaselt edestab maanteetransport kõiki teisi reisijateveo liike ka edaspidi, kuigi ennustatakse ka õhutranspordi edasist kasvu.
To ease congestion on the roads and improve the environment, the EU is encouraging people to travel by public transport and urging transport firms to move freight to trains, barges and ships.
Ummikute vähendamiseks maanteedel soosib EL ühistranspordi kasutamist ja toetab transpordiettevõtteid, et need veaksid võimalikult palju kaupa rongide, praamide ja laevadega.
To tackle congestion at Europe’sairports, the EU is creating a unified Europe-wide system of air traffic control (the ‘single European sky’).
Ummikute vähendamiseks Euroopa lennujaamades töötatakse ELis välja ühtset Euroopa lennujuhtimissüsteemi („Ühtne Euroopa taevas“).
Use of four means of passenger transport in the EU-25 as a percentage of total passenger transport measured in passenger-kilometres, 2000, 2010 and 2030.
Nelja reisijateveo liigi kasutamine EL-25s protsendimäärana kogu reisijateveost mõõdetuna reisijakilomeetrites 2000., 2010. ja 2030. aastal
Private car
Sõiduautod
Rail
Rongid
Source: European Commission.
Allikas:Euroopa Komisjon.
Power for the people
Energia inimeste kasutusse
Two EU countries (Denmark and the United Kingdom) are net exporters of energy, thanks to their North Sea oil and gas reserves,but the EU as a whole is largely dependent on external suppliers of energy.
Kaks ELi riiki (Taani ja Ühendkuningriik) on energia puhaseksportijad tänu oma Põhjamere nafta- ja maagaasivarudele, kuid suur osa ELis tarbitavast energiast tuleb importida.
In 2003, nearly a third of the EU’s oil imports came from Russia.
2003. aastal importis EL peaaegu kolmandiku naftast Venemaalt.
Overall, the EU imports about half the energy it consumes.
EL tervikuna impordibumbes poole kogu tarbitavast energiast.
Net imports of energy, 2002, measured in thousands of tonnes of oil equivalent (toe)
Energia puhasimport tuhandetes tonnides naftaekvivalendis 2002. aastal (
One toe is 10 gigacalories.
(1) Üks tonn naftaekvivalendis on 10 gigakalorit.
This is roughly the energy content of one tonne of crude oil. Source:Eurostat.
See on ühe tonni toornafta ligikaudne energiasisaldus.Allikas:Eurostat.
Dependence on imported energy, especially on oil, makes Europe vulnerable to international political crises, such as the oil crisis in 1973.
Sõltuvus imporditavast energiast, eelkõige naftast, teeb Euroopa ohualtiks sellisterahvusvaheliste poliitiliste kriiside suhtes nagu 1973. aasta naftakriis.
So the EU is working hard to developits own energy resources, including renewable resources.
Nii teebki EL tõsisttööd selle nimel, et arendada oma energiaallikaid, kaasa arvatud taastuvad energiaallikad.
Reserves of fossil fuels (coal, oil and natural gas) are limited, and burning them releases carbon dioxideinto the atmosphere, contributing to global warming.
Fossiilkütuste (söe, nafta ja maagaasi) varud on piiratud ning nende põlemisest eraldub atmosfäärisüsinikdioksiid, mis soodustab ülemaailmset soojenemist.
So the EU is making a great effort to developclean, renewable resources, such as wind, solar, hydroelectric and geothermal energy.
Nii tehaksegi ELis tõsist tööd selle nimel, etarendada puhtaid ja taastuvaid energiaallikaid, nagu tuule-, päikese-, hüdro- ja maasoojusenergia.
The target for 2010is to generate 21% of the EU’s electricity from renewable sources.
ELi eesmärk 2010. aastaks on toota 21% vajalikust energiast taastuvate energiaallikate kaudu.