natgillin/translations-raw huggingface dataset:
✔ Exploit the diverse skills and qualities of your employees as your competitive advantage.✔ You can maintain business and improve your market share through your reputation as agood employer and by showing that you are aware of the diverse needs of your customers.✔ A workforce that reflects its customer base is likely to be (or at least appears to be) familiar with and prepared to meet the needs of its customers.✔ Use and exploit the ‘Diversity’ activities you do by advertising them to customers. ✔ Keeping evidence of the activities you do will also be very useful material for bids to contracts/tenders (e.g. newsletters, adverts, press releases, notices on premises, policies, strategies, company reports, web sites etc.).✔ Employees provide essential advertisement for the business if their personal experience in the workplace is good.
✔ Kasutage konkurentsieelisena oma töötajate erinevaid oskusi ja omadusi.✔ Te võite ettevõtet töös hoida ja suurendada oma turuosa, kasutades oma hea tööandja mainet ning näidates, et olete teadlik oma klientide erinevatest nõudmistest.✔ Tööjõud, mis peegeldab oma kliendibaasi, on tõenäoliselt (või vähemalt paistab olevat) tuttav oma klientide vajadustega ja ühtlasi valmis neid rahuldama.✔ Kasutage “mitmekesisuse” tegevusi, millega tegelete, reklaamides neid klientidele. ✔ Tõendite hoidmine nende tegevuste kohta on samuti väga kasulik materjal lepingute/hangete saamisel (nt uudiskirjad, reklaamid, pressiteated, teated hoonetel/territooriumil, poliitikad, strateegiad, äriühingute aruanded, veebileheküljed jne).
These publications are available on the European Commission, Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities website – http://ec.europa.eu/social/
Need väljaanded on kättesaadavad Euroopa Komisjoni Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste direktoraadi koduleheküljel – http://ec.europa.eu/social/
‘For Diversity.
ELi kampaania„Erinevuste poolt. Diskrimineerimise vastu.”– http://www.stop-discrimination.info
Ireland Irish Small and Medium Enterprises Association (ISME) – http://www.isme.ie
Eesti Eesti väike- ja keskmiste ettevõtjate assotsiatsioon, EVEA – http://www.evea.ee
© European Communities, 2009 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged
© Euroopa ühendused, 2009Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Pictures: JPH Woodland – © European Communities
Pildid: JPH Woodland – © Euroopa ühendused, 2009
79 million living in poverty in Europe
79 miljonit inimest Euroopas elab vaesuses
What is the European Union’s role?
Milline on Euroopa Liidu roll?
The different faces of poverty
Vaesuse erinevad ilmingud
Unlike in some parts of the world, nobody in the European Union dies of hunger anymore.
Erinevalt mõnedest teistest maailma paikadest ei sure tänapäeval ükski Euroopa Liidus elav inimene enam nälga.
But that doesn’t mean that poverty has disappeared.
Kuid see ei tähenda, et vaesus oleks kadunud.
Why fight poverty?
Miks vaesusega võidelda?
Children and older people are the prime victims of poverty.
Mis tunne on elada vaesuses Euroopa Liidus?
What is it like to live in poverty inside the European Union (EU)? 79 million people currently face that harsh reality.
Selle karmi reaalsusega seisab silmitsi 79 miljonit inimest.
Some of them can’t afford to keep warm in winter or to get treatment when they are ill.
Mõned neist ei suuda talvel küttearveid tasuda ega haigestudes endale arstiabi lubada.
Some can’t pay for their children’s school meals.
Mõned neist ei suuda tasuda oma laste koolilõuna eest.
Some don’t even have a roof to sleep under.
Mõnel neist pole isegi katust pea kohal.
23.5 million Europeans live on less than 10 euro a day. One European in every five lives in bad housing conditions.
Tervikuna ohustab vaesus 16% Euroopa elanikest, kuid teatud gruppide puhul on see määr suurem.
More than 9% of Europeans live in households where nobody has a job.
Vaesuse põhilised ohvrid on lapsed ja eakad.
Social policy is a matter for Member States.
Sotsiaalpoliitikaga tegelevad liikmesriigid.
They are the ones who decide on the measures to be taken to combat poverty and social exclusion.
Nemad otsustavad, milliste meetmetega vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võidelda.
But national governments are increasingly aware that it is useful to coordinate their policies at the European level.
Liikmesriikide valitsused mõistavad üha enam, et kasulik on oma põhimõtteid Euroopa Liidu tasandil kooskõlastada.
This is reflected in the Treaty of Amsterdam (1997), which makes the fight against social exclusion a specific aim of EU social policy.
Seda väljendab Amsterdami leping (1997), mille kohaselt on võitlus sotsiaalse tõrjutuse vastu Euroopa Liidu sotsiaalpoliitika kindel eesmärk.
That fight has been carried into the field of action of the European Community, which ‘supports and complements the action of the Member States’.
See võitlus on saanud üheks Euroopa Ühenduse tegevusvaldkonnaks, mis„toetab ja täiendab liikmesriikide tegevust“.
A job doesn’t always stop you from being poor
Töö ei aita alati vaesusest välja tulla
The current financial and economic crisis means that six million Europeans may lose their jobs by 2010.
Praegune rahandus- ja majanduskriis tähendab seda, et kuus miljonit eurooplast võib kaotada oma töö aastaks 2010.
For the most vulnerable people, the prospects are worse than ever.
Kõige haavatavamate inimeste jaoks on väljavaated hullemad kui kunagi varem.
Concretely, the European Union intervenes in several ways:• coordination: it guides, encourages and assesses the Member
Tegelikkuses sekkub Euroopa Liit mitmel moel:• koordineerimine: suunab, julgustab ja hindab liikmesriikide
19 million children are living in poverty in the European Union.
Euroopa Liidus elab vaesuses 19 miljonit last.
That’s 19% of the EU’s children. Usually, it’s because their parents are out of work or only have casual jobs.
See moodustab 19 % Euroopa Liidus elavatest lastest.Tavaliseks põhjuseks on vanemate töötus või ainult juhutöödel töötamine.
In some countries, weak social assistance structures are another reason.
Mõnedes riikides on põhjuseks ka nõrgad sotsiaalabi struktuurid.
One-parent families are particularly vulnerable, as 32% of them are at risk of poverty.
Eriti haavatavad on üksikvanemaga pered, neist ähvardab vaesusrisk 32%. %.
All in all, 79 million people in the EU are faced with poverty.
Kokkuvõttes ohustab vaesus 79 miljonit Euroopa Liidus elavat inimest.
That’s 16% of the population. And the percentage hasn’t gone down over the past ten years.
Nad moodustavad 16% elanikkonnast.Viimase kümne aasta jooksul ei ole see protsent vähenenud.
Although Europe is one of the world’s richest regions, a significant part of its population do not have the resources they need for a decent life.
Kuigi Euroopa on üks maailma rikkamaid piirkondi, ei ole suurel osal tema elanikkonnast piisavalt vahendeid, et korralikult ära elada.
That state of affairs is in marked contrast to the basic values of the European Union – solidarity, justice and social cohesion.
Selline olukord vastandub teravalt Euroopa Liidu põhiväärtustele, milleks on solidaarsus, õiglus ja sotsiaalne ühtekuuluvus.
Europeans are particularly attached to these three values.
Eurooplased peavad neid kolme väärtust väga oluliseks.
A 2007 Eurobarometer poll showed that 37% of them rank social equality and solidarity among the three most important values to be maintained and strengthened in society today.
2007. aasta Eurobaromeetri uuring näitas, et 37% neist peavad kolmest väärtusest tähtsaimateks sotsiaalset võrdsust ja solidaarsust, mida peab tänapäeva ühiskonnas kindlasti säilitama ja tugevdama.
Older people are affected to the same extent (19%).
Eakad on samal määral mõjutatud (19 %).
This situation is particularly sensitive in the United Kingdom, Spain and the Baltic countries where the rate reaches 25%. %.
Eriti tundlik on olukord Suurbritannias, Hispaanias ja Balti riikides, kus antud määr ulatub 25 %-ni.
Women (17%), and particularly single women (25%), are more affected than men (15%). %).
Vaesus tabab eelkõige töötuid.
First and foremost, poverty hits unemployed people.
Aga töö ei ole raudkindel kaitse vaesuse vastu.
But a job is not a rock-solid guarantee against poverty.
Üha enam palgalisi töötajaid ühineb„töötavate vaeste“ ridadega.
More and more people in paid employment are joining the ranks of the‘working poor’.They make up 8% of workers in the European Union.
Nad moodustavad 8 % Euroopa Liidus töötavatest inimestest.
Greece (13%) and Poland (14%) have the highest proportion of working poor.
Suurim arv töötavaid vaeseid on Kreekas (13%) ja Poolas (14%).
At the other end of the scale, the figure is no more than 4% in the Netherlands, Finland and Denmark.
Samas Hollandis, Soomes ja Taanis ei ületa see arv 4%. %.
But the picture varies greatly from one Member State to another.
Euroopa Liit näeb seda kui moraalset, sotsiaalset ja majanduslikku prioriteeti.
In the Czech Republic and the Netherlands, 10% of the population are living beneath the poverty threshold, while the corresponding figure for Greece is 21%, and for Latvia it’s 23%.
Kuid riigiti on olukord väga erinev. Tšehhis ja Hollandis elab 10 % elanikkonnast allpool vaesuspiiri, samas kui Kreekas on vastav näitaja 21% ja Lätis 23 %.
In five Member States, between 20% and 40% of the population can’t afford to eat a balanced meal at least every other day.
Viies liikmesriigis ei suuda 20% kuni 40% elanikkonnast endale vähemalt ülepäeviti korralikku toidukorda lubada.
Fighting poverty is also an economic priority.
Naised (17%), eriti üksikud naised (25%), on rohkem mõjutatud kui mehed (15%). %).
A dynamic economy and a socially just economy are perfectly compatible.
Väike palk, madal kvalifikatsioon, ebakindel töökoht ja sunnitud osalise tööajaga töö on töötava inimese vaesuse peamised põhjused.
After all, we must have economic growth if we’re going to fund social assistance.
Teine oluline tegur on selle isiku partneri tööhõivatus.
But at the same time, providing jobs for those who have so far been excluded, and reintegrating them into society, will help to boost the European Union’s economic development.
Näiteks tekib vaesumisoht sageli lastega leibkondades, kus perel on ainult üks toitja.
But poverty can’t be countered through social policy alone.That’s why the European Union makes sure that social objectives are taken into account across the whole range of public policies that can have an impact on poverty and exclusion – such as employment and housing policies.
Vaesusega võitlemine on ka majanduslik prioriteet.
And for poor people too, the standard of living varies widely across the European Union.
Dünaamiline majandus ja sotsiaalselt õiglane majandus ühilduvad suurepäraselt.
In the richer countries, it’s 3.5 times higher than in the poorer ones.
Lõpuks on majanduskasv ju vajalik selleks, et võimaldada sotsiaalabi.
In March 2000, European heads of state and government pledged to make ‘a decisive impact on the eradication of poverty’ by 2010.
Euroopa Liidus on ka vaesuses elavate inimeste elatustase väga erinev.
Europe must rise to this challenge and Member States must step up their efforts.
Rikkamates riikides on see 3,5 korda kõrgem kui vaesemates.
And jobless people are particularly vulnerable.
Eriti haavatavad on töötud.
41% of them live below the poverty threshold.
41 % neist elab allpool vaesuspiiri.
Social benefits (such as family allowances, unemployment benefit and housing subsidies) do reduce the risk of poverty, but a household that depends on benefits alone will rarely achieve anything like a decent standard of living.
Sotsiaaltoetused (näiteks peretoetused, töötushüvitised ja eluasemetoetused) vähendavad vaesusriski, kuid majapidamine, mis sõltub vaid toetustest, jõuab harva korraliku elatustasemeni.
Low pay, low qualifications, precarious employment and involuntary part-time working are the underlying causes of working poverty.
Kuid vaesusele ei saa läheneda ainult sotsiaalpoliitika kaudu. Seetõttu tagab Euroopa Liit, et sotsiaalseid eesmärke arvestatakse erinevates riiklikes poliitikates, mis võivad mõjutada vaesust ja tõrjutust, näiteks tööhõive- ja eluasemepoliitikad.
The employment status of a person’s partner is another important factor.
2000. aasta märtsis tõotasid Euroopa riigi- ja valitsusjuhid anda „otsustava löögi vaesuse hävitamisel“ aastaks 2010.
In households with children, for instance, just one breadwinner is often no longer enough to keep a family out of poverty.
Kuigi see on liikmesriikide otsustada, milliseid vahendeid kasutada, etendab Euroopa Liit kõige tähtsamat rolli ning juhatab, julgustab ja toetab liikmesriike nende pingutustes.
The European Social Fund The European Social Fund is the main financial instrument of European social policy.
Korralik töö kõigile Euroopa Liit tegutseb ka väljaspool oma piire.
Of the 76 billion euro in the budget for 2007-2013, 20% are devoted to social inclusion, mainly helping disadvantaged people to find lasting employment.
Eesmärgiks on tugevdada üleilmastumise sotsiaalset mõõdet kolmandate riikidega loodud suhete ja ÜRO-ga tehtava koostöö kaudu.
2010 – European Year for Combating Poverty and Social Exclusion If the fight against poverty is to reach the decisive stage, everyone at all levels must be involved in and committed toaction.
2010 – vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse Euroopa aasta Selleks, et võitlus vaesuse vastu jõuaks otsustavasse etappi, peavad inimesed kõikidel tasanditel olema tegevusega seotud ning sellele pühendunud.
That’s why the EU decided to make 2010 the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion.
Sellepärast otsustas Euroopa Liit teha aastast 2010 vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse aasta.
Many events will be held across Europe calling for the recognition of everyone’s basic right to live in dignity and be able to take an active part in society.
Üle kogu Euroopa korraldatakse mitmeid üritusi, et kutsuda inimesi üles tunnustama igaühe põhiõigust −elada inimväärset elu ja kuuluda täieõiguslikult ühiskonda.
It’s also not asking friends round to dinner, not going to the cinema and not giving your children a book or a box of paints.
Euroopa Sotsiaalfond Euroopa Sotsiaalfond on Euroopa sotsiaalpoliitika põhiline rahastamisvahend.
Being poor is feeling different and out of place in the society around you. So poverty isn’t just economic, it’s also social.
76 miljardi euro suurusest eelarvest aastateks 2007 kuni 2013, on 20% pühendatud sotsiaalse integratsiooni edendamisele, põhiliselt selleks, et aidata puuetega inimestel püsivat tööd leida.
Decent work for all The EU’s action doesn’t stop at its borders.
Vaesus põhjustab sotsiaalset eraldatust Olla vaene ei tähenda ainult seda, et raha on liiga vähe.
In its relations with third countries and in cooperation with the United Nations, it is seeking to strengthen the social dimension ofglobalisation.
See tähendab ka seda, et ei ole võimalik kutsuda sõpru enda juurde õhtusöögile, käia kinos ja osta oma lastele raamat või värvikarp.
This is about ‘giving all men and women real opportunities to access decent, productive work in conditions of freedom, equity, safety and human dignity’.
Olla vaene tähendab tunda ennast ümbritsevast ühiskonnast erinevana ja sinna mittekuuluvana. Seega ei ole vaesus ainult majanduslik, vaid ka sotsiaalne nähtus.
Measuring poverty The European Union has adopted a relative definition of poverty.
Vaesuse mõõtmine Euroopa Liit on kasutusele võtnud suhtelise vaesuse mõiste.
That means it’s linked to the standard of living in each country.
Mistähendab, et see on seotud iga riigi elatustasemega.
In money terms, the poverty threshold is set at 60% of average national income.
Rahaliselt on vaesuspiiriks kehtestatud 60 % keskmisest rahvatulust.
So in Poland, the monthly income of people at risk of poverty is less than 200 euro.
Nii on Poolas vaesumisohus inimeste igakuine sissetulek alla 200euro.
But in the United Kingdom and Finland, it’s 900 euro.This measure of poverty is now backed up by an assessment of‘poverty of living conditions’, which helps to better reflect the differences in living standards in the EU countries.
Samas kui Suurbritannias ja Soomes on see 900 eurot kuus.Nüüd on vaesuse mõõtmisel suhtelise vaesuspiiri kaudu abiks ka„elutingimuste nappuse“ hindamine, võimaldades paremini näidata elatustasemete erinevust Euroopa Liidu riikides.
Interested in the publications of the Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities?
Kas olete huvitatud tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi avaldistest tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste teemadel?
Building a fairer society
Ehitades õiglasemat ühiskonda
European strategy to combat poverty and social exclusion
Euroopa vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise strateegia
If so, download them or take out a free online subscription athttp://ec.europa.eu/social/publications
Kui jah, siis saate neid alla laadida või vormistada endale tasuta tellimuse järgmisel veebilehel:http://ec.europa.eu/social/publications
A priority for the European Union
Üks Euroopa Liidu prioriteetidest
Better integration of migrants
Tõhusam immigrantide integratsioon
There’s no one-size-fits-all European solution to poverty and social exclusion.
Ei ole olemas ühte universaalselt toimivat lahendust vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kaotamiseks.
But there is a need to act jointly and swap expertise.
Kuid on olemas vajadus koos tegutseda ja kogemusi vahetada.
That’s the main idea underlying the European strategy to combat poverty.
See on Euroopa vaesuse vastu võitlemise strateegia põhiidee.
ESmail is the electronic newsletter from the Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities.
ESmail on Euroopa komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste javõrdsete võimaluste peadirektoraadi elektrooniline teabeleht.
Child poverty – breaking the vicious circle
Laste vaesus – nõiaringist välja murdmine
Subscribe online at http://ec.europa.eu/employment_social/ emplweb/news/esmail_en.cfm
Tellimuse võite vormistada järgmisel veebilehel:http://ec.europa.eu/employment_social/emplweb/news/esmail_en.cfm
Migrants are more at risk of marginalisation and social inclusion than citizens of the European Union.
Sisserändajaid ähvardab marginaliseerumise ja sotsiaalse tõrjutuse risk rohkem kui Euroopa Liidu kodanikke.
Joblessness, health and education are all fields in which inequalities between migrants and nationals persist.
Töötus, tervis ja haridus on valdkonnad, mille puhul valitseb ebavõrdsus immigrantide ja riigi kodanike vahel.
Employment is a particularly clear case in point.
Eriti selge näide siinkohal on tööhõive.
Work is one of the best ways of keeping out of poverty.
Töötamine on üks parimaid viise vaesusest hoiduda.
Yet in many countries, such as Germany, France, the United Kingdom, Belgium, Sweden and Denmark, the employment rate among migrants is between 6% and 16% lower than for nationals.
Ometi on sellistes riikides nagu Saksamaa, Prantsusmaa, Suurbritannia, Belgia, Rootsi jaTaani tööhõive määr sisserändajate seas 6 kuni 16% madalam kui riigi kodanike seas.
The strategy took shape in March 2000.
Strateegia kujunes välja 2000. aasta märtsis, kui Euroopa riigi- ja valitsusjuhid tõotasid anda „otsustava löögi vaesuse hävitamisel“.
When they pledged to make ‘a decisive impact on the eradication of poverty’, the European heads of state and government also agreed on a novel political cooperation framework called the Open Method of Coordination (OMC).
Lepiti kokku ka uue poliitilise koostööraamistiku suhtes, mille nimeks sai avatud koordinatsioonimeetod (OMC).
In effect, they laid down objectives that they have set out to achieve through, notably, mutual learning.
Sisuliselt pandi paika eesmärgid, mida tahetakse saavutada eelkõige vastastikuse õppimise kaudu.
Their action is assessed annually by the European Commission.
Nende tegevust hindab igal aastal Euroopa Komisjon.
19% of children in the European Union live in poverty and deprivation.
19 % Euroopa Liidu lastest elab vaesuses ja puuduses.
These children are less likely to succeed at school, to be healthy and to find a job later on.They risk being caught up in a vicious circle, which ultimately carries the problem over from one generation to the next.
Nende laste jaoks on vähem tõenäoline, et nad on koolis edukad õpilased, terved ja leiavad hiljem töö. Risk on sattuda nõiaringi, mille tulemusena kandub sama probleem põlvest põlve edasi.
That’s why the EU and its Member States have made the fight against child poverty a key priority.
Sellepärast on võitlusest laste vaesuse vastu saanud Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide võtmeprioriteet.
Recent studies of migrants’ social situation show that policies aimed at improving their integration into society must go beyond mere reception policies.
Hiljuti läbi viidud uuringud migrantide sotsiaalse olukorra kohta näitavad, et poliitikad, mille eesmärgiks on integreerimise tõhustamine, peavad olema laiahaardelisemad kui lihtsalt vastuvõtupoliitika.
A broad definition of integration should make it possible to tackle inequality on all fronts – housing, social protection, education, training and discrimination.
Integratsiooni lai definitsioon peaks võimaldama ebavõrdsuse vastast võitlust mitmel rindel – eluase, sotsiaalkaitse, haridus, koolitus ja diskrimineerimine.
As people in situations of poverty and exclusion generally face a whole series of difficulties (including joblessness, a lack of qualifications, health problems and housing issues), the European Union has, since 2006, focussed on the pursuit of an overall strategy called‘social inclusion’. This is all about strengthening the links between income support, labour insertion and access to social services of general interest.
Kuna vaesuse ja tõrjutuse all kannatavad inimesed seisavad üldiselt silmitsi paljude erinevate probleemidega (kaasa arvatud töötus, kvalifikatsiooni puudumine, tervisehädad ja eluaseme probleemid), on Euroopa Liit alates 2006. aastast keskendunud üldise strateegia arendamisele („sotsiaalne integratsioon“).
Although most of the Member States have many support mechanisms, these do not always manage to reach those in need and bring them out of poverty.
See hõlmab sidemete tugevdamist sissetulekutoetuse, tööturule sisenemise ja sotsiaalsetele üldhuviteenustele ligipääsu vahel.
• By asking the Member States to draw up programmes to combat poverty, the European Union stimulates them to give greater importance to this issue. • By assessing the results and progress of the policies, it encourages the Member States to adjust and strengthen their measures.• By enabling the Member States to learn from each other, it prompts them to seek better solutions for achieving social progress.
• Paludes liikmesriikidel koostada vaesuse vastu võitlemiseks tegevusprogramme, kutsub Euroopa Liit üles sellele probleemile rohkem tähelepanu pöörama. • Hinnates poliitikate tulemusi ja arengut, julgustab Euroopa Liit liikmesriike oma meetmeid kohandama ja tugevdama.• Võimaldades liikmesriikidel üksteiselt õppida, ärgitab Euroopa Liit neid otsima paremaid lahendusi sotsiaalse arengu saavutamiseks.
Since 2006, Member States have made the integration of migrants one of the priorities of their national strategies to combat poverty and exclusion.
Alates 2006. aastast on sisserändajate integratsioon olnud liikmesriikide üheks prioriteediks vaesuse ja tõrjutuse vastu võitlemise riiklikus strateegias.
They are making more effort to coordinate their integration policies with anti-discrimination measures.
Nad pingutavad üha enam selle nimel, et koordineerida oma integratsioonipoliitikaid ja diskrimineerimise vastaseid meetmeid.
The European Social Fund has also earmarked a specific budget of more than a billion euro to increase migrants’participation in the labour market.
Euroopa Sotsiaalfond on määranud üle miljoni euro suuruse eraldi eelarve eesmärgiga suurendada immigrantide osakaalu tööturul.
Recent European-level studies have produced in-depth analysis of the problem, and this should help to prevent and combat it more successfully.
Hiljutiste Euroopa Liidu tasemel tehtud uuringute alusel on tehtud põhjalik analüüs, mis peaks aitama probleemi tõhusamalt ennetada ja sellega võidelda.