natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This is particularly useful for recent graduates who want to do some further study and perhaps work in another part of Europe, but may be worried that their qualifications won’t be valid outside of their home country.
Suurimat kasu saavad sellest äsjased koolilõpetajad, kes soovivad mõnes teises Euroopa piirkonnas edasist õppida ja võib-olla ka töötada, kuid tunnevad muret, et nende tunnistus väljaspool kodumaad ei kehti.
European countries got together in 1999 to create what is known as the‘Bologna Process’.
1999. aastal tulid Euroopa riigid kokku, et panna alus sellele, mida tuntakse Bologna protsessina.
The aim is to create something impressive, a ‘European Higher Education Area’to make it easier for people to move around Europe for study.
Selle protsessi eesmärgiks on teoks teha midagi muljetavaldavat, nimelt Euroopa kõrgharidusruum, mis hõlbustaks liikumist Euroopas õppe eesmärgil.
In the longterm, this will help workers to move in Europe, too, and help make the European economy more competitive.The Bologna Process now covers 46 countries and is building on the experience of 1 million Erasmus students.
Pikas perspektiivis lihtsustab see ka tööjõu liikumist Euroopas ning aitab kaasa Euroopa majanduse konkurentsivõimele. Nüüdseks hõlmab Bologna protsess 46 riiki ning toetub programmi ERASMUS raames õppinud üle 1,5 miljoni üliõpilase kogemustele.
If this Bologna Process is going to work, it is vital that European countries find a way to recognise each other’s educational and vocational qualifications – not easy considering how many different training and education systems there are!
Bologna protsessi toimimiseks on äärmiselt oluline, et Euroopa riigid leiaksid mooduse üksteise haridus- ja kutsetunnistuste tunnustamiseks – see pole lihtne, arvestades erinevate koolitus- ja haridussüsteemide paljusust!
But, progress is being made.
Kuid juba on märgata edasiminekut.
For example, a European Qualifications Framework (EQF) is being established for EU and Bologna countries, which is great news.
Näiteks on ELi ja Bologna protsessis osalevate riikide jaoks loomisel Euroopa kvalifikatsiooniraamistik (EQF) ning see on suurepärane uudis.
It will link up the different countries’ qualifications systems – in all the different sectors – so that they can understand each other, making them more easily recognisable and transferable.
See ühildab eri riikide kvalifikatsioonisüsteemid kõikides eri sektorites nii, et need üksteist mõistavad, lihtsustades nende tunnustamist ja ülekandmist.
n Recognition and transparency of qualifications cations
n Kvalifikatsiooni tunnustamine ja läbipaistvus http://ec.europa.eu/education/policies/ ://ec.europa.eu/education/policies/ rec_qual/rec_qual_en.html
Have degree, will travel http ://ec.europa.eu/education/policies/rec_qual/rec_qual_en.html n The Bologna Process : Towards the European
Kraadiga lihtsam reisida nBologna protsess: samm Euroopa kõrgharidusruumi poole http ://ec.europa.eu/education/policies/educ/bologna/bologna_en.html
In 1984, a network of centres was established in Europe to provide advice and information on the academic recognition of diplomas obtained abroad (ENIC-NARIC).
1984. aastal moodustati Euroopas välismaal saadud diplomite akadeemilise tunnustamise alast nõu ja teavet pakkuvate keskuste võrgustik (ENIC-NARIC, akadeemilise tunnustamise infokeskused).
And, in 1989, the European Commission introduced the European Credit Transfer and Accumulation System (ECTS), now widely used to facilitate recognition of study abroad.
Lisaks võttis Euroopa Komisjon 1989. aastal kasutusele Euroopa ainepunktide ülekandmise süsteemi (ECTS), mida nüüd välismaal toimunud õpingute tunnustamisel laialdaselt kasutatakse.
The Diploma Supplement also helps foreign employers and universities to quickly understand different degrees.
Ka võimaldab akadeemiline õiend välismaistel tööandjatel ja ülikoolidel erinevatest akadeemilistest kraadidest kiiresti aru saada.
Policing Europe together
Euroopa politseikoostöö
Thanks to Europol, the European Union law enforcement agency, different police forces across Europe are better able to work together and the EU is a much safer place for it.
Tänu Europolile, Euroopa Liidu õiguskaitseorganile, saavad kogu Euroopa politseiteenistused paremini koos töötada ja tänu sellele on EL palju turvalisem paik.
Europol, which started in 1999, is nothing less than a full-scale European police force, supporting the different police forces in all the EU Member States.
1999. aastal alustanud Europol ei ole midagi vähemat kui täiemahuline Euroopa politseiteenistus, mis toetab erinevaid politseiteenistusi kõigis ELi liikmesriikides.
It assists police officers Europe-wide in their fight against drug trafficking, illicit immigration, terrorism, human trafficking, forgery and money laundering, to name but a few.
Europol toetab politseiametnikke kogu Euroopas võitluses uimastikaubanduse, ebaseadusliku immigratsiooni, terrorismi, inimkaubanduse, võltsimise ja rahapesu ning paljude muude ilmingute vastu.
Threats, intelligence and language n u l l
Ohud, luure ja keel
Support means just that – direct help where the police forces in one country have identifi ed an organised criminal structure and two or more other EU countries are affected.
Toetus tähendab otsest abi juhul, kui ühe riigi politseiteenistus on kindlaks teinud organiseeritud kuritegeliku grupeeringu ja asjasse puutuvad kaks või enam ELi riiki.
Europol helps them share information, generate‘strategic reports’(things like threat assessments) and other types of intelligence.
Europol aitab neil jagada teavet, koostada „strateegilisi aruandeid” (näiteks ohuhinnanguid) ja muid luureandmeid.
It can even help with technical expertise and back-up.
Abi võib hõlmata ka tehniliste ekspertide abi ja tehnilist toetust.
Europol officers work closely with member countries to maximise the potential for co-operation.
Europoli ametnikud töötavad tihedas koostöös liikmesriikidega, et koostööpotentsiaali veelgi suurendada.
Sometimes support can even mean just helping two police forces to get over language barriers and talk to each other.
Mõnikord polegi muud toetust vaja, kui aidata kahel politseiteenistusel keelebarjäärist üle saada ja omavahel suhelda.
Drugs and fake banknotes – all in a day’s work
Narkootikumide ja valerahaga tegeldakse iga päev
Links: : n The European Police Offi cehttp ://www.europol.europa.eu/
Lingid: nEuroopa Politseiamet http://www.europol.europa.eu/ ://www.europol.europa.eu/
There are plenty of examples where EU police forces have managed to break up some big criminal operations with Europol’s assistance.
On küllalt näiteid sellest, kuidas ELi politseiteenistustel on Europoli abiga õnnestunud suuri kuritegelikke aktsioone tõkestada.
In 2005 and 2006, it worked with the Dutch and German police in an operation that eventually broke up a massive criminal drug-making operation.
2005. ja 2006. aastal tegi Europol koostöös Hollandi ja Saksa politseiga politseioperatsiooni käigus lõpu massilisele kriminaalsele narkootikumide valmistamisele.
In 2006, Europol helped Spanish and Columbian police, working with the US Secret Service, in an operation that ended with the seizure of more than 5 million euro and 4.3 million US dollars worth of counterfeit banknotes.
2006. aastal aitas Europol, koostöös USA luureteenistusega, Hispaania ja Kolumbia politseid operatsiooni läbiviimisel, mille tulemuseks oli võltsitud rahatähtede konfiskeerimine enam kui 5 miljoni euro ja 4,3 miljoni USA dollari väärtuses.
Requests for help from Europol are growing every year – a clear sign that this young organisation is doing the right thing and helping law-abiding Europeans go about their daily lives unhindered by criminal activity.
Europolile saadetavate abipalvete hulk kasvab iga aastaga, mis on selge märk sellest, et see noor organisatsioon tegeleb õige asjaga ja aitab seaduskuulekail eurooplastel oma igapäevaelu elada, ilma et kuritegevus seda takistaks.
New motorway linking Porto toValença do Minho on the Galician border, Portugal
Need on kõigest mõned näited Euroopa edusammudest piirkondades.
Oscars and Palmes d’Or are also European
Ka Euroopa filmid võidavad Oscareid ja Kuldseid Palmioksi
Without MEDIA funds, some of Europe’s best-known films would still be just ideas.
Ilma MEDIA rahadeta oleksid mõned tuntuimad Euroopa filmid ikka veel idee tasandil.
Its support for the film and audiovisual industry has been boosting European cultural identity for nearly 20 years.
MEDIA toetus filmitööstusele ja audiovisuaalkunstidele on Euroopa kultuuriidentiteeti tugevdanud juba ligi 20 aastat.
Have you seen Lars vonTrier’s Dogville, the European Film Award-winning Le Fabuleux Destin d’Amelie Poulin by Jean-Pierre Jeunet, Michael Haneke’s Palme d’Or Caché (Hidden) or the recent Oscar-winning film Das Leben der Anderen by Florian Henckel von Donnersmarck?
Kas olete näinud Lars von Trieri filmi Dogville, Euroopa filmiauhinna laureaati Le Fabuleux Destin d’Amelie Poulain (Amélie, režissöör Jean-Pierre Jeunet), Michael Haneke Kuldse Palmioksa võitnud filmi Caché (Varjatud) või Oscari-võitjat Das Leben der Anderen (Teiste elud, režissöör Florian Henckel von Donnersmarck)?
These are just some examples of many successful European films seen by audiences across Europe and beyond, thanks to the MEDIA programme.
Need on vaid mõned näited paljude edukate Euroopa filmide seast, mida publik kogu Euroopas ja kaugemalgi on näinud tänu programmile MEDIA.
Over the last 18 years, MEDIA has been able to stimulate the creative aspects of film development and training, while never losing sight of the business side of the audiovisual sector, including production and distribution.
Viimase 18 aasta jooksul on MEDIA-l õnnestunud ergutada filmitööstuse arengu ja filmikoolituse loomingulisi aspekte, kaotamata hetkekski silmist audiovisuaalsektori ärilist külge, sealhulgas tootmist ja levitamist.
The European Commission, which provides the funding, describes the film industry as “a vector for the expression of European citizenship, culture identity”, especially for young people.
Rahastamise eest hoolitseva Euroopa Komisjoni arvates on filmitööstus „mõjur Euroopa kodakondsuse, kultuuri [ja] identiteedi väljendamiseks”, eriti noortele mõeldes.
When some countries in Europe are too small to have their own flourishing film industry, MEDIA gives artists the opportunity to work together and inspire each other across European borders, so that everyone can benefit. t.
Kui mõned Euroopa riigid on oma viljaka filmitööstuse käigushoidmiseks liiga väiksed, siis MEDIA annab kunstnikele võimaluse teha koostööd ja inspireerida üksteist üle Euroopa piiride, tuues kõigile kasu.
Let the results speak for themselves
Tulemused räägivad iseenda eest
In 2005 alone, MEDIA provided 9.5 million euro to promote films, events and festivals.
Ainuüksi 2005. aastal andis MEDIA 9,5 miljonit eurot filmide, ürituste ja festivalide edendamiseks.
Nearly 300 projects have received some 17.6 million euro to develop scripts.
Stsenaariumide edasiarendamiseks on ligi 300 projektile antud umbes 17,6 miljonit eurot.
More than 60 million euro have been spent on the distribution of 1 554 film and TV projects which, thanks to this money, could also be seen in other countries than the one where they had been produced.
Üle 60 miljoni euro on kulutatud 1554 filmi- ja teleprojekti levitamisele, mida võib tänu sellele rahale näha ka teistes riikides.
This generates cross-cultural understanding and is good for shaping European identity, don’t you think? ?
See soodustab kultuuridevahelist mõistmist ja tuleb kasuks Euroopa identiteedi kujundamisele, kas pole nii?
http://ec.europa.eu/dgs/information_society ://ec.europa.eu/dgs/information_society n European Commission – Information Society – MEDIA 2007 http :///ec.europa.eu/information_society/doc/factsheets/061-media-en.pdf
nInfoühiskond http://ec.europa.eu/dgs/information_society ://ec.europa.eu/dgs/information_society nEuroopa Komisjon – Infoühiskond – MEDIA 2007 http :///ec.europa.eu/information_society/doc/factsheets/061-media-en.pdf
MEDIA has also given money for training and pilot projects and supports the Europa Cinemas’network of 670 independent theatres with more than 1 500 screens in some 340 cities and 50 countries worldwide.With all this, keep in mind that each euro from the EU budget generates about 6 euro from private investment in the industry.
MEDIA on andnud raha ka koolitus- ja pilootprojektidele ning toetab võrgustikku Europa Cinemas, kuhu kuulub 670 sõltumatut kino, seega rohkem kui 1500 ekraani umbes 340 linnas ja 50 maailma riigis. Seda kõike arvesse võttes ei maksa unustada, et iga euro ELi eelarvest toob kaasa umbes 6 eurot filmitööstusesse tehtavatest erainvesteeringutest.
The coming years look bright, too.
Ka eelseisvad aastad paistavad paljutõotavad.
The MEDIA 2007 programme has a budget of 755 million euro lasting until 2013.
Programmi MEDIA 2007 eelarve 755 miljonit eurot on ette nähtud aastani 2013.
A clear priority remains the distribution and promotion of European films outside their originating country, across Europe and worldwide (almost 65% of the total budget).
Selgeks prioriteediks on endiselt Euroopa filmide levitamine ja reklaamimine väljaspool päritoluriiki nii Euroopas kui kogu maailmas (ligi 65% üldeelarvest).
And it will also take special care that our film industry keeps pace with the new digital technologies.
Samuti jälgitakse eriti hoolikalt, et meie filmitööstus peaks uute digitehnoloogiatega sammu.
So, next time you are watching a fi lm, look out for the MEDIA name – in the credits or on the film poster !
Nii et kui järgmine kord mõnda filmi vaatate, otsige MEDIA nime, kas lõputiitritest või reklaamplakatilt!
ITER: complex science with big ideas
ITER: keeruline teadus, suured ideed
Waste away! !
Jäätmed minema!
The EU strategy on waste and recycling might be a strange success story for some, but it certainly makes a vital contribution to the quality of life of EU citizens, both today and for tomorrow.
ELi jäätme- ja ringlussevõtustrateegia võib mõnele eduloona kummaline tunduda, kuid kindlasti aitab see oluliselt kaasa ELi kodanike elukvaliteedi parandamisele nii nüüdisajal kui ka tulevikus.
Economic growth and the wealth it brings is one of the main objectives of the European Union.
Majanduskasv ja sellega kaasnev jõukus on Euroopa Liidu peamiste eesmärkide seas.
But economic growth often has a nasty side effect – it produces more waste.
Sageli on majanduskasvul aga ka ebameeldiv kõrvalnäht – selle tagajärjel tekib rohkem jäätmeid.
As factories produce more, and people consume more, so more waste is produced that must be disposed of somewhere.
Seoses tootmis- ja tarbimismahtude kasvuga tekib rohkem jäätmeid, mis tuleb kuhugi paigutada.
However, European Union waste prevention measures, such as taxes on nonrecyclable packaging, are already helping decouple waste production from economic growth.
Samas on Euroopa Liidu jäätmeteket ennetavatest meetmetest, näiteks ühekordsete pakendite maksustamisest, majanduskasvu ja jäätmetekke lahkuviimisel kasu juba praegu.
Similarly, recycling is growing; in 2002, 58% of glass and 57% of metal waste was recovered and recycled, on average.
Samamoodi kasvab ringlussevõtt: 2002. aastal koguti kokku ja võeti taaskasutusse umbes 58% klaasi- ja 57% metallijäätmetest.
These can make a vital contribution to the quality of your life
Need võivad elukvaliteeti märgatavalt parandada
Inefficient consumers
Raiskavad tarbijad
In the EU we produce 2 billion tonnes of waste every year – that’s around 3.5 tonnes of solid waste for each citizen.
ELis tekitatakse igal aastal kaks miljardit tonni jäätmeid – umbes 3,5 tonni tahkeid jäätmeid iga kodaniku kohta.
This waste is dumped in landfill sites or burned in incinerators, which creates environmental damage.
Need jäätmed ladustatakse prügilatesse või põletatakse ära, millega kahjustatakse keskkonda.
Landfill causes air, water and soil pollution, discharging carbon dioxide and methane into the atmosphere and chemicals and pesticides into the earth and groundwater.This, in turn, is harmful to human health, as well as to plants and animals.
Prügilatest satub atmosfääri süsinikdioksiidi ja metaani ning mulda ja pinnavette kemikaale ja pestitsiide, mis reostab õhku, pinnast ja vett. See omakorda on kahjulik inimeste tervisele, aga ka taimedele ja loomadele.
Breaking the wealth-waste link n European Commission – Environment – Overview of waste policieshttp ://ec.europa.eu/environment/waste/index.htm
Jõukuse ja jäätmete seose katkestamine nEuroopa Komisjon – Keskkond – Jäätmepoliitika ülevaadehttp ://ec.europa.eu/environment/waste/index.htm
As a top priority of the EU’s Sixth Environment Action Programme, the primary objective is to decouple waste generation from economic activity, so that EU growth will no longer lead to more and more rubbish.This is being done in three ways, through waste prevention, more recycling and improved disposal.
ELi kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi tähtsaim prioriteet ja peamine eesmärk on lahutada jäätmete tekitamine majandustegevusest, et ELi majanduskasvuga ei kaasneks enam prahi hulga suurenemine. Selleks on kolm moodust: jäätmetekke vältimine, ringlussevõtu suurendamine ja taaskasutamise tõhustamine.
Of course, Europe is working closely with national and regional authorities in each EU country which must implement these strategies ‘on the ground’.
Mõistagi teeb Euroopa tihedat koostööd kõigi ELi riikide riiklike ja piirkondlike ametiasutustega, kes peavad need strateegiad kohapeal ellu viima.
When you see your local bottle banks and multicoloured waste bins again – remember how much has been achieved.
Silmates taas kodukandi pudelikogumiskonteinereid ja mitmevärvilisi prügikaste, tuletage meelde, kui palju on juba saavutatud.
Keeping Europe in touch
Sidemete hoidmine Euroopas
Then the Trans-European Network, or TENs for short, can help.
Siis tuleb appi üleeuroopaline võrk ehk lühidalt TEN.
TENs moves goods and people right across Europe, as well as electricity, gas and communications.
Üleeuroopalised võrgud võimaldavad kaupade ja inimeste, aga ka elektrienergia, gaasi ja sideteenuste liikumist läbi terve Euroopa.
It also help Europeans to keep in touch and deliver the goods. – which is what Europe is all about.
Need aitavad eurooplastel lävida ja kaupu kohale toimetada. Selles ju Euroopa mõte seisnebki.
Rail, road, air, waterways – Trans-European Transport Networks (TEN-T) have been improving them all.
Üleeuroopalised transpordivõrgud (TEN-T) on raudteid, maanteid, õhu- ja veeteid paremaks muutnud.
And then they link up all the different types of transport, making the best use of each.
Peale selle seovad nad kõiki erinevaid transpordiliike, kasutades nende eeliseid maksimaalselt ära.
All of that takes quite some intelligence and, without wishing to boast, the TENs are pretty smart.
Kõik see nõuab küllaltki palju mõistust ning võib hooplemata öelda, et üleeuroopalised võrgud on üsna nutikad.
Europe is at the forefront of intelligent transport management.
Euroopa on intelligentse transpordijuhtimise esirinnas.
It even has its own satellite radio navigation system, Galileo.
Olemas on isegi oma satelliitnavigatsioonisüsteem Galileo.
TENs also helps Europe’s seafarers.
Üleeuroopalised võrgud aitavad ka Euroopa meresõitjaid.
There are vessel-positioning systems, reporting systems for ships transporting dangerous goods, and communication systems for safety at sea.
On olemas laevade positsioonimissüsteemid, ohtlikke kaupu vedavate laevade raporteerimissüsteemid ja mereohutust tagavad sidesüsteemid.
And they make sure that air travel is safe and effi cient, through airspace planning and air traffic control.
Õhuruumi planeerides ja õhuliiklust reguleerides hoolitsetakse ka lennureiside ohutuse ja tõhususe eest.
There are still some gaps in Europe’s transport system, but TENs are helping national governments to fill them.
Euroopa transpordisüsteemis on küll endiselt mõned lüngad, kuid üleeuroopalised võrgud aitavad riikide valitsustel neid täita.
That’s all the more important now that the EU has expanded.
Pärast ELi laienemist on see veelgi tähtsam.
There has been major investment in high-speed rail links.
Kiirraudteeühendusse on tehtud suuri investeeringuid.
Where needed, help has been provided to build roads that link up the existing ones.
Vajaduse korral on antud abi olemasolevaid teid ühendavate teede ehitamiseks.
In short, all the different pieces are being fitted together into a high-quality European transport network.
Lühidalt öeldes toimub kõigi osade kokkuliitmine kvaliteetseks Euroopa transpordivõrguks.
And the environment is being taken care of in the process.
Protsessi käigus hoolitsetakse ka keskkonna eest.
n Europa Glossary – Trans-European Networks http://europa.eu/scadplus/glossary/ten_en.htm ://europa.eu/scadplus/glossary/ten_en.htm
nEuropa sõnastik – üleeuroopalised võrgud http://europa.eu/scadplus/glossary/ten_en.htm ://europa.eu/scadplus/glossary/ten_en.htm
Energising
Energiaga varustamine
The Trans-European Energy Networks (TEN-E) cover the electricity and natural gas sectors.
Üleeuroopalised energiavõrgud (TEN-E) hõlmavad elektrienergia ja maagaasi sektoreid.
They help to create a single energy market within Europe – and to make sure that Europeans will always have the energy supplies they need.
Need aitavad luua Euroopas ühtse energiaturu ja kindlustada eurooplastele alatiseks vajalikud energiavarud.
Communicating
Sidepidamine
The Trans-European Telecommunications Networks (eTEN) link up Europe’s telecommunications-based services.
Üleeuroopalised telekommunikatsioonivõrgud (eTEN) seovad Euroopa telekommunikatsioonil põhinevaid teenuseid.
They are at the very heart of the initiative ‘ e Europe – an Information Society for All’.
Neil on keskne osa algatuses „ e Europe – infoühiskond kõigile”.
More choice all round; and not only in the supermarket
Ning need kõik vastavad samadele tervishoiu- ja ohutusstandarditele.
A stable outlook with the euro
Ka laenamine on odavam ja vähem riskantne.
This kind of thing will soon be a thing of the past
Samuti stimuleerib see ettevõtete suuremat rentaablust ja tõstab nende konkurentsivõimet üleilmsel areenil.
You watch TV while we watch the programme-makers
Lingid: nEuroopa Komisjon – audiovisuaal- ja meediapoliitika
Harnessing renewable energy sources
Taastuvate energiaallikate kasutuselevõtmine
The sun, the wind and the waves; these are the elemental forces providing renewable energy to future generations of Europeans.
Päike, tuul ja lained on loodusjõud, millest ammutavad taastuvat energiat järeltulevad eurooplaste põlvkonnad.
With climate change now threatening to transform our planet, people and governments are increasingly looking to the everpresent elements, for new sources of clean energy.
Nüüd, kus kliimamuutus ähvardab meie planeedi ümber kujundada, panevad rahvad ja valitsused keskkonnasäästliku energia uute allikate leidmisel üha suuremaid lootusi igikestvatele elementidele.
These have, potentially, more energy than the world could ever need.
Nendes võib peituda rohkem energiat, kui maailmal ealeski tarvis läheb.
But promoting the sun, wind and water as energy sources is not just about harnessing their virtually limitless power.
Uued keskkonnasäästliku energiaallikad on saanud reaalsuseks
It is also about making responsible behaviour pay off for European businesses; renewable energy technologies form a dynamic high-tech sector and also provide economic growth and jobs.
Samas ei tähenda päikese, tuule ja vee kui energiaallikate propageerimine üksnes nende peaaegu piiramatu jõu ärakasutamist.
New sources of clean energy are now a reality
Samuti on kõne all see, mil moel võiks vastutustundlik tegutsemine Euroopa ettevõtetele tulu tuua.
Thanks to the European Union, Europe now stands at the leading edge of the renewable energy trend, promising sustainable health, wealth and prosperity.
Tänu Euroopa Liidule seisab Euroopa praegu tervise, rikkuse ja majandusliku heaolu jätkusuutlikkust tõotava taastuvenergiale ülemineku suuna esirinnas.
Links: : n European Commission – policy overview, new and
Lingid: nEuroopa Komisjon – ülevaade poliitikast, uued ja taastuvad energiaallikad http://ec.europa.eu/energy/res/index_en.htm ://ec.europa.eu/energy/res/index_en.htm