natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On 20 March the Commission adopted a communication ‘50 years of the Euratom
Fossiilkütused ja jätkusuutlik elektritootmine
It noted the contribution the European Atomic Energy Community has made to scientific progress and to the existence of a high level of radiation protection in the European Union. According to the Commission, the Treaty has given rise to, and continues to be, the origin of a large body of Community legislation.
Tunnistades fossiilkütuste olulisust ja söe olulist rolli energia tarnekindluse tagamisel, rõhutab komisjon vajadust viia nende kasutamine vastavusse jätkusuutliku arengu eesmärkidega ja kliimamuutustega seotud poliitikaga.
Euratom Supply Agency
Taastuvenergia
2 statutes for the Agency (
10. jaanuaril võttis komisjon vastu taastuvenergia tegevuskava „Taastuvenergia 21. sajandil: jätkusuutlikuma tuleviku rajamine” (2).
Agency with a financial regulation taking account of enlargement, modern financial financial rules and the special features of the Agency (3
Aruanne on järjeks rohelisele raamatule, mis käsitleb Euroopa strateegiat säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks (5); teises (6) käsitletakse biokütuste ja muude taastuvkütuste kasutamisel liikmesriikides tehtud edusamme.
On 26 September the European Parliament adopted a resolution ‘Towards a common European foreign policy on energy’.
10. jaanuaril võttis komisjon vastu teatise pealkirjaga „Euroopa energiatehnoloogiate strateegilise plaani suunas” (7).
This called for the setting-up, at European Union level, of a common foreign policy on energy which would make a significant contribution to guaranteeing the security of energy supply throughout the Union while ensuring the pursuit of a sustainable policy at international level. It also recommended that for the medium term the Commission be accorded the institutional authority to negotiate the Union’s framework agreements with non-member countries on energy supply matters.
Komisjon rõhutab vajadust teha Euroopa energiateh- noloogias põhimõtteline käik innovatsiooni suunas, alates alusuuringutest kuni turul tavapäraseks saamiseni, mille eesmärgiks on kiirendada mõõduka hinnaga, mittesaastavate, tõhusate ja väikese süsinikusisaldusega tehnika väljaarendamist ja rakendamist.
The Commission adopted a draft negotiating mandate for the accession of Moldova, Norway, Turkey and Ukraine to the Energy Community.
22. novembril esitas komisjon Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava (SETkava) (8).
On 17 December the Energy Community Ministerial Council delivered a favourable opinion on Georgia’s application for observer status.
SET-kava on osa Euroopa Ülemkogu poolt märtsis väljatöötatud energiapo-
Luxembourg has decided to lift its restrictions by the end of 2007.
20. märtsil võttis komisjon vastu teatise „50 aastat Euratomi lepingu sõlmimisest” (1).
Other issues relating to workers’ mobility are dealt with in Chapter III, Section 1, of this Report.
Selles toob komisjon välja olulise panuse, mille Euroopa Aatomienergiaühendus on andnud teaduse edendamiseks ja Euroopa Liidu olemasoleva tõhusa kiirguskaitse taseme saavutamiseks.
Directorate-General for Research:http://ec.europa.eu/research/index.cfm?lg=en
16. märtsil võttis komisjon vastu otsuse ettepaneku agentuuri uue põhikirja kohta ( ja määruse (3) ettepaneku agentuuri suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta, milles võetakse arvesse Euroopa Liidu laienemist, uusi finantssätteid ja agentuuri eripärasid.
Joint Research Centre:http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm
6. juunil võttis nõukogu vastu otsuse, mis käsitleb raamlepingut mitmepoolse tuumaalase keskkonnaprogrammi kohta Venemaa Föderatsioonis, millele on lisatud 21. mail allkirjastatud protokoll nõuete, kohtumenetluse ja kahju hüvitamise kohta.
Directorate-General for the Information Society and Media:http://ec.europa.eu/dgs/information_society/index_en.htm
Euroopa Parlament nõuab Euroopa tasandil ühise energiaalase välispoliitika väljatöötamist, mis aitaks oluliselt kaasa kogu ELi energiavarustuskindluse tagamisele, järgides samal ajal rahvusvahelisel tasandil jätkusuutliku poliitika tagamise eesmärki.
Education: http://ec.europa.eu/education/index_en.html
Euroopa Parlament palub keskpikas perspektiivis samuti, et komisjonile antaks institutsioonilised volitused, et pidada kolmandate riikidega liidu nimel läbirääkimisi energiatarnealaste raamlepingute üle.
Lifelong learning programme — Strategic priorities:http://ec.europa.eu/education/programmes/llp/call08/prior_en.pdf
Komisjon võttis samuti vastu ettepaneku, mis käsitleb volitusi, et pidada läbirääkimisi Moldova, Norra, Türgi ja Ukraina ühinemiseks energiaühendusega.
Directorate-General for Energy and Transport:http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/index_en.html
17. detsembril esitas energiaühenduse ministrite nõukogu soodsa arvamuse Gruusia kandideerimise kohta vaatleja kohale.
Consolidating economic and social cohesion
Majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamine
Regional dimension and Cohesion Fund
Piirkondlik mõõde ja Ühtekuuluvusfond
On 30 May the Commission adopted its fourth report on economic and social cohesion (1), which describes the economic, social and territorial situation in the enlarged Union of 27 Member States and 268 regions.
Komisjon võttis 30. mail vastu neljanda aruande majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta, (1) milles kirjeldatakse laienenud, nüüdsest 27 liikmesriigist ja
The report contains a detailed analysis of the position of the regions in terms of GDP, productivity and employment and identifies a series of challenges which Member States will face in the coming years.
268 piirkonnast koosneva Euroopa Liidu majanduslikku, sotsiaalset ja piirkondlikku olukorda.
It provides a first assessment of the impact of European cohesion policy in the 2000–06 programming period and of the preparation for the new period 2007–13.
See sisaldab üksikasjalikku analüüsi piirkondade olukorrast sisemajanduse koguprodukti, tootlikkuse ja tööhõive seisukohast, annab ülevaate mitmesugustest probleemidest, milleks liikmesriigid peavad järgmistel aastatel valmis olema, ning esitab esimese hinnangu programmiperioodil 2000–2006 rakendatud Euroopa ühtekuuluvuspoliitika mõju ja uue programmiperioodi 2007–2013 ettevalmistuste kohta.
The report includes 10 questions to kick offthe debate within the European institutions and beyond on the future of this major policy area.
Aruandele on lisatud kümme küsimust, mille eesmärk on algatada nii Euroopa institutsioonide sees kui neist väljaspool selle üliolulise valdkonna tuleviku teemaline arutelu.
The debate was officially opened at the Cohesion Forum held in Brussels on 27 and 28 September, which was attended by more than 800 national and regional representatives.
Arutelu algatati ametlikult Brüsselis 27. ja 28. septembril toimunud ühtekuuluvusfoorumil, kus osales enam kui 800 riikide ja piirkondade esindajat.
At this forum the Commission also launched a broad public consultation on the future of cohesion policy.
Kõnealusel foorumil algatas komisjon ka laiaulatusliku avaliku arutelu ühtekuuluvuspoliitika tuleviku üle.
In the course of the year the European Parliament adopted several resolutions on regional policy.
Euroopa Parlament võttis aasta jooksul vastu mitu resolutsiooni regionaalpoliitika valdkonnas.
In particular, in April it adopted a resolution on the consequences of future enlargements for cohesion policy.
Eelkõige võttis parlament aprillis vastu resolutsiooni, milles tuntakse muret tulevaste laienemiste mõju pärast ühtekuuluvuspoliitikale.
On 10 May Parliament adopted a resolution on housing and regional policy in which it stressed the need to take into account the specific problem of housing in all European Union policies in order to favour a balanced policy on spatial planning that countered segregation and the depopulation of rural areas.
10. mail võttis parlament vastu resolutsiooni teemal eluase ja regionaalpoliitika. Selles rõhutatakse vajadust arvestada eluasemetega seotud eriomase probleemistikuga, et soodustada ruumilise planeerimise tasakaalustatud poliitikat, mis hoiab ära maapiirkondade eraldatuse ja tühjenemise.
The Committee of the Regions (1) and the European Economic and Social Committee (2
Regioonide Komitee (1) ja Euroopa Majandus- ja
) adopted resolutions on this subject which followed the same lines as Parliament’s resolution.
Sotsiaalkomitee (2) on sellel teemal vastu võtnud resolutsioone, mis on kooskõlas parlamendi resolutsiooniga.
On 12 July Parliament adopted a resolution on the role and effectiveness of cohesion policy in reducing disparities in the poorest regions of the European Union.
12. juulil võttis parlament vastu resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika rolli ja tõhususe kohta erinevuste vähendamisel vaeseimates ELi piirkondades.
It urged that resolute action be taken to reduce development shortcomings in the Union’s poorest regions, and noted that the new Member States required special support.
Parlament nõuab, et võetaks meetmeid arenguga seotud puuduste leevendamiseks ELi vaeseimates piirkondades, ja juhib tähelepanu asjaolule, et uued liikmesriigid vajavad erilist toetust.
Parliament expressed concern that Community aid that had been granted to certain regions which were unable to improve their situation despite having received funding for several years was not sufficiently targeted.
Parlament on mures selle pärast, et mõnedes piirkondades on ühenduse abi halvasti suunatud, mistõttu aastaid kestnud rahastamisele vaatamata nende olukord ei parane.
On 22 March the Committee of the Regions adopted a resolution on the leverage effect of the Structural Funds, which stated that the leverage effect was an essential part of the added value of the Union’s cohesion policy.
22. märtsil võttis Regioonide Komitee vastu resolutsiooni teemal Euroopa ühtekuuluvuspoliitika võimendav mõju, milles avaldatakse arvamust, et tegemist on olulise osaga ühenduse ühtekuuluvuspoliitika lisaväärtusest.
On 25 April the European Economic and Social Committee issued an exploratory opinion entitled ‘European metropolitan areas: socioeconomic implications for
25. aprillil (3) esitas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ettevalmistava arvamuse teemal „Euroopa suurlinnapiirkonnad: sotsiaalmajanduslikud tagajärjed Euroopa tuleviku jaoks”.
This provides a strategic framework which sets priorities for the spatial development of the European Union.
Territoriaalne tegevuskava moodustab strateegilise raamistiku, milles määratakse kindlaks Euroopa Liidu territoriaalse arengu prioriteedid.
In general, sustainable development continued to be applied as a crosscutting principle in the implementation of cohesion policy, in line with the renewed sustainable development strategy adopted by the European Council in June 2006 (4
Üldiselt on säästev areng ühtekuuluvuspoliitika rakendamisel endiselt valdkondadevaheliseks põhimõtteks, kooskõlas säästva arengu uuendatud strateegiaga, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 2006. aasta juunis (4).
National strategic reference frameworks and 2007–13 operational programmes
Riiklikud strateegilised raamistikud ja rakenduskavad aastateks 2007–2013
In 2007 the new generation of cohesion policy programmes was launched.
Aastal 2007 käivitati ühtekuuluvuspoliitika programmide uus põlvkond.
These programmes, which are at the heart of the Lisbon strategy, have a budget of EUR 347.4 billion (at current prices) for the period 2007–13.
Nende Lissaboni strateegia keskmes asuvate programmide eelarve aastateks 2007–2013 on 347,4 miljardit eurot (jooksevhindades).
In line with the renewed Lisbon strategy, they are intended to promote investments which stimulate growth and employment, encourage the growth of the knowledge economy by promoting research and innovation capacities, new information and communication technologies, human capital and entrepreneurship, and encourage more people to set up businesses.
Vastavalt uuendatud Lissaboni strateegiale on nende eesmärk edendada investeeringuid, kiirendades majanduskasvu ja luues uusi töökohti, kiirendada teadmistepõhise majanduse kasvu, soodustades teadusuuringuid ja innovatsiooni, uusi info- ja sidetehnoloogiaid, inimkapitali ja ettevõtlust, ning julgustada rohkem inimesi ettevõtlusega tegelema.
See ‘Sustainable development strategy’ in Chapter II, Section 1, of this Report.
Vt käesoleva aruande II peatüki 1. jao punkt „Säästva arengu strateegia”.
This paved the way for the adoption of the operational programmes financed by the Community Structural Funds.
93 vastu võtta ühenduse struktuurifondidest rahastatavad rakenduskavad.
On 31 December the Commission formally adopted 302 operational programmes (European Regional Development Fund and Cohesion Fund), constituting 96 % of the programmes planned for the period 2007–13.
31. detsembril võttis komisjon ametlikult vastu 302 rakenduskava (Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond) ehk 96% aastateks 2007–2013 ettenähtud kavadest.
On 11 December the Commission adopted a communication ‘Member States and regions delivering the Lisbon strategy for growth and jobs through EU cohesion policy, 2007–13’ (1).
11. detsembril võttis komisjon vastu teatise pealkirjaga „Majanduskasvu ning tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia rakendamine liikmesriikides ja piirkondades ELi ühtekuuluvuspoliitika kaudu ajavahemikus 2007–2013”.
This communication sets out an initial overview of the results of the negotiations on the new generation of cohesion policy strategies and programmes for the period 2007–13.
(1) Teatises esitatakse esialgne ülevaade 2007.–2013. aasta ühtekuuluvuspoliitika poliitiliste strateegiate ja programmide uut põlvkonda käsitlevate läbirääkimiste tulemustest.
In addition, with a view to the 2008 spring European Council, the communication also reflects on the potential role of cohesion policy programmes in taking the renewed Lisbon strategy forward during its next three-year cycle.
Pidades lisaks silmas 2008. aasta kevadel toimuvat Euroopa Ülemkogu kohtumist, kajastatakse teatises ka ühtekuuluvuspoliitika programmide võimalikku juhtrolli uuendatud Lissaboni strateegia rakendamisel järgmise kolme aasta jooksul.
The Commission reaffirmed the importance accorded to the Union’s seven outermost regions (2) by adopting a communication on 12 September entitled ‘Strategy for the outermost regions: achievements and future prospects’ (3).
Komisjon kinnitas veelkord Euroopa Liidu seitsme äärepoolseima piirkonna (2) tähtsust, võttes 12. septembril vastu teatise pealkirjaga „Äärepoolseimate piirkondade strateegia: kokkuvõte ja arenguperspektiivid” (3).
It welcomed the progress made since 2004, for example in the reform of the European sugar and banana markets.
Komisjon tervitas alates 2004. aastast saavutatud edusamme, näiteks Euroopa suhkru- ja banaanisektori turgude reformi valdkonnas.
In future, the Commission intends to involve these regions fully in the Lisbon strategy and to make their economies more competitive.
Tulevikus kavatseb komisjon kõnealused piirkonnad täielikult Lissaboni strateegiaga liita ja arendada nende majanduste konkurentsivõimet.
To this end, specific measures will be taken under the cohesion policy 2007–13, but also via the seventh framework programme for research and development.
Selleks võetakse erimeetmeid ajavahemikuks 2007–2013 kavandatud ühtekuuluvuspoliitika raames, kuid ka teadusuuringute ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi kaudu.
This communication also launches a debate on the challenges which the outermost regions will face in future.
Samuti algatatakse teatises arutelu äärepoolseimate piirkondade tulevaste probleemide üle.
European social reality stocktaking
Euroopa sotsiaalse tegelikkuse hindamine
In an exploratory opinion issued on 18 January (4), the European Economic and Social Committee felt that taking stock of the reality of European society should involve a broader approach than just reviewing social issues in the traditional sense.
18. jaanuari ettevalmistavas arvamuses (4) märkis Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, et Euroopa ühiskonna tegelikust olukorrast kokkuvõtte tegemine peab hõlmama enamat kui üksnes traditsiooniliste sotsiaalküsimuste läbivaatamine.
It recommended building a new consensus on the social challenges facing Europe and a new programme of social action.
Komitee toetab uut konsensust Euroopa sotsiaalsete väljakutsete küsimuses ning uut sotsiaaltegevuste kava.
On 26 January the Commission adopted an interim report for the spring European
Komisjon omakorda võttis 26. jaanuaril vastu sotsiaalse tegelikkuse hindamise vahearuande, (5) et esitada see kevadisel Euroopa ülemkogul.
Council on the social reality stocktaking ( of the social challenges caused by globalisation and demographic changes, it pointed
Tõdedes, et puudub ühene seisukoht, millised on sotsiaalsed muutused globaliseerumise ja demograafi-
The Azores, Madeira, the four French overseas departments and the Canaries.) COM(2007) 507 (OJ C 4, 9.1.2008).) OJ C 93, 27.4.2007.) COM(2007) 63 (OJ C 138, 22.6.2007).
Assoorid, Madeira, neli Prantsuse ülemeredepartemangu ja Kanaari saared. ) KOM(2007) 507 (ELT C 4, 9.1.2008). ) ELT C 93, 27.4.2007. ) KOM(2007) 63 (ELT C 138, 22.6.2007).
SOLIDARITY out that the stocktaking exercise aimed to develop that diagnosis and generate a debate on Europe’s social situation, which would also feed into the midterm review of the social policy agenda.
SOLIDAARSUS liste probleemide olukorras, rõhutab komisjon, et sotsiaalse tegelikkuse hindamise eesmärk on selle seisukoha kujundamine ja Euroopa sotsiaalset olukorda käsitleva arutelu algatamine, mis on aluseks ka sotsiaalpoliitilise tegevuskava vahearuandele.
At the same time the Commission launched a wide consultation on the social issues and challenges facing Europe with a view to reaching out to different constituencies to discuss what constitutes Europe’s ‘social reality’, thereby placing itself in ‘listening’ mode, not testing policy options.
Samal ajal algatas komisjon arutelu Euroopa Liidu ees seisvate sotsiaalsete küsimuste ja probleemide üle eesmärgiga luua dialoog eri partnerite vahel, et analüüsida sotsiaalse tegelikkuse sisu, keskendudes sel moel kuulamisele ja mitte poliitiliste seisukohtade kogumisele.
On 20 November the Commission adopted a communication ‘Opportunities, access and solidarity: towards a new social vision for 21st century Europe’ (1), which is intended to feed into the social reality consultation that has been extended until 15 February 2008, and to pave the way for launching a renewed social agenda, which the Commission will present in mid-2008.
20. novembril võttis komisjon vastu teatise pealkirjaga „Võimalused, juurdepääs ja solidaarsus: uus sotsiaalne visioon 21. sajandi Euroopast”, (1) mille eesmärk on muuta sisukamaks arutelu sotsiaalse tegelikkuse üle, mida pikendati kuni 15. veebruarini 2008, ning ette valmistada uuendatud sotsiaalmeetmete kava koostamist, mille komisjon kavatseb esitada 2008. aasta keskel.
The communication presents a new ‘life chances’ social vision for 21st century Europe, based on a preliminary analysis of how our societies are changing, the new social challenges they face and how Member States and the Union could work in partnership to address those challenges.
Teatises kirjeldatakse uut, eduvõimalustele keskenduvat sotsiaalset visiooni, mis põhineb ühiskonnas toimuvate muutuste laadi, sotsiaalvaldkonna uute ülesannete ja nende lahendamiseks vajaliku liikmesriikide ja ELi koostöö esialgsel analüüsil.
The Commission’s social vision identifies the need to invest in a number of areas; this is mainly the responsibility of the Member States, but European contributions are not excluded.
Komisjoni sotsiaalses visioonis on välja toodud vajadus investeerida teatavatesse valdkondadesse, mis kuuluvad peamiselt liikmesriikide vastutusalasse, kuid siiski ei välistata ka Euroopa rolli.
These areas include youth, career opportunities, longer and healthier lives, gender equality, inclusion and non-discrimination, mobility and integration, culture, participation and dialogue.
Nende valdkondade hulka kuulub noorsugu, karjäärivõimalused, pikem ja parema tervisega elu, meeste ja naiste võrdõiguslikkus, kaasatus ja mittediskrimineerimine, liikuvus ja integratsioon, kultuur, osalus ja dialoog.
On 22 February the Council adopted the joint employment report, which takes stock of the progress made and of what remains to be done to achieve the Lisbon strategy goals.
22. veebruaril võttis nõukogu vastu ühise tööhõivearuande, kus esitatakse kokkuvõte tehtud edusammudest ja sellest, mida on veel vaja teha Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks.
At its meeting on 21 and 22 June, the European Council said it looked forward to receiving the communication on flexicurity, which was subsequently adopted on 27 June (2).
Euroopa Ülemkogu kinnitas 21. ja 22. juunil toimunud kohtumisel, et ootab huviga teatist paindlikkuse ja turvalisuse kohta, mis võeti vastu 27. juunil (2).
In this communication the Commission explained why an integrated f l flexicurity approach was needed to achieve the objectives of the Lisbon strategy and underlined the need to modernise the European social model.
Komisjon selgitab teatises, miks vajatakse integreeritud lähenemisviise paindlikkusele ja turvalisusele, et saavutada Lissaboni strateegia eesmärke, ning käsitleb vajadust ajakohastada Euroopa sotsiaalmudelit.
On 9 October the Council welcomed the approach adopted in this communication, which is intended to promote coordinated policies designed to improve both labour market flexibility and employment security.
Nõukogu tervitas 9. oktoobril teatises väljendatud lähenemisviisi, millega edendatakse terviklikke poliitikaid nii tööturu paindlikkuse kui ka tööhõivekindluse suurendamiseks.
The European Parliament adopted a resolution on the common principles of flexicurity on 29 November.
Euroopa Parlament omalt poolt võttis 29. novembril vastu resolutsiooni paindlikkuse ja turvalisuse ühiste põhimõtete kohta.
At its meeting on 5 and 6 December the Council adopted conclusions ‘Towards common principles of flexicurity’. flexicurity’.
Samuti võttis nõukogu 5. ja 6. detsembril toimunud istungil vastu järeldused pealkirjaga „Paindlikkuse ja turvalisuse ühiste põhimõtete poole”.
CONSOLIDATING ECONOMIC AND SOCIAL COHESION
1 ) liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta.
95 for in Decision 2005/600/EC (1
10. juulil võttis nõukogu vastu otsuse (
The guidelines’ objectives are full employment, job quality, labour productivity and social cohesion.
Suuniste eesmärgid on täielik tööhõive, töökohtade kvaliteet, tööviljakus ning sotsiaalne ühtekuuluvus.
Following an examination of the applications submitted by France relating to the redundancies in the suppliers of Peugeot and Renault, for the first time since the
Olles uurinud Prantsusmaa esitatud taotlust Peugeot’ ja Renault’ tarnijates koondatud töötajate kasuks ning esmakordselt pärast Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa
On 18 December the Parliament and the Council adopted a decision (4) to mobilise the Fund for collective redundancies in two companies in the mobile phone sector, BenQ in Germany and Perlos in Finland, for a total of EUR 14.8 million.
) loomist võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu 23. oktoobril vastu otsuse ( kasutada fondi 3,8 miljoni euro suuruse summa ulatuses.
The Commission adopted the corresponding financing decisions on the same day.
4. detsembril võttis komisjon vastu vastavad rahastamisotsused.
On 13 December the Commission approved the conclusion (5
Samal päeval võttis komisjon vastu vastavad rahastamisotsused.
) proposed following the application submitted by Malta relating to redundancies in the textile sector.
13. detsembril (6) kiitis komisjon heaks Malta esitatud taotluse tekstiilisektoris koondatud töötajate kasuks.
It will submit to the budgetary authority a proposal to authorise appropriations amounting to EUR 681 207.
Komisjon esitab eelarvepädevatele institutsioonidele ettepaneku 681 207 eurole vastava assigneeringu heakskiitmiseks.