natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some of them are very impressive – especially the great cathedrals, with their tall towers and colourful stained-glasswindows.
Mõned neist on tõeliselt muljetavaldavad, eriti suured katedraalid, millel on kõrged tornid ja värvilised tinaraamistusega aknad.
‘Gothic’ architecture (such as in
Gooti arhitektuur (Char kaja oluline es
Chartres cathedral, France) was a
Prantsusmaal) oli k leiutis.
In southern Spain, where Islam was themain religion, the rulers built beautifulmosques and minarets.
Lõuna-Hispaanias, kus peamiseks religiooniks oli islam, ehitasid valitsejadkauneid mošeesid ja minarette.
The most famousones left today are the mosque in Cordobaand the Giralda minaret in Seville.
Kõige kuulsamad on Córdoba mošee ja Giralda minarett Sevillas.
Part of the huge medieval mosque in Cordoba (Spain).
© eskaegsest hiigelsuur est Córdoba mošeest (His pa ani a).
The Renaissance – roughly 1300 to 1600 AD
Renessanss: umbes 1300.–1600. aasta m.a.j
During the Middle Ages, most people could not read or write andthey knew only what they learnt in church.
Keskajal ei osanud enamik rahvast ei lugeda ega kirjutada ningteadis vaid seda, mida neile kirikus oli õpetatud.
Only a few clever teachersin universities had copies of the books the ancient Greeks and Romans had written.
Vaid üksikuteltarkadel õpetlastel ülikoolides olid koopiad Antiik-Kreeka ja -Roomaautorite raamatutest.
But in the 1300s and 1400s, students beganrediscovering the ancient books.
Kuid 1300ndatel ja 1400ndatel aastatelhakkasid üliõpilased antiikseid raamatuid taasavastama.
They were amazed at the greatideas and knowledge they found there, and the news began tospread.
Nad olid vaimustuses neis kajastunud üllastest ideedest ja suurtest teadmistest ning hakkasid neid levitama.
Wealthy and educated people, for example in Florence (Italy),became very interested.
Näiteks Firenze (Itaalia) rikkad ja haritud elanikud olid nendestideedest ja teadmistest väga huvitatud.
They could afford to buy books – especially once printing was invented in Europe (1445) – and theyfell in love with ancient Greece and Rome.
Nad olid piisavalt rikkad, etraamatuid osta, eriti pärast seda, kui Euroopas leiutati trükipress(1445). Neile meeldis väga Antiik-Kreeka ja -Rooma.
They had their homesmodelled on Roman palaces, and they paid talented artists andsculptors to decorate them with scenes from Greek and Romanstories, and with statues of gods, heroes and emperors.
Nad lasid ehitada oma majad Rooma paleede eeskujul ning palkasid kuulsaidkunstnikke ja skulptoreid, kes kaunistasid majad maalingutega, millel kujutati stseene Kreeka ja Rooma jutustustest, ning jumalate,kangelaste ja kuningate skulptuuridega.
One of the world’s m os t famous st statues:
Üks maailma kuulsamatestskulptuuridest – Michelangelo
That is why we call this period the‘Renaissance’ (meaning ‘rebirth’).
Seepärast on selle perioodi nimi renessanss(„taassünd“).
•great painters and sculptors such as Michelangelo and Botticelli;•talented architects like Brunelleschi;•the amazing inventor and artist Leonardo da Vinci;•great thinkers such as Thomas More, Erasmus and Montaigne;•scientists such as Copernicus and Galileo (who discovered that the earth and other planets move around the sun);•beautiful buildings such as the castles in the Loire valley;•a new interest in what human beings can achieve.
•suured kunstnikud ja skulptorid Michelangelo ja Botticelli;•andekad arhitektid, näiteks Brunelleschi;•suurepärane leiutaja ja kunstnik Leonardo da Vinci;•suured mõtlejad, näiteks Thomas More, Erasmus ja Montaigne;•teadlased, näiteks Kopernik ja Galilei, kes avastas, et Maa ja teised planeedid keerlevad ümber Päikese;•kaunid ehitised, näiteks Loire’i oru lossid;•huvi inimloomingu vastu.
One of the great Botticelli.Renaissance
© enessansiaegsetest maalidest –
Leonardo da Vinci designed this ‘helicopter’ 500years ago!
500 aastat tagasi!
Great discoveries and new ideas – roughly 1500 to 1900 AD
Suured avastused ja uued ideed: umbes 1500.–1900. aasta m.a.j
At the time of the Renaissance, trade with distant lands was becoming very important for European merchants.
Renessansi ajal muutus Euroopa kaubandus üha olulisemaks.
For example, theywere selling goods in India and bringing back valuable spices andprecious stones.
Kaupmehed müüsid oma kaupu kaugetes maades, näiteks Indias, ja tõid sealt kaasa kalleid vürtse ja kalliskive.
But travelling overland was difficult and took a long time, so the merchants wanted to reach India by sea.
Kuid reisimine maadmööda oli raske ja võttis tohutult aega, seepärast soovisid kaupmehed jõuda Indiasse meritsi.
Theproblem was, Africa was in the way – and it is very big!
Paraku oli Aafrika tee peal ees – ja see manner on väga suur!
However, if the world really was round (as people were beginningto believe), European ships ought to be able to reach India bysailing west.
Et maakera on ümmargune (ja inimesed hakkasid seda üharohkem uskuma), lootsid Euroopa meremehed jõuda Indiasselääne poole purjetades.
So, in 1492, Christopher Columbus and his sailorsset out from Spain and crossed the Atlantic.
Niisiis purjetas Christoph Kolumbus oma meremeestega 1492. aastal Hispaaniast üle Atlandiookeani.
But instead ofreaching India they discovered the Bahamas (islands in the Caribbean Sea, near the coast of America).
Kuid Indiasse jõudmise asemel avastasid nad Bahama saared (Kariibi meres, Ameerika ranniku lähistel).
In 1497-98, Vasco da Gama – a Portuguese naval officer – was the first European to reach India by sailing around Africa.
Vasco da Gama, Portugalimereväeohvitser, oli esimene eurooplane, kes purjetas aastatel 1497–1498ümber Aafrika ja jõudis Indiasse.
In 1519-1522, another Portuguese explorer – Ferdinand Magellan – became the first person to sail right round the world!
1519. aastal juhtis teine Euroopa maadeavastaja Fernão de Magalhães esimest ekspeditsiooni, et purjetada ümber maakera.
Vasco da Gama – the firstman to sail from Europe to India.
Vasco da Gama — esimeneinimene, kes purjetas Euroopast Indiasse.
European coloni s by t s.
Hävitati Eur oopa asunik e poolt.
Before long, Europeans were exploring the Caribbeanislands and America (which they called the ‘new world’)and founding colonies there.
Sellest ajast peale uurisid eurooplased Kariibi mere saarija Ameerikat, mida nad nimetasid Uueks Maailmaks, ningasutasid seal kolooniaid.
In other words, they tookover the land, claiming it now belonged to their homecountry in Europe.
Teisisõnu vallutasid nad maid jakuulutasid need Euroopas asuva emamaa omandiks.
They took their beliefs, customs andlanguages with them – and that is how English and French came to be the main languages spoken in North America, and Spanish and Portuguese in Centraland South America.
Nad võtsid kaasa oma usu, kombed ja keele, seepärasträägitakse tänapäeval Põhja-Ameerikas peamiselt ingliseja prantsuse keelt, Kesk- ja Lõuna-Ameerikas aga hispaania ja portugali keelt.
As time passed, Europeans sailed further and further – to China, Japan, South-East Asia, Australia and Oceania.
Aeg läks ja eurooplased purjetasid üha kaugemale: Hiinasse, Jaapanisse, Kagu-Aasiasse, Austraaliasse ja Okeaaniasse.
Sailors returning from these distant lands reported seeing strange creatures very different fromthose in Europe.
Kaugetelt maadelt saabunud meremehed rääkisid kummalistest olenditest, keda nad näinudolid ja kes erinesid väga Euroopas elavatest loomadest.
This made scientists keen to explore these places and to bring back animals and plantsfor Europe’s museums.
See pakkus elavat huvi teadlastele, kes asusidneid paiku uurima ning tõid sealt kaasa loomi ja taimi Euroopa muuseumide jaoks.
In the 1800s, European explorers went deep into Africa and by 1910 Europeannations had colonised the whole African continent.
1800ndatel aastatelsuundusid Euroopa maadeavastajad sügavale Aafrika sisemaale ning 1910. aastaks oli kogu Aafrika manner eurooplaste poolt koloniseeritud.
Meanwhile, back in Europe, scientists were finding out more and moreabout about how the universe works.
Põikame tagasi Euroopasse, kus teadlased tegid üha rohkem avastusi universumi toimimise kohta.
Geologists, studying rocks and fossils, began wondering how the earth had been formed and how old it really was. Two great scientists, Jean-Baptiste Lamarck and Charles Darwin, eventually concluded that animals and plants had‘evolved’ – changing from one species into another over millions and millions of years.
Geoloogid uurisid kivimeid ja fossiile ningtundsid üha suuremat huvi Maa tekkimise ja selle tegeliku vanuse vastu.Kaks suurt teadlast, Jean-Baptiste Lamarck ja Charles Darwin, järeldasidlõpuks, et loomad ja taimed on tekkinud evolutsiooni tulemusena,miljonite aastate jooksul on nende liigid pidevalt muutunud.
Charles Darwin published his theory of evolution in 1859.
Ch ar les Darwin avaldas oma evolutsiooniteooria 1
In the 1700s, people were asking other important questions too – such as how countries should be governed, and what rights andfreedoms people should have.
1700ndatel aastatel püstitasid inimesed teisigi olulisi küsimusi: kuidaspeaks riike valitsema, millised õigused ja vabadused peaksid inimestelolema.
The French writer Jean-Jacques Rousseau said that everyone should be equal.
Prantsuse kirjanik Jean-Jacques Rousseau ütles, et kõik peaksidolema võrdsed.
Another French writer,Voltaire, said the world would be better if reason and knowledge replaced ignorance and superstition.
Teine prantsuse mõtleja Voltaire lisas, et maailm oleksparem, kui võhiklus ja ebausk asenduksid mõistuse ja teadmistega.
This age of new ideas, called the ‘Enlightenment’, led to revolutions in some countries – for example the French revolutionof 1789, when the king and queen andmany of the nobles werebeheaded.
See uute ideede aeg, mida nimetatakse valgustusajastuks, põhjustasmitmes riigis revolutsioone. Prantsuse revolutsiooni ajal (1789) hukatikuningas ja kuninganna ning mitmed ülikud.
Voltaire, one of the great age.the Enlightenment
Voltaire – üks valgustusajastukuulsamaid mõtlejaid.
The Industrial Revolution – roughly 1750 to 1880 AD ys Media/Corbis
Tööstusrevolutsioon: umbes 1750.–1880. aasta m.a.j is rb o
A different kind of ‘revolution’ started in Europe about 250 years ago – in the world of ‘industry’.
Umbes 250 aastat tagasi algas Euroopas tööstusrevolutsioon.
Forthousands of years, people had been burning wood and charcoal.
Tuhandeid aastaid olid inimesed kasutanud kütteks puid ja puusütt.
Butnow, parts of Europe were running out of forests!
Nüüd olid mitmed Euroopa piirkonnad metsadest lagedaks jäänud!
Henry Bessemer – steelmaking.
Henry Bessemer – ter a se sul a ta mis e ka asaegse tehnoloogia leiutaja.
The answer was coal.
Vastus: kivisütt.
There was plenty of it in Europe, and minersbegan digging for it.
Kivisüsi „toitis“ uusi leiutisi – aurumasinaid.
Coal powered the newly-invented steam engines.It could also be roasted and turned into ‘coke’, which is a much cleanerfuel – ideal for making iron and steel.
Kivisütt põletades saadi koks, mis oli palju puhtamkütus ning sobis suurepäraselt raua ja terase valmistamiseks.
About 150 years ago, a man called Henry Bessemer invented a ‘blast furnace’ that could produce largeamounts of steel quite cheaply.
Umbes 150 aastat tagasi leiutas Henry Bessemer sulatusahju, mis võimaldas toota terast suhteliseltodavalt.
Soon Europe was producing huge quantities of it, and it changed theworld!
Peagi kasvas terasetootmine Euroopas oluliselt ning see muutis maailma!
Cheap steel made it possible to build skyscrapers, huge bridges, ocean liners, cars, fridges...Powerful guns and bombs too.
Odav teras võimaldasehitada kõrghooneid, suuri sildu, ookeaniaurikuid, autosid, külmkappe… Aga ka võimsaid relvi ja pomme.
The modern world – roughly 1880 until today
Kaasaegne maailm: umbes 1880. aastast tänaseni
Other European inventions from the 1870s onwards helped create the world we know today.
Alates 1870ndatest aastatest on mitmed Euroopas loodud leiutised aidanud muuta maailma selliseks, nagu me seda tänapäeval tunneme.
Television and motorways Radar and the biro pen Instant coffee First jet aircraft First computer
Näiteks: Telefon Bensiinimootor Esimene raadiosaade Bakeliit, esimene plast Neoonvalgus
For example:The telephone The petrol engine First radio messages Bakelite, the first plastic Neon lighting
Televisioon ja kiirteed Radar ja pastapliiats Lahustuv kohv Reaktiivlennuk Arvuti
Today, roughly a quarter of the people working in Europe areproducing things needed for the modern world: food anddrinks; mobile phones and computers; clothes and furniture;washing machines and televisions; cars, buses and lorriesand lots more besides.
Tänapäeval töötab Euroopas umbes neljandik inimesi tööstuses, tootes kaupu, mida moodsas maailmas vajatakse:toiduaineid ja jooke, mobiiltelefone ja arvuteid, riideid jamööblit, pesumasinaid ja televiisoreid, autosid, busse javeoautosid ning veel palju muud.
About seven out of every 10 European workers have ‘service’ jobs.
Kümnest eurooplasest seitse töötab teenindussfääris.
In other words, they work in shops and postoffices, banks and insurance companies, hotels and restaurants, hospitals and schools, etc. – either sellingthings or providing services that people need.
Teisisõnu töötavad nad poodides ja postkontorites,pankades ja kindlustusfirmades, hotellides ja restoranides,haiglates, koolides ja mujal ning müüvad kaupu või osutavad teenuseid, mida inimesed vajavad.
The first telephone
Esimene telefon, mille leiutas šo
There are alsomany things to be ashamed of.
Selles on kamitmeid vähem kuulsusrikkaid seiku.
Down the centuries, European nations fought terrible wars againsteach other.
Sajandite jooksul on Euroopa rahvad korraldanud üksteise vastukohutavaid sõdu.
European colonists killed millions of native people on other continents – by fighting or mistreatingthem, or by accidentally spreading European diseases among them.
Euroopast pärit asunikud tapsid teistel mandritel miljoneid kohalikke elanikke: võitlesid nendega,kohtlesid neid halvasti või nakatasid neid tahtmatult Euroopast pärit haigustesse.
Europeans also took millions of Africans to work as slaves.
Eurooplased orjastasid miljoneid aafriklasi.
And peace did come to Europe at last.To find out how, read the chapter called ‘Bringingthe family together : the story of the European Union’.
Kuidas see täpseltjuhtus, võid lugeda peatükist „Ühine pere: Euroopa Liidu ajaloo lühikokkuvõte“.
Many of the world’s great artists, composers, entertainers, inventors, scientists and sports people have come from Europe.
Euroopast on pärit mitmed maailmakuulsad kunstnikud, heliloojad, lauljad,leiutajad, teadlased ja sportlased.
We mentioned some ofthem in earlier chapters.
Mõnda neist on nimetatud eelnevatespeatükkides.
We can’t possibly include them all in this book, so here are just 40 morenames, in alphabetical order and from various European countries, with photos of some of them.
Kahjuks ei ole käesolevas raamatus võimalik loetleda nende kõigi nimesid, seega onjärgnevalt tähestikulises järjekorras esitatud erinevatest Euroopa riikidest pärit 40 kuulsa inimesenimed. Nimekirjale on lisatud ka mõned fotod.
We have left a blank space on page 29 for your own personal choice.
Leheküljel 29 on jäetud pisut vaba ruumi, et saaksid nimekirja omal valikul täiendada.
It could be someone famousfrom your own country, or your favourite European sports team or pop group.
See võib ollamõni Sinu kuulus rahvuskaaslane või lemmikspordimeeskond Euroopast või popansambel.
Why not find a pictureof them and stick it into the blank space, along with a few facts about them?
Vabalekohale võid kleepida näiteks nende foto ja lisada kõrvale mõned selgitused.
Nationality
Päritolumaa
What they did
Mida nad korda saatsid
Pop group: their songs were big hits around the world in the 1970s.
Popansambel, nende lauludest said 1970ndatel maailmakuulsad hitid.
Inventor: he invented the parachute in 1913.
Leiutaja, leiutas 1913. aastal langevarju.
Pop group: their songs were big hits around the world in the 1960s.
Popansambel, nende lauludest said 1960ndatel maailmakuulsad hitid.
French
Prantsusmaa
Scientist: he discovered radioactivity in 1896.
Teadlane, avastas 1896. aastal radioaktiivsuse.
Composer: wrote a lot of great music.
Helilooja, kirjutas palju suurepäraseid muusikateoseid.
The Ode to Joy(the European anthem) comes from his ninth symphony.
„Ood rõõmule“ (Euroopa hümn) on pärit tema „Üheksandast sümfooniast”.
Scientist: won the Nobel Prize for Physics in 1922, for his discoveries about the structure of atoms.
Teadlane, pälvis 1922. aastal Nobeli füüsikapreemia aatomite struktuuriga seotud avastuste eest.
Film director and one of the world’s funniest actors.His great films include Modern times.
Režissöör ja maailmakuulus koomik, „Moodsad ajad” („Modern times“) on üks tema filmidest.
Composer and pianist: he wrote many piano pieces including his famous Preludes.
Helilooja ja pianist, kirjutas palju klaveripalu, eriti kuulsad on tema „Prelüüdid“.
Scientist: with her husband Pierre she discovered radium – a radioactive metal.
Teadlane, avastas koos abikaasa Pierre’iga radioaktiivsemetalli raadiumi.
They were awarded the Nobel Prize for Physics in 1903.
Nad said 1903. aastal Nobeli füüsikapreemia.
Spanish
Hispaania
Artist: famous for his strange, dreamlike paintings in the ‘surrealist’ style.
Kunstnik, tuntud oma sürrealistlikus stiilis kummaliste, justkui fantaasiamaailmast pärit maalide poolest.
Actress: she starred in many films, includingthe original version of Around the worldin 80 days.
Näitleja, esines paljudes filmides, sealhulgaska filmi „80 päevaga ümber maailma“ originaalversioonis.
Composer: his great pieces include the New World Symphony.
Helilooja, tema kuulsamate teoste hulka kuulub sümfoonia „Uuest maailmast“.
Scientist: he discovered ‘relativity’ – in other words, how matter, energy and time are all related to one another.
Teadlane, lõi relatiivsusteooria, mis selgitabenergia ja aja vahelisi seoseid.
C o r b i s y r a a n
Itaalia r y s
Film director: he won Oscars for his films Amadeusand One Flew Over the Cuckoo’s Nest.
Režissöör, võitis Oscari filmide „Amadeus“ ja„Lendas üle käopesa“ eest.
Psychiatrist: he developed ‘psychoanalysis’ – a way of explaining how our minds work.
Psühholoog, psühhoanalüüsi looja, selgitasinimese meelte toimimist.
Tennis player: she won a gold medal at the 2004 Olympic Games.
Tennisist, võitis kuldmedali 2004. aastaolümpiamängudel.
Artist and writer: he created the Tintinadventures and many other comic book series
Kunstnik ja kirjanik, Tintini seikluste ja paljudeteiste koomiksite autor.
Scientist: in 1888 he proved that radio waves exist.
Teadlane, tõestas 1888. aastal raadiolaineteolemasolu.
Scientist: in 1933 he put forward the ‘Big Bang’ theory, explaining how the universe began.
Teadlane, püstitas 1933. aastal Suure Pauguteooria, mis selgitab universumi tekkimist.
Composer: he wrote some of the world’s most difficult piano music, such as the Transcendental Studies.
Helilooja, kirjutas ilmselt maailma kõigekeerukamat klaverimuusikat, näiteks „Transtsendentaalse etüüdi“.
Artist: famous for his ‘impressionist’ style paintings, including several series of Water-lilies.
Helilooja, kirjutas palju suurepärast muusikat(näiteks ooper „Võluflööt“).
Scientist: in the 1600s he discovered how gravity works, and how the planets move through space.
Teadlane, avastas 1600ndatel, kuidas toimib gravitatsioon ning kuidas planeedid kosmoses liiguvad.
Athlete: he won a gold medal in the decathlon at the 2000 Olympic Games.
Sportlane, võitis 2000. aasta olümpiamängudel kümnevõistluses kuldmedali.
French
Prantsusmaa is rb o
Scientist: he discovered that many diseases are caused by germs, and in 1862 he invented ‘pasteurisation’, a way of killing germs in food.
Teadlane, leiutas 1862. aastal pastöriseerimise, mille käigus hävitatakse toiduainetes pesitsevad bakterid.
Great explorer: more than 700 years ago he travelled through Asia to China, and back again.
Suur maadeavastaja, reisis rohkem kui 700 aastat tagasi läbi Aasia Hiinasse ja tagasi.
Artist: famous for his use of rich colour, light and shadow.
Kunstnik, kuulus oma erksate värvide ning valguse ja varju kasutamise poolest.
His paintings include The Night Watch.
Tema maalitud on näiteks „Öine vahtkond“.
Racing driver: he won the World Championship for several years running.
Võidusõitja, oli vormelite võidusõidus mitmel aastal järjest maailma karika üldvõitja.
Composer: his great pieces include Finlandia.
Helilooja, tema kuulsamate teoste hulka kuulub „Finlandia“.
Rock band: their songs have been big hits around the world since 1980.
Rokkansambel, paljudest nende lauludest on alates 1980ndatest saanud maailmakuulsad hitid.
Artist: his many paintings include several of Sunflowers.
Kunstnik, paljude maalide autor (sh seeria „Päevalilled“).
Composer: he wrote many pieces, including The Four Seasons.
Helilooja, paljude teoste autor (sh „Neli aastaaega“).
Scientist: around 1799 he invented the electric battery.
Teadlane, leiutas umbes 1799. aastal elektripatarei.
ONE MORE:MY CHOICE
LISAKS:MINU VALIK:
My choice:
Minu valik:
People in Europe speak many different languages.
Euroopa rahvad räägivad erinevaid keeli.
Most of these languages belong to three large groups or ‘families’: Germanic, Slavicand Romance.
Enamik nendest keeltest kuulub kolme suurde rühma ehk keelkonda: germaani, slaavi ja romaanikeelkonda.
The languages in each group share a family likeness because they are descended fromthe same ancestors. For example, Romance languages are descended from Latin – the language spokenby the Romans.
Iga keelkonna keeled on omavahel sarnased, sest nad pärinevad samast „algkeelest“.Näiteks on romaani keeled saanud alguse ladina keelest – keelest, mida rääkisid roomlased.
Here’s how to say ‘Good morning’ or ‘Hello’ in just a few of these languages.
Järgnevalt leiad, kuidas mõnes Euroopa keeles öelda „Tere hommikust!“ või lihtsalt „Tere!“.
Germanic
Germaani keeled
But there are other European languagesthat are less closely related, or not at all related, to one another.Here’s how to say ‘Good morning’ or ‘Hello’ in just a dozen of these languages.
Samas ei ole mõned Euroopa keeled üksteisega kasüldse või nii lähedalt seotud.Järgnevalt leiad, kuidas öelda „Tere hommikust!“ või lihtsalt „Tere!“ tosinas sellises keeles.
In the language of the Roma people, who live in many parts of Europe, ‘Good morning’ is Lasho dyes.
Mitmel pool Euroopas elavate mustlaste keeles kõlab „Tere hommikust!“ nii: „Lasho dyes!“.
Learning languages can be great fun – and it’s important on a continent like ours.
Keelte õppimine on lõbus ja meie mandril on see oluline.
Many of us enjoygoing on holiday to other European countries, and getting to know the people there.
Paljud meist veedavad puhkuse mõnes teises Euroopa riigis ja tutvuvad sealsete inimestega.
That’s a greatopportunity to practise the phrases we know in different languages.
See on hea võimalus kasutada erinevates keeltes lauseid, mida oskad.
We Europeans belong to many different countries, with different languages, traditions, customs and beliefs.
Euroopa rahvad elavad erinevates riikides, kus räägitakse erinevaid keeli ning kuson erinevad tavad, kombed ja uskumused.
Yet we belong together, like a big family, for allsorts of reasons. Here are some of them.
Siiski kuulume me kõik mitmelpõhjusel ühte rahvasteperre.Näiteks seetõttu, et: