natgillin/translations-raw huggingface dataset:
...and the extent to which they feel excluded.
...ja millisel määral nad tunnevad end väljajäetuna.
…and is also linked to working conditions.
EL-15 riikide madal suremuse määr ei kajastu uute liikmesriikide andmetes, v.a Malta ja Küpros, keda võib võrrelda EL-15ga.
More people in the new Member States say they feel excluded, useless and left out of society than in the EU-15 countries.
Alates 1980. aastate lõpust, kui uutes KIE liikmesriikides algas üleminekuaeg, täheldatakse seal keskmise eluea lühenemist.
The highest share is found in Slovakia, where more than a quarter of the population report that they lack a sense of belonging.
Vahe meestesuremuses EL-15 ning uute KIE liikmesriikide vahel suurenes viielt aastalt 1990. aastalseitsmele aastale 1994. aastaks, kuid 2000. aastal vähenes see kuuele aastale.
Of the new Member States, only Slovenia and Poland have a smaller proportion of respondents who report social exclusion than the EU average of 12%.
Naisteosas oli suundumus samasugune, kuigi vahe oli veidi väiksem.
Some 40% of the respondents in a recent survey22 in the new Member States and candidate countries considered that their work affected their health or safety - a much higher figure than the 27% in the EU-15 countries.
Võrreldes EL-15 riikidega tunneb uutes liikmesriikides rohkem inimesi end tõrjutuna, kasutuna ja ühiskonnavälisena.
These problems were more pronounced in Latvia and Lithuania, whereas in Estonia, Czech Republic, Slovakia, Hungary, Slovenia and Malta the problems were less acute.
Kõige rohkem on selliseid inimesi Slovakkias, kus üle veerandielanikkonnast tunnistab, et neil puudub ühiskonda kuulumise tunne.
The implementation of the Community acquis with regard to health and safety at work should help improve this situation.
Uutest liikmesriikidestainult Sloveenias ja Poolas oli sotsiaalset tõrjutust tajunud inimeste osakaal väiksem ELkeskmisest, mis on 12%.
19 See: SIBIS Pocket Book 2002/03.20 SIBIS (Statistical Indicators Benchmarking the Information Society) is a project in the “Information Society Programme” of the Commission (IST-2000-26275) which was running from January 2001 to September 2003.21 H.Brenner: Social Determinants of Health, TUB (final report to EU Commission October 2003).22 European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions: Working conditions in the acceding and candidate countries (Dublin 2003).
19 Vt SIBIS Pocket Book 2002/03.20 SIBIS (Statistical Indicators Benchmarking the Information Society) on komisjoni „Infoühiskonna programmi“ (IST-2000-26275) projekt, mis kestis 2001.aasta jaanuarist 2003.aasta septembrini.21 H.Brenner:Social Determinants of Health, TUB (lõpparuanne EÜ Komisjonile, oktoober 2003).22 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond:Working conditions in the acceding and candidate countries (Dublin 2003).
Summary points
Kokkuvõte
Among EU-15 countries, perceived social exclusion ranges from 7% in Denmark and the Netherlands to 15% in Portugal.
EL-15s ulatub tajutava sotsiaalse tõrjutuse määr alates 7%st Taanis ja Madalmaades kuni15%ni Portugalis.
Overall the variance in perceptions matches fairly well with the variance in objective indicators: the lower the GDP per capita, the higher the unemployment rate and the higher the prevalence of severe poverty, the higher the level of perceived social exclusion.
Erinevused tajumises kattuvad üldiselt üsna hästi erinevustega objektiivsetenäitajate osas: mida madalam on SKT elaniku kohta, seda suurem on tööpuudus; midasuurem on vaesus, seda suurem on ka sotsiaalne tõrjutus.
As the EU population rises by 20%, while its GDP only increases by 4.5%, national and regional income disparities widen and the challenge of promoting social cohesion becomes more important.
Kuna EL rahvastik suureneb 20% võrra, samal ajal kui SKT kasvab vaid 4,5%, muutublahknevus sissetuleku osas riigiti ja piirkonniti suuremaks ning sotsiaalseühtekuuluvuse probleem üha olulisemaks.
Enlargement will set new challenges for social cohesion while significant progress was observed in EU-15 over the last decade.
Sotsiaalse ühtekuuluvuse osas tehti EL-15s viimasel kümnendil suuri edusamme, kuidlaienemine toob endaga kaasa uusi probleeme selles valdkonnas.
Income in 82 regions of the enlarged Union, accounting for 31% of total population, will be below 75% of the EU-25 average.
Laienenud liidu 82 piirkonnas, kus elab 31% rahvastikust, moodustab sissetulek alla 75% EL-25keskmisest.
Two thirds of these people live in the new Member States and represent some 95% of their population.
Kaks kolmandikku neist inimestest elab uutes liikmesriikides ja nadmoodustavad 95% nende riikide elanikkonnast.
A more positive aspect of the analysis is that the populations of all the new Member States, with the exception of Latvia, report higher levels of life satisfaction than that reported by the Greeks and Portuguese when they joined the Union.
Toodud analüüsi positiivseks pooleks on see, et uute liikmesriikide elanikud (v.a Läti) onrohkem eluga rahul kui Kreeka ja Portugali elanikud nende liitumise ajal ELga.
A further interesting point is the heterogeneity among the ten new Member States as far as subjective quality of life is concerned. In short, cross country differences within the acceding group are larger than within the group of the EU-15 countries.
Huvitav onmärkida, et subjektiivse elukvaliteedi osas erinevad kümme uut liikmesriiki teineteisest.Lühidalt öeldes tähendab see, et riikidevahelised erinevused liitunud riikide grupis onsuuremad kui EL-15 grupi riikides.
The same can also be said for differences within countries, i.e. variations in reported life satisfaction within a country is more important in the new Member States than in the countries of EU-15, especially with regards to age, income, occupational class and education.
Sama võib öelda ka riigisiseste erinevuste kohta: elugarahulolu varieerus uutes liikmesriikides rohkem kui EL-15s, eriti kui pidada silmas iga,sissetulekut, tööd ja haridust.
Relative levels of poverty in the new Member States tend to be moderate although absolute income levels and living standards remain very low, particularly among the least well off, as compared to EU-15.
Võrreldes EL-15ga on suhtelise vaesuse tase uutes liikmesriikides mõõdukas, kuigiabsoluutne sissetulek ja elatustase vaesemate hulgas on endiselt madal.
The issues of poverty, social exclusion and quality of living conditions will grow in importance in the enlarged Union.
Vaesuse,sotsiaalse tõrjutuse ja elutingimustega seotud küsimused muutuvad laienenud liidus ühaolulisemaks.
In 2002, real GDP in the new Member States of central and eastern Europe exceeded 1989 figures by 13% on average, but this average hides large disparities among countries where a few were still below the 1989 figures.
2002. aastal oli reaalne SKT uutes KIE liikmesriikides võrreldes 1989. aastaga keskmiselt13% kõrgem, kuid toodud keskmine peidab endas suuri riikidevahelisi erinevusi, sestmõnes neist on see näitaja siiani alla 1989. aasta taseme.
During transition GDP growth has primarily been productivity driven.
Üleminekuperioodil kasvas SKT peamiselt tööviljakuse arvel.
In the next phase it will be vital to achieve a higher employment dividend from growth.
Järgmisel etapil on oluline, et SKT kasv sisaldaks katööhõive valdkonnas saavutatut.
For EU-25 the prospect of a shrinking working age population implies that future economic growth will increasingly depend on productivity gains through human capital development and increases in physical capital.
Pidevalt kahaneva tööealise elanikkonnaga EL-25 puhul hakkab edasine majanduskasvüha enam sõltuma inimkapitali arenguga seotud tööviljakuse kasvust ja füüsilise kapitalisuurenemisest.
The quality of human capital will become a critical parameter for sustaining GDP growth. The underlying human capital potential in the new Member States of central and eastern Europe is encouraging as the states can build on the overall good levels of educational attainment.
Inimkapitali kvaliteedist saab SKT järjepideva tõusu otsustav tegur.Inimkapitali potents uutes KIE liikmesriikides on julgustav, sest riikidel on suuredvõimalused hea haridustaseme saavutamiseks.
Narrowing the e-gap between Member States will become an integral part of social cohesion policies.
Sotsiaalse ühtekuuluvuse strateegia oluliseks osaks on e-lõhe vähendamineliikmesriikide vahel.
Human capital development in a broad sense will be the key to economic and social progress.
Majandusliku ja sotsiaalse progressi põhiküsimuseks saab inimkapitali areng laiemasmõttes.
It can promote macroeconomic performance and improve labour market opportunities, living conditions and the health status of citizens.
See võib parandada makromajanduslikke tulemusi, tööturu võimalusi, elutingimusija elanike tervislikku seisundit.
Social protection and social participation
Sotsiaalne kaitse ja sotsiaalne osalemine
Background to pensions reforms in the new Member States of central and eastern Europe
Uute Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikide pensionireformide taust
Social protection provisions are key instruments for reducing social risks, combating poverty and promoting greater social cohesion.
Sotsiaalset kaitset käsitlevad sätted on vahendiks, mis aitavad vähendada sotsiaalseid riske,võidelda vaesuse vastu ja edendada sotsiaalset ühtekuuluvust.
Social and civil dialogue are fundamental for establishing a solid consensus with the aim of promoting growth, creating jobs and addressing social and regional disparities in a strategic manner.
Konsensuse aluseks onühiskonnas ja kodanikega peetav dialoog, mille eesmärgiks on majanduskasvu edendamine,uute töökohtade loomine ning sotsiaalsete ja piirkondlike erinevuste käsitlemine strateegiliselviisil.
This chapter takes a look at the main features of the provisions and policy approaches, which the new Member States will bring to the enlarged Union, in areas such as pensions, health care, social inclusion, disability, gender, anti-discrimination and social and civil dialogue.
Käesolevas peatükis vaadeldakse lähemalt peamisi sätteid ja poliitilisi lähenemisviise,mis on seotud pensionide, tervishoiu, sotsiaalse hõlvamise, töövõimetuse, sugude,diskrimineerimisvastase võitluse ning ühiskonnas ja kodanikega peetava dialoogiga.
4.1 The character of pension provisions
4.1 Pensionisätete iseloomustus
Pension reform has been a major issue on the political agenda across Europe over the last decade.
Pensionireforme uutes KIE riikides mõjutas peamiselt turumajandusele üleminekuga kaasnevfinantssurve.
For example, mass redundancies in the process of restructuring the former state enterprises left little alternative to large-scale early retirement, at a high cost to government budgets.
Näiteks ei olnud võimalik ilma riigieelarvet kahjustamata saata massiliseltennetähtaegsele vanaduspensionile inimesi, kes jäid ilma tööta seoses riigiettevõtete restruktureerimisega.
The financing problem was, however, not just confined to the expenditure side.
Finantseerimisprobleem ei piirdunud üksnes väljaminekute poolega.
People acquired pension rights on the basis of their work record, while financing was based on pay roll taxes levied at company level.
Inimesedsaid pensioniõiguse oma töötulemuste põhjal, kuid finantseerimise aluseks oli ettevõttes sissenõutud maks töötasult.
In a situation with falling employment, a growing shadow economy and major difficulties in collecting social insurance contributions, the old system of financing and of acquiring pension rights could not be sustained.
Tingimustes, kus tööhõive vähenes, varimajandus kasvas ja sotsiaalkindlustusmaksete kogumine oli raskendatud, ei olnud võimalik säilitada vana finantseerimise ja pensioniõiguste omandamise süsteemi.
Individual accounts with stringent and transparent links between individual contributions and the build-up of benefit rights seemed to offer an attractive solution to the problems.
Atraktiivse lahendusena tundusid individuaalsed pensionikontod, kuhu kantakse andmed osamaksete ja kogutud pensionitoetusekohta.
Furthermore, as capital formation in the economy was insufficient and the need for investments in all areas was massive, the idea of pre-funding a part of future pension provision became attractive also from a macroeconomic perspective.
Ja kuna kapitalimahutused majandusse olid ebapiisavad ning investeerimisvajaduskõigis valdkondades väga suur, näis vahendite eraldamine tulevasse pensioni hea ideena kamakromajanduslikus perspektiivis.
The ten new Member States can be grouped in four clusters when one considers the scope of the reforms implemented over the last decade:
Euroopa poliitika peamine küsimus eelmisel kümnendil oli pensionireform. Laienenud liidusvõeti ette mitmeid ulatuslikke ja lugematu arv vähemtähtsaid reforme.
In the EU-15 countries, changes in pension schemes have primarily come in response to current and prospective ageing.
Kümme uut liikmesriiki võib jagada nelja rühma, ühes neist on reformid ellu viidud:
Latvia, Poland and Estonia have adopted fundamental reforms of their public 1st pillar pensions as well as introduced a 2nd pillar of mandatory, fully funded schemes managed by competing private pensions institutes.
Lätis, Poolas ja Eestis reformiti põhjalikult riiklik pension ehk pensioni I sammas,samuti võeti tarvitusele pensioni II sammas ehk kohustuslik kogumispension, midahaldavad konkureerivad pensionifondid.
In the new Member States of central and eastern Europe reforms would seem to have been of a more far-reaching nature than in most of the EU-15 countries24.
24Uutes KIE riikides on reformidel laiaulatuslikum iseloom kui enamikus EL-15 riikides.
Hungary and Slovakia have introduced a 2nd pillar of mandatory, fully funded schemes managed by competing, private pensions institutes and reduced their 1st pillar public scheme accordingly but otherwise left this pillar unchanged.
Ungaris ja Slovakkias võeti tarvitusele pensioni II sammas ehk kohustuslikkogumispension, mida haldavad konkureerivad pensionifondid, vastavalt sellelevähenes riikliku pensioni osakaal, kuid üldiselt I sammast ei muudetud.
The Czech Republic has reformed its public scheme, but refrained from introducing a mandatory private one.
T‰ehhi Vabariigis reformiti riiklik pension, kuid ei võetud tarvitusele kohustuslikkukogumispensioni.
Lithuania, Slovenia, Malta and Cyprus have so far retained their PAYG (pay-as-you-go), defined benefit systems financed from social security contributions and general taxation and abstained from reforming their pension systems in a fundamental way.
Leedu, Sloveenia, Malta ja Küpros ei nõustunud oma pensionisüsteemi põhjalikultreformima ja säilitasid endise süsteemi, mis põhineb sotsiaalkindlustusmaksetel jaüldisel maksutulul.
At the same time, spending on health30 is considerably lower in the new Member States of central and eastern Europe.
30Samal ajal kulutatakse uutes KIE riikides tervisele ka tunduvalt vähem.
The graph below illustrates that although all these countries have increased health spending over the past two decades (particularly the wealthier ones, i.e. Slovenia, Hungary, the Czech Republic and Slovakia), spending levels remain well below the EU-15 average.
Alltoodud tabelist on näha, et kuigi kõigis neis riikides on tervishoiukulutused viimase kahekümne aasta jooksulsuurenenud (eriti rikkamates riikides, nagu Sloveenia, Ungari, T‰ehhi Vabariik ja Slovakkia),jääb kulutuste tase alla EL-15 keskmise.
Compared to EU-15 countries the statutory contribution rates for pensions (old age, survivors and invalidity) tend to be high in the new Member States of central and eastern Europe, typically 25% or more of gross earnings.
Võrreldes EL-15ga on kohustusliku kogumispensioni sissemaksed (vanaduspension,toitjakaotuspension ja invaliidsuspension) uutes KIE liikmesriikides kõrgemad, tavaliselt 25%või rohkem brutotöötasust.
The resulting replacement rates, however, tend to be low.
Kuid väljamakstav pension on tavaliselt madal.
Generally, this is due to low employment rates, particularly for women and older workers.
Üldiselt sõltub seemadalast tööhõivemäärast, eriti naiste ja vanemate töötajate osas.
Furthermore, as it will take decades before benefits from fully funded schemes reach the intended level, benefit adequacy and employment rates will thus continue to be pressing short to medium term issues in these countries.
Pealegi, kuna kulubkümneid aastaid, enne kui kogumispensioni kasutegurid jõuavad soovitud tasemeni, jäävadkasutegurite piisavus ja tööhõivemäärad nendes riikides lühemaks või pikemaks ajaksvalupunktideks.
In the longer term, the new Member States will also face the challenge of population ageing.
Pikemas perspektiivis seisab rahvastiku vananemise probleem ees ka uutelliikmesriikidel.
Indeed, the fact that the EU-15 on average spends roughly four times as much in PPS (Purchasing Power Standards) on health care than the new Member States of central and eastern Europe would indicate that a substantial gap in health care capacities persists31.
tervishoiukulutused ei ole ainus tervishoiutulemuste määraja, on tervishoiusüsteemiparandamise võimalused suuremad, kui tõsta kulutusi, eriti kui algne investeerimistase onmadalam. Seega sõltub tervishoiuolukorra paranemine neis kaheksas liikmesriigis tervishoiugaseotud investeeringute ulatuse ja efektiivsuse suurendamisest.
The main difference from current arrangements in the EU-15 countries is that five of the new Member States, as part of their statutory arrangements, have established a second pillar of mandatory, fully-funded, defined contribution schemes in which pension savings are administered by competing private pension funds or insurance companies.
Peamine erinevus EL-15 käibelolevatest pensionisüsteemidest on see, et osana seadusandlusest kehtestati viies uues liikmesriigis II pensionisammas ehk kohustuslik kogumispension,mida haldavad konkureerivad pensionifondid või kindlustusfirmad.
While health expenditure is not the sole determinant of health outcomes, the potential for health improvements when raising health spending is stronger when the initial level of investment is lower.
EL-15 riikide seas on ainult Rootsis kehtestatud kohustuslik täielikult kaetud pensionikogumissüsteem ja muude eraldistega võrreldes ei ole see nii oluline (sissemaksete määr2,5%).
Thus, improving the health situation in these eight new Member States would to a large extent seem to hinge on raising the scale and effectiveness of health care investments.
Teistes EL-15 riikides, eeskätt Madalmaades ja Taanis, on kollektiivlepingul põhinevtäielikult kaetud II samba ametipension, Ühendkuningriigi ja Iirimaa pensionisüsteem põhineb
Among the EU-15 countries, only Sweden has a system with a mandatory, fully funded element and this has a significantly smaller importance in overall provision (a contribution rate of 2.5%).
Laienemine on mõjutanud erinevate pensionikorralduste vahelist tasakaalu.
Czech Republic
T‰ehhi Vabariik
Yet, given the challenges faced by the new Member States27, it is most likely that
27riikide ette kerkivaid probleeme, on tõenäoline, et ELs võetakse omaks Laekeni eesmärkidel
Hungary the present EU overall strategic approach to pension reform embodied in the Laeken objectives28of adequacy, financial sustainability and adaptation to labour market and
28(adekvaatsus, rahastamise järjepidevus, kohanemine tööturu ja sotsiaalsete muutustega)
Lithuania societal changes will continue to be considered as appropriate to address the medium and long-tem challenges to pension systems in the EU-25.
Ungari põhinev pensionireform, mis loob tingimused keskmise tähtajaga ja pikaajaliste probleemidegategelemiseks EL-25s.
Poland
Läti
4.2 Health insurance and healthcare
4.2 Tervisekindlustus ja tervishoid
Wide disparities exist across the enlarged Union when looking at the different dimensions of health.
Laienenud liidus eksisteerivad suured lahknevused inimeste tervise osas.
While each of the 25 states has its particular way of organising the health sector, there are trends which characterise the new Member States of central and eastern Europe and the development of their health care systems.
Kuigi iga liikmesriikorganiseerib oma tervishoiusektori tööd isemoodi, areneb uute KIE liikmesriikidetervishoiusüsteem teatud kindlas suunas.
The previous political regime left its marks and far-reaching reforms have been implemented over the last fifteen years to replace the outdated, centralised systems29.
Endine riigikord jättis oma jäljed ja viimaselviieteistkümnel aastal rakendati ulatuslikke reforme, mis asendasid vana tsentraliseeritud
10 New MS average
EL-15 keskmine
Health status and health expenditure are at very different levels in the EU-15 countries and the CEE new Member States.
Inimeste tervislik seisund ja tervishoiukulutused on EL-15s ja uutes KIE liikmesriikides suurestierinevad.
For the latter statistical data on life expectancy and mortality rates for various diseases all indicate that citizens’ health status is inferior to that in EU-15 countries, where people tend to live longer and suffer less frequently from serious diseases.
Viimased andmed keskmise eluea ja suremuse kohta erinevatesse haigustessenäitavad, et elanike tervislik seisund on neis riikides halvem kui EL-15s, kus inimesed elavadkauem ja põevad harvemini raskeid haigusi.
2001.29 European Commission: Highlights on health in the applicant countries to the European Union, DG Sanco, 2002.30 Health expenditures are not yet fully comparable across Europe.
Allikas: Euroopa Komisjon, tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat.
Overview The social situation in the European Union 2004 that they promote, rather than hinder, effective integration in the labour market and that they are administered in an efficient way.
Tingituna ülemäärasest tsentraliseeritusest, tervishoidu paigutatava raha nappusest, kehvasttööst ja alarahastamisest tuli nende riikide poliitikutel vananenud tervishoiusüsteem ümber
Faced with problems of excessive centralisation, insufficient supply of inputs, underperformance and underinvestment, policy makers in these countries have had to transform the outdated healthcare systems32.
Kuigi miinimumsissetulekut tagav süsteem on vaesuseohtu ELs vähendanud, tulebsüsteeme pidevalt kontrollida tagamaks nende tõhus haldamine, samuti jälgitakse, etsüsteem ei takistaks, vaid soodustaks inimeste integreerumist tööturule.
Three elements have been fundamental to the transformations, which have brought the healthcare systems of these new Member States closer to their counterparts in the EU-15 countries and greatly improved their ability to address the health challenges: decentralisation, social health insurance and the restructuring of healthcare services.
kujundada.Süsteemi ümberkujundamise peamised märksõnad, mis lähendasid EL-15 ja uute liikmesriikide süsteeme ja tõstsid nende suutlikkust tervishoiuprobleemide lahendamisel, olidjärgmised: detsentraliseerimine, tervisekindlustus ja tervishoiuteenuste restruktureerimine.
Reforms have been particularly focused on carrying out far-reaching structural changes. Efforts to decentralise and privatise have been aimed at removing control over financing, managing and delivery of health care from the central state and involving regional, local and private actors instead.
Reformid keskendusid peamiselt kaugeleulatuvate struktuursete muutuste elluviimisele.Detsentraliseerimise ja privatiseerimise eesmärgiks oli kontrolli kaotamine rahastamise jajuhtimise üle ning riikliku tervishoiusüsteemi üleandmine piirkondlikele, kohalikele jaerategijatele.
Among the new Member States, coverage and adequacy of social protection to ensure minimum adequate resources remains a fundamental problem.
Uute liikmesriikide peamiseks probleemiks jääb sotsiaalkaitseks vajaliku minimaalseltpiisava ressursi tagamine.
In central and eastern European countries, the incidence of poverty tends to be higher for people of working age and children, as a result of long-term unemployment and low earnings, whereas in Cyprus and Malta, it particularly affects the elderly.
Tingituna pikaajalisest töötaolekust ja väikesest palgast esinebuutes KIE liikmesriikides vaesust rohkem tööealiste ja laste seas, samal ajal kui Küprosel ja Maltal puudutab see probleem peamiselt vanu inimesi.