natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A wide variety of domestic and wild mammals, birds, fish and crustaceans carry L. monocytogenes asymptomatically in the digestive tract.
L.monocytogenest leidub paljude kodu- ja metsloomade, lindude, kalade ja koorikloomade seedetraktis, ilma et neil esineks haiguse sümptomeid.
Clinical disease is seen most often in ruminants.
Kliinilisi sümptomeid esineb kõige sagedamini mäletsejalistel.
The incubation period for encephalitis in ruminants is usually 10 days to 3 weeks.
Mäletsejaliste puhul on entsefaliidi peiteaeg tavaliselt 10päeva kuni kolm nädalat.
Septicemia and abortions can appear after one day or more.
Sepsis tekib ja tiinus katkeb ühe päeva pärast või hiljem.
Listeria can cause encephalitis, abortions and septicaemia in sheep, cattle and goats.
Listeeriabakter võib põhjustada lammastel, veistel ja kitsedel entsefaliiti, tiinuse katkemist ja sepsist.
How is the disease diagnosed?Listeriosis can be diagnosed by isolating L. monocytogenes from the placenta, fetus or uterine discharges after an abortion.
Kuidas listerioosi diagnoositakse?Listerioosi diagnoositakse eraldades L.monocytogenese platsentast, lootest või emakaeritistest pärast tiinuse katkemist.
Blood or cerebrospinal fluid, respectively, can be cultured in animals with septicaemia or encephalitis.
Sepsisega või entsefaliiti põdevate loomade puhul analüüsitakse vastavalt kas nende verd või tserebrospinaalvedelikku (pea- ja seljaajuvedelik).
At necropsy, the liver, kidneys and spleen can be cultured in septicaemic animals, or the pons and medulla in animals with encephalitis.
Sepsisega loomade puhul võetakse proovid maksast, neerudest ja põrnast, entsefaliiti põdevate loomade puhul sillast ja piklikajust.
L. monocytogenes has also been isolated from the nasal discharges, urine, faeces or milk of aected animals; however, it is also present in the faeces and milk of clinically normal animals.
L.monocytogenest on eraldatud ka nakatunud looma ninaeritisest, uriinist, väljaheitest ja piimast; seda esineb siiski ka tervete loomade väljaheites ja piimas.
L. monocytogenes can be identied in tissues with a variety of commercial rapid identica-tion methods, based on biochemical tests and enzyme reactions.
L.monocytogenest saab kudedest eraldada mitme kiirmeetodiga, mis põhinevad biokeemilistel analüüsidel ja ensüümreaktsioonidel.
It can also be detected with ELISA, immunouorescence, iimmunochromatography, immunomagnetic separation and PCR techniques.
Samuti saab bakterit avastada ensüümimmuunsorptsioonmeetodi (ELISA), immunouorestsentstesti, immunokromatograaa, immunomagneetilise rakkude eraldamise ja polümeraasi ahelreaktsiooni meetodi abil.
Serology is not routinely used for diagnosis.
Seroloogilisi uuringuid tavaliselt diagnoosimiseks ei kasutata.
Many healthy animals have high Listeria titers, and cross-reactions occur with enterococci, Staphylococcus aureus and other organisms.
Paljudel tervetel loomadel on Listeria tiiter kõrge ja esineb ristreaktsioon enterokoki, Staphylococcus aureuse ja muude organismidega.
What is being done to prevent or control this disease?Listeriosis can be treated with a variety of antibiotics.
Mida tehakse listerioosi vältimiseks või tõrjeks?Listerioosi ravitakse mitmesuguste antibiootikumidega.
High doses and early treatment are required for animals with encephalitis; animals with severe neurological signs usually die despite treatment.
Entsefaliiti põdevate loomade ravimisel tuleb kasutada suuri doose ja alustada ravi varakult; tõsiste neuroloogiliste nähtudega loomad surevad tavaliselt ravist hoolimata.
Supportive treatment may also be required.
Vajalikuks võib osutuda ka toetav ravi.
The risk of listeriosis can be decreased in ruminants by feeding good quality silage with a low pH. There is no vaccine for listeriosis.
Mäletsejaliste listerioosi haigestumise ohtu saab vähendada, kui sööta neile kvaliteetset silo, mille pH-tase on madal.
The disease can be largely prevented in humans by good food hygiene practices.
Inimeste haigestumist saab enamasti vältida hügieeninõudeid järgides.
JANUARY week 01
JAANUARNädal 01
MONDAY 4
ESMASPÄEV 4
TUESDAY 5
TEISIPÄEV 5
WEDNESDAY 6
KOLMAPÄEV 6
p e S week 01JANUARY
Nädal 01JAANUAR
THURSDAY 7 v o
NELJAPÄEV 7
SATURDAY 9 / SUNDAY 10
LAUPÄEV 9 / PÜHAPÄEV 10
JANUARY week 02
JAANUARNädal 02
MONDAY 11
ESMASPÄEV 11
TUESDAY 12
TEISIPÄEV 12
WEDNESDAY 13
KOLMAPÄEV 13
p e S week 02JANUARY
Nädal 02JAANUAR
THURSDAY 14 v o
NELJAPÄEV 14
SATURDAY 16 / SUNDAY 17
LAUPÄEV 16 / PÜHAPÄEV 17
JANUARY week 03
JAANUARNädal 03
MONDAY 18
ESMASPÄEV 18
TUESDAY 19
TEISIPÄEV 19
WEDNESDAY 20
KOLMAPÄEV 20
p e S week 03JANUARY
Nädal 03JAANUAR
THURSDAY 21 v o
NELJAPÄEV 21
SATURDAY 23 / SUNDAY 24
LAUPÄEV 23 / PÜHAPÄEV 24
JANUARY week 04
JAANUARNädal 04
MONDAY 25
ESMASPÄEV 25
TUESDAY 26
TEISIPÄEV 26
WEDNESDAY 27
KOLMAPÄEV 27
p e S week 04JANUARY
Nädal 04JAANUAR
THURSDAY 28 v o
NELJAPÄEV 28
SATURDAY 30 / SUNDAY 31
LAUPÄEV 30 / PÜHAPÄEV 31
MONDAY 1
ESMASPÄEV 1
TUESDAY 2
TEISIPÄEV 2
WEDNESDAY 3
KOLMAPÄEV 3
e p S week 05FEBRUARY t c O
Nädal 05VEEBRUAR
THURSDAY 4 ov N c eD
NELJAPÄEV 4
SATURDAY 6 / SUNDAY 7
LAUPÄEV 6 / PÜHAPÄEV 7
MONDAY 8
ESMASPÄEV 8
TUESDAY 9
TEISIPÄEV 9
WEDNESDAY 10
KOLMAPÄEV 10
e p S week 06FEBRUARY t c O
Nädal 06VEEBRUAR
THURSDAY 11 ov N c eD
NELJAPÄEV 11
SATURDAY 13 / SUNDAY 14
LAUPÄEV 13 / PÜHAPÄEV 14
MONDAY 15
ESMASPÄEV 15
TUESDAY 16
TEISIPÄEV 16
WEDNESDAY 17
KOLMAPÄEV 17
e p S week 07FEBRUARY t c O
Nädal 07VEEBRUAR
THURSDAY 18 ov N c eD
NELJAPÄEV 18
SATURDAY 20 / SUNDAY 21
LAUPÄEV 20 / PÜHAPÄEV 21
MONDAY 22
ESMASPÄEV 22
TUESDAY 23
TEISIPÄEV 23
WEDNESDAY 24
KOLMAPÄEV 24
e p S week 08FEBRUARY t c O
Nädal 08VEEBRUAR
THURSDAY 25 ov N c eD
NELJAPÄEV 25
SATURDAY 27 / SUNDAY 28
LAUPÄEV 27 / PÜHAPÄEV 28
What is Brucellosis?
Mis on brutselloos?
Brucellosis is a contagious disease of livestock with signicant economic impact.
Brutselloos on kariloomade nakkushaigus, millel on märgatav mõju majandusele.
The disease is caused by various bacteria of the family Brucella, which tend to infect a specic animal species.
Haigust põhjustavad mitmesugused Brucella perekonda kuuluvad bakterid, mis nakatavad peamiselt konkreetseid loomaliike.
However, most species of Brucella are able to infect other animal species as well.It aects cattle, swine, sheep and goats, camels, equines, and dogs.
Enamik Brucella perekonna bakteritest võivad siiski nakatada ka mitmeid loomaliike.Brutselloosi esineb veistel, sigadel, lammastel ja kitsedel, kaamelitel, hobuslastel ja koertel.
It may also infect other ruminants, some marine mammals and humans.
Nakatuda võivad ka teised mäletsejalised, mõned mereimetajad ja inimesed.
The disease in animals is characterised by abortions or reproductive failure.
Brutselloos põhjustab loomadel tiinuse katkemist või võimetust paljuneda.
While animals typically recover, and will be able to have live ospring following the initial abortion, they may continue to shed the bacteria.
Kuigi loomad tavaliselt tervenevad ja suudavad saada järglasi, võivad nad jätkata bakterite levitamist.
Where is the disease found?The highest incidence is observed in the Middle East, the Mediterranean region, sub-Sa-haran Africa, China, India, Peru, and Mexico.
Kus esineb brutselloosi?Kõige rohkem esineb brutselloosi Lähis-Idas, Vahemere piirkonnas, Sahara-taguses Aafrikas, Hiinas, Indias, Peruus ja Mehhikos.
Currently, countries in central and southwest Asia are seeing the greatest increase in cases.
Praegu on haigusjuhtude arv kõige rohkem kasvanud Kesk- ja Edela-Aasias.
Several countries in Western and Northern Europe, Canada, Japan, Australia and New Zealand are believed to be free from the agent.
Arvatakse, et mitmed Lääne- ja Põhja-Euroopa riigid, Kanada, Jaapan, Austraalia ja Uus-Meremaa on haigusetekitajatest vabad.
How is Brucellosis transmitted and spread?Brucellosis is typically spread when the animal aborts or gives birth.
Kuidas brutselloosi nakatutakse ja kuidas see levib?Tavaliselt levib brutselloos tiinuse katkemise või poegimise ajal.
High levels of bacteria are found in the birth fluids of an infected animal.
Nakatunud loomade kehavedelikes, mis erituvad poegimise ajal, leidub väga palju baktereid.
The bacteria also colonise the udder and contaminate the milk.
Bakterid elutsevad ka udaras ja saastavad piima.
The disease can also infect animals and humans through cuts in the skin, or through mucous membranes. The reservoir of disease in wildlife complicates eradication eorts.
Loomad ja inimesed võivad nakatuda ka nahavigastuste või limaskesta kaudu.Haiguse väljajuurimist raskendab selle esinemine metsloomadel.
What is the public health risk associated with this disease?Brucellosis is a zoonosis highly infectious for humans causing a disease often called undulant fever or Malta fever.Symptoms in humans include intermittent or irregular fever, headache, weakness, profuse sweating, chills, weight loss and general aching.
Millised on brutselloosiga seotud ohud rahvatervisele?Brutselloos on väga nakkav zoonoos, mis sageli põhjustab inimestel korrapäratut palavikku ehk Malta palavikku.Haiguse sümptomiteks inimesel on vahelduv või korrapäratu palavik, peavalu, nõrkus, tugev higistamine, külmavärinad, kaalukaotus ja üldine valutunne.
Infections of organs including the liver and spleen may also occur.
Mitmes elundis, sh maksas ja põrnas võib ka tekkida põletik.
Veterinarians, farmers, and abattoir workers are vulnerable to infection as they handle infected animals and aborted foetuses or placentas.
Nakatuda võivad veterinaarid, talupidajad ja tapamajade töötajad, sest nad puutuvad kokku nakatunud loomade ja aborteerunud loodete või platsentaga.
The disease can also spread to people through consumption of unpasteurised milk coming from infected animals.
Samuti võib haigus inimestele levida nakatunud loomalt pärit pastöriseerimata piima kaudu.
What are the clinical signs of the disease?Typically the disease is mild, with the infected animal showing few signs until she aborts.
Millised on brutselloosi kliinilised sümptomid?Tavaliselt kulgeb haigus kergelt ja kuni tiinuse katkemiseni esineb loomal vähe haigusnähte.
There may be swelling of the testicles in males, and occasionally the bacteria localises in the joints causing arthritis.
Isasloomadel võib esineda munandite paistetust ja vahel põhjustavad bakterid liigestesse kogunedes artriiti.
In horses, it causes a condition called fistulous withers or poll evil, a swelling of the neck or back.
Hobustel tekitab bakter kroonilist limapaunade põletikku – kaela ja selja paistetust.Tiinetel märadel võib tiinus katkeda või sündida nõrk ja haigustele vastuvõtlik varss.
However pregnant mares may either abort or give birth to weak and vulnerable foals.The importance of Brucellosis is that it causes poor reproductive performance, due to abortions, infertility, retention of placenta, stillbirth or birth of weak ospring.
Brutselloosile tuleb erilist tähelepanu pöörata seetõttu, et ta põhjustab tiinuse katkemise, viljatuse, platsenta peetumise, surnult sündinud või nõrkade järglaste tõttu loomade paljunemisvõime langust.
It results in huge economic losses to dairy, sheep, goat and pig farmers.
Seetõttu kannavad piimakarja-, lamba-, kitse- ja seakasvatajad suurt majanduslikku kahju.
How is the disease diagnosed?The disease may be suspected based on clinical signs such as abortions, but conrma-tion is made through serological tests, then with prescribed laboratory tests to isolate and identify the bacteria.
Kuidas brutselloosi diagnoositakse?Haigust võib kahtlustada, kui ilmnevad kliinilised sümptomid, nagu tiinuse katkemine, kuid haigestumist kinnitavad seroloogilised testid ja bakterite isoleerimiseks ja tuvastamiseks ette nähtud laboratoorsed analüüsid.
What is being done to prevent or control this disease?Surveillance using serological tests, as well as tests on milk like the milk ring test, can be used for screening and play an important role in campaigns to eliminate the disease.
Mida tehakse haiguse vältimiseks või tõrjeks?Haigusjuhtude väljaselgitamiseks võib kasutada seroloogilisi teste ja piima analüüse, näiteks piima ringtesti; haiguse väljajuurimisel on oluline osa ka kampaaniatel.
Pasteurisation of milk from infected animals was an important way to reduce infection in humans.
Nakatunud loomade piima pastöriseerimine on oluline viis inimeste nakatumise vähendamiseks.
MARCH week 09
MÄRTSNädal 09
e p S week 09MARCH t c O
Nädal 09MÄRTS
MARCH week 10
MÄRTSNädal 10
e p S week 10MARCH t c O
Nädal 10MÄRTS
MARCH week 11
MÄRTSNädal 11
e p S week 11MARCH t c O
Nädal 11MÄRTS
MARCH week 12
MÄRTSNädal 12
e p S week 12MARCH t c O
Nädal 12MÄRTS
MARCH week 13
MÄRTSNädal 13
MONDAY 29
ESMASPÄEV 29
TUESDAY 30
TEISIPÄEV 30
WEDNESDAY 31
KOLMAPÄEV 31
e p S week 13APRIL t c O
Nädal 13APRILL
THURSDAY 1 ov N c eD
NELJAPÄEV 1
e p S week 14APRIL t c O
Nädal 14APRILL
e p S week 15APRIL t c O
Nädal 15APRILL
e p S week 16APRIL t c O
Nädal 16APRILL
Saturday 24 - World Veterinary Day
Ülemaailmne veterinaariapäev
e p S week 17APRIL t c O
Nädal 17APRILL
/ MAYTHURSDAY 29 ov N c eD
/MAINELJAPÄEV 29
SATURDAY 1 / SUNDAY 2
LAUPÄEV 1 / PÜHAPÄEV 2
Q fever is a highly contagious zoonotic disease caused by the intracellular pathogen Coxiella burnetii.
Q-palavik on väga nakkav zoonootiline haigus, mida põhjustab rakusisene bakter Coxiella burnetii.
Many domesticated and wild animals including mammals, birds, reptiles and arthropods can carry C. burnetii.
Bakteri C.burnetii kandjaks võivad olla paljud kodu- ja metsloomad, sh imetajad, linnud, roomajad ja lülijalgsed.
Where is the disease found?Q fever has been found worldwide, except in New Zealand.
Kus esineb Q-palavikku?Q-palavikku esineb kõikjal maailmas, välja arvatud Uus-Meremaal.
How is the disease transmitted and spread?C. burnetii can be transmitted by aerosols or direct contact; it is also spread by ingestion.
Kuidas Q-palavikku nakatutakse ja kuidas see levib?C.burnetii levib piisknakkusena või otsesel kokkupuutel; nakatuda võib ka bakteri alaneelamisel.
Infections in animals can persist for several years and possibly lifelong.
Loomad võivad olla nakkusohtlikud pikki aastaid või isegi kogu elu.
Organisms localise in the mammary glands, supramammary lymph nodes, uterus, placenta and foetus in animals; bacteria can be shed in milk, the placenta and reproductive discharges during subsequent pregnancies and lactations.
Baktereid leidub piimanäärmetes, piimanäärmeülestes lümsõlmedes, emakas, platsentas ja loomaloodetes; bakterid levivad piima, platsenta ja paljunemisorganite eritiste kaudu tiinuse ja imetamise ajal.
C. burnetii can also be found in the faeces and urine, and in the semen of bulls.
Bakterit C.burnetii leidub ka väljaheidetes ja uriinis ning pullide spermas.
Most human infections are associated with cattle, sheep and goats, and often occur when the animal gives birth.
Hiirtel on esinenud nakatumist sugulisel teel.
Humans are usually infected via aerosols, but transmission may also occur by the ingestion of unpasteurised milk or other contaminated material.
Metsloomade ja mäletsejalistest koduloomade seas võivad nakkust levitada puugid.Inimeste nakatajaks on veised, lambad ja kitsed ning sageli nakatutakse poegimise ajal loomaga kokku puutudes.Inimesed nakatuvad peamiselt piisknakkuse teel, kuid nakatuda võib ka pastöriseerimata piima juues või muid saastunud saadusi süües.
What is the public health risk associated with this disease?Q Fever is a zoonosis.
Millised on Q-palavikuga seotud ohud rahvatervisele?Q-palavik on zoonoos.
In humans, the incubation period for acute Q fever varies from 2 to 48 days; the typical incubation period is approximately 2 to 3 weeks.
Inimestel ulatub ägeda Q-palaviku peiteaeg 2–48 nädalani; tavaline peiteaeg on umbes 2–3 nädalat.
Chronic Q fever can occur from months to many years after infection.
Krooniline Q-palavik võib tekkida paar kuud või mitu aastat pärast nakatumist.
Symptomatic infections can be acute or chronic.
Sümptomaatiline Q-palavik võib olla äge või krooniline.
Many cases of acute Q fever are asymptomatic or very mild, and remain unnoticed.
Paljud ägeda Q-palaviku juhud kulgevad sümptomiteta või väga kergelt ja neid ei märgata.
The symptoms of acute disease are flu-like and can include high fever, chills, a headache, fatigue, malaise, myalgia, sore throat and chest pain.
Ägeda Q-palaviku sümptomid sarnanevad gripi nähtudega; esineda võib kõrge palavik, külmavärinad, peavalu, väsimus, halb enesetunne, lihasevalu, kurguvalu ja valu rindkeres.
The illness is often selflimiting, and generally lasts from a week to more than three weeks Chronic Q fever is an uncommon condition that develops months or years after the acute syndrome.
Haigus taandub sageli ise ja kestab tavaliselt ühest nädalast kolme või enama nädalani.Krooniline Q-palavik on harvaesinev haigus, mis ilmneb kuid või aastaid pärast ägeda sündroomi taandumist.
Endocarditis is the most commonly reported syndrome.
Kõige tavalisem sündroom on endokardiit.
It usually occurs in people who have pre-existing damage to the heart valves or are immunosuppressed. Approximately 98% of cases in pregnant women seem to be asymptomatic; however, C.burnetii has been linked to premature delivery, abortion, placentitis or lower birth weight in some women.
Tavaliselt haigestuvad kahjustatud südameklappide või nõrgenenud immuunsussüsteemiga inimesed.Umbes 98% rasedatel kulgeb haigus sümptomiteta; mõne naise puhul on siiski bakteriga C.burnetii seostatud enneaegset sünnitust, raseduse katkemist, platsentiiti ja lapse väikest sünnikaalu.
What are the clinical signs of the disease?Many species are susceptible to infection, but most species seem to be infected asymptomatically.
Millised on Q-palaviku kliinilised sümptomid?Nakkusele on vastuvõtlikud paljud loomaliigid, kuid enamiku puhul on nakatumine asümptomaatiline.
Abortion, stillbirth, retained placenta, endometritis, infertility and small or weak ospring can be seen in sheep, goats and cattle.
Lammastel, kitsedel ja veistel võib esineda tiinuse katkemist, surnultsünde, platsenta peetumist, endometriiti, viljatust ja nende järglased võivad olla väiksed või nõrgad.
With the exception of reproductive disease, animals are usually asymptomatic.
Tavaliselt kulgeb haigus loomadel sümptomiteta, v.a sigivusega seotud haigused.
Goats sometimes have a poor appetite and are depressed for 1 to 2 days before an abortion.
Kitsed kaotavad vahel isu ja on enne tiinuse katkemist paar päeva masendunud.
Placental retention for 2 to 5 days and agalactia have also been reported.
Samuti on teatatud 2–5 päeva pikkusest platsenta peetumisest ja agalaktiast.
How is the disease diagnosed?C. burnetii can be detected in vaginal discharges, the placenta, placental fluids and aborted foetuses (liver, lung or stomach contents), as well as milk, urine and faeces.
Kuidas Q-palavikku diagnoositakse?Bakterit C.burnetii leidub vaginaaleritistes, platsentas, platsentavedelikus ja aborteerunud loodetes (maksas, kopsudes või maosisus) ning ka piimas, uriinis ja väljaheidetes.
A number of serologic tests are available; the most commonly used assays include indirect immun-ouorescence, ELISA and complement fixation.
Selle tuvastamiseks saab kasutada mitut seroloogilist testi; kõige sagedamini kasutatavad analüüsimeetodid on immunouorestsentsi meetod, ELISA ja komplemendi sidumise meetod.
Serology may be more helpful in screening herds than in individual animals.
Seroloogilisi uuringuid on otstarbekam kasutada pigem karja kontrollimisel kui üksikisendite kontrollimisel.
In humans, Q fever is usually diagnosed by serology or PCR.
Inimestel diagnoositakse Q-palavikku tavaliselt seroloogiliste uuringute või polümeraasi ahelreaktsiooni meetodiga.
Serologic tests can be done as early as the second week of illness.
Seroloogilise testi võib teha juba haiguse teisel nädalal.
What is being done to prevent or control this disease?Little is known about the ecacy of antibiotic treatment in ruminants or other domestic animals.
Mida tehakse Q-palaviku vältimiseks või tõrjeks?Mäletsejaliste ja teiste koduloomade antibiootikumravi tõhususe kohta on vähe andmeid.
Prophylactic treatment is sometimes recommended to reduce the risk of abortion.
Mõnikord soovitatakse tiinuse katkemise ohu vähendamiseks profülaktilist ravi.
Antibiotics may suppress rather than eliminate infections.Vaccines may prevent infections in calves, decrease shedding of organisms and improve fertility in infected animals.
Antibiootikumid pigem suruvad nakkuse maha, kuid ei hävita seda. Vaktsineerimisega saab vältida vasikate haigestumist ja vähendada bakterite levikut ning parandada nakatunud loomade viljakust.
They do not eliminate shedding of the organism.
Vaktsineerimine ei peata täielikult bakterite levikut.
Most human cases are associated with exposure to ruminants, particularly when the animal has given birth.
Inimeste nakatumist seostatakse peamiselt kokkupuutega mäletsejalistega, eelkõige siis, kui loom on äsja poeginud.
Because ingestion is a potential route of exposure, unpasteurised milk and milk products should be avoided.
Kuna nakatuda võib ka suu kaudu, tuleks hoiduda pastöriseerimata piima ja piimatoodete tarbimisest.
Eective vaccines may be available for people who are occupationally exposed.
Nakkusega ametialaselt kokkupuutuvate inimeste jaoks on olemas tõhusad vaktsiinid.
MAY week 18
MAINädal 18
MONDAY 3
ESMASPÄEV 3
TUESDAY 4
TEISIPÄEV 4
WEDNESDAY 5
KOLMAPÄEV 5
e p S week 18MAY t c O
Nädal 18MAI
THURSDAY 6 ov N c eD
NELJAPÄEV 6
SATURDAY 8 / SUNDAY 9
LAUPÄEV 8 / PÜHAPÄEV 9
Sunday 9 - Europe Day – the EU’s“birthday” “birthday”
Schumani päev – ELi sünnipäev
MAY week 19
MAINädal 19
MONDAY 10
ESMASPÄEV 10
TUESDAY 11
TEISIPÄEV 11
WEDNESDAY 12
KOLMAPÄEV 12
e p S week 19MAY t c O
Nädal 19MAI
THURSDAY 13 ov N c eD
NELJAPÄEV 13
SATURDAY 15 / SUNDAY 16
LAUPÄEV 15 / PÜHAPÄEV 16
MAY week 20
MAINädal 20
MONDAY 17
ESMASPÄEV 17
TUESDAY 18
TEISIPÄEV 18
WEDNESDAY 19
KOLMAPÄEV 19
e p S week 20MAY t c O
Nädal 20MAI
THURSDAY 20 ov N c eD
NELJAPÄEV 20
SATURDAY 22 / SUNDAY 23
LAUPÄEV 22 / PÜHAPÄEV 23
Sunday 23 - Annual general session of the OIE
OIE iga-aastane üldkoosolek
MAY week 21
MAINädal 21
MONDAY 24
ESMASPÄEV 24
Annual general session of the OIE
OIE iga-aastane üldkoosolek
TUESDAY 25
TEISIPÄEV 25
WEDNESDAY 26
KOLMAPÄEV 26
e p S week 21MAY t c O
Nädal 21MAI
THURSDAY 27
NELJAPÄEV 27
Annual general session of the OIE ov N c eD
OIE iga-aastane üldkoosolek
Annual general session of the OIE rfia M
OIE iga-aastane üldkoosolek st r ä M
SATURDAY 29 / SUNDAY 30
LAUPÄEV 29 / PÜHAPÄEV 30
MAY week 22
MAINädal 22
/ JUNEMONDAY 31
/JUUNIESMASPÄEV 31
e p S week 07JUNE t c O
Nädal 07JUUNI
e p S week 23JUNE t c O
Nädal 23JUUNI
e p S week 24JUNE t c O
Nädal 24JUUNI
e p S week 25JUNE t c O
Nädal 25JUUNI
e p S week 26JULY t c O
Nädal 26JUULI
What is Lyme disease?
Mis on borrelioos?
Lyme disease results from infection by four closely related, microaerophilic spirochetesin the family Spirochaetaceae: Borrelia burgdorferi sensu stricto, B. garinii,B.afzelii, and B. japonica.
Borrelioosi tekitajaks on neli Spirochaetaceae perekonna mikroaeroilset spiroheeti, mis on üksteisega lähedases suguluses: Borrelia burgdorferi sensu stricto, B.garinii,B.afzelii, ja B.japonica.
Where is the disease found?It occurs in Europe, Australia, China, Japan, Russia, parts of the USA, and Canada.
Kus esineb borrelioosi?Borrelioosi esineb Euroopas, Austraalias, Hiinas, Jaapanis, Venemaal, USA teatud piirkondades ja Kanadas.
Ixodes ticks, the vectors for Lyme disease, are usually found in temperate climates, in areas where the relative humidity is high at ground level.
Borrelioosi levitajaks on võsapuugid ja laanepuugid, keda leidub parasvöötme piirkondades, kus maapinna suhteline niiskus on kõrge.
How is the disease transmitted and spread?B. burgdorferi is transmitted by 3-host ticks in the genus Ixodes.
Kuidas borrelioosi nakatutakse ja kuidas see levib?B.burgdorferit levitavad puuklaste sugukonda (Ixodidae) kuuluvad puugid, kellel on kolm peremeesorganismi.
The incidence of disease is seasonal and depends on the life cycle of the vector.
Haigestumine on hooajaline ja sõltub vektori elutsüklist.
Other insects such as flies, mosquitoes and fleas could be involved in transmission.
Nakkust võivad edasi kanda ka teised putukad, näiteks kärbsed, sääsed ja kirbud.
Domestic animals and humans become infected when they are bitten by infected ticks.
Koduloomad ja inimesed nakatuvad puugihammustuse tagajärjel.