natgillin/translations-raw huggingface dataset:
OUR your a fe local c
MEIE om le lähim a e kohvikul ko
“We do not inherit the Earth from our ancestors; we borrow it from our children.
Maad oma eelkäijailt; me laename seda oma lastelt.
How to obtain EU publications
ELi trükiste tellimine
Our priced publications are available from EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu), where you can place an order with the sales agent of your choice.
Väljaannete talituse trükiseid saab tellida veebipõhisest raamatupoest EU Bookshop http://bookshop.europa.eu.
The Publications O  c e has a worldwide network of sales agents.
Trükised väljastatakse Teie valitud müügiesindusest.
You can obtain their contact details by sending a fax to (352) 29 29-42758.
Kõikide müügiesinduste nimekirja tellimiseks saatke kiri faksinumbril (352) 2929 42758.
Europe Direct is a service to help you find answers to your questions about the European Union
Europe Direct on teenistus, mis aitab leida vastused Euroopa Liitu puudutavatele küsimustele
Freephone number (*): 00 800 67 8 9 10 11
Tasuta infotelefon: (*) 00 800 67 8 9 10 11
(*) Certain mobile telephone operators do not allow access to 00 800 numbers or these calls may be billed.
(*) Teatud juhtudel ei võimalda mobiilsideoperaatorid helistamist 00 800 numbritele või on need kõned tasulised.
More information on the European Union is available on the internet (http://europa.eu).
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saate Internetist Europa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2008
Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, 2008
European Commission Secretariat-General 1049 Brussels Belgium
Euroopa Komisjon Peasekretariaat 1049 Brüssel Belgia
© European Communities, 2008 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Euroopa ühendused, 2008 Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
All illustrations © AbigailActon
Kõik illustratsioonid © AbigailActon
SUSTAINABLE DEVELOPMENT GENERAL INTRODUCTION
SÄÄSTEV ARENG SISSEJUHATUS
Worried about climate change?
Kas te olete mures kliimamuutuse pärast?
How to pay for your pension?
Kuidas säästa pensioniks?
Air pollution?
Õhusaaste?
Or perhaps it’s whether your child will find a decent job?
Või muretsete hoopis, kas teie laps leiab sobiva töö?
The European Union is tackling these and other issues that affect us everyday – working to improve the quality of our lives and to make our children’s future more secure.
Euroopa Liit tegelebki nende ja teiste meid päevast päeva mõjutavate teemadega: töö käib meie elu kvaliteedi tõstmise ja meie laste tuleviku turvalisemaks muutmise nimel.
The EU’s Sustainable Development Strategy reaches across the board, from how we cut down our trees to the way we treat our elderly.
ELi säästva arengu strateegia puudutab kõike: alates sellest, kuidas langetada puid, kuni selleni, kuidas kohtleme eakaid.
Europe’s future depends on whether it achieves the triple objectives of wealth creation, social cohesion and environmental protection.
Euroopa tulevik sõltub kolme eesmärgi saavutamisest: heaolu suurendamine, sotsiaalne ühtekuuluvus ja keskkonnakaitse.
What is sustainable development?
Mis on säästev areng?
Defined as “development that meets the needs of the present without compromising the ability of future generations to meet their own needs”, sustainable development was the main theme of what is often called the Earth Summit held in Rio de Janeiro in 1992.
Säästev areng, mida määratletakse kui „arengut, mis rahuldab tänapäeva vajadused, rikkumata tulevaste põlvkondade võimalusi rahuldada oma vajadusi”, oli 1992. aastal Rio de Janeiros Maa tippkohtumise nime all toimunud kohtumise peamine teema.
It was here that world leaders signed up to conventions on both climate change and biodiversity.
Just seal allkirjastasid maailma juhtfiguurid kliimamuutuse ja bioloogilise mitmekesisuse konventsioonid.
They issued a declaration at the end of the summit, listing 27 principles on the environment and sustainable development.
Tippkohtumise lõpus avaldati deklaratsioon, mis sisaldab 27 keskkonna ja säästva arengu põhimõtet.
GENERAL INTRODUCTION
SISSEJUHATUS
What are the EU’s goals?
Mis on ELi eesmärgid?
The EU has its own strategy on sustainable development dealing with most of the Rio challenges covering economic, environmental and social issues.
ELil on oma säästva arengu strateegia, mis hõlmab enamikku Rios tõstatatud majandus-, keskkonna- ja sotsiaalprobleemidest.
Climate change and clean energy Sustainable transport Sustainable consumption and production Conservation and management of natural resources Public health Social inclusion, demography and migration Global poverty
Selle seitse tähtsamat väljakutset on järgmised: kliimamuutus ja puhas energia; säästev transport; säästev tarbimine ja tootmine; loodusvarade kaitse ja majandamine; rahvatervis; sotsiaalne kaasatus, demograafia ja ränne; üleilmne vaesus.
The Renewed EU Sustainable Development Strategy (‘renewed’ because its has been updated from the first which was formulated in 2001) sets out how we can meet our needs without making the quality of life worse for generations to come.
ELi uuendatud säästva arengu strateegia (uuendatud, kuna see on 2001. aastal vastu võetud esimese strateegia täiendatud versioon) paneb paika, kuidas saame oma vajadusi rahuldada ilma tulevaste põlvkondade elukvaliteeti halvendamata.
In February 2005 the European Commission took stock of the progress that had been made and came to the conclusion that the situation was deteriorating.
2005. aasta veebruaris tegi Euroopa Komisjon saavutatust kokkuvõtte ning jõudis järeldusele, et olukord halveneb.
So in a bid to halt the destructive trends leading to the exploitation of natural resources and environmental degradation and to deal with unemployment, immigration and public health, the EU Council adopted the strategy in June 2006.
Soovides peatada loodusressursside ekspluateerimisele ja keskkonna olukorra halvenemisele viivad hävitavad arengud ning tegelda tööpuuduse, sisserände ja rahvatervisega, võttis Euroopa Ülemkogu 2006. aasta juunis vastu strateegia.
In 2007 a progress report was published and can be found on the sustainable development website at: ec.europa.eu/sustainable/
2007. aastal avaldati eduaruanne, millega saab tutvuda säästva arengu veebilehel ec.europa.eu/sustainable/.
The first, specific long-term objective is to limit climate change and the EU will put pressure on its countries to meet the commitments they signed up to in 1997, through the Kyoto Protocol and the most recent targets agreed between the heads of state at the Spring European Council in March 2007 to reduce greenhouse gases by 20 percent by 2020.
Esmane konkreetne pikaajaline eesmärk on piirata kliimamuutust; EL avaldab liikmesriikidele survet 1997. aastal Kyoto protokolli raames võetud kohustuste täitmiseks ning samuti 2007. aasta märtsis riigipeade poolt kevadisel Euroopa Ülemkogul kokkulepitud eesmärgi – vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heitmeid 20 protsendi võrra – saavutamiseks.
How the targets can be met is the subject of a wide range of programmes and laws.
Nende eesmärkide saavutamise viise käsitletakse mitmes programmis ja õigusaktis.
Although this stays at the top of the list, emphasis has also been placed, among other areas, on solidarity between generations.
Kuigi kõik see on jätkuvalt oluline, rõhutatakse muude valdkondade hulgas ka põlvkondadevahelise solidaarsuse tähtsust.
Closing the poverty gap is a key thread of the strategy and it outlines ways of doing so, such as increasing employment, putting effective social welfare into place and making sure education and training are flexible and widespread enough to appeal to all.
Vaesuslõhe kaotamine on strateegia üks võtmeteemasid ning määratletakse ka selle saavutamise viisid: tööhõive suurendamine, tõhusa sotsiaalabi tagamine ning hariduse ja koolituse muutmine kõigi elanike huvi äratamiseks piisavalt paindlikuks ja üldlevinuks.
GENERAL INTRODUCTION is rb
SISSEJUHATUS is rb
The EU is also very focused on the reality of an ageing population so pensions, health care and long-term care systems come under the spotlight.
ELi tähelepanu keskmes on ka vananev elanikkond, seega tegeldakse pensionide, tervishoiu ning pikaajalise hoolduse süsteemidega.
To support the demographic change, young people need to be helped into work; the older generation encouraged to stay active longer; gender equality has to become a reality, and migration to be handled intelligently.
Demograafilise muutuse toetamiseks tuleb aidata noortel alustada tööelu, julgustada vanemat põlvkonda kauemaks aktiivseks jääma, reaalselt saavutada sooline võrdõiguslikkus ning arukalt tegelda rändeküsimustega.
Another point of focus is public health, together with food safety, the dangers posed by chemicals in the environment and pollution.
Tulipunktis on veel rahvatervis koos toiduohutuse, kemikaalide poolt keskkonnale tekitatavate ohtude ning keskkonnareostusega.
The threats to our health caused by the way we choose to live - smoking for example - are also targeted in the renewed strategy as is our general wellbeing and mental health.
Uuendatud strateegia tegeleb ka terviseriskidega, mida tekitab meie valitud eluviis, näiteks suitsetamine, samuti meie üldise heaolu ja vaimse tervisega.
Improving the management of our natural resources is also vital.
Väga oluline on ka loodusressursside majandamise parandamine.
New rural development programmes, a reformed fisheries policy, frameworks for organic farming and animal welfare, and an emphasis on sustainable forest management are all being harnessed in the fight to protect the world around us.
Uued maaelu arenguprogrammid, uus kalanduspoliitika, raamistikud mahepõllumajanduse ja loomade heaolu jaoks ning rõhuasetus säästvale metsamajandamisele on rakendatud võitlusse meid ümbritseva maailma kaitsmise eest.
How is the EU going to achieve its goals?
Kuidas saavutab EL oma eesmärgid?
Educating and training: The Commission recognises the importance of education for all ages and levels, throughout the EU.
Haridus ja koolitus. Komisjon tunnistab kogu ELi piires igas vanuses ja tasemel inimestele võimaldatava hariduse tähtsust.
In 2006, the European Parliament and Council adopted a lifelong learning programme to run 2007 – 2013.
2006. aastal võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu elukestva õppe programmi aastateks 2007–2013.
This is part of an overall aim to increase the skills needed to create a modern Europe and to give everyone the chance to play an active role in society.
See on osa üldisest eesmärgist tõsta kaasaegse Euroopa loomiseks vajalike oskuste taset ning anda kõigile võimalus osaleda aktiivselt ühiskonnas.
Research and development: Universities, research institutes and private companies all have a role to play in finding away to ensure sustainable economic growth and environmental protection reinforce each other.
Teadus- ja arendustegevus. Ülikoolidel, uurimisinstituutidel ja eraettevõtetel on oma osa võimaluste leidmisel püsiva majanduskasvu ja keskkonnakaitse vastastikku tugevdava toime tagamiseks.
To encourage the most original thinkers to produce results, the Commission has set aside over 50bn for the 2007-13 period in grants under a pan-European funding programme for research called the Seventh Framework Programme.
Innustamaks kõige originaalsemaid mõtlejaid saavutama tulemusi, eraldas komisjon seitsmenda raamprogrammi nime all tuntud üleeuroopalise teadusuuringute rahastamise programmi raames ajavahemikuks 2007–2013 üle 50 miljardi euro.
Hopefully this will open the way for new discoveries that can help Europe answer its pressing social, environmental and economic challenges.
Loodetavasti avab see tee uutele avastustele, mis aitavad Euroopal leida lahendusi pakilistele sotsiaal-, keskkonna- ja majandusprobleemidele.
Using the economy to bring about change: The EU wants to see prosperity and growth benefiting everyone without causing more damage to the world in which we live.
Muutuste esilekutsuminemajanduse kaudu. EL soovib näha, et kõik saavad osa heaolust ja majanduskasvust, kahjustamata veelgi rohkem maailma, kus elame.
Tax incentives for ‘clean’ practice and changing what is subsidised all help to put money where it will have the best effect.
Maksusoodustused keskkonnahoidlikele tegevustele ja muudatused dotatsioonides aitavad kaasa raha kasutamisele seal, kus see annab parima tulemuse.
A shift in taxation from labour to environmental issues can also change the public’s behaviour.
Üldsuse käitumist võib muuta ka maksustamisel rõhuasetuse nihutamisega tööjõult keskkonnale.
For example, the Swedish government in 2001 increased taxes on diesel, heating oil and electricity and lowered income taxes and social security contributions.
Näiteks Rootsi valitsus tõstis 2001. aastal diislikütuselt, kütteõlilt ja elektrilt võetavaid makse ning alandas tulu- ja sotsiaalmakse.
As a result, Sweden has been able to lower its greenhouse gas emissions more quickly than anticipated.
Selle tulemusena on Rootsi suutnud alandada kasvuhoonegaaside heitkoguseid oodatust kiiremini.
And in Denmark, a tax on extremely toxic nickel-cadmium batteries caused customers to switch to less toxic alternatives.
Taanis andis eriti mürgistele niklit ja kaadmiumi sisaldavatele patareidele kehtestatud maks tarbijaile tõuke võtta kasutusele vähem mürgised alternatiivid.
Communicating: Sustainable development is at the heart of the EU’s actions and, in order to maximise success, the EU is emphasising the importance of communication.
Teavitamine. Säästval arengul on ELi tegevustes keskne koht; suurendamaks edu veelgi, rõhutab EL teavitamise tähtsust.
People, at all levels, need to get together to share their experience of which policies work and which don’t.
Kõikidel tasanditel on vaja jagada kogemusi sellest, millised teguviisid toovad edu ja millised mitte.
Businesses need to talk with their local authorities, national governments with the EU, and regional governments with their citizens.
Ettevõtjad peavad suhtlema kohalike omavalitsustega, riikide valitsused ELiga ning piirkondlikud valitsusasutused kodanikega.
Taxes need to be explained, the logic behind measures from local recycling projects to spending on third world poverty needs to be understood by everyone.
Tuleb selgitada maksude sisu ning on vaja, et kõik saaksid aru võetavate meetmete sisemisest loogikast alates ringlussevõtu projektidest kuni kolmanda maailma vaesusprobleemiga tegelemiseks tehtavate kulutusteni.
Starting in 2007 the Commission will submit a progress report every two years, covering all that has been done throughout the EU to promote sustainable development.
Alates 2007. aastast esitab komisjoniga kahe aasta järel eduaruande, mis käsitleb ELis säästva arengu edendamiseks tehtut.
Other tactics include: ensuring that policy makers from different EU nations learn from each other; the sharing of information, and the development of a set of indicators to show precisely what is working and what is not.
Lisaks tagatakse, et ELi eri riikide poliitilised otsustajad õpiksid üksteiselt, jagatakse teavet ning töötatakse välja näitajad, mille abil saab täpselt näidata, millest on kasu ja millest mitte.
Making a difference
Teeme paremaks
These goals are not just pie in the sky.
Need eesmärgid pole täitumatud soovunelmad.
There is a clear awareness that now is the time to put the measures, outlined in this booklet, into practice.
On täiesti selge, et just praegu on õige aeg käesolevas raamatukeses kirjeldatud meetmete elluviimiseks.
To do so, a two-pronged attack is necessary and this is where the notion of active citizenship comes in.
Selleks on vaja kahesuunalist tegevust: just siin ilmneb kodanikuaktiivsuse tähendus.
Legal measures, tax incentives, polluter pays - all these elements put us on the right track to sustainable development.
Õiguslikud meetmed, maksusoodustused, kulutuste jätmine saastaja kanda – kõik need tegevused annavad meile õige suuna teel säästva arengu poole.
But if we don’t do our part to meet the challenges facing us in this generation, future generations will inherit a world that is impoverished.
Kui me ei täida ülesannet tegeleda meie põlvkonna ees seisvate probleemidega, pärivad tulevased põlvkonnad meilt kurnatud maailma.
The purpose of this booklet is to let you know what is being done by the EU and what can be done by individuals.
Selle raamatukese eesmärk on näidata teile, mida teeb EL ning mida võivad ära teha üksikisikud.
We will outline the measures taken at EU level and offer simple, practical ideas that can be applied on a day-to-day basis by you.
Me kirjeldame ELi tasandil võetavaid meetmeid ning pakume välja lihtsaid praktilisi ideid, mida võite iga päev rakendada just teie.
You and the EU together can make sustainable development a reality.
Teie ja EL võite koos muuta säästva arengu reaalsuseks.
SUSTAINABLE DEVELOPMENT CLIMATE CHANGE
SÄÄSTEV ARENG KLIIMAMUUTUS
Limiting the damage
Kahjude piiramine
Climate change is no longer a distant threat, it’s here now and it’s speeding up.
Kliimamuutuse näol on tegu reaalse ja kasvava ohuga.
Around the world, many areas are already struggling to cope with rising temperatures.
Kogu maailmas pingutavad paljud piirkonnad selle nimel, et tulla toime tõusva temperatuuriga.
So far, we’re talking about a global average of 0.76°C compared with the beginning of the industrial revolution.
Seni oleme rääkinud ülemaailmsest soojenemisest keskmiselt 0,76 °C võrra võrreldes tööstusrevolutsiooni algusaegadega.
But the trend looks set to continue and its impact to get worse.
Kuid tendents süveneb ning selle mõju muutub rängemaks.
Europeans are feeling the effects of global warming: droughts, floods, heat waves and forest fires are all becoming more and more frequent.
Ka eurooplased tunnevad üleilmse soojenemise mõju: põuad, üleujutused, kuumalained ja metsatulekahjud sagenevad.
This is just a taste of what’s in store.
See on vaid hoiatus sellele, mis veel võib tulla.
Climatologists at the UN’s Intergovernmental Panel for Climate Change (IPCC) warn us of a further rise of as much as 4°C between 1990 and 2100.
ÜRO valitsustevahelise kliimamuutuse rühma (IPPC) klimatoloogid hoiatavad isegi 4 °C temperatuuritõusu eest ajavahemikul 1990–2100.
What we’re seeing now is largely the result of billions of tonnes of CO2 released into the atmosphere each day from burning coal, oil and natural gas.
Praegu kogetav on suurelt osalt iga päev atmosfääri paisatavate miljardite tonnide söe, õli ja maagaasi põletamisest tekkinud CO tulemus. Need fossiilkütused annavad mei-
These fossil fuels provide us with the energy we need to run our cars, heat our homes and light up our offices.
2 le energiat, mida vajame autoga sõitmiseks, kodu kütmi- seks ja büroode valgustamiseks.
But we’re sitting on a time bomb.
Kuid me istume viitsütikuga pommil.
Not only is our environment going to suffer, but our economy and society too.
Ei kannata mitte üksnes meie keskkond, vaid ka majandus ja ühiskond.
CLIMATE CHANGE
KLIIMAMUUTUS
Situation on the ground
Olukord paikkonniti
Long considered hypothetical, the effects of climate change are now unmistakable.
Kaua aega hüpoteetiliseks peetud kliimamuutuse mõju on nüüd selgelt tajutav.
From cooler winters to hotter summers, our seasons are increasingly marked by extremes in weather.
Külmemad talved või palavamad suved – meie aastaaegades on järjest rohkem äärmuslikke ilmastikutingimusi.
Eleven of the world’s twelve warmest years on record occurred between 1995 and 2006.
11 maailma ajaloo 12st kõige soojemast registreeritud aastast olid ajavahemikus 1995–2006.
And while this was welcome for some, it was devastating for many.
Ehkki mõnele ka väga meeltmööda, oli see paljude jaoks laastav.
The scorching heat wave that hit Europe in the summer of 2003 claimed 35,000 lives, approximately half from France.
Euroopat 2003. aasta suvel rünnanud kõrvetav kuumalaine võttis 35 000 inimelu, umbes pooled nendest Prantsusmaal.
Many also died in Germany, Spain and Italy.
Palju ohvreid oli ka Saksamaal, Hispaanias ja Itaalias.
Temperatures in the UK exceeded 38°C for the first time ever recorded.
Ühendkuningriigis mõõdeti ajaloolistel andmetel esmakordselt üle 38 °C õhutemperatuuri.
These heat waves are projected to increase in both frequency and intensity in the years to come.
Prognooside kohaselt esineb selliseid kuumalaineid tulevikus veelgi sagedamini ning veelgi kõrgemate temperatuuridega.
But if Europe is already struggling to cope now, what will it be like then? In the twentieth century, the temperature in Europe increased by 0.95°C compared with the global average of 0.76°C.
Kuid kui Euroopal on juba praegu sellega raske toime tulla, kuidas õnnestub see tulevikus? 20. sajandil tõusis temperatuur Euroopas 0,95 °C võrra, kogu maailmas aga keskmiselt 0,76 °C.
It’s not just hotter and colder seasons that we’re experiencing, but wetter and drier ones too.
Me ei koge üksnes palavamaid ja külmemaid aastaaegu, vaid ka märjemaid ja kuivemaid.
A contrasting picture is forming in Europe, with the north becoming wetter (10-40% since 1900) and the south becoming drier (up to 20% since 1900).
Euroopas kujuneb kontrastne pilt, kus põhjapiirkonnad muutuvad märjemaks (alates 1900. aastast 10–40%) ja lõunaalad kuivemaks (alates 1900. aastast kuni 20%).
The resulting floods on on eh and and droughts on the other are having a considerable impact on agriculture and water sources.
Sellest tulenevad üleujutused ühelt poolt ja põuad teisalt mõjutavad märkimisväärselt põllumajandust ja veeallikaid.
If current trends continue, this can only get worse.
Praeguste arengute jätkudes võib olukord ainult halveneda.
The economy is also affected - extreme weather conditions are blamed for 79% of economic loss due to catastrophes.
Mõjutamata ei jää ka majandus: äärmuslike ilmastikutingimuste arvele võib loodusõnnetuste tõttu kanda 79% majanduslikust kahjust.
On average there were twice as many incidents of disastrous weather conditions in the 1990s than in the 1980s.
Keskmiselt esines 1990ndatel aastatel kaks korda rohkem katastroofiliste ilmastikutingimuste juhtumeid kui 1980ndatel.
Patterns are emerging in the ecosystem too.
Ka ökosüsteemis võib täheldada teatud seaduspärasusi.
Certain plant species are moving northward now that the climate is warmer, increasing diversity in some areas and lowering it in others.
Nüüd, kui kliima on soojem, levivad teatavad taimeliigid põhja poole, suurendades mõnedes piirkondades looduslikku mitmekesisust ja vaesestades teisi.
Certain insects are also taking flight, and ticks, for example, are being found further north than ever before.
Selle tulemuseks on puukidelt levivate haiguste sagenemine Baltimaades ja Kesk-Euroopa riikides.
The consequences of this appear to be greater tick-borne diseases in the Baltic countries and in central European countries.
Arktika taanduvate liustike jääkarusid peetakse sageli kliimamuutuse mõjude sümboliks. Kuid paljude i tea midagi Euroopa enda taanduvatest liustikest.
CLIMATE CHANGE ct re
KLIIMAMUUTUS ct r e
But not so many people know about Europe’s own retreating glaciers.
Sellise kaugeleulatuva mõju puhul aitab ainult kiire tegutsemine.
With such widespread impact, only urgent action will do. “Climate change is a global problem that needs global solutions, not in ten or twenty years’ time but right now,” European Commission President Barroso said, during a trip to Greenland to see the effects of global warming first hand.
„Kliimamuutus on globaalne probleem, mis vajab globaalseid lahendusi mitte 10 või 20 aasta pärast, vaid kohe,” ütles Gröönimaale üleilmse soojenemise mõjusid kohapeale kogema sõitnud Euroopa Komisjoni president Barroso.
Europe is already affected but those who will suffer the most are the developing countries, where the climate is already warmer and livelihoods are largely dependent on agriculture.
Euroopas on selle mõju juba ilmnenud, kuid kõige enam kannatavad arengumaad, kus kliima on juba praegu soojem ning elatusvahendite olemasolu sõltub suuresti põllumajandusest.
The challenge is a complex one.
Väljakutse on kompleksne.
Today our main energy sources are finite reserves of fossil fuels which take millions years to replenish.
Täna on meie peamiseks energiaallikaks fossiilkütuste piiratud varud, mille taastamiseks kulub miljoneid aastaid.