natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The preceding provisions shall not, however, in any way impair the right of a State to enforce such laws as it deems necessary to control the use of property in accordance with the general interest or to secure the payment of taxes or other contributions or penalties.’
Eelnenud sätted ei piira siiski mingil viisil riigi õigust vajadusel kehtestada seadusi vara üldistes huvides kasutamise kontrollimiseks või maksude, maksete või trahvide tasumise tagamiseks.”
This is a fundamental right common to all national constitutions.
See põhiõigus on ühine kõikidele siseriiklikele põhiseadustele.
It has been recognised on numerous occasions by the case-law of the Court of Justice, initially in the Hauer judgment (13 December 1979, [1979] ECR 3727).
Seda on Euroopa Kohtu kohtupraktika tunnustanud paljudel juhtudel alates 13. detsembri 1979. aasta Haueri otsusest (EKL 1979, lk 3727).
The wording has been updated but, in accordance with Article 52(3), the meaning and scope of the right are the same as those of the right guaranteed by the ECHR and the limitations may not exceed those provided for there.
Sõnastust on ajakohastatud, kuid vastavalt artikli 52 lõikele 3 on kõnealuse õiguse tähendus ja ulatus sama, mis Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga garanteeritud õigusel ning piirangud ei tohi ületada neid, mis on selles sätestatud.
Protection of intellectual property, one aspect of the right of property, is explicitly mentioned in paragraph 2 because of its growing importance and Community secondary legislation.
Intellektuaalomandi kaitset, mis on omandiõiguse üks aspekte, mainitakse selgesõnaliselt lõikes 2 selle suureneva olulisuse ja ühenduse teisese õiguse tõttu.
Intellectual property covers not only literary and artistic property but also inter alia patent and trademark rights and associated rights.
Intellektuaalomand ei hõlma ainult kirjandus- ja kunstiteoseid, vaid muuhulgas ka patendija kaubamärgiõigusi ning kaasnevaid õigusi.
The guarantees laid down in paragraph 1 shall apply as appropriate to intellectual property.
Lõikes 1 sätestatud garantiisid kohaldatakse vajaduse korral intellektuaalomandile.
Explanation on Article 18 — Right to asylum
Artikli 18 selgitus – varjupaigaõigus
The text of the Article has been based on TEC Article 63, now replaced by Article 78 of the Treaty on the Functioning of the European Union, which requires the Union to respect the Geneva Convention on refugees.
Käesoleva artikli tekst põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklil 63, mis on asendatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 78, milles nõutakse liidult Genfi pagulasseisundi konventsiooni austamist.
Reference should be made to the Protocols relating to the United Kingdom and Ireland, annexed to the Treaties, and to Denmark, to determine the extent to which those Member States implement Union law in this area and the extent to which this Article is applicable to them.
Viidata tuleks protokollidele Ühendkuningriigi ja Iirimaa ning Taani kohta, mis on lisatud aluslepingutele, et kindlaks määrata kõnealuste liikmesriikide poolt liidu õiguse kohaldamise ulatus selles valdkonnas ja see, mil määral käesolev artikkel on nende suhtes kohaldatav.
This Article is in line with the Protocol on Asylum annexed to the Treaties.
Käesolev artikkel on kooskõlas aluslepingutele lisatud varjupaiga andmise protokolliga.
Explanation on Article 19 — Protection in the event of removal, expulsion or extradition
Artikli II-19 selgitus – kaitse tagasisaatmise, väljasaatmise või väljaandmise korral
Paragraph 1 of this Article has the same meaning and scope as Article 4 of Protocol No 4 to the ECHR concerning collective expulsion.
Käesoleva artikli lõikel 1 on sama tähendus ja ulatus kui Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni lisaprotokolli nr 4 artiklil 4, mis käsitleb sunniviisilist kollektiivset väljasaatmist.
Its purpose is to guarantee that every decision is based on a specific examination and that no single measure can be taken to expel all persons having the nationality of a particular State (see also Article 13 of the Covenant on Civil and Political Rights).
Selle eesmärgiks on tagada, et iga otsus tehakse eraldi läbivaatamise põhjal ja et puuduks võimalus võtta meetmeid, et saata välja kõik mingi konkreetse riigi kodakondsust omavaid isikuid (vt ka kodaniku- ja poliitiliste õiguste pakti artiklit 13).
Paragraph 2 incorporates the relevant case-law from the European Court of Human Rights regarding Article 3 of the ECHR (see Ahmed v. Austria, judgment of 17 December 1996, 1996-VI, p. 2206, and Soering, judgment of 7 July 1989).
Lõikesse 2 on lisatud Euroopa Inimõiguste Kohtu asjaomane kohtupraktika Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 3 kohta (vt 17. detsembri 1996. aasta otsus kohtuasjas: Ahmed v. Austria, EKL 1996, lk VI-2206 ja 7. juuli 1989. aasta otsus kohtuasjas: Soering v. Ühendkuningriik).
Explanation on Article 20 — Equality before the law
Artikli 20 selgitus – võrdsus seaduse ees
This Article corresponds to a general principle of law which is included in all European constitutions and has also been recognised by the Court of Justice as a basic principle of Community law (judgment of 13 November 1984, Case 283/83 Racke [1984] ECR 3791, judgment of 17 April 1997, Case C-15/95 EARL [1997] ECR I–1961, and judgment of 13 April 2000, Case C-292/97 Karlsson [2000] ECR 2737).
Käesolev artikkel vastab üldisele õiguse põhimõttele, mis sisaldub kõikides Euroopa põhiseadustes ja mida tunnustab ka Euroopa Kohus ühenduse õiguse ühe aluspõhimõttena (13. novembri 1984. aasta otsus kohtuasjas C-283/83: Racke, EKL 1984, lk I-3791, 17. aprilli 1997. aasta otsus kohtuasjas C-15/95: EARL, EKL 1997, lk I-1961 ja 13. aprilli 2000. aasta otsus kohtuasjas C-292/97: Karlsson, EKL 2000, lk I-2737).
Explanation on Article 21 — Non-discrimination
Artikli 21 selgitus – diskrimineerimiskeeld
Paragraph 1 draws on Article 13 of the EC Treaty, now replaced by Article 19 of the Treaty on the Functioning of the European Union, Article 14 of the ECHR and Article 11 of the Convention on Human Rights and Biomedicine as regards genetic heritage.
Lõige 1 toetub Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 13, mis on asendatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 19, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklile 14 ja Euroopa inimõiguste ja biomeditsiini konventsiooni artiklile 11 geneetilise pärandi osas.
In so far as this corresponds to Article 14 of the ECHR, it applies in compliance with it.
Niivõrd kui see vastab Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklile 14, kohaldatakse seda kooskõlas nimetatud artikliga.
There is no contradiction or incompatibility between paragraph 1 and Article 19 of the Treaty on the Functioning of the European Union which has a different scope and purpose: Article 19 confers power on the Union to adopt legislative acts, including harmonisation of the Member States' laws and regulations, to combat certain forms of discrimination, listed exhaustively in that Article.
Puudub vastuolu või ühildamatus lõike 1 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 19 vahel, kuna viimatinimetatul on erinev reguleerimisala ja eesmärk: Artikkel 19 omistab liidule pädevuse võtta vastu seadusandlikke akte, kaasa arvatud liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamine, et võidelda diskrimineerimise teatavate vormide vastu, mille kõikehõlmav loetelu on toodud kõnealuses artiklis.
Such legislation may cover action of Member State authorities (as well as relations between private individuals) in any area within the limits of the Union's powers.
Sellised õigusaktid võivad hõlmata liikmesriikide asutuste tegevust (samuti suhteid eraisikute vahel) mis tahes valdkonnas liidu pädevuse ulatuses.
In contrast, the provision in Article 21(1) does not create any power to enact anti-discrimination laws in these areas of Member State or private action, nor does it lay down a sweeping ban of discrimination in such wide-ranging areas.
Samas ei anna artikli 21 lõike 1 säte mingit pädevust kehtestada diskrimineerimisvastast seadust liikmesriikide või eraisiku tegevuse nendes valdkondades ega määratle diskrimineerimise tõhusat tõkestamist nii laiaulatuslikes valdkondades.
Instead, it only addresses discriminations by the institutions and bodies of the Union themselves, when exercising powers conferred under the Treaties, and by Member States only when they are implementing Union law.
Selle asemel käsitleb see üksnes diskrimineerimist liidu enda institutsioonide ja organite poolt nendele aluslepingutest tuleneva pädevuse kasutamisel ning liikmesriikide poolt ainult liidu õiguse kohaldamise korral.
Paragraph 1 therefore does not alter the extent of powers granted under Article 19 nor the interpretation given to that Article.
Lõige 1 ei muuda seetõttu artikliga 19 ega sellele artiklile lisatud tõlgendusega omistatud pädevuse ulatust.
Paragraph 2 corresponds to the first paragraph of Article 18 of the Treaty on the Functioning of the European Union and must be applied in compliance with that Article.
Lõige 2 vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 18 esimesele lõigule ja seda kohaldatakse kooskõlas selle artikliga.
Explanation on Article 22 — Cultural, religious and linguistic diversity
Artikli 22 selgitus – kultuuriline, usuline ja keeleline mitmekesisus
This Article has been based on Article 6 of the Treaty on European Union and on Article 151(1) and (4) of the EC Treaty, now replaced by Article 167(1) and (4) of the Treaty on the Functioning of the European Union, concerning culture.
Kõnealune artikkel põhineb Euroopa Liidu lepingu artiklil 6 ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 151 lõigetel 1 ja 4, mis on asendatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 167 lõigetega 1 ja 4 kultuuri osas.
Respect for cultural and linguistic diversity is now also laid down in Article 3(3) of the Treaty on European Union.
Kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse austamine on nüüdseks määratletud ka Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 3.
The Article is also inspired by Declaration No 11 to the Final Act of the Amsterdam Treaty on the status of churches and nonconfessional organisations, now taken over in Article 17 of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Kõnealune artikkel on inspireeritud Amsterdami lepingu lõppakti deklaratsioonist nr 11 kirikute ja mitteusuliste organisatsioonide staatuse kohta, mis on nüüdseks üle võetud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklisse 17.
Explanation on Article 23 — Equality between women and men
Artikli 23 selgitus – naiste ja meeste võrdõiguslikkus
The first paragraph has been based on Articles 2 and 3(2) of the EC Treaty, now replaced by Article 3 of the Treaty on European Union and Article 8 of the Treaty on the Functioning of the European Union which impose the objective of promoting equality between men and women on the Union, and on Article 157(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Esimene lõik põhines Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklil 2 ja artikli 3 lõikel 2, mis on asendatud Euroopa Liidu lepingu artikliga 3 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 8, millega kehtestatakse liidu eesmärk edendada naiste ja meeste võrdõiguslikkust, ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 157 lõikel 1.
It draws on Article 20 of the revised European Social Charter of 3 May 1996 and on point 16 of the Community Charter on the rights of workers.
See toetub täiendatud ja parandatud 3. mai 1996. aasta Euroopa sotsiaalharta artiklile 20 ja töötajate sotsiaalseid põhiõigusi käsitleva ühenduse harta punktile 16.
It is also based on Article 157(3) of the Treaty on the Functioning of the European Union and Article 2(4) of Council Directive 76/207/EEC on the implementation of the principle of equal treatment for men and women as regards access to employment, vocational training and promotion, and working conditions.
Samuti põhineb see Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 157 lõikel 3 ning nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamise ning töötingimustega, artikli 2 lõikel 4.
The second paragraph takes over in shorter form Article 157(4) of the Treaty on the Functioning of the European Union which provides that the principle of equal treatment does not prevent the maintenance or adoption of measures providing for specific advantages in order to make it easier for the under-represented sex to pursue a vocational activity or to prevent or compensate for disadvantages in professional careers.
Teine lõik võtab lühemas vormis kokku Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 157 lõike 4, millega sätestatakse, et võrdse kohtlemise põhimõte ei takista säilitamast või võtmast meetmeid, mis sätestavad erilised eelised, et hõlbustada alaesindatud sool tegutsemist oma kutsealal ja ära hoida või heastada halvemusi tööalases karjääris.
In accordance with Article 52(2), the present paragraph does not amend Article 157(4).
Vastavalt artikli 52 lõikele 2 ei muuda teine lõik artikli 157 lõiget 4.
Explanation on Article 24 — The rights of the child
Artikli 24 selgitus – lapse õigused
This Article is based on the New York Convention on the Rights of the Child signed on 20 November 1989 and ratified by all the Member States, particularly Articles 3, 9, 12 and 13 thereof.
Käesolev artikkel põhineb lapse õiguste konventsioonil, mis kirjutati alla 20. novembril 1989 New Yorgis ja ratifitseeriti kõikide liikmesriikide poolt, eelkõige selle artiklitel 3, 9, 12 ja 13.
Paragraph 3 takes account of the fact that, as part of the establishment of an area of freedom, security and justice, the legislation of the Union on civil matters having cross-border implications, for which Article 81 of the Treaty on the Functioning of the European Union confers power, may include notably visiting rights ensuring that children can maintain on a regular basis a personal and direct contact with both of their parents.
Lõige 3 võtab arvesse asjaolu, et vabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajaneva ala loomise osana võivad piiriülese toimega tsiviilasju käsitlevad liidu õigusaktid, mida võimaldab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 81, sisaldada eelkõige külastusõigust, tagamaks, et lapsed saaks säilitada regulaarsed isiklikud suhted ja otsese kontakti oma mõlema vanemaga.
Explanation on Article 25 — The rights of the elderly
Artikli 25 selgitus – eakate õigused
This Article draws on Article 23 of the revised European Social Charter and Articles 24 and 25 of the Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers.
Käesolev artikkel toetub täiendatud ja parandatud Euroopa sotsiaalharta artiklile 23 ja töötajate sotsiaalseid põhiõigusi käsitleva ühenduse harta artiklitele 24 ja 25.
Of course, participation in social and cultural life also covers participation in political life.
Loomulikult hõlmab sotsiaal- ja kultuurielus osalemine ka osalemist poliitilises elus.
Explanation on Article 26 — Integration of persons with disabilities
Artikli 26 selgitus – puuetega inimeste integreerimine ühiskonda
The principle set out in this Article is based on Article 15 of the European Social Charter and also draws on point 26 of the Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers.
Käesolevas artiklis sätestatud põhimõte põhineb Euroopa sotsiaalharta artiklil 15 ning toetub samuti töötajate sotsiaalseid põhiõigusi käsitleva ühenduse harta punktile 26.
Explanation on Article 27 — Workers' right to information and consultation within the undertaking
Artikli 27 selgitus – töötajate õigus olla ettevõttes informeeritud ja ära kuulatud
This Article appears in the revised European Social Charter (Article 21) and in the Community Charter on the rights of workers (points 17 and 18).
Käesolev artikkel on esitatud täiendatud ja parandatud Euroopa sotsiaalhartas (artikkel 21) ja töötajate sotsiaalseid põhiõigusi käsitlevas ühenduse hartas (punktid 17 ja 18).
It applies under the conditions laid down by Union law and by national laws.
Seda kohaldatakse liidu õiguses ja siseriiklikes õigusaktides sätestatud tingimustel.
The reference to appropriate levels refers to the levels laid down by Union law or by national laws and practices, which might include the European level when Union legislation so provides.
Viide asjakohasele tasandile osutab liidu õiguses või siseriiklikes õigusaktides ja tavades sätestatud tasanditele, mis võivad hõlmata Euroopa tasandit, kui seda sätestavad liidu õigusaktid.
There is a considerable Union acquis in this field: Articles 154 and 155 of the Treaty on the Functioning of the European Union, and Directives 2002/14/EC (general framework for informing and consulting employees in the European Community), 98/59/EC (collective redundancies), 2001/23/EC (transfers of undertakings) and 94/45/EC (European works councils).
Selles valdkonnas eksisteerib märkimisväärne liidu acquis: Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 154 ja 155 ning direktiivid 2002/14/EÜ (töötajate teavitamise ja ärakuulamise üldraamistik Euroopa Ühenduses), 98/59/EÜ (kollektiivne koondamine), 2001/23/EÜ (ettevõtete üleminek) ja 94/45/EÜ (Euroopa töönõukogud).
Explanation on Article 28 — Right of collective bargaining and action
Artikli 28 selgitus – kollektiivläbirääkimiste ja kollektiivse tegutsemise õigus
This Article is based on Article 6 of the European Social Charter and on the Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers (points 12 to 14).
Käesolev artikkel põhineb Euroopa sotsiaalharta artiklil 6 ja töötajate sotsiaalseid põhiõigusi käsitleval ühenduse hartal (punktid 12–14).
The right of collective action was recognised by the European Court of Human Rights as one of the elements of trade union rights laid down by Article 11 of the ECHR.
Kollektiivse tegutsemise õigust tunnustati Euroopa Inimõiguste Kohtu poolt kui Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 11 sätestatud ametiühingu õiguste üht osa.
As regards the appropriate levels at which collective negotiation might take place, see the explanation given for the above Article.
Kollektiivläbirääkimiste pidamise asjakohaste tasandite osas vaata selgitust eelmise artikli kohta.
The modalities and limits for the exercise of collective action, including strike action, come under national laws and practices, including the question of whether it may be carried out in parallel in several Member States.
Kollektiivse tegutsemise, sealhulgas streikimise vahendid ja piirangud sätestatakse siseriiklike õigusaktide ja tavadega, kaasa arvatud selle samaaegselt mitmes liikmesriigis läbiviimise küsimus.
Explanation on Article 29 — Right of access to placement services
Artikli 29 selgitus – õigus kasutada tööhõiveteenuseid
This Article is based on Article 1(3) of the European Social Charter and point 13 of the Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers.
Käesolev artikkel põhineb Euroopa sotsiaalharta artikli 1 lõikel 3 ja töötajate sotsiaalseid põhiõigusi käsitleva ühenduse harta punktil 13.
Explanation on Article 30 — Protection in the event of unjustified dismissal
Artikli 30 selgitus – kaitse põhjendamatu vallandamise korral
This Article draws on Article 24 of the revised Social Charter.
Käesolev artikkel toetub täiendatud ja parandatud sotsiaalharta artiklile 24.
See also Directive 2001/23/EC on the safeguarding of employees' rights in the event of transfers of undertakings, and Directive 80/987/EEC on the protection of employees in the event of the insolvency of their employer, as amended by Directive 2002/74/EC.
Vaata samuti direktiivi 2001/23/EÜ töötajate õiguste kaitsmise kohta ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul, ning direktiivi 80/987/EMÜ töötajate kaitsmise kohta tööandja maksejõuetuse korral, mida on muudetud direktiiviga 2002/74/EÜ.
Explanation on Article 31 — Fair and just working conditions
Artikli 31 selgitus – head ja õiglased töötingimused
Paragraph 1 of this Article is based on Directive 89/391/EEC on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health of workers at work.
Käesoleva artikli lõige 1 põhineb direktiivil 89/391/EMÜ töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta.
It also draws on Article 3 of the Social Charter and point 19 of the Community Charter on the rights of workers, and, as regards dignity at work, on Article 26 of the revised Social Charter.
Samuti toetub see sotsiaalharta artiklile 3 ja töötajate sotsiaalseid põhiõigusi käsitleva ühenduse harta punktile 19 ning, inimväärikuse kaitse osas, täiendatud ja parandatud sotsiaalharta artiklile 26.
Paragraph 2 is based on Directive 93/104/EC concerning certain aspects of the organisation of working time, Article 2 of the European Social Charter and point 8 of the Community Charter on the rights of workers.
Lõige 2 põhineb direktiivil 93/104/EÜ, mis käsitleb tööaja korralduse teatavaid aspekte, Euroopa sotsiaalharta artiklil 2 ning töötajate sotsiaalseid põhiõigusi käsitleva ühenduse harta punktil 8.
Explanation on Article 32 — Prohibition of child labour and protection of young people at work
Artikli 32 selgitus – keeld kasutada laste tööjõudu ja noorte töötajate kaitse
This Article is based on Directive 94/33/EC on the protection of young people at work, Article 7 of the European Social Charter and points 20 to 23 of the Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers.
Käesolev artikkel põhineb direktiivil 94/33/EÜ noorte töökaitse kohta, Euroopa sotsiaalharta artiklil 7 ja töötajate sotsiaalseid põhiõigusi käsitleva ühenduse harta punktidel 20–23.
Explanation on Article 33 — Family and professional life
Artikli 33 selgitus – perekonna- ja tööelu
Article 33(1) is based on Article 16 of the European Social Charter.
Artikli 33 lõige 1 põhineb Euroopa sotsiaalharta artiklil 16.
Paragraph 2 draws on Council Directive 92/85/EEC on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health at work of pregnant workers and workers who have recently given birth or are breastfeeding and Directive 96/34/EC on the framework agreement on parental leave concluded by UNICE, CEEP and the ETUC.
Teine lõige toetub nõukogu direktiivile 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta ning direktiivil 96/34/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt lapsehoolduspuhkuse kohta sõlmitud raamkokkuleppe kohta.
It is also based on Article 8 (protection of maternity) of the European Social Charter and draws on Article 27 (right of workers with family responsibilities to equal opportunities and equal treatment) of the revised Social Charter.
Samuti põhineb see Euroopa sotsiaalharta artiklil 8 (emaduse kaitse) ning toetub täiendatud ja parandatud sotsiaalharta artiklile 27 (perekondlike kohustustega töötajate õigus teistega võrdsetele võimalustele ja võrdsele kohtlemisele).
‘Maternity’ covers the period from conception to weaning.
„Rasedus ja sünnitus” hõlmab ajavahemikku eostamisest kuni võõrutamiseni.
Explanation on Article 34 — Social security and social assistance
Artikli 34 selgitus – sotsiaalkindlustus ja sotsiaalabi
The principle set out in Article 34(1) is based on Articles 153 and 156 of the Treaty on the Functioning of the European Union, Article 12 of the European Social Charter and point 10 of the Community Charter on the rights of workers.
Artikli 34 lõikes 1 sätestatud põhimõte põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitel 153 ja 156 ja Euroopa sotsiaalharta artiklil 12 ning töötajate sotsiaalseid põhiõigusi käsitleva ühenduse harta punktil 10.
The Union must respect it when exercising the powers conferred on it by Articles 153 and 156 of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Liit peab seda põhimõtet austama talle Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 153 ja 156 omistatud pädevuse kasutamisel.