natgillin/translations-raw huggingface dataset:
27 — Case C-431/92 Commission v Germany (Großkrotzenburg) (cited in footnote 16, paragraph 41 et seq.) and Case C-227/01 Commission v Spain (cited in footnote 16, paragraph 56).
27 – Vt eespool 16. joonealuses märkuses viidatud otsus kohtuasjas Großkrotzenburg, punkt 41 jj, ja eespool 16. joonealuses märkuses viidatud otsus kohtuasjas komisjon vs. Hispaania, punkt 56.
28 — With regard to these requirements, see Case C-287/98 Linster (cited in footnote 10, paragraph 52 et seq.).
28 – Vt nende tingimuste kohta eespool 10. joonealuses märkuses viidatud otsus kohtuasjas Linster, punkt 52 jj.
The answer to the fourth question must therefore be that a formal environmental impact assessment may be replaced by equivalent measures if they meet the minimum requirements laid down in Article 3 and Articles 5 to 10 of the EIA Directive.
Seega tuleb neljandale küsimusele vastata, et keskkonnamõju hindamise menetluse võib asendada samaväärsete meetmetega eeldusel, et need vastavad keskkonnamõju hindamise direktiivi artiklis 3 ning samuti artiklites 5–10 sätestatud miinimumtingimustele.
I therefore suggest that the Court answers the questions referred for a preliminary ruling as follows:
Tuginedes eelnevale, teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata eelotsusetaotlusele järgmiselt:
— where they are projects within the meaning of point 7(b) or (c) of Annex I, or
– kui tegemist on I lisa punkti 7 alapunktides b või c sätestatud projektidega või
— where they are projects within the meaning of point 10(e) or the first indent of point 13 of Annex II which are likely to have significant effects on the environment by virtue of their nature, size or location, or if appropriate their combined effects with other projects.
– kui tegemist on II lisa punkti 10 alapunktis e või punkti 13 esimeses taandes sätestatud projektidega, mis võivad oma laadi, mahu või asukoha tõttu või oma seotuse tõttu teiste projektidega keskkonda oluliselt mõjutada.
REFERENCE for a preliminary ruling under Article 234 EC from the Juzgado de lo Contencioso-Administrativo No 22 de Madrid (Spain), made by decision of 23 January 2007, received at the Court on 12 March 2007, in the proceedings
Kohtuasjas C-142/07, mille ese on EÜ artikli 234 alusel Juzgado de lo Contencioso-Administrativo nr 22 de Madridi (Hispaania) 23. jaanuari 2007. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 12. märtsil 2007, menetluses
THE COURT (Third Chamber), composed of A. Rosas, President of the Chamber, U. Lõhmus (Rapporteur), J. Klučka, P. Lindh and A. Arabadjiev, Judges,
EUROOPA KOHUS (kolmas koda), koosseisus: koja esimees A. Rosas, kohtunikud U. Lõhmus (ettekandja), J. Klučka, P. Lindh ja A. Arabadjiev,
Advocate General: J. Kokott, Registrar: M. Ferreira, Principal Administrator, having regard to the written procedure and further to the hearing on 2 April 2008, after considering the observations submitted on behalf of:
KOHTUOTSUS 25.7.2008 – KOHTUASI C-142/07 kohtujurist: J. Kokott, kohtusekretär: vanemametnik M. Ferreira, arvestades kirjalikus menetluses ja 2. aprilli 2008. aasta kohtuistungil esitatut, arvestades kirjalikke märkusi, mille esitasid:
— the Italian Government, by I.M. Braguglia, acting as Agent, and G. Fiengo, avvocato dello Stato,
– Itaalia valitsus, esindaja: I. M. Braguglia, keda abistas avvocato dello Stato G. Fiengo,
— the Commission of the European Communities, by A. Alcover San Pedro and J.-B. Laignelot, acting as Agents, after hearing the Opinion of the Advocate General at the sitting on 30 April 2008,
– Euroopa Ühenduste Komisjon, esindajad: A. Alcover San Pedro ja J.-B. Laignelot, olles 30. aprilli 2008. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
ECOLOGISTAS EN ACCIÓN-CODA gives the following
ECOLOGISTAS EN ACCIÓN-CODA teeb järgmise otsuse
The reference was made in the course of proceedings between Ecologistas en Acción-CODA (‘CODA’) and the Ayuntamiento de Madrid (Municipality of Madrid) concerning an administrative act approving various projects forming part of the refurbishment and improvement of virtually the whole of the Madrid urban ring road.
Taotlus esitati ühingu Ecologistas en Acción-CODA (edaspidi „CODA”) ja Ayuntamiento de Madridi (Madridi linnavalitsus) vahelises menetluses, mis käsitleb haldusakti, millega Madridi kiirliiklusega ringtee peaaegu täieulatusliku renoveerimise ja parendamise raames kiideti heaks mitmesugused projektid.
Directive 85/337 was adopted with the aim of harmonising the principles for the assessment of the environmental effects of certain private and public projects, the main obligations of the developers and the content of the assessment of those effects.
Direktiiv 85/337 võeti vastu eesmärgiga ühtlustada teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise põhimõtted, arendajate põhikohustused ning keskkonnamõju hindamise sisu.
Annex I to the directive sets out the projects subject to such an assessment, while
Direktiivi I lisas on ära toodud projektid, mida tuleb hinnata, ning II lisas on nimetatud projektid, mille puhul liikmesriigid võivad direktiivi
Annex II sets out the projects that, in accordance with Article 4(2) of the directive, the Member States could make subject to that assessment where they considered that the characteristics of the projects concerned so required.
KOHTUOTSUS 25.7.2008 – KOHTUASI C-142/07 artikli 4 lõike 2 alusel kehtestada hindamise kohustuse, kui nad leiavad, et projektide omadused seda eeldavad.
The amendments that Directive 97/11 made to Directive 85/337 principally concern making projects likely to have effects on the environment subject to a requirement for development consent and an assessment of those effects, and the harmonisation of the criteria that the Member States must use in order to determine whether or not a project falling into one of the categories covered by Annex II must be made subject to such an assessment.
Direktiiviga 97/11 direktiivi 85/337 tehtud muudatused puudutavad peamiselt teostusloa ja mõju hindamise nõuet keskkonda mõjutada võivate projektide puhul ning nende kriteeriumide ühtlustamist, mida liikmesriigid peavad kasutama, et teha kindlaks, kas mõnda II lisas nimetatud kategooriasse kuuluva projekti puhul tuleb sellist hindamist nõuda või mitte.
Those criteria are henceforth listed in Annex III to the amended directive.
Kriteeriumid on alates muudatusest loetletud muudetud direktiivi III lisas.
Article 1(2) of the amended directive contains the following definitions:
Muudetud direktiivi artikli 1 lõige 2 sisaldab järgimisi määratlusi:
— other interventions in the natural surroundings and landscape …
– ehitiste või muude käitiste püstitamine või kavade teostamine,
“developer” means: the applicant for authorisation for a private project or the public authority which initiates a project;
– muu sekkumine looduskeskkonda ja maastikku, […] arendaja – eraprojekti loa taotleja või projekti algatav riigiasutus; teostusluba – pädeva asutuse või pädevate asutuste otsus, mis annab arendajale õiguse projekti teostamiseks.”
Article 2(1) of the amended directive provides:
Muudetud direktiivi artikli 2 lõikes 1 on sätestatud:
‘Member States shall adopt all measures necessary to ensure that, before consent is given, projects likely to have significant effects on the environment by virtue, inter alia, of their nature, size or location are made subject to a requirement for development consent and an assessment with regard to their effects. …’
„Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, tagamaks, et enne loa andmist nõutakse keskkonda muu hulgas oma laadi, mahu või asukoha tõttu oluliselt mõjutada võivatelt töödelt teostusluba ja hinnatakse nende mõju. […]”
Article 3 of the amended directive provides:
Muudetud direktiivi artiklis 3 on ette nähtud:
Under Article 4(1) of the amended directive, projects listed in Annex I thereto are to be made subject to an assessment, subject to the exceptional cases exempted under Article 2(3) of that directive.
Muudetud direktiivi artikli 4 lõike 1 kohaselt hinnatakse direktiivi I lisas loetletud töid, kui need ei kuulu direktiivi artikli 2 lõike 3 alusel erandkorras hindamisest vabastatud juhtumite hulka.
In accordance with Article 4(2) and (3) of the amended directive, each Member State is to determine, through a case-by-case examination or on the basis of thresholds or criteria which it sets, by taking account of the selection criteria set out in Annex III to the directive, whether the projects referred to in Annex II are to be made subject to an assessment.
Vastavalt muudetud direktiivi artikli 4 lõigetele 2 ja 3 teeb iga liikmesriik direktiivi III lisas sätestatud valikutingimusi arvesse võttes üksikjuhtumite uurimise või enda kehtestatud künniste või tingimuste abil kindlaks, kas töid tuleb hinnata.
Point 7 of Annex I to the amended directive mentions, under heading (b), projects for ‘[c]onstruction of motorways and express roads’ and, under heading (c), projects for ‘construction of a new road of four or more lanes, or realignment and/or widening of an existing road of two lanes or less so as to provide four or more lanes, where such new road, or realigned and/or widened section of road would be 10 km or more in a continuous length’.
Muudetud direktiivi I lisa punkti 7 alapunktis b on nimetatud „[k]iirteede [ja kiirliiklusega teede] ehitamine” ja alapunktis c „[v]ähemalt neljarajaliste uute teede ehitamine või kõige rohkem kaherajaliste olemasolevate teede ümberkavandamine ja/või laiendamine vähemalt neljarajaliseks, kui uus tee või ümberkavandatud ja/või laiendatud teelõik on vähemalt 10 km pikk”.
Point 7(b) refers, for the definition of ‘express roads’, to that in the European Agreement on Main International Traffic Arteries of 15 November 1975 (‘the agreement’).
Punkti 7 alapunkt b viitab mõiste „kiirliiklusega teed” defineerimiseks peamisi rahvusvahelisi liiklussooni käsitlevas 15. novembri 1975. aasta Euroopa kokkuleppes (edaspidi „kokkulepe”) sisalduvale määratlusele.
In point 10 of Annex II to the amended directive, entitled ‘Infrastructure projects’, subheading (b) mentions ‘[u]rban development projects’ and subheading (e) projects for ‘[c]onstruction of roads … (projects not included in Annex I)’.
Muudetud direktiivi II lisa punkti 10 „Infrastruktuuritööd” alapunktis b on nimetatud „[l]innaarendustööd” ja alapunktis e „[t]eede […] ehitamine (I lisaga hõlmamata tööd)”.
The first indent of point 13 of Annex II covers ‘[a]ny change or extension of projects listed in Annex I or Annex II, already authorised, executed or in the process of being executed, which may have significant adverse effects on the environment’.
II lisa punkti 13 esimeses taandes on nimetatud „[j]uba loa saanud või valminud või käimasolevate I või II lisas loetletud tööde muutmine või laiendamine, kui see võib keskkonda oluliselt kahjustada”.
The agreement
Kokkulepe
The agreement was ratified by all the Member States except seven.
Kõik liikmesriigid peale seitsme on kokkuleppe ratifitseerinud.
The Kingdom of Spain did not ratify it.
Hispaania Kuningriik ei ole kokkulepet ratifitseerinud.
Under Title II thereof, entitled ‘Classification of International Roads’, Annex II to the agreement contains inter alia the following definitions:
Kokkuleppe II lisa II jaotis „Rahvusvaheliste teede kategooria” sisaldab järgmisi määratlusi:
‘II.2 Motorways
„II.2 Kiirteed
(i) Is provided, except at special points or temporarily, with separate carriageways for the two directions of traffic, separated from each other by a dividing strip not intended for traffic or, exceptionally, by other means;
Kiirtee on tee, mis on kavandatud ja ehitatud spetsiaalselt mootorsõidukiliikluseks ja mis ei teeninda vahetult sellega piirnevaid alasid ning: i) millel on, välja arvatud üksikutes kohtades või ajutiselt, mõlemas sõidusuunas kulgevad eraldi sõidurajad, mis on üksteisest eraldatud liikluseks mitte ettenähtud eraldusribaga või erandjuhtudel muude vahenditega; ii) mis ei lõiku samal tasandil teiste teedega, raudtee- või trammirööbastega ega kõnniteedega; iii) on varustatud kiirtee eritähisega.
II.3 Express roads
II.3 Kiirliiklusega teed
An express road is a road reserved for motor traffic accessible only from interchanges or controlled junctions and on which, in particular, stopping and parking are prohibited on the running carriageway(s).’
Mootorsõidukiliikluseks ettenähtud teed, millele on juurdepääs ainult mitmetasandilistelt ristmikelt või eraldi reguleeritud ristmikelt ning kus peatumine ja parkimine on keelatud.”
By decision of 17 January 2005, the Concejala del Área de Gobierno de Urbanismo, Vivienda e Infraestructuras del Ayuntamiento de Madrid (Councillor for Planning, Housing and Infrastructure of the Municipality of Madrid) approved various projects for refurbishment and improvement of the Madrid urban ring road, identified under number M-30.
Concejala del Área de Gobierno de Urbanismo, Vivienda e Infraestructuras del Ayuntamiento de Madrid (Madridi linnavalitsuse liige, kes vastutab linnaplaneerimise, elamumajanduse ja infrastruktuuride eest) kiitis 17. jaanuari 2005. aasta otsusega heaks mitmesugused Madridi kiirliiklusega ringtee (tähistatud numbriga M-30) renoveerimise ja parendamise projektid.
Those projects concern specifically the re-routing underground, first, of the M-30 between Marquès de Monistrol and Puente de Segovia, between Puente de Segovia and Puente de San Isidro, between Puente de San Isidro and Puente de Praga and between Puente de Praga and Nudo Sur and, second, of the Avenida de Portugal as far as the San Vicente roundabout.
Need projektid puudutavad konkreetsemalt M-30 ümberehitamist maa-aluseks teeks järgmistes lõikudes: esiteks Marquès de Monistroli ja Puente de Segovia vahel, Puente de Segovia ja Puente de San Isidro vahel, Puente de San Isidro ja Puente de Praga vahel ning Puente de Praga ja Nudo Suri vahel ning teiseks Avenida de Portugalist kuni San Vicente ringristmikuni.
According to CODA’s observations, which are not contradicted in that respect, the M-30 is a road intended exclusively for motor traffic, without traffic lights, pavements or verges for pedestrians and without bus stops or taxi ranks.
CODA märkuste kohaselt, millele ei ole selles küsimuses vastu vaieldud, on M-30 üksnes mootorsõidukiliikluseks ettenähtud tee, millel puuduvad valgusfoorid ja kõnnitee või teepeenar jalakäijatele ning mille ääres ei ole bussi- ega taksopeatusi.
The projects are part of a complex civil engineering scheme which consists in improving and refurbishing virtually the whole of the Madrid urban ring road.
Need projektid kuuluvad komplekssete ehitustööde hulka, mis seisnevad Madridi kiirliiklusega ringtee peaaegu täieulatuslikus renoveerimises ja parendamises.
That scheme, also called ‘Madrid calle 30’, aims, according to the observations of the Ayuntamiento de Madrid, to reduce congestion on the roads and the risk of accidents, and not to increase the traffic capacity on that road.
Nende tööde eesmärk, mida nimetatakse ka „Madrid calle 30”, on Ayuntamiento de Madridi märkuste kohaselt vähendada teedel ummikuid ja liiklusõnnetuste ohtu, mitte suurendada liikluse mahtu teel.
After its administrative appeal against the abovementioned decision of 17 January 2005 had been rejected by decision of 23 May 2005, CODA brought an action before the referring court for annulment of the latter decision.
Pärast seda kui CODA vaie eespool mainitud 17. jaanuari 2005. aasta otsuse peale jäeti 23. mai 2005. aasta otsusega rahuldamata, esitas CODA eelotsusetaotluse esitanud kohtule kaebuse viimatinimetatud otsuse tühistamiseks.
Like the administrative appeal, the action for annulment is based, inter alia, on a plea alleging infringement of the national rules on environmental impact assessment applicable to such projects and which derive in part from the amended directive.
Sarnaselt vaidega tugineb tühistamiskaebus väitele, mille kohaselt on rikutud keskkonnamõju hindamist käsitlevaid siseriiklikke õigusnorme, mis on kohaldatavad kõnealustele projektidele ja tulenevad osaliselt muudetud direktiivist.
It is apparent from the order for reference that the Madrid City Council has split the larger ‘Madrid calle 30’ project into 15 independent sub-projects, treated separately, only one of which concerns alteration or rehabilitation work on any existing road on a section exceeding five kilometres, the threshold at which the regional rules applicable make a project subject to an environmental impact assessment, while the larger project taken as a whole substantially exceeds that threshold.
Eelotsusetaotlusest nähtub, et Madridi linnavolikogu jagas koguprojekti „Madrid calle 30” viieteistkümneks iseseisvaks alaprojektiks, mida käsitletakse eraldiseisvatena ja millest ainult üks puudutab olemasoleva tee muutmist või ümberehitamist lõigul, mis on üle viie kilomeetri pikk, st ületab künnist, millest alates kohaldatavad piirkondlikud õigusnormid nõuavad projekti keskkonnamõju hindamist, samal ajal kui koguprojekt tervikuna ületab seda künnist suurel määral.
It is also clear from the referring court’s explanations that, according to certain estimates, the execution of the overall scheme will lead to an increase in traffic of nearly 25% and will involve different kinds of works in the urban area surrounding the M-30.
Eelotsusetaotluse esitanud kohtu selgitustest nähtub lisaks, et teatavate hinnangute kohaselt toob koguprojekti elluviimine kaasa liikluse mahu kasvu ligikaudu 25% võrra ja nõuab erinevat liiki tööde teostamist M-30 äärde jäävatel linnaaladel.
Having regard to the scale and the implications of the scheme, the referring court wonders whether, in accordance with the amended directive, it should not be made subject to an environmental impact assessment.
Võttes arvesse projekti ulatust ja mõju, kaalub eelotsusetaotluse esitanud kohus, kas vastavalt muudetud direktiivile ei peaks projekti suhtes kohustuslikult läbi viima keskkonnamõju hindamist.
Before the referring court, the Ayuntamiento de Madrid, while asserting that it had never had the intention of preventing the application of the amended directive, pointed out that the dispute arose from an interpretation common to all the national authorities which have reviewed the legality of the relevant projects.
Ayuntamiento de Madrid kinnitas eelotsusetaotluse esitanud kohtu menetluses, et tal ei olnud kunagi kavatsust vastu vaielda muudetud direktiivi kohaldamisele, ja märkis, et vaidlus tuleneb kõikide nende siseriiklike ametivõimude ühisest tõlgendusest, kes kontrollisid asjaomaste projektide õiguspärasust.
It also submitted that to extend, in this case, the judgment in Case C-332/04 Commission v Spain of 16 March 2006 to situations other than that at issue in the case which gave rise to that judgment would require detailed reasoning by the Court of Justice.
Lisaks väitis ta, et käesoleval juhul eeldaks Euroopa Kohtu 16. märtsi 2006. aasta otsusest kohtuasjas C-332/04: komisjon vs. Hispaania tuleneva praktika laiendamine muudele olukordadele kui see, mis oli kõne all kohtuasjas, milles otsus tehti, Euroopa Kohtu üksikasjalikke argumente.
The referring court also set out the observations submitted by the Communidad autónoma de Madrid (Autonomous Community of Madrid), according to which there is confusion between preliminary ruling proceedings and actions for failure to fulfil obligations, because the hearing mainly concerned possible infringements of Community law.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus toob ära ka Communidad autónoma de Madridi (Madridi autonoomne piirkond) esitatud märkused, mille kohaselt on segamini aetud eelotsuse menetlus ja liikmesriigi kohustuste rikkumise menetlus, kuna vaidlus puudutab pigem ühenduse õiguse võimalikku rikkumist.
In those circumstances the national court decided to stay its proceedings and to refer the following questions to the Court for a preliminary ruling:
Neil asjaoludel otsustas siseriiklik kohus menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
The first three questions
Esimesed kolm küsimust
By the first three questions, which it is appropriate to examine together, the referring court asks essentially whether the amended directive must be interpreted as meaning that projects for the refurbishment and improvement of virtually the whole of an urban ring road must be made subject to an environmental impact assessment taking account, inter alia, of the nature of those projects, the type of road in question, the characteristics and size of the projects, their effect on densely populated areas or landscapes having a historical, cultural or archaeological significance, and the fact that they are the result of the splitting up of a larger project concerning the execution of a series of similar works on the same road.
Esimese kolme küsimusega, mida on kohane läbi vaadata koos, küsib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt seda, kas muudetud direktiivi tuleb tõlgendada nii, et linna kiirliiklusega ringtee peaaegu täieulatusliku renoveerimise ja parendamise projektide puhul tuleb teostada keskkonnamõju hindamine, võttes arvesse muu hulgas projektide laadi ja asjaomase tee liiki, projektide tunnuseid ja mahtu ning nende mõju tiheda asustusega aladele või ajaloolise, kultuurilise või arheoloogilise tähtsusega maastikele, ja asjaolu, et projektid on saadud sellise koguprojekti osadeks jagamise teel, mis puudutab teatava hulga sarnaste tööde teostamist samal teel.
Under Article 4(1) of the amended directive, projects listed in Annex I thereto are to be made subject to an environmental impact assessment.
Vastavalt muudetud direktiivi artikli 4 lõikele 1 hinnatakse direktiivi I lisas loetletud projektide keskkonnamõju.
According to Article 4(2), the Member States are to determine, by taking account of the conditions set out in that provision, which projects listed in Annex II to the directive must be made subject to such an assessment.
Sama artikli lõike 2 kohaselt teevad liikmesriigid selles sättes täpsustatud tingimusi arvesse võttes kindlaks, milliste direktiivi II lisas loetletud projektide puhul tuleb läbi viia selline hindamine.
According to the Ayuntamiento de Madrid, the ring road concerned in the main proceedings is an urban road.
Ayuntamiento de Madridi sõnul on põhikohtuasjas kõne all olev ringtee linnatänav.
The amended directive does not refer to that type of road in Annexes I and II, which mention only motorways, express roads and roads.
Muudetud direktiivi I ja II lisa ei maini aga sellist liiki teed, vaid nimetavad üksnes kiirteid, kiirliiklusega teid ja teid.
Furthermore, those terms are not defined, except, with respect to the notion of express road, by reference to the definition given by the agreement.
Need mõisted ei ole määratletud, kui jätta välja viide kokkuleppes sisalduvale määratlusele kiirliiklusega tee mõiste osas.
According to the defendant in the main proceedings, in the absence of clarification as to those terms, the Spanish law transposing the amended directive repeated its exact words.
Põhikohtuasja hageja leiab, et kuna neid mõisteid ei ole täpsustatud, kordab muudetud direktiivi ülevõtnud Hispaania õigusakt täpselt direktiivi sõnastust.
Since urban roads are not mentioned there, it was entitled to take the view that projects for the alteration of such a road were not covered by the amended directive and, consequently, did not have to be made subject to an environmental impact assessment.
Kuna linnatänavat direktiivis ei mainita, võidi kõnealuses õigusaktis leida, et sellise tee muutmist puudutavad projektid ei kuulu muudetud direktiivi kohaldamisalasse ja seetõttu ei tule nende puhul keskkonnamõju hinnata.
That argument cannot be accepted.
Selle seisukohaga ei saa nõustuda.