natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Photographs (pages):Cover: Istockphoto Pages 4, 6, 7, 8, 9, 14, 15, 16, 19, 24, 25: ' ECPages 5, 10, 24, 25, 26 : ' Istockphoto Page 9: ' Rebecca McDonnell Page 10: ' International Polar Foundation, R. Robert Page 11: ' Juergen Kropp Page 12: ' EEE GmbH Page 18: ' JCRPage 22: ' HorstHamann / Popakademie Page 23: ' CNHEditor: Raphaël Goulet, European Commission, Regional Policy DG.This magazine is printed in English, French and German on recycled paper.It is available online in 21 languages at http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/panora_en.htm The opinions expressed in this publication are those of the author and do not necessarily refl ect the views of the European Commission.
Fotod (leheküljed):Esikaas: Istockphoto Leheküljed 4, 6, 7, 8, 9, 14, 15, 16, 19, 24, 25: null
Climate change – universal impact, regional effects
Kliimamuutus – kõikehõlmav mõju, regionaalsed tagajärjed
The main challenge our planet faces today is the impact of climate change – a global threat with many different faces.
Peamine väljakutse, millega meie planeet täna silmitsi seisab, on kliimamuutuse mõju – globaalne oht, millel on mitu tahku.
From flood to drought the way we are touched by the changes that are hitting us today, and those which will affect us tomorrow, varies depending on the region in which we live.
Muutused puudutavad meid täna alates üleujutustest kuni põudadeni ja need mõjud, mis puudutavad meid homme, sõltuvad regioonist, kus me parasjagu elame.
And it is at regional level that we need to be tackling the impact of climate change.
Me peame kliimamuutuse mõjuga tegelema regionaalsel tasandil.
While governments come together in Copenhagen at the 15th United Nations conference on climate change to forge deals on cutting back emissions, the regions are working now on helping people adapt to the inevitable changes to come.
Sel ajal kui valitsused kogunevad Kopenhaagenis Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 15. kliimamuutuse mõju konverentsile, et tegutseda emissioonide madaldamise nimel, tegutsevad regionaalpoliitika spetsialistid, et abistada inimesi vältimatult saabuvate kliimamuutustega kohanemisel.
As economist and political advisor on climate change, Jeremy Rifkin, explains, regional development is crucial in this context because it is here that the funding is spent.
Nagu majandusteadlane ja kliimamuutuste poliitikanõuandja Jeremy Rifkin selgitab, on regionaalne areng selles kontekstis ülioluline, sest finantseeringud tehakse just siin.
We interview Rifkin to hear more of his ideas on what needs to be done to curb the discharge of emissions and how the third industrial revolution based on distributed and not centralised generation, needs to get under way if we are to stand a chance of keeping emissions down to a safe level.
Me teeme Rifkiniga intervjuu, et kuulda lähemalt tema mõtetest selle kohta, mida tuleks teha, et emissioonide hulka ohjeldada ja kuidas kolmas tööstusrevolutsioon, mis põhineb hajutatud ja tsentraliseerimata energiatekkel, peaks käima minema, juhul kui me soovime hoida emissioone ohutul tasemel.
Also examined in this edition of Panorama are the recent changes made to the European Regional Development Fund which can now support energy-efficient domestic buildings.
Selles Panorama numbris uurime ka viimaseid Euroopa Regionaalarengu Fondis tehtud muudatusi, mis võimaldavad nüüd toetada energiasäästlikke elumaju.
Should member countries choose, up to €8 billion could be freed up to further this vital goal.
Kui liikmesriigid seda soovivad, saab taotleda kuni €8 miljardit, et sellel eesmärgil edasi tegutseda.
The impacts of rising global temperatures are with us now.
Globaalse soojenemise mõju on nüüd meiega.
As weather patterns become more extreme and public health bears the brunt of heat waves and emerging diseases, it is Regional Policy that is flexible enough to support Europeans facing the challenge of adaptation to a constantly evolving situation.
Nii nagu kliimamudelid on muutunud ekstreemsemaks ja rahvatervis kannatab kuumalainete ja esilekerkivate haiguste tõttu, on just regionaalpoliitika piisavalt paindlik selleks, et toetada eurooplasi väljakutsel kohaneda pidevalt muutuvate situatsioonidega.
Director General, European Commission Directorate-General for Regional Policy
Peadirektor, Euroopa Komisjon Regionaalpoliitika peadirektoraat
...it is at regional level that we need to be tackling the impact of
...me peame kliimamuutuste mõjuga tegelema regionaalsel tasandil
CLIMATE CHANGE REDUCING EMISSIONS TODAY, ADAPTING TO TOMORROW
KLIIMAMUUTUS EMISSIOONIDE VÄHENDAMINE JUBA TÄNA, HOMSEGA KOHANEMINE
62% of Europeans questioned believe climate change to be the most significant problem facing the world today, a threat Regional Policy and the European Commission as a whole, is taking equally seriously.
62% küsitletud eurooplastest usub, et kliimamuutus on kõige olulisem probleem, millega me tänapäeva maailmas kokku puutume.
The EU is putting in place a range of measures to build resilience to the effects of climate change and reduce emission levels.
See on oht, mida regionaalpoliitika peadirektoraat ja Euroopa Komisjon tervikuna käsitlevad ühtviisi tõsiselt.
In May this year, the European Regional Development Fund (ERDF) was amended to extend the scope of its support to energy investments in buildings.
Käesoleva aasta mais korrigeeris Euroopa Regionaalarengu Fond (European Regional Development Fund, ERDF) oma toetuste ulatust ehitiste energiainvesteeringutesse.
It now includes investments in energy efficiency and renewables in the housing sector for all countries within the EU.
Nüüd sisaldab see investeeringuid kõikides EL liikmeriikides eluasemesektori energiaefektiivsusesse ja taastuvenergiasse.
This can reach up to 4% of the total ERDF allocation which means up to €8 billion could be dedicated to energy efficiency and renewables in the residential sector if Member States choose to reallocate funds to these priorities.
See võib ulatuda kuni 4%ni ERDFi rahaeraldistest, mis tähendab, et kui liikmesriigid soovivad nendele prioriteetidele ressursse ümber jaotada, siis võib elamusektoris määrata energiaefektiivsusele ja taastuvenergiale kokku €8 miljardit.
(See page 17 for more information)
(Vt lisateavet lk 17).
Panorama examines these and considers the implications of climate change and how policies and action taken on the ground can combine to cope with the impact of emissions already released and to reduce future levels.
Panorama uurib neid ja arutleb kliimamuutuse tähenduse ning selle üle, kuidas poliitikad ja plaanitavad tegevused võimaldavad juba olemasolevate emissioonidega toime tulla ja vähendada edaspidiseid emissioonide tasemeid.
technology and energy-efficient products and services will be the growth sectors of the next few decades.
Selge on see, et taastuvenergiaallikad, targad elektrivõrgud, elektri- ja vesinikautod, akutehnoloogia ja energiasäästlikud tooted ning teenused on järgnevate kümnendite kasvavad sektorid.
EU at the forefront of this emerging market
EL tõusva turu esirinnas
We are at a crossroads where the direction ‘business as normal’ is simply not an option.
Me oleme ristteel, kus tavaline suund ei ole lihtsalt lahenduseks.
The way ahead involves a complete rethink of how we source, use and conserve energy and natural resources – key factors in slowing down climate change and in contributing to a more sustainable growth.
Ees olev tee nõuab täielikku plaani muutmist selle kohta, kust me energiat ja loodusvarasid saame, kuidas neid kasutame ja hoiame – need on põhilised faktorid kliimamuutuse tempo vähendamisel ja säästvamale arengule kaasa aitamisel.
The EU is well placed to take full advantage of this shift, having already been active in installing renewables.
EL on heas seisundis, et kasutada selle muutuse eelist täielikult, olles juba taastuvenergia rakendamise osas aktiivne olnud.
It is home to the world leaders in the field of renewable energy and has to use its head start as a spring board into low carbon technologies and further efficiencies.
EL on koduks taastuvenergia maailma liidritele ja kasutanud oma edumaad hüppelauana madala süsinikusisaldusega tehnoloogiatesse ja teistesse kasulikesse tehnoloogiatesse.
The key factor in realising this goal is research.
Peamiseks faktoriks selle eesmärgi saavutamisel on teadusuuringud.
This radical reassessment can also provide the EU with a means to lift itself out of the economic downturn by harnessing what is starting to be seen as the third industrial revolution – the rapid development of an entirely new energy system.
See radikaalne suunamuutus võib ELile anda ka vahendid enda majanduslikust langusest väljajuhtimiseks, rakendades seda, mida hakatakse nägema kolmanda tööstusrevolutsioonina ja täiesti uue energiasüsteemi kiire arenguna.
Experts recommend a massive shift towards a low-carbon economy: clean electricity systems, much lower energy consumption and, greater use of renewables, also for powering our transport systems.
Eksperdid soovitavad võtta ette suured muudatused madalama süsinikusisaldusega majanduse suunas, kus on puhtad elektrisüsteemid, märgatavalt väiksem energiatarbimine ja suurem taastuvenergia kasutamine, samuti ühistranspordi tähtsuse tõstmine.
So the question is, how can the EU turn the challenges of climate change into an opportunity?
Seega on küsimus selles, kuidas saab EL muuta kliimamuutuse väljakutsed perspektiivikaks võimaluseks?
Clean energy – invigorating the economy
Puhas energia, millega majandust ergutada
Already today the push towards renewable sources of energy in Europe, has created over 300 000 jobs in the sector.
Juba täna on loonud samm taastuvenergia kasutamise suunas selles sektoris Euroopas üle 300 000 töökoha.
To weather the economic downturn the EU is encouraging its members to invest more in energy efficiency, clean technologies, clean transport, energy connections and broadband networks.
Et majanduslangusest välja tulla, julgustab EL oma liikmesriike investeerima rohkem taastuvenergiasse, puhastesse tehnoloogiatesse, puhtasse transporti, energiavõrkudesse ja lairiba võrkudesse.
Of the funding allocated under the Cohesion Policy, more than 65% (€230 billion) is earmarked for investment in four priority areas: people (jobs), business, infrastructure and energy, research and innovation.
Kohesioonipoliitika rahaeraldistest on enam kui 65% (€230 miljonit) broneeritud sihtotstarbeliselt investeeringuteks nelja prioriteetsesse alasse: inimesed (töökohad); äri; infrastruktuur ja energia; teadustöö ja innovatsioon.
This focus is crucial as these priorities will contribute to a quicker recovery, improve competitiveness and help the Union adapt to a low-carbon economy.
See fookus on ülioluline, sest prioriteedid aitavad kaasa majanduse kiiremale taastumisele, parandavad konkurentsivõimet ja aitavad Euroopa Liidul kohaneda madala süsinikusisaldusega majandusega.
Adapting to climate change
Kliimamuutusega kohanemine
A recent Strategic Energy Technology Plan will work to coordinate funding and research in the field to maximise its potential.
Hiljutine Euroopa strateegiline energiatehnoloogia kava koordineerib selle valdkonna rahastamist ja uurimistööd, et oma potentsiaali suurendada.
Already public efforts, European industry and researchers are being brought together under six European industrial initiatives: wind, solar, bio energy, carbon capture and storage, smart electricity grids and nuclear fission.
Juba ühise saavutusena on Euroopa tööstus ja teadlased kokku tulnud kuue Euroopa tööstusinitsiatiivi raames: tuule-, päikese-, bioenergia, süsiniku püüdmine ja hoiustamine, targad elektrivõrgud ja aatomituuma lõhestamine.
The promotion of energy efficiency and the uptake of green products is one of the key objectives of the European Economic Recovery Plan, which outlines the EU's response to the economic crisis, leading us to a creative, knowledge-based economy.
Kuigi kasvuhoonegaaside emissioonide aeglustamiseks vajalikud poliitikad ja rahastamine on paigas, on õhku juba piisavalt palju kasvuhoonegaase paisatud ja sellel on meie kliimale märkimisväärne mõju.
Although policies and funding are in place to slow down the rate of greenhouse gas emissions, enough have already been released to have a significant impact on our climate.
2009. aasta aprillis võttis komisjon kliimamuutusega kohanemiseks käiku Valge paberi, et rõhutada meie haavatavust ja ELi vajadust tegeleda kliimamuutuse mõjuga.
In April 2009 the Commission put forward a White Paper on adaptation to climate change to stress the way forward on reducing the EU’s vulnerability to the impacts of climate change.
Kuna paljud mõjud sõltuvad geograafilisest asukohast, peab kohanemise meetmed tihti läbi viima üleriigiliselt või regionaalselt.
Since many of the impacts will be dependent on local geography, the adaptation measures will often have to be carried out nationally or regionally.
Energiaefektiivsuse soodustamine ja roheliste toodete kasutuselevõtt on Euroopa majanduse elavdamise kava üks peamine eesmärk, mis visandab ELi reaktsiooni majanduskriisile ja viib meid loomingulisesse teaduspõhisesse majandusse.
The most vulnerable regions in the EU are in Southern Europe, the Mediterranean basin, some of the regions at the extreme borders of the EU and the Arctic.
Kõige haavatum regioon ELis on Lõuna-Euroopa, Vahemere bassein, mõned regioonid ELi kaugemates osades ja Arktika.
Flood plains, glaciers, islands and coastal areas also have to deal with particular problems.
Luhad, liustikud, saared ja rannaalad peavad samuti teatud probleemidega tegelema.
Cohesion Policy is investing €105 billion in:
Kohesioonipoliitika on investeerimas €105 miljonit:
•eco-innovation, including funding to SMEs for innovative production processes and products (€3 billion);
• teadusuuringutesse, tehnoloogiasse ja ökoinnovat-siooni, kaasa arvatud rahastus väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse (€3 miljonit);
People and organisations that would normally not work with each other are brought together by Regional Policy funding, resulting in cross-border, transnational and interregional cooperation.
Regionaalpoliitika fond toob organisatsioonid ja inimesed, kes tavaliselt koos ei tööta, kokku ja tulemuseks on piiriülene, rahvusvaheline ning regioonidevaheline koostöö.
Floods, forest fires and other catastrophic events brought about by climate change do not stop at borders.
Üleujutused, metsatulekahjud ja muud katastroofid, mis on tingitud kliimamuutusest, ei pea riigipiiridest kinni.
It is here that Regional Policy brings particular added value.
Siinkohal annab regionaalpoliitika erilise lisaväärtuse.
•the low-carbon economy, investing in sustainable transport and energy (€48 billion);
madala süsinikusisaldusega majandusse, investeerides säästlikku transporti ja energiasse (€48 miljonit);
•and to help all EU countries comply with environmental legislation (€54 billion, €28 billion of which will be spent on waste and water management).
• aidates kõikidel EL riikidel ühildada oma keskkon-naalaseid õigusakte (€54 miljonit, €28 miljonit sellest kulutatakse jäätmekäitlusele ja veemajandusele).
Energy supplies for a new century
Elektritoide uueks sajandiks
We don’t have to stay locked into a dependency on the energy that powered us in the past.
Me ei pea enam olema sõltuvuses energiast, mis varem meile võimsuse tagas.
The town of Kistelek in Hungary received almost €1.6 million (2004–06) from the regional development funds to exploit geothermic energy.
Ungari linn Kistelek sai regionaalarengu fondist geotermilise energia kasutamiseks ligikaudu €1,6 miljonit (2004–2006).
As a result, eight public institutions are supplied with geothermal energy available at a price cheaper than the gas supply, and the project also serves as a good example for other local governments considering the installation of similar systems.
Selle tulemusena on kaheksa avalik-õiguslikku institutsiooni varustatud geotermilise energiaga, mis on kasutatav odavama hinnaga kui gaas. See projekt on heaks näiteks teistele kohalikele omavalitsustele, kes sarnaseid süsteeme paigaldada plaanivad.
Operation of the system does not require major supervision, and it has been possible to replace the outdated gas heating with cheaper, environmentally-friendly technology resulting in savings of around 10% to ensure heating supply for the institutions concerned, while pollution emissions in the area have been reduced.
Süsteemide talitus ei nõua suurt ülevaatust ja on õnnestunud asendada iganenud gaasiküttesüsteem odavama ja keskkonnasõbralikuma tehnoloogia vastu, mis kokkuvõttes annab ligikaudu 10% säästmisvõimalust, tagades neile asutustele keskkütte, samal ajal kui saasteemissioonid selles piirkonnas vähenevad.
In Brandenburg, Germany, regional funding put almost €8 million towards building a factory for Odersun, a company which makes solar cells and supplied those which powered Beijing’s Olympic Park.
Saksamaal Brandendburgis tehti piirkondlik finantseering summaga ligikaudu €8 miljonit, et ehitada päikeseelemente valmistav tehas Odersunile, mis varustas ka Pekingi olümpiaküla päikeseelementidega.
The company specialises in thin-film solar cells on copper tape.
Firma on spetsialiseerunud õhukese kilega päikseelementide vasklindile valmistamisele.
The freedom of design and application this permits, has enabled the photovoltaics to be used more diversely, allowing more applications for solar power.
Nende valmistamine ja rakendamine on võimaldanud fotoelektrilisi toiteallikaid laiemalt kasutada, lubades rohkematele rakendustele päikeseenergiale liigipääsu.
Understanding how climate change is predicted cooperation' project, part of the 'European Territorial Cooperation' programme for South East Europe (SEE).
Kuidas kliimamuutust ennustatakse
Proper information on the likely impact of extreme weather events is vital if we are to prepare for their consequences.
Kui me soovime end ekstreemsete ilmastikuolude tagajärgedeks ette valmistada on asjakohane info selle mõjude kohta ülioluline.
Fortunately, research is becoming ever more sophisticated.
Õnneks on teaduslikud uurimused muutumas veelgi kõrgetasemelisemaks.
Here is an explanation of the three scenarios most usually referred to:
Esitame siin kirjeldused kolmele kõige sagedamini mainitud stsenaariumile.
The A1 scenario is one in which we follow a ‘business as
Üheks näiteks, kus regionaalne rahastamine on tõepoolest läbimurret teostamas, on Doonau üleujutuste riski rahvusvaheline koostööprojekt, mis on osa Euroopa territoriaalsest koostööprogrammist Kirde-Euroopas.
PUBLIC HEALTH normal’ approach and continue to focus on rapid innovation and high turnover of capital with little concern for sustainability – it is the worst case scenario.
See toob kokku teadlased, avaliku sektori töötajad, MTÜd ja teised asjast huvitatud inimesed, et arendada üleujutuste riski kaardistamise süsteemi jõe lammile, mis on selgeks näiteks, kuidas regionaalsed fondid saavad julgustada rahvusvahelist koostööd.
This would be the case
RAHVATERVIS
The impact of climate change on public health is wide-ranging.
Kliimamuutuse mõju rahvatervisele on väga suure ulatusega.
There are several factors which come into play, all of which are exacerbated by the demographic trend towards an aging population.
Rolli mängivad mitmed faktorid, mida teravdavad demograafilised muutused populatsiooni vananemise suunas.
if we put into action the concerns we voice and actually become a low-carbon, sustainable culture – the best case scenario.
•B2stsenaariumonvastupidine.Seeoleksolukord,kusme realiseerime kõik selle, millest räägime ja muutume ka tegelikult madala süsinikusisaldusega jätkusuutlikuks kultuuriks, mis oleks parim stsenaarium.
The A2 scenario is the one most European research uses,
• A2 stsenaarium on see, mida enamik Euroopa uurijatest kasutab.
• a world in which we still focus on free trade but work on becoming sustainable – it is a middle of the road scenario.
See tähendab maailma, kus me keskendume vabakaubandusele, kuid püüdleme jätkusuutlikkuse poole – see on kesktee nende kahe lahenduse vahel.
Firstly heat-related deaths.
Esmalt kuumarabandusest tingitud surmad.
If temperatures rise by 2°C, we could see a 2–3 fold increase in deaths in urban areas.
Kui temperatuur tõuseb 2 °C, näeme linnades 2–3 kordset surmajuhtude esinemist.
If we continue to adhere to free trade but pay some attention to sustainability, then we could be looking at an increase in heat-related deaths of 100 000 a year by 2100.
Kui me jätkame vabaturumajandust, kuid pöörame mõningast tähelepanu jätkusuutlikkusele, peaksime 2100. aastaks tõdema, et kuumarabandusest tingitud surmajuhtumeid on ühes aastas 100 000.
Factoring in the decrease in coldrelated deaths, the net effect is 86 000 more deaths a year.
Vaatamata alajahtumisest tingitud surmajuhtumitele, on kogu surmade arv ühes aastas 86 000 surmajuhtumit suurem.
The second factor is water availability and quality.
Teine faktor on vee kättesaadavus ja kvaliteet.
By 2070 the number of people affected by water stress could range from 16 to 44 million.
2070. aastaks võib veepuudusest mõjutatud inimeste arv olla vahemikus 16 kuni 44 miljonit inimest.
At the start of the 21st century we are seeing, for the first time, that the way in which we use the earth’s resources is having a fundamental, negative impact on the planet’s physical cycles – the water, nitrogen, oxygen cycles and, above all, the carbon cycle are being affected by the 6 billion people the planet accommodates today.
21. sajandi alguses näeme esimest korda, et sellisel viisil nagu me kasutame hetkel Maa ressursse, on fundamentaalne negatiivne mõju planeedi tsüklitele: vee-, lämmastiku- ja hapniku- ning ennekõike süsinikutsüklile, mida mõjutavad Maal elavad 6 miljardit inimest.
The third is the increase in diseases related to food and animals carrying diseases in previously unaffected regions – diseases usually associated with the warmer climates of North Africa or the most southern parts of Europe are now on the move.
Kolmas faktor on toiduga ja haiguseid kandvate loomadega seotud haiguste tõus piirkondades, mis varem nendega kokku ei puutunud. Nüüd on liikvel haigused, mis on tavaliselt olnud seotud Põhja-Ameerika või Euroopa lõunaalade sooja kliimaga.
The first detectable changes in human health may well be due to alterations in the geographic range (latitude and altitude) and seasonality of certain infectious diseases – including vectorborne infections such as malaria and dengue fever, and foodborne infections (e.g. salmonellosis) which peak in the warmer months.
Esmased tuvastatavad muutused inimeste tervises, mis saavutavad oma tipu kuumadel kuudel, võivad olla tingitud geograafilistest muutustest (laius- ja pikkuskraadid) ja olla seotud hooajaliselt teatud infektsioonhaigustega, kaasa arvatud vektoritega edasikanduvad haigused, nagu malaaria ja denguepalavik ning veega seotud infektsioonid (nt salmonelloos).
Climate change will have an impact on each one of us, and also on the species with which we share the planet.
Kliimamuutusel on mõju meile kõigile ja samuti neile liikidele, kellega me oma planeeti jagame.
Here are just three of the key areas which will be dramatically affected by climate change, and what the EU and Regional Policy is doing to help Europeans adapt to these effects:
Toome siin välja vaid kolm valdkonda, mis saavad kliimamuutusest dramaatiliselt mõjutatud ja mida EL ning regionaalpoliitika teevad, et aidata eurooplastel nende mõjudega kohaneda.
Finally, the quality of the healthcare infrastructure, which is imbalanced throughout the EU.
Lõpetuseks – tervisasutuste infrastruktuuri kvaliteet on ELis ebaühtlane.
Mediterranean Europe has the lowest number of hospital beds per 2 000 inhabitants, and yet it will be the most exposed to the health risks associated with climate change.
Vahemereäärses Euroopas on kõige väiksem haigla voodikohtade arv 2000 elaniku kohta ja ollakse kõige enam eksoponeeritud kliimamuutusega seotud terviseriskidele.
Climate change is projected to lead to major changes in water availability across Europe with increasing water scarcity mainly in Southern Europe and a higher risk of floods throughout most of the continent.
Kliimamuutus põhjustab suuri muutusi vee kättesaadavuses üle Euroopa koos kasvava veedefitsiidiga peamiselt Lõuna-Euroopas ja suure üleujutusteohuga peaaegu üle kogu kontinendi.