natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Exposures below 70 dB(A) can usually be ignored but don’t forget the noise from radios, personal stereos, and communications if these are significant and the contribution from high-level impulsive sound to the daily exposure.•Avoid noise reflections from your own body by holding the meter at arm’s length or mount it on a tripod and stand at least 50 cm from the back of the meter.•Measure the noise where the person’s head would be with the meter pointing towards the source of sound.
Väiksemale kui 70 dB(A) kokkupuutele ei tule reeglina tähelepanu pöörata, kuid kindlasti tuleb arvestada raadiote, personali stereoseadmete ja sidevahendite tekitatavat olulist müra, samuti päevasele müraga kokkupuutele lisanduvat kõrge helitasemega impulssheli.•Väldi mürapeegeldusi enda kehalt. Selleks hoia mõõturit väljasirutatud käes või paigalda see statiivile ning seisa mõõturi tagaküljest vähemalt 50 cm kaugusel.•Mõõda müra seal, kus peaks olema töötaja pea, kusjuures mõõtur olgu suunatud müraallikale.
If you make the measurement with the person present try to have them stand slightly to one side and keep the microphone at least 15 cm from the head.
Kui mõõtmiste ajal on töötaja oma töökohal, tuleb paluda tal end veidi ühele küljele kallutada ning hoida mikrofon vähemalt 15 cm kaugusel töötaja peast.
CHAPTER 2: RISK ASSESSMENT PROCEDURE
Widgeti stantsimismasin. Detailide lihvija/väljasaatja
Figure 2.11 Measurement of the sound level by the ear of an operator (Photo null
Detailide pakendamine ja väljasaatmine
•Position the microphone on the shoulder, ideally close to the shoulder joint to avoid it touching the neck and rubbing on clothing.
•Paiguta mikrofon õla külge, soovitatavalt õlaliigese lähedale, et see ei puutuks vastu kaela ega hõõruks vastu riideid.
Place the meter body securely in a pocket so it is safe from damage.•Measure for the entire noise exposure during the working day or a shorter period typical of the noise exposure during the day.•Avoid very short measurements that give a low dose reading, as they may be inaccurate due to the limited resolution of the meter display.•Remember to record:–The worker who wore the dosimeter.–The work activity during the monitoring period (this may need to be completed by the worker themselves).–The measurement duration and the duration of the daily noise exposure.–Any hearing protection worn by worker.
Aseta mõõtur ettevaatlikult taskusse, et see oleks kaitstud vigastuste eest.•Mõõda kokkupuudet müraga kogu tööpäeva või lühema perioodi jooksul, mis on iseloomulik müraga kokkupuutele päeva jooksul .•Väldi lühiajalisi madalaid doosinäitusid andvaid mõõtmisi, sest need võivad olla ebatäpsed mõõturi kuvari piiratud eraldusvõime tõttu.•Kindlasti registreerida järgmised andmed:–dosimeetrit kandnud töötaja nimi;–töötegevus seireperioodi jooksul (selle võib märkida ka töötaja ise )–mõõtmise kestus ja müraga kokkupuute kestus päeva jooksul;–kuulmiskaitsevahendid, mida töötaja kasutab.
Figure 2.12 Dosimeter microphone positioned on the shoulder
joonis 2.12 Õlale paigaldatud mikrofoniga dosimeeter.
Measurement report for dosimeter worn over entire working day:
Mõõtmisaruanne dosimeetri kandmise kohta ühe terve tööpäeva jooksul.
Noise dosimeter measurement at St Swithin’s school
müra dosimeetriga mõõtmine st swithini koolis
Employee name
Töötaja nimi
Games teacher
Mänguõpetaja
Measurement date
Mõõtmise kuupäev
Daily exposure for measurement period 81 dB(A) Activities during day Time Lesson period
Seeria nr 432 päevane kokkupuude mõõteperioodil 81 dB(a) tegevused päeva jooksulaegõppetund tegevus asukoht
Tennis courts
Tenniseväljakud
Free period
Vaba aeg
After school
Pärast kooli
16.00 to 17.00
16.00–17.00 jalgpallimeeskond
Time history — individual A-weighted Leq sequential 15-minute intervals in monitoring period.
Ajagraafik – individuaalsed A-korrigeeritud leq
Period ending
15-minutiliste ajavahemike järel kogu seireperioodi jooksul.
Noise exposure from sources close to the ear such as communication headsets or earpieces, or while wearing shot-blasting or motorcycle helmets cannot be assessed from measurements with a sound level meter or dosimeter..
Kokkupuudet müraga ei saa müramõõturi või dosimeetri abil hinnata, kui see tuleb kõrva lähedal asuvatest müraallikatest, näiteks pea külge kinnitatavast või kõrvatorgatavast sidekomplektist või kui kantakse kaitsekiivrit või mootorrattakiivrit.
The dosimeter results show the teacher is exposed above the first action value as the daily noise exposure is 81 dB(A).
Dosimeetriga saadud tulemused näitavad, et õpetaja kokkupuude müraga ületab esimest meetmete lähteväärtust, kuna ta päevane kokkupuude on 81 dB(A).
The time history shows the aerobics lesson is the noisiest period during the day.
Ajagraafik tõestab, et kõige mürarikkam periood päeva jooksul on aeroobikatund.
Following the manufacturer’s instructions:
Vastavalt tootja juhistele:
•Recheck the battery condition of the meter and its calibrator.•Recheck and record the meter indication using the calibrator.
•kontrolli mõõturi ja kalibraatori patareid;•kalibraatori abil kontrolli üle ja salvesta mõõturi näidud.
Remove the batteries from the meter and calibrator to prevent damage while not in use.
Riknemise vältimiseks eemalda mõõturist ja kalibraatorist patareid ajaks, kui seadmeid ei kasutata.
Some worked examples are shown after Table 2.3.
PEATÜKK: RISKIANALÜÜS järgnevalt on esitatud mõned näited tabeli 2.3 kasutamiseks.
EVALUATION OF ASSESSMENT RESULTS
ANALÜÜSITULEMUSTE hINDAMINE helirõhutase või päevane müraga kokkupuute tase
Daily noise Exposure points exposure level dB(A) level or Leq
Kokkupuutepunktid l eq dB(a)
Noise exposure is calculated from the level and duration of each period of noise exposure during the day.
Müraga kokkupuude arvutatakse päeva kõikide müraga kokkupuute perioodide mürataseme ja kestuse põhjal.
A variety of simple methods are available; using charts, nomograms, and computer programs.
Kasutusel on mitmesuguseid lihtsaid meetodeid: graafikud, nomogrammid ja arvutiprogrammid.
An example of a simple method of calculating the exposure by summing exposure points is given below 22.
Allpool on esitatud lihtne meetod kokkupuute arvutamiseks kokkupuutepunktide summeerimise abil22.
Sum the exposure points for all the exposure periods in the day.
L tulemus on 3. tulbas, ning see vastab 2. tulba
Table 2.3 Noise exposure points calculation table
Tulemus on nädalase kokkupuute keskmine väärtus.
A single noise exposure point corresponds to a daily personal noise exposure of 65dB(A)
Müraga kokkupuute üksikpunkt vastab päevasele individuaalsele müraga kokkupuutele 65dB(A).
Examples: Exposure calculation using noise exposure points
Näited: Kokkupuute arvutamine müraga kokkupuute punktide abil:
Grinding castings Noise source dB(A)
1. näide: detailide lihviminemüraallikas l tipp dB(C) mõõteaeg
Peak dB(C)
Kokkupuuteaeg eq dB(a)
Operator position
Operaatori asukoht
Casting collection point
Detailide kogumispunkt
Cleaning machinery with compressed air
Seadme puhastamine suruõhu abil
Casting packaging and despatch
Detailide pakendamine ja väljasaatmine
Exposure detail
Kokkupuute kirjeldus
Exposure points
Kokkupuutepunktid
4 hours at 89 dB(A)
4 tundi tasemel 89dB(A)
0.5 hours at 86 dB(A)
0.5 tundi tasemel 86dB(A)
Exposure below 70 dB(A) is insignificant
Kokkupuude tasemel alla 70dB(A) on tühine
Total Exposure Points Daily noise exposure level
Kokku kokkupuutepunktepäevane müraga kokkupuute tase
Between 89 and 90 dB(A)
89 ja 90dB (a) vahel
Example 2 or SPL has been measured:
2. näide: või helirõhutase:
102 dB(A) (EP = 640) during a 100s (t = 100 seconds = 0.028 hour) measurement.
L on 102 dB(A) (EP = 640) 100 sekun- eq kus: dilise (t = 100 sekundit = 0,028 tundi) mõõteaja jooksul.
The operator would normally fire 10 (N = 10) cartridges per day.
Operaator tulistab tavaliselt 10 (N = 10) laengut päevas.
In his work area the background noise is less than 75 dB(A).
Selles töös on taustmüra väiksem kui 75 dB(A).
the working day comprises n discrete periods of time;
tööpäev sisaldab n diskreetset ajaperioodi ja
Exposure detail
= perioodi i kestus sekundites; i
)i = the equivalent continuous A-weighted sound eq pressure level (or sound pressure level) to which the
)i = ekvivalentne püsiv A-korrigeeritud helirõhu- eq tase (või helirõhutase), millega isik perioodi i jooksul
10 shots where 4 shots in 100 s gives person is exposed during period i; and
10 lasku, kusjuures 4 lasku 100 sekun-
(640 x 0.028 x 10)/4 = 45 an L eq of 102 dB(A) the duration of the person’s daily noise exposure to sound, in seconds
(640 x 0.028 x 10)/4 = 45 kokku puutub ja diga annab L eq tasemeks 102dB(A)
Total Exposure Points
Kokkupuutepunkte kokku
45 of discrete events has been measured:
45 isiku päevane heliga kokkupuute kestus sekundites
Where the Leq
Eraldi mõõdetud episoodide Leq
Formulae for calculation of noise exposure where:
Müraga kokkupuute arvutamise valem:
The daily noise exposure (L
Päevane müraga kokkupuude (L
) is found by
) kus:
EX,8h summing all noise exposures in the day, like time- n = number of times the noise event occurs in the working day;m = number of times the event occurred in the measurement;
EX,8h saadakse kõikide päeva jooksul toimunud n = müraepisoodi esinemiskordade arv tööpäeva jook-sulm = episoodi esinemiste arv mõõtmise jooksul
weighted average of the noise exposure levels for a nominal eight-hour working day as dened by international standards ISO 1999:1990, point 3.6.
0 t = mõõtmise kestus kokkupuudete summeerimise abil nominaalse 8-tun-nise tööpäeva müraga kokkupuute tasemete ajaliselt kaalutud keskmisena vastavalt rahvusvahelise standardi ISO 1999:1990 punktis 3.6 sätestatule.
This is not a simple addition, because levels in dB are logarithmic and not linear values.
See ei ole lihtne liitmine, sest tasemed detsibellides on logaritmilise, mitte lineaarse väärtusega.
Formulae for calculation of noise exposure
Müraga kokkupuute arvutamise valem:
Formulae for calculation of noise exposure:
Müraga kokkupuute arvutamise valem:
The weekly noise exposure level (L
Nädalane müraga kokkupuude (L
EX,8h is found by summing all noise exposures in the week, like timeweighted average of the daily noise exposure levels for a nominal week of ve eight-hour working days as dened by international standards ISO 1999:1990, point 3.6.
EX,8h dakse kõikide nädala jooksul toimunud kokkupuudete summeerimise abil viiest 8-tunnisest tööpäevast koosneva nominaalnädala päevaste müraga kokkupuute tasemete ajaliselt kaalutud keskmisena vastavalt rahvusvahelise standardi ISO 1999:1990 punktis 3.6 sätestatule.
The methods described in the standard are designed to optimise the eort required to obtain a given degree of accuracy.
Töökeskkonnas müraga kokkupuutumise mõõtmine ja arvutamine. Tehniline meetod.” on esitatud mõõtmismeetodid müraga kokkupuute hindamiseks.
These procedures are more complex and detailed than the simple procedures given in this guide, but are useful if high measurement precision is required.
Standardis esitatud protseduurid on keerukamad ja detailsemad kui käesolevas juhendis kirjeldatud lihtsad meetodid, kuid need on vajalikud suure mõõtetäpsuse saavutamiseks.
Weekly noise exposure level can be expressed mathematically as shown below:
Nädalast müraga kokkupuudet võib väljendada järgmise matemaatilise valemiga:
However, Article 4 of Directive 2003/10/EC lays down that:
Direktiivi 2003/10/EÜ artiklis 4 on kehtestatud järgmised sätted: kus:
)i = the values of L for each of the ‘m’ working
)i on võrdne väärtusega kõikide 'm' tööpäeva-
EX,d days in the week being considered.
LEX,d de kohta vaadeldavas nädalas
These methods and this apparatus shall make it possible to determine the parameters defined in Article 2 and to decide whether, in a given case, the values fixed in Article 3 have been exceeded.
Kõnealused meetodid ja seadmed peavad võimaldama kindlaks määrata artiklis 2 määratletud parameetreid ning otsustada, kas artiklis 3 kehtestatud väärtused on ületatud.
The methods used may include sampling, which shall be representative of the personal exposure of a worker.
Meetoditena võib kasutada proovide võtmist, mis peab iseloomustama ühe töötaja isiklikku kokkupuudet müraga.
All measurements have an associated uncertainty.
Kõikide mõõtmiste puhul esineb teatav määramatus.
Where variations in level or work pattern are apparent several repeated measurements may be needed and it may be appropriate to base the assessment on the highest likely daily exposure.
Kui on ilmne, et helitasemed või töövõtted varieeruvad, võib olla vajalik mitmete kordusmõõtmiste tegemine ning hindamine võib põhineda kõige tõenäolisemal päevasel kokkupuutel.
The assessment and measurement referred to in paragraph 1 shall be planned and carried out by competent services at suitable intervals, taking particular account of the provisions of Article 7 of Directive 89/391/EEC concerning the necessary competent services or persons.
Lõikes 1 osutatud hindamist ja mõõtmist viivad läbi pädevad teenistused kohase sagedusega, arvestades eelkõige direktiivi 89/391/EMÜ artikli 7 sätteid pädevate teenistuste või isikute kohta.
The data obtained from the assessment and/or measurement of the level of exposure to noise shall be preserved in a suitable form so as to permit consultation at a later stage.
Müraga kokkupuute taseme hindamisel ja/või mõõtmisel saadud andmeid säilitatakse sobival kujul, et nendega oleks hiljem võimalik tutvuda.
Measurement creates uncertainties due to the sound level meter precision and to the methodology applied.
Mõõtmisel tekitavad määramatuse müramõõturi täpsus ja kasutatud meetodid.
The first one is crated by the measurement equipment, and second one is linked to the selection of statistical representative situations due to day-to-day variations in exposure and variations found between repeat measurements (sampling).
Neist esimene on tingitud mõõtevahendist ning teine on seotud statistiliselt tüüpiliste olukordade valikuga, mis on seotud päevast päeva toimuvate muutustega müraga kokkupuutes ning erinevustega korduvmõõtmiste vahel (katsed).
Type 1 or Class 1 sound level meters are the most precise meters for field measurements; Type 2 or Class 2 sound level meters and dosimeters are less precise.
1. tüübi või 1. klassi müramõõturid on kõige täpsemad välimõõtmisteks; 2. tüübi või 2. klassi müramõõturite ja dosimeetrite täpsus on väiksem.
However, which ever precision of meter is used, in many circumstances the uncertainty due to variations in exposure conditions are likely to be more significant than the uncertainty due to the instrument precision.
Kuid olenemata sellest, millise täpsusastmega mõõturit kasutatakse, on paljudes olukordades kokkupuutetingimuste erinevusest tulenev määramatus tõenäoliselt suurem mõõteseadmete täpsusest tulenevast määramatusest.
Scientific studies have led to common acceptance that noise and both ototoxic substances and vibration interact (see also Chapter 7, point 4.1).
Teadusuuringute tulemusena on jõutud ühisele seisukohale, et müra ning ototoksiliste ainete ning müra ja vibratsiooni vahel esineb koostoime (vaata ka 7. peatüki punkti 4.1).
Article 4, paragraph 6d) of Directive 2003/10/EC confirms this by requiring these interactions to be taken into account during risk assessment, as far as technically possible.
Direktiivi 2003/10/EÜ artikli 4 lõike 6 punktis d kinnitatakse seda ning nõutakse koostoime arvestamist võtmist riskianalüüsil nii suures ulatuses, kui see on tehniliselt teostatav.
Today, exact quantitative dose-response relationships are unavailable for these interactions, even for listed ototoxic substances, and only limited knowledge is available for noise-vibration interactions.
7. peatükk „Kuulmiskahjustused ja tervisekontroll" sisaldab tööstussektoriga seotud ototoksiliste keemiliste ainete mittetäielikku loetelu.
(b) the exposure limit values and the exposure action values laid down in Article 3 of this Directive;(c) any effects concerning the health and safety of workers belonging to particularly sensitive risk groups;(d) as far as technically achievable, any effects on workers’ health and safety resulting from interactions between noise and workrelated ototoxic substances, and between noise and vibrations;(e) any indirect effects on workers’ health and safety resulting from interactions between noise and warning signals or other sounds that need to be observed in order to reduce the risk of accidents;(f) information on noise emission provided by manufacturers of work equipment in accordance with the relevant Community directives;(g) the existence of alternative work equipment designed to reduce the noise emission;(h) the extension of exposure to noise beyond normal working hours under the employer’s responsibility.
g) h) käesoleva direktiivi artiklis 3 sätestatud kokkupuute piirnormid ja meetmete lähteväärtused;riskitundlike töötajate tervisele ja ohutusele avalduv mõju;töötajate tervisele ja ohutusele müra ja tööga seotud ototoksiliste ainete ning müra ja vibratsiooni koostoimest tulenev mõju, kui selle hindamine on tehniliselt teostatav;igasugune kaudne mõju töötajate tervisele ja ohutusele, mis tuleneb müra ja hoiatussignaalide või muude õnnetusohu vähendamiseks antavate helimärguannete koostoimest;tootjate poolt oma töövahendi mürataseme kohta antud andmed, vastavalt asjaomastele ühenduse direktiividele;alternatiivsete töövahendite olemasolu mürataseme alandamiseks;müraga kokkupuute pikenemine tavalisest tööajast kauemaks .tööandja vastutusel.
Scientific studies show that both hand-arm vibration and whole-body vibration cause interactions with noise.
7.2. oluliste müraallikate väljaselgitamine hetkel ei ole võimalik kehtestada reegleid koostoimega seotud riskianalüüsi praktilise läbiviimise kohta.
However, exact dose-response relations are not available for these interactions. Guidance on this topic is given in Chapter 7.
Vaja on täiendavaid teadusuuringuid, mida toetaksid näiteks liikmesriikide ja Euroopa tasandi teaduskonverentsid.
Noise reduction is best accomplished by tackling the areas and activities that most contribute to the daily noise exposure.
Kõige tõhusamalt aitab müra vähendada see, kui pööratakse tähelepanu valdkondadele ja tegevusele, mis annavad päevasesse müraga kokkupuutetasemesse kõige suurema panuse.
The most significant source is not necessarily that producing the highest sound level, but the one contributing the most exposure points to the daily noise exposure level.
Kõige olulisem müraallikas ei ole tingimata see, mis tekitab kõige kõrgema helitaseme, vaid hoopis see, mille müraga kokkupuutepunktide osatähtsus on päevases kokkupuutetasemes kõige suurem.
Cleaning machinery with compressed air
Masina puhastamine suruõhu abil
Casting collection and despatch
Detailide pakendamine ja väljasaatmine
Daily noise exposure level
89 ja 90dB(a) vahel päevane müraga kokkupuute tase
The Directive requires that when applying the exposure limit values, the determination of the worker’s effective exposure shall take account of the attenuation provided by the individual hearing protectors worn by the worker.
Direktiivis nähakse ette, et müraga kokkupuute piirnormide kohaldamisel peab töötaja tegeliku müraga kokkupuutetaseme määramisel arvestama töötaja individuaalsetest kuulmiskaitsevahenditest tingitud sumbumist.
Noise exposure with the protectors worn is assessed from measurements of the noise exposure level that the wearer is exposed to and calculations using standard test data provided with the protector.
Müraga kokkupuudet kaitsevahendite kasutamisel hinnatakse kuulmiskaitsevahendite kasutaja müraga kokkupuute taseme mõõtmise ja arvutuste abil, kasutades kuulmiskaitsevahendeid iseloomustavaid standardkatsete andmeid.
Guidance on this topic is given in Chapter 5 on ‘Personal protective equipment (PPE): characteristics and selection of personal hearing protectors (PHP)’.
Selgitused selle teema kohta on esitatud 5. peatükis „Isikukaitsevahendid (IKV)”: individuaalsete kuulmiskaitsevahendite (IKKV) omadused ja valimine”.
Directive 2002/44/EC of the European Parliament and of the Council of 25 June 2002, on the minimum health and safety requirements regarding the exposure of workers to the risks arising from physical agents (vibration), O.J. n° L 177, of 06.07.2002, page 13.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/44/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (vibratsioon) tulenevate riskidega, ELT L 177, 6.7.2002, lk 13.
INFORMATION, CONSULTATION, PARTICIPATION AND TRAINING OF WORKERS
TööTAjATE TEAVITAMI­NE, NENDEgA KONSUL­TEERIMINE, NENDE OSA­LEMINE jA VÄLjAÕPE f) g) h)
Framework Directive 89/391/EEC (Articles 10, 11, 12) requires the employer to take suitable measures to inform, consult, train and ensure the participation of workers and/or their representatives in all matters relating to worker health and safety in the workplace, in accordance with national laws and/or practices.
Direktiivi 89/391/EMÜ artiklites 10, 11 ja 12 nõutakse tööandjalt asjakohaste meetmete võtmist töötajate ja/või nende esindajate teavitamiseks, nendega konsulteerimiseks, nende väljaõppeks ning osalemise tagamiseks kõikides töökoha töötervishoidu ja tööohutust puudutavates küsimustes vastavalt riiklikele seadustele ja/või tavadele.
in order to eliminate or reduce to a minimum the risks from noise, including the circumstances in which the measures apply;(c) the exposure limit values and the exposure action values laid down in Article 3 of this Directive;(d) the results of the assessment and measurement of the noise carried out in accordance with Article 4 of this Directive together with an explanation of their significance and potential risks;(e) the correct use of hearing protectors;(f) why and how to detect and report signs of hearing damage;(g) the circumstances in which workers are entitled to health surveillance and the purpose of health surveillance, in accordance with Article 10 of this Directive;(h) safe working practices to minimise exposure to noise.
kõrvaldamiseks või minimeerimiseks, kaasa arvatud asjaolud, mil neid meetmeid kohaldatakse;käesoleva direktiivi artiklis 3 sätestatud kokkupuute piirväärtused ja meetmete lähteväärtused;käesoleva direktiivi artikli 4 kohaselt tehtud müra hindamise ja mõõtmise tulemused koos nende tähenduse ja võimalike riskide selgitusega;kuulmiskaitsevahendite nõuetekohane kasutami-ne;milleks ja kuidas avastada ja teatada märkidest kuulmiskahjustuste kohta;tingimused, mil töötajatel on õigus tervisekontrollile, ning tervisekontrolli otstarve vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 10;ohutud töövõtted, mis vähendavad kokkupuute müraga miinimumini.
Article 9:
Direktiivi 2003/10/EÜ artiklites 8 ja 9 on sätestatud eelkõige järgmist:
Consultation and participation of workers and/or of their representatives shall take place in accordance with Article 11 of Directive 89/391/EEC on the matters covered by this Directive, in particular:
Töötajate ja/või nende esindajatega konsulteerimine ja nende osalemine käesoleva direktiiviga seotud ja eriti järgmistes küsimustes toimub direktiivi 89/391/EMÜ artikli 11 kohaselt:
Without prejudice to Articles 10 and 12 of Directive 89/391/EEC the employer shall ensure that workers who are exposed to noise at work at or above the lower exposure action values, and/or their representatives, receive information and training relating to risks resulting from exposure to noise concerning, in particular:
Ilma et see piiraks direktiivi 89/391/EMÜ artikleid 10 ja 12, tagab tööandja, et töötajad, kes puutuvad tööl kokku müraga meetmete alumiste lähteväärtuste tasemel või sellest kõrgemal, ja/või nende esindajad saavad müraga kokkupuutest tulenevate ohtude alast nõustamist ja koolitust, mis käsitleb eelkõige järgmist:
(a) the nature of such risks;(b) the measures taken to implement this Directive
•artiklis 4 osutatud riskide hindamine ja võetavate meetmete kindlaksmääramine,•artiklis 5 osutatud meetmed müraga kokkupuutest tulenevate ohtude kõrvaldamiseks või vähendamiseks,•artikli 6 lõike 1 punktis c osutatud individuaalsete kuulmisekaitsevahendite valimine.