natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Recruitment strategies carried out by media organisations and training institutions need to demonstrate to young immigrants, and their parents, that the media industry will take them seriously and offer them equal opportunities (legislation is in place to protect immigrants from discrimination on the grounds of their race, ethnicity, or religion, but not on the basis of their immigrant status per se).
Meediaorganisatsioonide ja koolitusasutuste värbamisstrateegiad peavad noortele sisserändajatele ja nende vanematele näitama, et meediatööstus võtab neid tõsiselt ja pakub neile võrdseid võimalusi (kehtestatud on õigusaktid, mis kaitsevad sisserändajaid diskrimineerimise eest rassi, rahvuse või usu alusel, kuid mitte sisserändaja staatuse kui sellise alusel).
Media organisations can organise media career days at secondary schools, offer special work experience schemes and provide college bursaries.
Meediaorganisatsioonid saavad korraldada keskkoolides meediaelukutse päevi, pakkuda spetsiaalseid praktikavõimalusi ja anda kolledžistipendiume.
Trade unions, employer’s organisations, and community organisations also play an important role in encouraging young immigrants to pursue a career in the media.
Ka ametiühingutel, tööandjate ja kogukonnaorganisatsioonidel on oluline osa noorte sisserändajate ergutamisel meediaelukutset valima.
For example, community organisations can involve young immigrants in local community media projects.
Näiteks saavad kogukonnaorganisatsioonid kaasata noori sisserändajaid kohaliku kogukonna meediaprojektidesse.
Feedback from underrepresented groups in the media can be used to design targeted recruitment strategies making journalism a more attractive career option for young immigrants.
Tagasisidet meedias alaesindatud rühmadelt saab kasutada sihtotstarbeliste värbamisstrateegiate kavandamiseks, et ajakirjandust kui karjäärivõimalust noorte sisserändajate jaoks atraktiivsemaks teha.
CREAM is a European project consisting of various media education activities and career orientation events for young people, carried out in cooperation with the media industry.
CREAM on Euroopa projekt, mis koosneb mitmesugustest noortele suunatud ja meediasektoriga koostöös korraldatavatest meediaharidusmeetmetest ja kutsesuunitlusüritustest.
Together, these activities and events offer students, particularly those from ethnic minorities, the opportunity to experience work within the media and encourage them to choose studies which prepare them for a career in the media.
Kõnealused meetmed ja üritused pakuvad üliõpilastele, eriti rahvusvähemustele, võimalust omandada meediatöö kogemust ja ergutavad neid valima eriala, mis valmistab nad ette meediatööks.
Finland’s Mundo project is a media education and work-training project aimed at immigrants and refugee groups.
Soome projekt Mundo on sisserändajate ja pagulaste rühmadele suunatud meediahariduse ja tööalase ettevalmistuse projekt.
The project offers comprehensive media training, including work placements in media organisations and also aims to develop mentors for individual immigrant and ethnic minority media students with a migration background.
Projekt pakub igakülgset meediakoolitust, sealhulgas tööpraktikat meediaorganisatsioonides, ja püüab sisserändajatest ja rahvusvähemuste esindajatest meediaüliõpilaste jaoks välja õpetada ka sisserändajatest mentoreid.
DigiTales encourages immigrants to consider a career in the media by involving them in a digital storytelling project in which they make a short film about their life.
DigiTales ärgitab sisserändajaid kaaluma meediakarjääri, kaasates nad digitaalse väljendusoskuse projekti, kus nad teevad oma elust lühifilmi.
Through the process, they can learn how to write a script, record a voiceover and edit photos, videos and drawings into a film.
Projekti käigus õpivad nad kirjutama stsenaariumi, heli peale lugema ning tegema fotodest, videotest ja joonistustest filmi.
Diversity mentoring schemes and development opportunities enable and empower the person being mentored to maximise their potential.
Mitmekesisuse mentorluskavad ja arenguvõimalused võimaldavad juhendataval oma potentsiaali maksimeerida.
This can be achieved through realistic and achievable career development programmes ; enabling individuals to overcome organisational barriers that hinder promotion and progression ; and developing competencies and increasing motivation.
Seda on võimalik saavutada realistlike ja teostatavate karjääriarendusprogrammide kaudu ning võimaldades inimestel ületada edutamist ja edasiminekut takistavaid organisatsioonilisi takistusi, arendades nende pädevust ja suurendades motivatsiooni.
Media professionals from immigrant backgrounds can also be encouraged to form networks through trade unions and working groups in order to provide each other with professional support, including advice on training, job opportunities and career development.
Sisserändajatest meediatöötajaid saab ärgitada ka moodus- tama ametiühingute kaudu võrgustikke ning tegema rühmatööd, et osutada üksteisele kutsealast tuge, sealhulgas anda nõu koolituse, töövõimaluste ja karjääri arendamise alal.
Ethnic media organisations can promote integration while preserving ethnic and cultural identity.
Etnilised meediaorganisatsioonid saavad edendada integratsiooni, säilitades samas rahvusliku ja kultuurilise identiteedi.
This dual approach helps to open up opportunities of an alternative discourse with the mainstream media, while at the same time providing a bridge to the country and culture of origin.
See kahetine lähenemisviis aitab avada uusi võimalusi alternatiivseks aruteluks tavameediaga, pakkudes samal ajal sidet päritoluriigi ja -kultuuriga.
Ethnic media can play an important role in challenging perceptions within the general public.
Etniline meedia saab mängida tähtsat rolli üldsuse arusaamade proovilepanekus.
It gives a voice to immigrant groups, allows them to present themselves fairly, enter into a dialogue with the host society, and articulate grievances.
Etniline meedia annab sõna sisserändajate rühmadele, võimaldab neil end õiglaselt kujutada, alustada dialoogi vastuvõtja ühiskonnaga ja selgesti väljendada mureküsimusi.
For these reasons, media organisations and integration stakeholders should consider offering mentoring and development opportunities to professionals working in the ethnic media.
Seetõttu peaksid meediaorganisatsioonid ja integratsiooni sidusrühmad kaaluma etnilise meedia töötajatele mentorlus- ja arenguvõimalusi.
Mentoring and development opportunities for both new and current professionals from immigrant backgrounds are effective tools for enhancing a media organisation’s diversity policy on recruitment, promotion, and retention.
Nii uutele kui ka olemasolevatele sisserändajatest meediatöötajatele pakutavad mentorlus- ja arenguvõimalused on tõhusad vahendid meediaorganisatsiooni mitmekesisuspoliitika edendamiseks töötajate värbamisel, edutamisel ja tööl hoidmisel.
Mediam’Rad is a 3-year European programme of the Institut PANOS Paris to increase the pluralism of opinions and reinforce the diversity of points of view in the media by supporting lasting collaborations and partnerships between ethnic media and mainstream media.
Mediam'Rad on Pariisi PANOSe Instituudi kolmeaastane Euroopa programm, mille eesmärk on suurendada meedias esitatavate arvamuste pluralismi ja tugevdada seisukohtade mitmekesisust, toetades kestvat koostööd ja partnerlust etnilise ja tavameedia vahel.
Its activities include skill-sharing workshops on professional practices and experiences, European media meetings, comparative content analysis on media information published by ethnic media and mainstream media, and a fund for encouraging partnership – all of which provide developmental opportunities for ethnic media professionals.
Programmi raames korraldatakse seminare, kus vahetatakse oskusi, kutsetavasid ja kogemusi, peetakse Euroopa meediakohtumisi, tehakse etnilises ja tavameedias avaldatu võrdlevat sisuanalüüsi ning rahastatakse partnerluste edendamist – kõik see pakub etnilise meedia töötajatele arenguvõimalusi.
Given the shortage of ethnic media professionals, foreign-trained media professionals are an under-utilised resource.
Arvestades etnilise meedia töötajate vähesust, peitub alakasutatud ressurss välismaal hariduse saanud meediatöötajates.
Often their qualifications and experience are not recognised by employers or unions.
Sageli ei tunnista tööandjad või ühingud nende kvalifikatsiooni ja kogemusi.
Furthermore, employment opportunities in the media are often advertised by word-of-mouth, which excludes media professionals not currently studying or working in the industry.
Peale selle reklaamitakse meedia töövõimalusi sageli suuliselt ning seega jäetakse välja need meediatöötajad, kes hetkel meedia valdkonnas ei õpi ega tööta.
Media organisations, professional organisations, unions and employers’ organisations should consider targeting foreign-trained professionals in their recruitment strategies and organising training, which provides the skills and knowledge required for the foreign-trained professional to work effectively in the host country.
Meediaorganisatsioonid, kutseorganisatsioonid, ühingud ja tööandjate organisatsioonid peaksid oma värbamisstrateegiates arvesse võtma välismaal hariduse saanud kutsetöötajaid ning korraldama koolitust, mis annab neile vastuvõtjariigis tulemuslikuks töötamiseks vajalikud oskused ja teadmised.
Foreign journalists persecuted for pursuing their profession can be forced into exile and be recognised on those grounds as refugees in a European country.
Välismaa ajakirjanikud, keda nende elukutse pärast taga kiusatakse, võivad olla sunnitud põgenema ja neid saab sel alusel Euroopa riigis pagulasena tunnustada.
These professionals can then have their qualifications recognised and be supported to continue their profession in Europe.
Seejärel saab nende kvalifikatsiooni tunnustada ja neid saab nende kutsetöö jätkamisel Euroopas toe- tada.
This could be achieved by providing a skills-assessment and training scheme, a programme of work placements, scholarships for exiled journalists to do research or undertake training courses, and the establishment of networks for exiled journalists to share information and promote training and work opportunities.
Seejuures on abiks oskuste hindamise ja koolituskava, tööpraktika programm, pagen- datud ajakirjanikele uurimistööks või koolituskursusteks stipendiumide andmine ning pagulastest ajakirjanikele teabe jagamiseks ning koolitus- ja töövõimaluste reklaamimiseks võrgustike loomine.
State authorities and civil society actors play a key role in facilitating employment avenues and the recognition of the skills and qualifications of one often untapped resource—foreign-trained media professionals and, specifically, journalists in exile.
Ametiasutustel ja kodanikuühendustel on põhiroll välismaal hariduse saanud meediatöötajatele ja eelkõige pagulastest ajakirjanikele kui sageli kasutamata ressursile töövõimaluste andmisel ning nende oskuste ja kvalifikatsiooni tunnustamisel.
The Exiled Journalists’ Network (UK), supported by the National Union of Journalists and the MediaWise Trust, assists journalists who have fled to the UK to escape persecution because of their media work.
Ühendkuningriigis tegutsev pagendatud ajakirjanike võrgustik, mida toetab riigi ajakirja- nike liit ja organisatsioon MediaWise Trust, aitab ajakirjanikke, kes on meediatöö tõttu tagakiusamise eest põgenenud Ühendkuningriiki.
It builds upon the RAM project, which supported exiled journalists by providing work placements, training and information on the UK media environment, setting up their own media operation, career entry points and training providers.
Võrgustik on jätkuks RAMi (pagulaste, varjupaigataotlejate ja meedia) projektile, mis toetas pagulastest ajakirjanikke, pakkudes neile tööpraktikat, koolitust ja teavet Ühendkuningriigi meediakeskkonna kohta, ning asutas nende oma meediaettevõtte, lõi karjääri jätkamise võimalused ja tagas koolituse pakkujad.
Access to specialist training courses is also provided by the National Union of Journalists.
Erialase koolituse võimalust pakub ka riigi ajakirjanike liit.
In addition, the RAM project created a Directory of Exiled Journalists to encourage editors in both the print and broadcast media to offer employment or commissions to exiled journalists.
Peale selle koostati RAMi projekti käigus pagulastest ajakirjanike kataloog, et ärgitada nii trükimeedia kui ka ringhäälingu toimetajaid pakkuma pagulastest ajakirjanikele töö- või kaastöövõimalusi.
Implementation of diversity strategies
Mitmekesisusstrateegiate rakendamine
Effective diversity strategies tend to share the following characteristics.
Tulemuslikel mitmekesisusstrateegiatel on tavaliselt teatavad ühised omadused.
They are :
Need on järgmised:
•Presented as a necessary response to the changing demographics of the audience and the workforce ;
•Strateegiad on koostatud vastuseks publiku ja tööjõu demograafilistele muutustele.
•Integrated into all facets of the media organisation and are visible in the actions of the Chief Executives and senior managers, recruitment strategies, the workplace, story and programme selection, community relations and in marketing and communications ;
•Strateegiad peegelduvad meediaorganisatsiooni kõikides aspektides ning on nähtavad tegev- ja tippjuhtide tegevuses, värbamisstrateegiates, töökohtades, artiklite ja saadete valikus, suhtekorralduses ning turunduses ja kommunikatsioonis.
•Include firm commitments and targets, against which progress is closely monitored and detailed in annual reports ;
•Strateegiad sisaldavad kindlaid kohustusi ja eesmärke, mille alusel edusamme jälgitakse hoolikalt ja kajastatakse neid üksikasjalikult aastaaruannetes.
•Are accompanied by a specific diversity budget.
•Strateegiatega kaasneb konkreetne mitmekesisusküsimuste eelarve.
The Dutch Government has had a media and diversity policy in place since 1996 accompanied by a specific budget for NGO, print press and broadcasting initiatives.
Madalmaades on meedia- ja mitmekesisuspoliitikat rakendatud alates 1996. aastast ning selle eelarve on suunatud vabaühenduste, trükimeedia ja ringhäälingu algatustele.
Dutch Public Broadcasting has an achievement contract with the government of which diversity goals form a part.
Madalmaade avalik-õiguslik ringhääling on sõlminud valitsusega saavutuste kokkuleppe, mille ühe osa moodustavad mitmekesisuse eesmärgid.
For example, it has the legislative task to dedicate 20% of its television broadcasting time and 25% of its radio broadcasting time to multicultural programming.
Näiteks on Madalmaade avalikõiguslikul ringhäälingul seadusest tulenev kohustus pühendada 20% televisioonisaadete ajast ja 25% raadiosaadete ajast kultuuriliselt mitmekesistele saadetele.
Diversity and Equal Employment Opportunities are part of the UK Broadcasting Act, while there are also specific governmental diversity policies concerning different aspects of, and stakeholders in, the media.
Mitmekesisus ja võrdsed töövõimalused on üks osa Ühendkuningriigi ringhäälinguseadusest; peale selle käsitlevad meedia eri aspekte ja sidusrühmi valitsuse valdkondlikud mitmekesisuse tegevuskavad.
The BBC is committed to reflecting the diversity of the UK and to making its services accessible to all citizens.
BBC on kohustunud peegeldama Ühendkuningriigi mitmekesisust ja tegema oma teenused kättesaadavaks kõigile kodanikele.
Its Diversity Centre regularly carries out portrayal monitoring surveys to assess the representation of minorities in primetime programming/coverage at regional and national levels.
BBC mitme - kesisuskeskus teeb korrapäraselt kajastuse seireuuringuid, et hinnata vähemuste kajasta- mist parimal saateajal piirkondade ja riigi tasandil.
The Belgian broadcaster VRT established a Charter for Diversity in 2003, which formed the basis for the institution of the Diversity Cell.
Belgia ringhäälinguorganisatsioon VRT kehtestas 2003. aastal mitmekesisuse harta, mille alusel moodustati mitmekesisuse üksus.
It establishes networks with minority associations, youth organisations, and intercultural media with the dual aim of talentscouting and providing contacts of possible participants in programmes.
Üksus loob võrgustikke vähemuste ühenduste, noorteorganisatsioonide ja kultuuridevahelise meediaga, et otsida andekaid inimesi ja samal ajal luua kontakte võimalike saadetes osalejatega.
It also initiates awareness raising and diversity training with colleagues and provides contacts of minority experts and provides advice on including diversity issues in mainstream programming.
Üksus algatab koos kolleegidega ka teadlikkuse suurendamise ja mitmekesisuse alast koolitust ning pakub vähemuste küsimuste asjatundjate kontakte ja annab nõu mitmekesisuse küsimuste kaasamiseks tavasaadetesse.
In cooperation with Radio France International, it is responsible for the project PlurielMedia, which carries out research on diversity inside France Télévisions, diversity training for managers, intercultural training for journalists, and training of young media professionals from ethnic minority groups working in French television.
Koostöös Radio France Internationaliga vastutab France Télévisions PlurielMedia projekti eest, mille raa- mes uuritakse mitmekesisuse küsimusi France Télévisionsis, korraldatakse mitmekesisus-
Media organisations can set up exchanges of information and practices to learn from each other’s experiences.
Meediaorganisatsioonid saavad luua teabe ja tavade vahetuse võimalused, et õppida üksteise kogemustest.
Successful diversity strategies require media organisations to design implementation mechanisms and monitor effectiveness.
Edukate mitmekesisusstrateegiate eelduseks on, et meediaorganisatsioonid kavandavad nende rakendamise mehhanismid ja jälgivad strateegiate tulemuslikkust.
Britain’s leading broadcasters created the Cultural Diversity Network to achieve a fair representation of Britain’s ethnic population on-screen and behind the camera.
Suurbritannia juhtivad ringhäälinguorganisatsioonid moodustasid kultuurilise mitme -kesisuse võrgustiku, et saavutada Suurbritannia rahvusvähemuste õiglane kajastamine ekraanil ja ekraani taga.
Members support cross-industry initiatives and share expertise, resources and models of good practice.
Võrgustiku liikmed toetavad eri valdkondi ühendavaid algatusi ning jagavad kogemusi, ressursse ja hea tava mudeleid.
Targeting media output to immigrant groups
Meediakajastuse suunamine sisserändajate rühmadele
Media organisations can make their programming more responsive to the needs of their increasingly ethnically-diverse audience.
Meediaorganisatsioonid saavad oma saateid paremini kohandada rahvuslikult üha mitmekesistuva publiku vajadustele.
The media can do this by making full use of the diversity in sources of information and to give immigrant communities and the subjects of reports a voice ; developing formats on members of different communities and their daily lives ; and showing diversity as a normal feature of society in popular programmes.
Selleks saab täielikult ära kasutada teabeallikate mitmekesisust ning anda sõna sisserändajate kogukondadele ja kajastatavatele inimestele, välja töötada eri kogukondade liikmete ja nende igapäevaelu kajastamise vorme ning näidata populaarsetes saadetes mitmekesisust ühiskonna normaalse tunnusjoonena.
The sixth Common Basic Principle for Integration highlights the importance of access for immigrants to public services on a basis equal to national citizens and in a non-discrim-inatory way.
Integratsiooni ühine aluspõhimõte nr 6 rõhutab, kui tähtis on sisserändajate juurdepääs avalikele teenustele võrdsetel alustel riigi kodanikega ja vahet tegemata.
As public funded entities, public broadcasters have a duty to cater to the needs of their diverse audiences, including immigrants and ethnic minorities, and to promote social cohesion.
Avaliku sektori rahastatavate üksustena on avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid kohustatud hoolitsema oma mitmekesise publiku, sealhulgas sisserändajate ja rahvusvähemuste vajaduste eest, ning edendama sotsiaalset ühtekuuluvust.
Immigrants should be encouraged to participate in programmes as actors, subjects, participants, audience members and experts and to develop their own comedy and entertainment programmes.
Sisserändajaid tuleks ärgitada osalema saadetes näitlejate, intervjueeritavate, osalejate, publiku liikmete ja ekspertidena ning välja töötama oma komöödia- ja meelelahutussaateid.
To ensure there is an accurate portrayal of immigrants in soap operas and drama, immigrant actors and scriptwriters should be used where there are intercultural story lines and immigrant characters.
Et tagada sisserändajate täpne portreteerimine seriaalides ja draamades, tuleks kultuuridevaheliste süžeeliinide ja sisserändajatest tegelaste puhul kasutada sisserändajatest näitlejaid ja stsenariste.
As part of diversity strategies, content and programming decisions take into account the needs, wants and representation of immigrants among other target audience groups.
Mitmekesisusstrateegiate ühe osana võetakse sisu- ja programmiotsuste tegemisel teiste publikurühmade kõrval arvesse sisserändajate vajadusi, soove ja esindatust.
EBU’s Eurovision Intercultural and Diversity group facilitates an intercultural exchange of television programmes, which allows members to exchange short documentaries that reflect the multicultural and diverse character of European societies and adapt them to their own broadcasting needs.
Euroopa Ringhäälinguliidu raames tegutsev Eurovisioni kultuuridevaheline ja mitme -kesisuse rühm hõlbustab telesaadete kultuuridevahelist vahetust, mille raames liidu liikmed saavad vahetada Euroopa ühiskonna mitmekultuurilisust ja mitmekesisust peegeldavaid lühidokumentaalfilme ning neid oma ringhäälinguvajadustele kohandada.
The Dutch PSB NOS uses the Monitor, which charts television output by means of a quantitative analysis of the representation of different groups (including ethnicity), as an instrument of policy-making.
Madalmaade avalik-õiguslik ringhäälinguorganisatsioon NOS kasutab poliitikakujundamise vahendina Monitori, mis kaardistab televisioonikajastust, analüüsides kvantitatiivselt eri rühmade (seahulgas rahvusrühmade) esindatust.
Securing and promoting effective regulation
Tulemusliku reguleerimise tagamine ja edendamine
Controlling bodies include independent broadcasting authorities, journalism councils, press complaints structures, ombudsmen, parliaments and press ministries.
Kontrollorganid on muu hulgas sõltumatud ringhäälinguasutused, ajakirjandusnõukogud, pressikaebuste lahendamise struktuurid, õigusvahemehed, parlamendid ja pressiministeeriumid.
Regulation of the media may be imposed by government (as is often the case with broadcasting), or may be self-regulated on a voluntary basis by the media industry (as is often the case with the print media).
Meediat võib reguleerida valitsus (tavaline ringhäälingu puhul) või meedia võib olla meediatööstuse enda vabatahtliku eneseregulatsiooni all (tavaline trükimeedia puhul).
The media is also regulated indirectly by laws preventing hate discourse and those pertaining to defamation and libel.
Kaudselt reguleerivad meediat ka seadused, mis keelavad vihkamist õhutavad sõnavõtud ning käsitlevad teotamist ja laimamist.
Media is not only regulated at the national level, but at the European and international level (UNESCO, EU, Council of Europe, OSCE).
Meediat ei reguleerita ainult riigi tasandil, vaid ka Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil (Unesco, EL, Euroopa Nõukogu, OSCE).
For instance, the EU Framework decision on Racism and Xenophobia prohibits intentional conduct publicly inciting to violence or hatred directed against a group of persons on the basis of their race, colour, religion, descent or national or ethnic origin.
Näiteks keelab rassismi ja ksenofoobiat käsitlev ELi raamotsus tahtliku avaliku vägivallale või vihkamisele kihutamise isikute rühma vastu rassilise kuuluvuse, nahavärvi, usutunnistuse, sünnipära, kodakondsuse või rahvusliku päritolu alusel.
The new Audiovisual Media Services Directive must be transposed into national law by the end of 2009.
Uus audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv tuleb liikmesriikide õigusesse üle võtta 2009. aasta lõpuks.