natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For civilian missions, we must be able to assemble trained personnel with a variety of skills and expertise, deploy them at short notice and sustain them in theatre over the long term.
Tsiviilmissioonide puhul peame suutma koondada koolitatud personali erisuguste oskuste ja ekspertteadmistega, lähetada nad lühikese ettetea-tamisaja järel kohapeale ja tagada nende kohaoleku missiooni piirkonnas pika aja jooksul.
We need full interoperability between national contingents.
Meil on vaja riiklike kontingentide täielikku koostegutsemisvõimet.
In support of this, Member States have committed to draw up national strategies to make experts available, complemented by more deployable stafor mission support, including budgeting and procurement.
Selle toetuseks on liikmesriigid kohustunud koostama riiklikud strateegiad, et teha kättesaadavaks eksperdid, keda täiendavad teised missiooni toetuseks lähetatavad töötajad, sealhulgas eelarve ja hangete osas.
The ways in which equipment is made available and procured should be made more effective to enable timely deployment of missions.
Tuleks tõhustada varustuse kättesaadavaks tegemise ja hankimise viise, et võimaldada missioonide õigeaegset lähetamist.
For military missions, we must continue to strengthen our efforts on capabilities, as well as mutual collaboration and burdensharing arrangements.
Sõjaliste missioonide puhul tuleb meil jätkuvalt tugevdada võimetele suunatud jõupingutusi ning parandada vastastikust koostööd ja kohustuste jagamise korda.
Experience has shown the need to do more, particularly over key capabilities such as strategic airlift, helicopters, space assets, and maritime surveillance (as set out in more detail in the Declaration on the Reinforcement of Capabilities).
Kogemused on osutanud vajadusele teha rohkem, eelkõige selliste võtmetähtsusega võimete osas nagu strateegiline õhutransport, helikopterid, kosmosevarad ja mereseire (nagu on üksikasjalikumalt sätestatud avalduses võimete tugevdamise kohta).
These efforts must be supported by a competitive and robust defence industry across Europe, with greater investment in research and
Neid jõupingutusi tuleb toetada konkurentsil põhineva ja jõulise
Since 2004, the European Defence Agency has successfully led this process, and should continue to do so.
Alates 2004. aastast on seda protsessi edukalt juhtinud Euroopa Kaitseagentuur ja ta peaks seda tööd jätkama.
B. Greater Engagement with Our Neighbourhood
Laiaulatuslikum tegevus meie naaberriikides
The ENP has strengthened individual bilateral relationships with the EU.
Euroopa naabruspoliitika on tugevdanud individuaalseid kahepoolseid suhteid ELiga.
This process now needs to build regional integration.
Selle protsessi raames tuleb nüüd arendada piirkondlikku integratsiooni.
The Union for the Mediterranean, launched in July 2008, provides a renewed political moment to pursue this with our southern partners, through a wide-ranging agenda, including on maritime safety, energy, water and migration.
2008. aasta juulis käivitatud Vahemere Liit on andnud uue poliitilise tõuke selles suunas liikumiseks meie lõunapoolsete partneritega, tuginedes laiaulatuslikule tegevuskavale, mis hõlmab muu hulgas mereohutust, energeetikat, vett ja rännet.
Addressing security threats like terrorism will be an important part.
Julgeolekuohtude, nagu terrorism, käsitlemisel on selles oluline osa.
The Eastern Partnership foresees a real step change in relations with our Eastern neighbours, with a significant upgrading of political, economic and trade relations.
Idapartnerlusega nähakse ette oluline muutus suhetes idanaabritega, sealhulgas süvendades märkimisväärselt poliitilisi, majandus- ja kaubandussuhteid.
The goal is to strengthen the prosperity and stability of these countries, and thus the security of the EU.
Eesmärk on tugevdada nende riikide jõukust ja stabiilsust ning seega ka ELi julgeolekut.
The proposals cover a wide range of bilateral and multilateral areas of cooperation including energy security and mobility of people.
Ettepanekud hõlmavad mitmeid erinevaid kahe- ja mitmepoolseid koostöövaldkondi, sealhulgas energiavarustuse kindlus ja inimeste liikuvus.
Lasting stability in our neighbourhood will require continued effort by the EU, together with UN, OSCE, the US and Russia.
Meie naaberriikide püsiv stabiilsus eeldab, et EL koos ÜRO, OSCE, USA ja Venemaaga jätkavad selleks jõupingutuste tegemist.
Our relations with Russia have deteriorated over the conflict with Georgia.
Meie suhted Venemaaga on Gruusia konflikti tagajärjel halvenenud.
The EU expects Russia to honour its commitments in a way that will restore the necessary confidence.
EL loodab, et Venemaa peab kinni oma lubadusest taastada vajalik usaldus.
Our partnership should be based on respect for common values, notably human rights, democracy, and rule of law, and market economic principles as well as on common interests and objectives.
Meie partnerlus peaks põhinema ühiste väärtuste, eelkõige inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte austamisel, turumajanduse põhimõtete järgimisel ning ühistel huvidel ja eesmärkidel.
We need a sustained effort to address conflicts in the Southern Caucasus, Republic of Moldova and between Israel and the Arab States.
Peame tegema pidevaid jõupingutusi, et käsitleda konflikte Lõuna-Kaukasuses, Moldova Vabariigis ning konflikti Iisraeli ja araabia maade vahel.
Here, as elsewhere, full engagement with the US will be key.
Siin, nagu ka mujal, on võtmeküsimuseks Ameerika Ühendriikide täielik kaasamine.
In each case, a durable settlement must bring together all the regional players.
Igal juhul eeldab püsiv lahendus kõikide piirkonna osalejate kaasamist.
Countries like Turkey, Egypt, Jordan, Saudi Arabia and Qatar have played an increasingly important role in the region, whereas this has not been the case with Iran.
Sellised riigid nagu Türgi, Egiptus, Jordaania, Saudi Araabia ja Katar on mänginud selles piirkonnas üha tähtsamat rolli, mida ei saa aga öelda Iraani kohta.
There is a particular opportunity to work with Turkey, including through the Alliance of Civilisations.
Eelkõige on võimalus teha koostööd Türgiga, sealhulgas Tsivilisatsioonide Liidu kaudu.
C. Partnerships for Effective Multilateralism
Partnerlus tõhusa mitmepoolsuse nimel
The ESS called for Europe to contribute to a more effective multilateral order around the world.
Euroopa julgeolekustrateegiaga kutsuti Euroopat üles panustama tõhusamasse mitmepoolsusel põhinevasse korda terves maailmas.
Since 2003, we have strengthened our partnerships in pursuit of that objective.
Selle eesmärgi nimel oleme alates 2003. aastast tugevdanud oma partnerlusi.
The key partner for Europe in this and other areas is the US.
Euroopa peamine partner selles ja muudes valdkondades on USA.
Where we have worked together, the EU and US have been a formidable force for good in the world.
Koos töötades on EL ja USA osutunud tõeliseks jõuks maailma hüvangu nimel.
The EU works closely in key theatres, including Kosovo, Afghanistan, DRC, Sudan/Darfur, Chad and Somalia, and has improved institutional links, in line with our joint 2007 EU-UN Declaration.
EL teeb tihedat koostööd peamistes kriisipiirkondades, sealhulgas Kosovos, Afganistanis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Sudaanis (Dārfūris), Tšaadis ja Somaalias, ning on tugevdanud institutsioonilisi sidemeid kooskõlas ELi ja ÜRO 2007. aasta ühisdeklaratsiooniga.
We support all sixteen current UN peacekeeping operations.
Me toetame kõiki 16 praegu toimuvat ÜRO rahutagamisoperatsiooni.
The EU and NATO have worked well together on the ground in the Balkans and in Afghanistan, even if formal relations have not advanced.
EL ja NATO on teinud head koostööd Balkanil ja Afganistanis, isegi kui ametlike suhete osas ei ole edusamme tehtud.
We need to strengthen this strategic partnership in service of our shared security interests, with better operational co-operation, in full respect of the decision-making autonomy of each organisation, and continued work on military capabilities.
Meil tuleb tugevdada seda strateegilist partnerlust, mis teenib meie ühiseid julgeolekuhuvisid, teha paremini operatiivkoostööd, austades samal ajal täielikult iga organisatsiooni sõltumatust otsuste tegemisel, ja jätkata tööd sõjaliste võimete arendamisel.
Since 2003, we have deepened our relationship with the OSCE, especially in Georgia and Kosovo.
Alates 2003. aastast oleme süvendanud oma suhteid OSCEga, eelkõige Gruusias ja Kosovos.
We have substantially expanded our relationship with China.
Oleme märkimisväärselt laiendanud oma suhteid Hiinaga.
Ties to Canada and Japan are close and longstanding.
Sidemed Kanada ja Jaapaniga on tihedad ja pikaajalised.
Russia remains an important partner on global issues.
Venemaa on endiselt oluline partner globaalsetes küsimustes.
There is still room to do more in our relationship with India.
Edasi saab arendada suhteid Indiaga.
Relations with other partners, including Brazil, South Africa and, within Europe, Norway and Switzerland, have grown in significance since 2003.
Suhtlemine teiste partneritega, sealhulgas Brasiilia ja Lõuna-Aafrika Vabariigiga ning Euroopas Norra ja Šveitsiga, on tihenenud silmnähtavalt alates 2003. aastast.
The EU is working more closely with regional organisations, and in particular the African Union.
EL teeb tihedamat koostööd piirkondlike organisatsioonidega, eelkõige Aafrika Liiduga.
Through the Joint Africa-EU Strategy, we are supporting enhanced African capacities in crisis management, including regional stand-by forces and early warning.
Aafrika ja ELi ühisstrateegia kaudu aitame tugevdada Aafrika võimet kriisiohje valdkonnas, sealhulgas valmisolekuvägesid ja varajast hoiatamist.
We have deepened links with our Central Asia partners through the Strategy adopted in 2007, with strengthened political dialogue, and work on issues such as water, energy, rule of law and security.
2007. aastal vastuvõetud strateegia kaudu oleme süvendanud oma sidemeid meie Kesk-Aasia partneritega, olles tugevdanud poliitilist dialoogi ning jätkates tööd selliste küsimustega nagu vesi, energeetika, õigusriigi põhimõte ja julgeolek.
Elsewhere, the EU has developed engagement with ASEAN, over regional issues such as Burma, with SAARC, and Latin America.
EL arendanud dialoogi ASEANiga, näiteks Myanmari puudutavates piirkondlikes küsimustes, Lõuna-Aasia Piirkondliku Koostöö Assotsiatsiooniga (SAARC) ja Ladina-Ameerikas.
Our experience gives the EU a particular role in fostering regional integration.
Meie kogemus võimaldab ELil täita konkreetset rolli piirkondliku integratsiooni edendamisel.
Where others seek to emulate us, in line with their particular circumstances, we should support them.
Peaksime toetama neid, kes püüavad meie tegevust eeskujuks võtta, võttes arvesse nende konkreetset olukorda.
The international system, created at the end of the Second World War, faces pressures on several fronts.
Teise maailmasõja lõpus loodud rahvusvaheline süsteem seisab silmitsi mitmelt poolt tuleva survega.
Representation in the international institutions has come under question.
Uuesti on võetud teemaks esindatus rahvusvahelistes institutsioonides.
Legitimacy and effectiveness need to be improved, and decision-making in multilateral fora made more efficient.
Tuleb parandada legitiimsust ja tulemuslikkust ning muuta otsuste tegemine mitmepoolsetel foorumitel tõhusamaks.
This means sharing decisions more, and creating a greater stake for others.
See tähendab suuremal määral koos otsustamist ja teiste osalemise suurendamist selles protsessis.
Faced with common problems, there is no substitute for common solutions.
Seistes silmitsi ühiste probleemidega, tuleb neile leida ka ühised lahendused.
The EU is leading negotiations for a new international agreement on the former, and must use all its levers to achieve an ambitious outcome at Copenhagen in 2009.
Põhiprioriteedid on kliimamuutus ja Doha läbirääkimistevooru lõpetamine Maailma Kaubandusorganisatsioonis.
We should continue reform of the UN system, begun in 2005, and maintain the crucial role of the Security Council and its primary responsibility for the
EL juhib läbirääkimisi uue rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimiseks kliimamuutuse küsimuses
The aim of the “EU NAVFOR Somalia - Operation Atalanta” is to protect ships against acts of piracy and armed robbery
„EU NAVFOR Somalia – operatsiooni Atalanta” eesmärk on kaitsta laevu piraatluse ja relvastatud röövimiste eest.
26 maintenance of international peace and security.
26 ja peab kasutama kõiki oma vahendeid, et saavutada 2009. aastal Kopenhaagenis ambitsioonikas tulemus.
The International Criminal Court should grow further in effectiveness, alongside broader EU efforts to strengthen international justice and human rights.
Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tõhusus peab suurenema koos ELi laiemate jõupingutustega rahvusvahelise õigusemõistmise ja inimõiguste austamise tugevdamiseks.
We need to mould the IMF and other financial institutions to reflect modern realities.
Me peame kohandama Rahvusvahelist Valuutafondi ja teisi finantsinstitutsioone, et need vastaksid tegelikele oludele.
The G8 should be transformed.
G8 tuleks ümber kujundada.
And we must continue our collective efforts to meet the Millennium Development Goals.
Samuti peame jätkama ühiseid jõupingutusi aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks.
These issues cross boundaries, touching as much on domestic as foreign policy.
Need on piiriülesed küsimused, millel on puutepunkt nii sise- kui välispoliitikaga.
Indeed, they demonstrate how in the twenty-first century, more than ever, sovereignty entails responsibility.
Tõepoolest, need küsimused on tõendiks sellest, et 21. sajandil, nagu ei kunagi varem, tähendab suveräänsus vastutust.
With respect to core human rights, the EU should continue to advance the agreement reached at the UN World Summit in 2005, that we hold a shared responsibility to protect populations from genocide, war crimes, ethnic cleansing and crimes against humanity.
Austades peamisi inimõigusi, peaks EL edendama 2005. aastal ÜRO maailma tippkohtumisel saavutatud kokkulepet, mille kohaselt on meil ühine vastutus kaitsta inimesi genotsiidi, sõjakuritegude, etnilise puhastuse ja inimsusevastaste kuritegude eest.
Maintaining public support for our global engagement is fundamental.
Väga oluline on säilitada üldsuse toetus meie üleilmsetele kohustustele.
In modern democracies, where media and public opinion are crucial to shaping policy, popular commitment is essential to sustaining our commitments abroad.
Tänapäeva demokraatlikes ühiskondades, kus poliitika kujundamisel on tähtis roll meedial ja avalikul arvamusel, on rahva toetus väga oluline selleks, et jätkata oma kohustuste täitmist mujal maailmas.
We deploy police, judicial experts and soldiers in unstable zones around the world.
Me lähetame politsei- ja kohtusüsteemi eksperte ja sõdureid ebastabiilsetesse piirkondadesse kogu maailmas.
There is an onus on governments, parliaments and EU institutions to communicate how this contributes to security at home.
Valitsustel, parlamentidel ja ELi institutsioonidel lasub vastutus teavitada, kuidas see aitab kaasa julgeolekule kodus.
Five years ago, the ESS set out a vision of how the EU would be a force for a fairer, safer and more united world.
Viis aastat tagasi esitati Euroopa Julgeolekustrateegias visioon, kuidas EL saab tegutseda õiglasema, ohutuma ja üksmeelsema maailma nimel.
We have come a long way towards that.
Oleme käinud pika tee selles suunas.
But the world around us is changing fast, with evolving threats and shifting powers.
Kuid maailm meie ümber on kiires muutumises koos uute ohtude ja jõukeskuste vahetusega.
To build a secure Europe in a better world, we must do more to shape events.
Ehitamaks turvalist Euroopa paremas maailmas, peame tegema rohkem sündmuste kujundamiseks.
And we must do it now.
Ja me peame seda tegema kohe.
A SECURE EUROPE IN A BETTER WORLD
TURVALINE EUROOPA PAREMAS MAAILMAS
European Security Strategy Brussels, 12 December 2003
Euroopa julgeolekustrateegiaBrüssel, 12. detsember 2003
Europe has never been so prosperous, so secure nor so free.
Euroopa pole kunagi varem olnud nii jõukas, turvaline ja vaba.
The violence of the first half of the 20th Century has given way to a period of peace and stability unprecedented in European history.
20. sajandi alguse vägivallale on järgnenud Euroopa ajaloos pretsedenditu rahu ja stabiilsuse periood.
The creation of the European Union has been central to this development.
Euroopa Liidu loomisel on selles arengus olnud keskne roll.
It has transformed the relations between our states, and the lives of our citizens.
See on muutnud meie riikide vahelisi suhteid ning meie kodanike elu.
European countries are committed to dealing peacefully with disputes and to co-operating through common institutions.
Euroopa riigid on pühendunud vaidluste rahulikule lahendamisele ning koostööle ühiste institutsioonide kaudu.
Over this period, the progressive spread of the rule of law and democracy has seen authoritarian regimes change into secure, stable and dynamic democracies.
Selle aja jooksul on õigusriigi põhimõtte ja demokraatia järkjärguline levik viinud autoritaarsete režiimide muutumiseni turvalisteks, stabiilseteks ja dünaamilisteks demokraatiateks.
Successive enlargements are making a reality of the vision of a united and peaceful continent.
Üksteisele järgnevad laienemised muudavad reaalsuseks visiooni ühendatud ja rahumeelsest maailmajaost.
The United States has played a critical role in European integration and European security, in particular through NATO.
Ameerika Ühendriigid on täitnud äärmiselt olulist rolli Euroopa integratsioonis ja Euroopa turvalisuse tagamisel, eelkõige NATO kaudu.
The end of the Cold War has left the United States in a dominant position as a military actor.
Külma sõja lõpp jättis Ameerika Ühendriigid sõjanduse valdkonnas valitsevasse seisundisse.
However, no single country is able to tackle today’s complex problems on its own.
Siiski ei ole ükski riik võimeline üksinda lahendama tänapäeva keerulisi probleeme.
As a union of 25 states with over 450 million people producing a quarter of the world’s Gross National Product (GNP), and with a wide range of instruments at its disposal, the European Union is inevitably a global player. In the last decade European forces have been deployed abroad to places as distant as Afghanistan, East Timor and the DRC.
Euroopa Liit, millel on 27 liikmesriiki ja üle 490 miljoni elaniku, mis toodab veerandi kogu aailma rahvamajanduse kogutoodangust (RKT) ning mille kasutada on lai valik vahendeid, on vaieldamatult ülemaailmselt arvestatav tegutseja.Viimasel kümnendil on Euroopa väed lähetatud nii kaugetesse riikidesse nagu Afganistan, Ida-Timor ja Kongo Demokraatlik Vabariik.
The increasing convergence of European interests and the strengthening of mutual solidarity of the EU makes us a more credible and effective actor.
Euroopa huvide kasvav lähenemine ja ELi vastastikuse solidaarsuse tugevnemine teevad meid üha usaldusväärsemaks ja tõhusamaks tegutsejaks.
Europe should be ready to share in the responsibility for global security and in building a better world.
Euroopa peaks olema valmis osalema vastutuse jagamisel ülemaailmse julgeoleku eest ning parema maailma ülesehitamisel.
EU monitors talking with internally displaced persons in a collective centre in Georgia
ELi vaatlejad vestlevad riigisiseselt ümberasustatud isikutega kogunemiskeskuses Gruusias.
The Security Environment: Global Challenges and Key Threats
I. Julgeolekukeskkond: ülemaailmsed väljakutsed ja peamised ohud
Global Challenges
Ülemaailmsed väljakutsed
The post Cold War environment is one of increasingly open borders in which the internal and external aspects of security are indissolubly linked.Flows of trade and investment, the development of technology and the spread of democracy have brought freedom and prosperity to many people.
Külma sõja järgsele maailmale on omased järjest avanevad piirid ning sellises keskkonnas on julgeoleku sise- ja välisaspektid omavahel lahutamatult seotud. Kauba- ja investeeringute vood, tehnoloogia arenemine ja demokraatia levik on toonud vabaduse ja heaolu paljudele inimestele.
Others have perceived globalisation as a cause of frustration and injustice.
Teised on üleilmastumist pidanud aga frustratsiooni ja ebaõigluse põhjuseks.
These developments have also increased the scope for non-state groups to play a part in international affairs.
Sellised arengud on suurendanud ka mitteriiklike rühmituste rolli rahvusvahelistes suhetes.
And they have increased European dependence – and so vulnerability – on an interconnected infrastructure in transport, energy, information and other fields.
Samuti on need suurendanud Euroopa sõltuvust transpordi, energeetika, teabe ja muude valdkondade omavahel ühendatud infrastruktuurist ning sellega suurendanud Euroopa haavatavust.
Since 1990, almost 4 million people have died in wars, 90% of them civilians.
Alates 1990. aastast on sõdades surma saanud peaaegu 4 miljonit inimest, nendest 90% tsiviilisikud.
Over 18 million people world-wide have left their homes as a result of conflict. ict.
Üle 18 miljoni inimese kogu maailmas on konflikti tagajärjel olnud sunnitud kodust lahkuma.
In much of the developing world, poverty and disease cause untold suffering and give rise to pressing security concerns.
Vaesus ja haigused põhjustavad suures osas arengumaades tohutut kannatust ning pakilisi julgeolekuprobleeme.
Almost 3 billion people, half the world’s population, live on less than 2 Euros a day.
Peaaegu 3 miljardit inimest ehk pool maailma elanikkonnast elatub vähemast kui 2 eurost päevas.
45 million die every year of hunger and malnutrition.
45 miljonit inimest sureb igal aastal nälga ja alatoitumise tõttu.
AIDS is now one of the most devastating pandemics in human history and contributes to the breakdown of societies.
AIDSist on saanud üks kõige laastavam pandeemia inimkonna ajaloos ning see soodustab ühiskondade lagunemist.
New diseases can spread rapidly and become global threats.
Uued haigused võivad levida kiiresti ja muutuda ülemaailmseks ohuks.
Sub-Saharan Africa is poorer now than it was 10 years ago.
Sahara-tagune Aafrika on praegu vaesem kui 10 aastat tagasi.
In many cases, economic failure is linked to political problems and violent conflict. ict.
Paljudel juhtudel on majanduslik ebaõnnestumine seotud poliitiliste probleemide ja vägivaldsete konfliktidega. iktidega.
Security is a precondition of development.
Julgeolek on arengu eeldus.
Conflict not only destroys infrastructure, including social infrastructure; it also encourages criminality, deters investment and makes normal economic activity impossible.
Konfliktid mitte ainult ei purusta infrastruktuuri ja sealhulgas sotsiaalset infrastruktuuri, vaid soodustavad samuti kuritegevust, takistavad investeeringuid ja muudavad tavapärase majandustegevuse võimatuks.
A number of countries and regions are caught in a cycle of conflict, insecurity and poverty.
Mitmed riigid ja piirkonnad on konfliktide, ebakindluse ja vaesuse nõiaringis.
Competition for natural resources - notably water - which will be aggravated by global warming over the next decades, is likely to Create further turbulence and migratory movements in various regions.
Järgmistel kümnenditel globaalse soojenemise tõttu süvenev konkurents loodusressursside ja eriti vee pärast tekitab tõenäoliselt rohkem rahulolematusi ja rännet mitmes piirkonnas.
Energy dependence is a special concern for Europe.
Energiasõltuvus on Euroopale eriti murettekitav.
Europe is the world’s largest importer of oil and gas.
Euroopa on maailma suurim nafta ja gaasi importija.
Imports account for about 50% of energy consumption today.
Import moodustab praegu energiatarbimisest ligikaudu 50%.
This will rise to 70% in 2030.
See osakaal suureneb 2030. aastal kuni 70%ni.
Most energy imports come from the Gulf, Russia and North Africa.
Energiaimport pärineb peamiselt Pärsia lahe piirkonnast, Venemaalt ja Põhja-Aafrikast.
Key Threats
Peamised ohud
Large-scale aggression against any Member State is now improbable.
Laiaulatuslik agressioon mõne liikmesriigi vastu on praegu ebatõenäoline.
Instead, Europe faces new threats whic are more diverse, less visible and less predictable.
Selle asemel seisab Euroopa silmitsi uute ohtudega, mis on palju mitmekesisemad, nähtamatumad ja äraarvamatumad.