natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dicult macroeconomic conditions can have a strong negative eect on health.
Rasketel makromajanduslikel tingimustel võib olla tervisele tugevalt negatiivne mõju.
They often lead to increased levels of stress and risky behaviour such as drinking and smoking.
Need põhjustavad tihti kõrgenenud stressitaset ja riskikäitumist, nagu joomist ja suitsetamist.
This can of itself negatively impact on health and also lead to factors such as depression, disturbed immune system and accidents.
See võib juba iseenesest mõjutada tervist halvemuse suunas ja põhjustada depressiooni, immuunsüsteemi häireid ja õnnetusi.
These eects can have further health and education consequences within families, particularly for children.
Neil mõjudel on täiendavad tagajärjed tervisele ja haridusele perekondade ning eriti laste puhul.
A long economic crisis can give rise to long-lasting negative impacts on health.
Pikk majanduskriis võib avaldada tervisele pikaajalist negatiivset mõju.
Symptoms of burnout conditions may appear years rather than weeks or months after redundancy.
Läbipõlemissündroomi sümptomid võivad tekkida nädalate ja kuude asemel ka aastaid pärast koondamist.
This gathers information from Member States on strategies to tackle health inequalities.
Selle käigus kogutakse liikmesriikidelt teavet tervisealase ebavõrdsuse vähendamise strateegiate kohta.
The largest amount of evidence comes from the UK, where comprehensive strategies to tackle health inequalities have been developed over more than a decade and where several evaluations have taken place.
Kõige rohkem teavet tuleb Ühendkuningriigist, kus põhjalikke tervisealase ebavõrdsuse vähendamise strateegiaid on arendatud juba üle kümne aasta ning kus on korraldatud mitmeid hindamisi.
The available evidence indicates that many Member States share the conclusions mentioned below.
Olemasolev teave näitab, et mitu liikmesriiki on jõudnud samade alltoodud tulemusteni.
For some of them, a case study has been selected for illustration purposes.
Neist mõne puhul on valitud näitlikustamiseks juhtumianalüüsid.
Increased restrictions on access to quality health and social care, especially for those in lower socioeconomic groups, is another eect of an economic downturn.
Laienenud piirangud kvaliteetsele tervishoiule ja sotsiaalhoolekandele ligipääsetavusele, eriti madalamate sotsiaal-majanduslike rühmade liikmete puhul, on veel üks majanduslanguse mõjudest.
If access to care comes to depend on having financial means or if Member States cut resources allocated to health and social care as a response to the crisis, the result will be lower coverage or quality of care.
Kui ligipääs hoolekandele sõltub rahalistest vahenditest või liikmesriikide tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandekulude kärpimisest vastusena kriisile, on tagajärjeks hoolekande väiksem ulatus või kvaliteet.
Financial pressure on health systems can lead countries to review their policy mix on health determinants in search of greater eectiveness and eciency.
Rahaline surve tervishoiusüsteemidele võib sundida riike üle vaatama oma tervisemõjurialast poliitikat, otsimaks suuremat tõhusust ja kasutegurit.
This again, can increase inequality of access to care.
See võib samuti suurendada hoolekandele ligipääsetavuse ebavõrdsust.
This is particularly the case for health promotion and disease prevention programmes for disadvantaged areas, vulnerable families and lower socioeconomic groups (e.g. mothers, children, young parents and those over 50).
See kehtib iseäranis tervisedendamise ja haiguste ennetamise programmide kohta ebasoodsates piirkondades, kaitsetutes perekondades ja madalamates sotsiaalmajanduslikes rühmades (nt emad, lapsed, noored vanemad ja üle 50aastased).
1 a Roma community living in Debrecen
1 elava romade kogukonna hulgas
Member States feel that regional and local action, supported by national and EU action, is very important to achieve results.
Liikmesriigid leiavad, et piirkondlik ja kohalik tegevus, mida toetab riiklik ja ELi tegevus, on tulemuste saavutamiseks äärmiselt oluline.
Local authorities must identify individuals at risk of lower health status in their communities.
Kohalikud võimud peavad oma kogukondades kindlaks tegema kehvema tervisliku seisundi riskiga elanikud.
To reach these individuals, regional-level actors can build neighbourhood and community infrastructure.
Nende elanikeni jõudmiseks peavad piirkondlikud osalejad rajama naabrus- ja kogukonnasisese taristu.
The main aims of this initiative were to raise awareness in the community towards environmental, energy and health-behavioural issues, to build up community plans for sustainable, energy-saving and health-conductive social housing, but also to build-up plans for social housing that can be performed immediately.
Selle ettevõtmise põhieesmärk oli tõsta kogukonnasisest teadlikkust keskkonna, energia ja tervishoiukäitumisega seotud probleemide suhtes, koostada kavandid kogukonda jätkusuutlike, energiasäästlike ja tervisele ohutute sotsiaalelamute ehitamiseks, aga ka koostada sotsiaalelamute rajamise plaanid, mida oleks võimalik kohe rakendada.
Community members were fully involved in the development of these plans and received appropriate training in household management and energy saving fields.
Kogukonna liikmed olid nende plaanide väljatöötamisse täielikult kaasatud ja said sobiva koolituse majapidamise ja energia säästmise alal.
More generally linkage between health and housing and environment was a key skill acquired by people involved in the project.
Üldisemalt oli peamine projektiga seotud inimeste omandatud oskus tervise, majapidamise ja keskkonna omavaheline seostamine.
Key results: housing conditions were identied as a key determinant of health status, and thus playing a role in health inequalities.
Peamised tulemused: tervisliku seisundi põhimäärajaks osutusid elamistingimused, mis on seega tervisealase ebavõrdsuse tegureid.
Improvement of housing conditions, and building of new houses taking the Roma cultural background fully into account was one of the key achievements of this project.
Elamistingimuste parandamine ja uute elamute rajamine, mille käigus arvestati täielikult romade kultuurilist tausta, oli selle projekti põhisaavutusi.
The main objective was to use employment providers as an institutional framework for the implementation of health promotion.
Põhieesmärk oli kasutada tööpakkujaid tervise edendamisel asutusliku tugiraamistikuna.
Specic training sessions were performed by training institutions that are normally in charge of supporting job seekers.
Koolitusasutustes, mis tegelevad tavaliselt tööotsijate toetamisega, korraldati spetsiilised koolitused.
Statutory health insurance institutions are also key partners of this project, as they also perform group-focused actions.
Selle projekti olulised partnerid on ka seadusjärgsed tervisekindlustuse asutused, kuna nad teostavad ka rühmadele suunatud toiminguid.
Building partnerships with the non-prot sector, business and the employment market can also be an eective means of raising awareness and prompting action to help those at higher risk from health problems.
Partnerlussuhete loomine mittetulundussektoriga, ärisektoriga ja tööturuga võib samuti tõhustada teadlikkuse tõstmist ja suurema terviseprobleemide riskiga inimeste aitamist.
Jobless people were approached and managed through a specic methodology**to assess individual health competence very precisely (especially a comprehensive motivational health talk) and to build up a health promotion plan.
viduaalset tervisesuutlikkust (eriti igakülgsete motiveerivate tervisealaste vestluste abil) ja koostada tervise edendamise plaan.
Various programs, especially prevention courses, stress management, and group-focused training sessions are financially supported by statutory health insurances.
Erinevate programmide, eriti ennetuskursuste, stressihalduse ja rühmadele suunatud koolituste rahaline toetus tuleb kohustuslikust ravikindlustusest.
Training sessions were also specically designed for the staff of the qualifying and employment providers.2
Koolitused olid koostatud just kvalikatsiooni- ning tööpakkujatele mõeldes.2
Thanks to this program, occupation and qualication institutions for the unemployed and statutory health insurance institutions work in close connection, to improve health of jobless people in their own setting.
Tänu sellele programmile teevad töötute kvalikatsiooniasutused ja kohustuslikku ravikindlustust juhtivad asutused tihedat koostööd, et parandada töötute tervist nende endi valdkonnas.
Key results: The project was very well accepted by institutions. Improvement in health behaviour (especially physical activity and nutrition) and reduction of psychosocial stress has been identied and workability improved thanks to this program.
Peamised tulemused: asutused võtsid projekti väga hästi vastu.Tänu sellele programmile on tuvastatud paranemine tervisekäitumises (eriti füüsilise aktiivsuse ja toitumise) ja psühhosotsiaalse stressi vähenemine ning töövõime kasv.
EU-level action
Tegevus ELis
Commission Communication on Health Inequalities
Tervisealast ebavõrdsust käsitlev komisjoni teatis
Measurement and regular reporting of health inequality indicators is an essential first step towards effective action, especially in deprived areas. Gathering information through regular monitoring of health indicators can support awareness-raising and allow policy makers to identify the extent of inequalities and where they lie (types of diseases and causes of mortality).
Tervisealase ebavõrdsuse näitajate mõõtmine ja regulaarne aruandlus on hädavajalik esimene samm tõhusate lahenduste poole, eriti puudust kannatavates piirkondades.Teabe kogumine tervisenäitajate regulaarse jälgimise teel võib aidata kaasa teadlikkuse paranemisele ja võimaldab poliitika kujundajatel tuvastada ebavõrdsuse taset ja põhjusi (haiguste tüüpe ja surmapõhjuseid).
On 20 October 2009 the Commission adopted the Communication “Solidarity
20. oktoobril 2009 võttis komisjon vastu teatise„Solidaarsus ja tervishoid: ter-
Applying health impact assessments and health equity tests and audits to policies across the board is an eective way to generate inter-secto-ral awareness of health inequalities and their social determinants.
Tervisemõjude hindamine, tervisealase võrdsuse testid ja auditid ametkonnasisese poliitikaga seoses on tõhus viis tõsta sektorisisest teadlikkust tervisealase ebavõrdsuse ja selle määravate tegurite suhtes.
in health: reducing health inequalities in the EU”3.
Teatises toodud tähtsaimate eesmärkide hulka kuuluvad:
In the Netherlands and the UK eorts were made to improve access to information on the risks of smoking as well as to smoking cessation services for those in deprived areas and in lower socioeconomic groups.
Liikmesriigid või uuringute analüüsid on pidanud arvukaid konkreetseid poliitilisi toiminguid tervisealase ebavõrdsuse vähendamisel tõhusaks.
Integrating equitable distribution of health within overall economic and social development.
• tervishoiu võrdse jaotamise integreerimine üleüldise majandusliku ja sotsiaalse arenguga.
Consideration could be given to whether sound monitoring of health inequality indicators would also help to monitor the social dimension of the future Lisbon Strategy (Europe 2020);
Arutlemine, kas tervisealase ebavõrdsuse näitajate korralik jälgimine aitaks jälgida ka tulevase Lissaboni strateegia (Euroopa 2020) sotsiaalset mõõdet;
These areas consistently show higher rates of smoking than more affluent groups.
Madalmaades ja Ühendkuningriigis võeti kasutusele meetmed ligipääsu suurendamiseks teabele suitsetamise ohtude kohta ja ka suitsetamisest loobumise teenustele puudust kannatavates piirkondades ning madalamates sotsiaalmajanduslikes rühmades.
Improving ways of working with Member States, stakeholders and regions;
Nendes piirkondades on suitsetamise levik olnud pidevalt suurem kui jõukamates rühmades.
Enhancing EU support for research into health inequalities;
ELi panuse suurendamine tervisealase ebavõrdsuse uuringutesse;
Audits of policies to ascertain their impact in reducing health inequalities;
• liikmesriikide julgustamine, et nad kasutaks ELi ühtekuuluvuspoliitika võimalusi, struktuurifonde ja ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) maaelu arengu poliitikat tervisealase ebavõrdsuse määravate teguritega tegelemiseks;
Improving ante-natal (screening and immunisation) and post-natal care, including neo-natal screening and parent support, such as provision of information on nutrition, parental smoking and sleeping positions, is a key element in raising overall health levels.
Sünnieelsete (skriinimine ja vaktsineerimine) ja sünnijärgsete tervishoiuteenuste parandamisel, kaasa arvatud vastsündinute skriinimine ja vanemate toetamine, näiteks toitumisalase, vanemate suitsetamise kahjulikkust ja magamisasendit käsitleva teabe abil, on üldise tervisliku olukorra parandamisel oluline osa.
Both the UK and Poland have launched programmes so that those in less auent areas and/or socioeconomic groups can receive proper ante-natal and post-natal care in order to reduce the gap in neo-natal and infant mortality. A similar programme aimed at migrants is underway in the Netherlands.
Nii Ühendkuningriigis kui ka Poolas on käivitatud programme eesmärgiga pakkuda vaesemate piirkondade elanikele ja/või vaesematesse sotsiaal-majanduslikesse rühmadesse kuulujatele korralikke sünnieelseid ja sünnijärgseid tervishoiuteenuseid, et vähendada erinevust vastsündinute ja imikute suremuses võrreldes rikkamate piirkondade/rühmadega.
Such programmes work with family doctors and hospitals and include home visits to vulnerable mothers from early pregnancy until the child reaches two years of age.
Madalmaades käib praegu sarnane sisserändajatele suunatud programm.
3 COM(2009)567. http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=89 & langId=en & newsId= 619 & furtherNews=yes http://ec.europa.eu/health/social_determinants/policy/commission_communication/ index_en.htm
Nendes programmides tehakse koostööd perearstide ja haiglatega ning programmide hulka kuuluvad kodukülastused haavatavamatele emadele alates raseduse esimestest kuudest kuni lapse kaheaastaseks saamiseni.
Activities targeting certain vulnerable groups such as ethnic minorities, migrants and Roma;
• kindlatele haavatavatele rühmadele, nagu rahvusvähemused, sisserändajad ja romad, suunatud tegevused;
Exploring possibilities for synergies between the Commission’s development aid and work on health inequalities;
• komisjoni arenguabi ja tervisealase ebavõrdsusega seotud töö omavahelise võimenduva koostoime võimaluste uurimine;
Improving measurement and monitoring of health inequalities, with the first report expected to be published in 2012.
• tervisealase ebavõrdsuse mõõtmise ja jälgimise täiustamine; esimene aruanne avaldatakse eeldatavalt 2012. aastal.
European Employment Strategy
Euroopa tööhõivestrateegia
The importance of employment for health is highlighted in a number of EU guidelines: n u l l
Tööhõive seos tervisega on oluline paljudes ELi suunistes.
Employment Guideline 17 focuses on improving quality and productivity at work and modernising social protection systems.
Tööhõivesuunis nr 17 keskendub töö kvaliteedi ja -jõudluse parandamisele ning sotsiaalkaitsesüsteemide nüüdisajastamisele.
Health and safety at work is one of the main factors in ensuring good working conditions.
Töötervishoid ja -ohutus on heade töötingimuste tagamise peamisi tegureid.
It is also a crucial element in attracting more people into the labour market, in particular in the light of Europe’s ageing population.
See on ka hädavajalik rohkemate inimeste tööturule kaasamiseks, eriti Euroopa vananeva rahvastiku puhul.
It thus has a concrete contribution to make towards reducing health inequalities.
Seega tõhustab see selgelt tervisealase ebavõrdsuse vähendamist.
Employment Guideline 21 promotes and disseminates innovative and adaptable forms of work organisation to improve quality and productivity, as well as health and safety at work.
Tööhõivesuunis nr 21 edendab ja levitab uuenduslikke ning kohandatavaid töökorralduse vorme, et parandada kvaliteeti, tootlikkust, töötervishoidu ja -ohutust.
It encourages implementation of integrated flexicurity approaches with the aim of helping workers, including those in low-skilled jobs and at the margins of the labour market to cope with a more complex, diverse and irregular, and therefore demanding working life.
See soodustab integreeritud turvalise paindlikkuse käsitlusviisi kasutamist eesmärgiga aidata töölistel, kaasa arvatud lihttöölised ja tööturul tõrjutud, kohaneda keerulisema, mitmekülgsema, ebareeglipärasema ning seega nõudlikuma tööeluga.
Employment Guideline 18 promotes a lifecycle approach and calls for support for active ageing including appropriate working conditions and improved occupational health status so as to prolong citizens’ working lives.
Tööhõivesuunis nr 18 edendab elutsüklipõhist käsitlusviisi ja nõuab aktiivse vananemise toetamist, kaasa arvatud sobivaid töötingimusi ning töötervishoiu seisundi paranemist, pikendamaks kodanike tööiga.
It also calls for the promotion of modern social protection systems including in the area of healthcare.
See nõuab ka moodsate sotsiaalkaitsesüsteemide edendamist, kaasa arvatud tervishoius.
The guideline also emphasises that improved occupational health status will reduce sickness burdens, thereby increasing labour productivity.
Suunis rõhutab ka, et töötervishoiu paranemine vähendab haiguskoormust, tõstes seega tööviljakust.
Employment Guideline 23 emphasises the need to focus on new skills for new jobs in order to promote access for all to the job market and ensure innovation and quality at work.
Tööhõivesuunis nr 23 rõhutab vajadust keskenduda uute töökohtade uutele oskustele, et suurendada kõigi ligipääsu tööturule ning tagada uuenduslikkus ja töö kvaliteet.
Financial support for action on health inequalities is being provided through a number of EU programmes and instruments.
Rahalist abi tervisealase ebavõrdsusega seotud tegevusaladele pakuvad arvukad ELi programmid ja vahendid.
Cohesion Policy provides financial support to Member States in addressing regional imbalances.
EL toetab liikmesriikide ühiste probleemidega seotud tegevust, aidates kaasa dialoogile, parimate tavade vahetamisele ja poliitika koordineerimisele liikmesriikides ja nende vahel ning sidusorganisatsioonidega.
Recently, health has been dened as one of the areas for support through the European Regional Development Fund (ERDF) and European Social Fund (ESF) in accordance with the Community Strategic Guidelines for Cohesion 2007-2013.5Health promotion, disease prevention, transfer of knowledge, training and availability of highly skilled staff and infrastructure in convergence regions are some of the topical areas qualifying for support.
Selliste koostöömehhanismide hulka kuuluvad avatud suhtluse meetod, sotsiaalkaitsekomitee ning sotsiaalsete tegurite ja tervisega seotud ebavõrdsusega tegelev ELi ekspertrühm.
The Guidelines note that there are “major dierences in health status and healthcare between EU regions”... thus“it is important for cohesion… to contribute to healthcare facilities… Community based health improvement and preventive actions have an important role to play in reducing inequalities”.
2010. aastal võttis nõukogu vastu järelduse võrdsuse ja tervishoiu kohta4, milles julgustatakse liikmesriike tervisealase ebavõrdsuse vähendamise poliitikat ja tegevust edasi arendama ning heade tavade jagamises aktiivselt osalema.
The EU supports Member State actions to address common challenges by facilitating dialogue, exchange of best practices and policy coordination with and between Member States and with stakeholder organisations.
Viimasel ajal on tervist peetud üheks Euroopa Regionaalarengu Fondilt (ERF) ja Euroopa Sotsiaalfondilt (ESF) toetust saavaks valdkonnaks vastavalt ühenduse ühtekuuluvuspoliitika 2007.–2013.5aasta strateegilistele suunistele.
Mechanisms for such cooperation include the Open Method of Coordination, the Social Protection Committee and the EU Expert Group on Social Determinants and Health Inequalities.
Tervisedendus, haiguste ennetamine, teadmiste jagamine, hea väljaõppega tööliste olemasolu ja koolitus ning lähenemispiirkondade taristu on vaid mõned päevakajalised valdkonnad, millel on õigus toetust saada.
In 2010 the Council adopted conclusions on Equity and Health 4 which encourage Member States to further develop their policies and actions to reduce health inequalities and to participate actively in sharing good practice.
Suunistes on välja toodud, et ELi piirkondade vahel on märkimisväärne erinevus tervisliku olukorra ja tervishoiu valdkondades; seega on sidususe seisukohalt tähtis toetada tervishoiuasutusi. Kogukonnapõhisel tervisedendamisel ja ennetustegevustel on ebavõrdsuse vähendamisel oluline osa.
Greater health equity is a key element of the EU Health Strategy and an important dimension of policies and initiatives in areas such as tobacco, obesity, alcohol, young people and mental health.
Suurem tervisealane võrdsus on ELi tervishoiustrateegia oluline osa ja tubaka, ülekaalulisuse, alkoholi, noorsoo ning vaimse tervisega seotud poliitika ja ettevõtmiste tähtis mõõde.
Close cooperation is maintained with related work of the World Health Organization, the Organisation for Economic Cooperation and Development, the Council of Europe and research developments in this area.
Tehakse tihedat koostööd Maailma Terviseorganisatsiooni, Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni ja Euroopa Nõukoguga ning teadusuuringute arenguga nendes valdkondades.
The Common Agricultural Policy (CAP) is not a social policy in and of itself, but it has elements that may contribute to the reduction of health inequalities such as ensuring a fair standard of living for farmers, availability of food supplies and reasonable consumer prices.
Ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) ei ole iseenesest sotsiaalpoliitika, kuid selles on osi, mis võivad aidata tervisealast ebavõrdsust vähendada, nagu näiteks talunikele rahuldava elatustaseme, toiduvarude ligipääsetavuse ja mõistlike jaehindade kindlustamine.
The CAP supports the School Milk Scheme and the distribution of agricultural products to deprived groups.
ÜPP toetab koolipiima programmi ja põllumajandussaaduste jagamist puudust kannatavatele rühmadele.
More recently, possible contributions on the part of the CAP to promoting a healthier diet by greater emphasis on eating fruit and vegetables were explored.
Hiljuti uuriti ÜPP võimalikku osatähtsust tervislikuma dieedi edendamises, pannes suuremat rõhku puu- ja juurviljade söömisele.
In addition, the EU rural development policy supports investment in and development of social and health care services, technology and infrastructure in rural areas as well as training and information actions on health and social subjects.
Lisaks toetab ELi maaelu arengu poliitika investeerimist sotsiaal- ja tervishoiuteenustesse, tehnoloogiasse ning maapiirkondade taristusse ja nende arengut ning koolitus- ja teabejagamisprogramme tervishoiu- ja sotsiaalteemadel.
5 http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/dococ/2007/osc/l_29120061021en00110032.pdf
Nõukogu järeldused„Võrdsus ja tervis kõigis poliitikates: solidaarsus ja tervishoid”.
The EU Health Programme funds action networks, local initiatives, expert reviews, conferences and policy innovations in the field of public health.
ELi terviseprogramm rahastab rahvatervisealaseid tegevusvõrgustikke, kohalikke algatusi, eksperthinnanguid, konverentse ja poliitikauuendusi.
The European Fund for the Integration of Third Country Nationals supports Member State eorts to facilitate integration of migrants into European societies.
Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond toetab liikmesriikide pingutusi sisserändajate Euroopa ühiskonda integreerimise hõlbustamiseks.
Of the total budget of €825 million, 7% is aimed at supporting projects addressing aspects of integration, including access to healthcare.
825 miljoni eurosest kogueelarvest on 7% eraldatud integratsiooniga, kaasa arvatud tervishoiule ligipääsetavusega tegelemiseks.
The remaining 93% is for Member States to implement an Annual Programme agreed with the Commission.
Ülejäänud 93% on liikmesriikidele iga-aastase komisjoniga kokkulepitud programmi elluviimiseks.