natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A special fund, the Cohesion Fund, is designed to assist the least prosperous countries of the Union: the 10 new Member States as well as Ireland (until the end of 2003), Greece, Portugal and Spain.
Eriotstarbelise Ühtekuuluvusfondi ülesandeks on kõige vaesemate liikmesriikide abistamine, kelle hulka kuuluvad: 10 uut liikmesriiki koos Iirimaa (kuni 2003. a lõpuni), Kreeka, Portugali ja Hispaaniaga.
At the beginning, the criterion is that the country’s gross national product (GNP) is no greater than 90 % of the average for the Union.
Algseks kriteeriumiks on, et antud riigi rahvamajanduse kogutoodang (RKT) ei ületaks 90% liidu keskmisest.
The Cohesion Fund intervenes throughout the national territory to co-finance major projects involving the environment and trans-European transportation networks rather than programmes and thus makes it possible to avoid having the cost of these works disrupt budgetary efforts in the countries to satisfy the demands of economic and monetary union.
Ühtekuuluvusfondi sekkumistegevus hõlmab riigi kogu territooriumit ning seisneb mitte niivõrd konkreetsete programmide, kuivõrd suurte keskkonnaalaste ja üleeuroopaliste transpordivõrkudega seotud projektide kaasfinantseerimises, mis võimaldab vältida nende tööde maksumuse vastumõju majandusliku ja rahandusliku liidu nõuete rahuldamisele suunatud eelarvelistele pingutustele.
Furthermore, it assists these countries to conform to European norms in these areas.
Lisaks abistab ta neid riike selleks, et olla nendes valdkondades vastavuses Euroopa Liidu normidega.
One third of the funding for the Cohesion Fund is reserved for the new Member States between 2004 and 2006.
Üks kolmandik Ühtekuuluvusfondi vahenditest on reserveeritud uute liikmesriikide jaoks aastateks 2004–2006.
The European Union’s Solidarity Fund
Euroopa Liidu Solidaarsusfond
The principal mission of the European Investment Bank (EIB) is to contribute to the balanced development of the Union’s internal market.
2002. aastal asutatud Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) ei kujuta endast struktuurivahendit, vaid on ette nähtud rahalise esmaabi andmiseks ajutise eluaseme pakkumisel ja esmatähtsusega infrastruktuuride parandamisel suuremate katastroofide korral.
To this end, it facilitates the financing of investment programmes in connection, notably, with the Structural Funds.
ELSF ei finantseeri pikaajalisi tegevusi, mille abistamiseks on ette nähtud teised rahastamisvahendid, peamiselt struktuurifondid.
Without the constraints of the profit motive, the EIB intervenes in the form of low interest loans designed, for example, to improve transportation, energy and telecommunications infrastructure, support the investments of SMEs, protect the environment and develop human resources and research.
Solidaarsus ja eriti ennetamine selles valdkonnas on seda enam tähtsad, et suuremastaabiline katastroof võib nullida kõik arendusprogrammide tulemused.
Created in 2002, the European Union’s Solidarity Fund (EUSF) is not a structural instrument but provides first-aid financial assistance in the event of a major catastrophe for actions such as temporary shelter and the temporary repair of indispensable infrastructure.
Euroopa Investeerimispanga (EIP) peaülesandeks on toetada liidu siseturu tasakaalustatud arengut.
The EUSF does not finance any long-term actions: these can receive assistance from other instruments, notably the Structural Funds.
Sel eesmärgil aitab ta eriti kaasa struktuurifondidega seotud investeerimisprogrammide rahastamisele.
Solidarity in this area and even more prevention are all the more important as a catastrophe of major importance can reduce the results of the development programmes to nothing.
Olles vaba kasumimotiividest tingitud kitsendustest, kujutab EIP sekkumistegevus endast madala intressiga laenude andmist eesmärkidel, nagu näiteks infrastruktuuri parendamisel transpordi, energeetika ja telekommunikatsioonide valdkonnas, VKEde investeeringute toetamisel, keskkonnakaitse ning inimressursside ja uurimistegevuse arendamisel.
Preaccession aid
Ühinemiseelne abi
For the first time in the history of its progressive enlargements, the European Union has called for preaccession aid for the 10 central and east European countries (CEECs), of which eight became members in 2004 (Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Poland, Slovakia and Slovenia).
Esimest korda oma järkjärgulise laienemise ajaloos on Euroopa Liit rakendanud ühinemiseelset abi kümne Kesk- ja Ida-Euroopa riigi (KIER) jaoks, kellest kaheksa said liikmeks aastal 2004 (Tšehhi Vabariik, Eesti, Ungari, Läti, Leedu, Poola, Slovaki Vabariik ja Sloveenia).
This aid continues to be employed in Bulgaria and Romania.
Selle abi andmine jätkub Bulgaarias ja Rumeenias.
Preaccession aid is financed principally by three Community instruments.
Ühinemiseelse abi rahastamine toimub põhiliselt läbi järgneva kolme ühenduse rahastamisvahendi.
in 1989.
p Vanim neist, PHARE programm, loodi aastal 1989. See oli
It was designed on the one hand to strengthen institutions, administrations and public organs to ensure the application of Community legislation and on the other to support investment in the areas in which it is most necessary (infrastructure, firms, social measures).
p Samuti tegeleb 1999. aastal loodud ühinemiseelse ette nähtud ühelt poolt institutsioonide, haldusjuhtimise ja riiklike organite tugevdamiseks ühenduse seadusandluse kohaldamisel ja, teiselt poolt, investeeringute toetamiseks neid kõige enam vajavates valdkondades (infrastruktuur, ettevõtted, sotsiaalsed meetmed).
Phare-CBC (cross-border cooperation) complements the action of Interreg by financing crossborder actions on the territory of the candidate countries.
PHARE-CBC (CBC – piiriülene koostöö) täiendab INTERREGi, rahastades piiriülest tegevust kandidaatriikide territooriumil.
p The Special Accession Programme for Agriculture and Rural Development (Sapard), created in 1999, supports the preparation of the candidate countries for the common agricultural policy of the Union.
p 1999. aastal käivitatud põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm (SAPARD) toetab kandidaatriikide ettevalmistusi liidu ühise põllumajanduspoliitika elluviimiseks.
It includes a wide range of measures to adapt agricultural structures and rural development, consumer and environmental protection and technical assistance.
See sisaldab laias vahemikus kohandamismeetmeid põllumajandusstruktuuri- de ja maaelu arengu, tarbija- ja keskkonnakaitse ning tehnilise abi valdkonnas.
In addition to the actions financed, preaccession aid also seeks to prepare the national bodies responsible for the administration of the Structural Funds and the Cohesion Fund.
Lisaks finantseeritavatele tegevustele on struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi haldamise eest vastutavate riiklike organite ettevalmistamisele suunatud ka ühinemiseelne abi.
Following accession, the ERDF and ESF will take charge of the interventions made by Phare, while the Cohesion Fund will take charge of those by the ISPA, and the EAGGF-Guidance those of Sapard.
Ühinemisjärgselt võtavad PHARE sekkumistegevuse üle ERF ja ESF, ISPA tööd jätkab Ühtekuuluvusfond ning EAGGF arendusrahastu võtab üle SAPARDi funktsioonid.
Financial allocations under preaccession assistance for Bulgaria and Romania (million EUR, 2004 prices)
Ühinemiseelse abi raamides tehtud rahalisederaldised Bulgaariale ja Rumeeniale
Surface area: 110 910 km²Population: 7 846 000 hab.Per capita GDP index (2002): 26 (EU-15 = 100)
Elanikkonna koguarv: 7 846 000SKT indeks elaniku kohta (2002):26 (EL-15 = 100)
Surface area: 237 500 km²Population: 21 773 000 hab.Per capita GDP index (2002): 27 (EU-15 = 100)
Elanikkonna koguarv: 21 773 000SKT indeks elaniku kohta (2002):27 (EL-15 = 100)
Source: Financial statement annexed to ’Roadmap’ for Bulgaria and Romania.Assumed split between instruments based on ratio 3/6 Phare, 2/6 ISPA, 1/6 Sapard.Division of allocations between Bulgaria and Romania based on ratio 30:70.Figures for ISPA relate to mid-point of range: 26-34 % Bulgaria, 64-76 % Romania (Council decision pending).
Algallikas: Bulgaaria ja Rumeenia „teekaardile” lisatud fi nantsaruanne.Eeldatav jaotus rahastamisvahendite vahel põhineb suhtel 3/6 PHARE, 2/6 ISPA ja 1/6 SAPARD.Eraldiste jaotumine Bulgaaria ja Rumeenia vahel põhineb suhtel 30 : 70.ISPA kohta näidatud arvud on arvestatud vahemike keskpunktide suhtes: 26–34% Bulgaaria ja 64–76% Rumeenia jaoks (nõukogu otsus menetluses).
Breakdown of Structural Funds and instruments by sector of expenditure, 2000–06 (*)
Struktuurifondide ja -vahendite jaotus kulusektoritekaupa, 2000–2006 (*)
Productive environment(enterprise assistance, rural development, tourism)
Tootlik keskkond(ettevõtete abistamine, maaelu arendamine, turism)
Environment(infastructure, planning/rehabilitation)
Keskkond(infrastruktuur, planeerimine/tervendamine)
Community initiatives (EU-15)
Ühenduse algatused (EL-15)
Research, technological development and innovation
Uurimistegevus, tehnoloogiline areng ja innovaatika
Cohesion Fund (EU-15)
Ühtekuuluvusfondid (EL-15)
Instrument for Preaccession (ISPA)
Ühinemiseelsed vahendid (ISPA)
Training, job creation, social inclusion
Koolitus, uute töökohtade loomine,sotsiaalne hõlvamine
Structural interventions new Member States (2004–06) (**)
Struktuurne sekkumistegevus uutesliikmesriikides (2004–2006) (**)
Source: Regional Policy DG, 2003.
Algallikas: D-G regionaalpoliitika 2003
(*) Billion EUR, 1999 prices, planned expenditure.(**) One third of this amount is reserved for the Cohesion Fund; the remainder roughly corresponds to the allocation of expenditure for Objective 1 (EU-15).
(*) Miljardites eurodes, 1999. a hindades, planeeritud kulud. (**) Üks kolmandik sellest summast on reserveeritud Ühtekuuluvusfondile; ülejäänud osa vastab ligikaudu assigneeringutele sihtala 1 raamides (EL-15).
Which stages?
Millised etapid?
The European Council decides the budget of the Structural Funds and rules governing its use, i.e. all
Euroopa Ülemkogu määrab struktuurifondide eelarve ja
1 members of the Union decided on the basis of a proposal from the European Commission negotiated with the European Parliament.
1 suunab nende kasutamist, st Euroopa Komisjoni ettepaneku alusel, mis on kooskõlastatud Euroopa Parlamendiga, saavad otsustada kõik liidu liikmed.
The Structural Funds are allocated by country and by priority objective.
Struktuurifondid jagatakse erinevate riikide ja esmatähtsate sihtalade vahel.
The Commission defines which areas can take advantage of a form of aid in agreement with the States.
Komisjoni ja liikmesriikide kokkuleppel määratakse, milliseid valdkondi abi jagamisel eelistada.
The Commission proposes certain common thematic guidelines.
Komisjon esitab teatavad üldised temaatilised suunised.
Over and above the subsidies: the value
Lisaks ja täiendavalt subsiidiumitele: Euro
Structural aid is not allocated to projects chosen directly by the European Commission.
Struktuuriabi ei eraldata vahetult Euroopa Komisjoni poolt valitud projektidele.
The Commission negotiates the major priorities of the development programmes with the Member States on the basis of its thematic orientations for the period 2000–06 (see page 20), and adopts plans and programmes.
Oma temaatilise suunitluse alusel lepib komisjon ajavahemikuks 2000–2006 (vt lk 20) liikmesriikidega kokku arenguprogrammide peamistes prioriteetites ning võtab vastu plaanid ja programmid.
But the choice of projects and their management is subject to the responsibility of the national and regional authorities.
Projektide valik ja nende juhtimine jäävad aga riiklike ja piirkondlike võimuorganite vastutada.
This decentralisation has been extended from 2000 and this is one of the major characteristics of the current programming period.
Sellist detsentraliseerimist on laiendatud alates 2000. aastast ning see on jooksva programmperioodi üks põhilisemaid iseloomustajaid.
This comes on top of the simplification of the regulations governing the Structural Funds, which was intensified again in 2003.
See lisandub struktuurifondide juhtimise korra lihtsustamisele, mida suurendati uuesti aastal 2003.
assistance of the monitoring committees on which the various partners (economic, social and environmental actors) are represented.
partnereid (majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaalased osalejad), regulaarselt programmide edenemise järelvalvet.
They inform the European Commission of this progress and provide it with evidence that the money is being used under the best possible conditions (certification of expenditure).
Nad teavitavad sellest edenemisest Euroopa Komisjoni ning esitavad talle tõendeid, et raha on kasutatud parimatel võimalikel tingimustel (kulutuste sertifitseerimine).
The Commission examines the control systems that have been established and disburses the remainder of the contribution from the Structural Funds accordingly.
Komisjon vaatab läbi moodustatud kontrollsüsteemid ning vastavalt tulemustele maksab struktuurifondidest välja eraldise ülejäänud osa.
It analyses the development of the monitoring indicators and the assessment studies and organises exchanges on particular themes.
Ta analüüsib kontrollnäitajate arengut ja hindamisuuringuid ning organiseerib kogemuste vahetamist konkreetsetel teemadel.
It informs the authorities responsible for the programmes of any new Community priorities that have an impact on regional development.
Ta teavitab programmide eest vastutavaid organeid kõikidest uutest regionaalarenguga seotud ühenduse prioriteetidest.
Once the projects are selected, they receive mixed funding from both national and Community sources.
Kui projektid on valitud, rahastatakse neid ühiselt nii riiklikest kui ühenduse allikatest.
The selected bodies can then implement their projects.
Väljavalitud asutused saavad seejärel alustada
8 completed before the deadline defined in the programme, as the rhythm of the European aid is set from the beginning.
8 oma projektide teostamist. Need peavad tingimata saama programmis määratud tähtajaks lõpetatud, kuna Euroopa Liidu abi rütm on algusest peale kindlaks määratud.
The authority responsible for administering each programme selects the projects that best
Ühtekuuluvusfond ja ISPA projektid
Unlike the Structural Funds, the Cohesion Fund and ISPA do not co-finance programmes but projects or stages of projects that are clearly identified from the start.
Erinevalt struktuurifondidest ei tegele Ühtekuuluvusfond ja ISPA programmide, vaid algusest peale täpselt määratletud projektide või projektietappide kaasfinantseerimisega.
These projects are submitted to the Commission by the Member States, managed by national authorities and supervised by a monitoring committee.
Need projektid esitatakse komisjonile liikmesriikide poolt, mille juhtimisega tegelevad riiklikud organid ja järelevaatusega kontrollkomitee.
On the basis of these decisions, each State or region formulates and gathers its proposals into a plan to
Nende otsuste alusel vormistab iga riik või piirkond oma
2 support the areas in difficulty and disadvantaged social groups, taking into account the Commission’s thematic guidelines.
2 ettepanekud ja koostab neist raskustes olevate alade ja ebasoodsate sotsiaalsete gruppide toetamise plaani, võttes arvesse komisjoni temaatilisi suuniseid.
The economic and social partners and other authorised bodies take part in drawing up this plan.
Selle plaani koostamisel osalevad majanduspartnerid ja tööturu osapooled.
Once established, the plans are presented to the European Commission.
Koostatud plaanid esitatakse Euroopa oopa Liidu abiga loodud lisandväärtus
This co-financing makes it possible for Union money to supplement money from the States in order to exceed, where necessary, the limits imposed by the financial capacities of the States themselves.
Selline kaasfinantseerimine võimaldab liidu rahadel täiendada liikmesriikide rahasid, et vajaduse korral ületada riikide rahaliste võimaluste poolt seatud piire.
4 these documents and the national and Community funds to be used to implement them with the Commission.
4 nende dokumentide sisu ja nende teostamiseks vajalikud riiklikud ja ühenduse rahalised vahendid.
On the other hand, Community funds do not make it possible to cut costs in the national budgets.
Teiselt poolt ei luba ühenduse fondid riiklikke eelarvekulusid vähendada.
The States continue to take primary responsibility for the development of their areas in difficulty.
Liikmesriikidele jääb jätkuvalt esmavastutus oma probleemsete valdkondade arendamise eest.
By granting subsidies for programmes that take European interests and experience gathered in other countries and regions into account, the Union helps them to do more and better than they would have been able to do alone.
Subsideerides programme, mis arvestavad Euroopa huvisid ning teistes riikides ja piirkondades kogutud kogemusi, aitab liit saavutada enamat, kui suudaks iga üksik riik eraldi.
This is the value added by its intervention.
See kujutabki endast sekkumistegevusega loodud lisandväärtust.
5 all of these questions, the Commission adopts the plans (*) and programmes that have been established.
koostatud plaanid (*) ja programmid vastu.
It provides an advance to the States to allow them to set the programmes in motion.
Programmide käivitamiseks maksab ta riikidele avanssi.
National or regional authorities decide the details of the
Riiklikud või regionaalorganid otsustavad iseseisvalt
6 programmes, i.e. the planning supplements, autonomously.
6 programmide üksikasjade, st plaani täiendava rahastamise üle.
These documents are not negotiated with the Commission but are sent to it for its information.
Neid dokumente ei kooskõlastata komisjoniga, vaid saadetakse talle teadmiseks.
The documents make it possible for these authorities to launch the projects in their own way (such as calls for projects and calls for bids to create infrastructure).
See võimaldab vastavatel võimuorganitel käivitada projekte oma äranägemise järgi (nt projektide või infrastruktuuri loomise pakkumiste abil).
The programmes thus enter their operational phase.
Nii jõuavad programmid tööfaasi.
(*) Known as Community support frameworks (CSF) or single programming documents (SPD), on the basis of which they will or will not demand an additional decision from the Commission to implement the programmes.
(*) Tuntud kui ühenduse abi raamprogramm (Community support frameworks, CSF) või ühtsed programmdokumendid (Single programming documents, SPD), mille alusel nad kas nõuavad komisjonilt lisaotsust programmi teostamiseks või mitte.
What does it do?
Kuidas see toimib?
Specifically, what does one do with the resources that the European Union and Member States allocate to regional development?
Täpsemalt, kuidas toimida Euroopa Liidu ja liikmesriikide poolt regionaalarengu jaoks eraldatud ressurssidega?
To provide a brief overview, we can examine the document in which the Commission presents its common thematic guidelines for the period 2000–06 (*).
Lühikese ülevaatena tutvume dokumendiga, milles komisjon esitab oma üldised temaatilised suunised aastateks 2000–2006 (*).
Taking these guidelines into account, national and regional authorities establish their own priorities along with the Commission and select concrete projects.
Neid suuniseid arvestades määravad riiklikud ja regionaalorganid koos komisjoniga oma prioriteedid ja valivad konkreetsed projektid.
The latter present a very great diversity on the basis of economic, social and territorial conditions in each region, which determine the forms the Structural Funds’ interventions will take.
Struktuurifondide sekkumistegevuse vormid sõltuvad piirkondlikult väga erinevatest majanduslikest, sotsiaalsetest ja territoriaalsetest tingimustest.
The Commission’s guidelines are grouped together according to the three axes presented below.
Komisjoni suunised on rühmitatud vastavalt allkirjeldatud kolmele teljele.
Improve regional competitiveness
Piirkondliku konkurentsivõime tõstmine
Interventions by the Structural Funds must make it possible to improve the competitiveness of the regions by assisting firms to extend their activities, create employment and increase productivity.
Struktuurifondide sekkumine peab kaasa aitama piirkondliku konkurentsivõime tõstmisele ettevõtete abistamise kaudu nende tegevuse laiendamisel, uute töökohtade loomisel ja tööviljakuse tõstmisel.
To this end, it is essential to make modern and rapid transportation infrastructure with efficient connections and providing a harmonious combination of different transport methods for freight and passengers available to firms and individuals.
Selle ülesande lahendamisel on esmatähtsusega kaasaegse ja kiire, efektiivsete ühenduste ja erinevaid transpordiviise harmooniliselt kombineeriva transpordi infrastruktuuri loomine ettevõtetele ja eraisikutele kättesaadavaks kauba- ja reisijate veoks.
Without energy, there is no production.
Energiata ei ole tootmist.
However, excessive dependence on a single source of energy or single provider significantly reduces the ability of firms to manoeuvre.
Samal ajal vähendab liigne sõltuvus ühest energiaallikast või ühest varustajast oluliselt ettevõtete tegevusvabadust.
The States and their regions have every interest in diversifying their sources of supply and, thus, in creating the true interconnection of distribution networks.
Liikmesriikide ja nende regioonide esmaseks huviks on oma energiaga varustamise hajutamine ja seega tõeliselt omavahel seotud jaotusvõrkude loomine.
It is also important to encourage investment in technologies requiring little energy consumption and in renewable energies such as wind, hydroelectric and solar power.
Samuti on tähtis investeeringute julgustamine vähese energiakasutusega tehnoloogiatesse ja taastuvatesse energiaallikatesse, nagu tuule-, hüdro- ja päikeseenergiasse.
Specific features of Objective 1
Sihtala 1 erijooned
In regions with lagging development, the goal is to fill in the gaps that separate them from other regions in the Union.
Arengus maha jäänud piirkondade eesmärgiks on täita neid piirkondi teistest liidu piirkondadest eraldavad lüngad.
This involves, above all, remedying a significant lack of basic infrastructure (such as transportation, water supply, waste treatment, telecommunications, health and education).
Eelkõige kujutab see endast oluliste infrastruktuuri põhikomponentide (transport, veevarustus, jäätmetöötlus, side, tervishoid ja haridus) puudujääkide likvideerimist.
Most of the available funds are dedicated to the construction of this infrastructure, without ever neglecting the services that make it possible to consolidate often very fragile productive relations.
Suurem osa kasutatavatest fondidest on määratud infrastruktuuri ehitamiseks, unustamata seejuures teenindussektorit, mis võimaldab tugevdada sageli väga hapraid tootmissuhteid.
European co-financing of investments in health and education infrastructure are provided exclusively for these regions.
Euroopa Liidu kaasfinantseerimine tervishoiu ja hariduse investeeringutes infrastruktuuri on ette nähtud nimelt selliste piirkondade jaoks.
Specific features of Objective 2
Sihtala 2 erijooned
In regions undergoing restructuring, the principal problem is not the lack of infrastructure, but the decline of traditional economic activity.
Ümberkorraldamisele kuuluvates piirkondades on peamiseks probleemiks mitte infrastruktuuri puudujäägid, vaid traditsioonilise majandustegevuse allakäik.
It is necessary, therefore, to target the development of alternative activities.
Sellepärast on seal vajalik alternatiivse majandustegevuse arendamine.
Selected additional infrastructure may still be co-financed by the Structural Funds in these regions to improve their attractiveness and employment levels.
Samas ei ole välistatud täiendava infrastruktuuri kaasfinantseerimine struktuurifondide poolt nende piirkondade atraktiivsuse ja tööhõive taseme tõstmiseks.
(*) Available on the Inforegio site (http://www.europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm).
(*) Kättesaadav Inforegio veebileheküljel: http://www.europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm