natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For statistical data you can go straight to Eurostat, the EU’s statistical office (epp.eurostat.ec.europa.eu). There you can access thousands of items free of charge.
Statistiliste andmete leidmiseks võib otse minna Eurostati ehk Euroopa Liidu statistikaameti veebilehele epp. eurostat.ec.europa.eu, kus leidub tuhandeid statistilisi tabeleid, mille kasutamine on tasuta.
Though richly diverse, EU countries are united in their commitment to peace, democracy, the rule of law and respect for human rights.
Kuigi Euroopa Liidu liikmesriigid on mitmekesised, järgivad kõik ühiseid põhiväärtusi: rahu, demokraatiat, õigusriiki ja inimõiguste austamist.
They seek to uphold these values in Europe and beyond, to build and share prosperity, and to exert their collective influence by acting together on the world stage.
Nad püüavad neid väärtusi edendada Euroopas ja kaugemal, saada jõukaks ja jagada seda jõukust teistega ning kasutada oma ühismõju, tegutsedes koos maailmaareenil.
The European Union — a growing family
Euroopa Liit on kasvav perekond
The EU began life in the 1950s as the European Economic Community with six founding members — Belgium, Germany, France, Italy, Luxembourg and the Netherlands.
Euroopa Liit sai alguse 1950. aastatel Euroopa ühendustena. Sinna kuulus kuus liikmesriiki: Belgia, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Prantsusmaa ja Saksamaa.
They created a new way of coming together to manage their joint interests, based essentially on economic integration.
Nad leidsid uue viisi, kuidas koos oma ühiste huvide eest seista, mis rajanes majandusintegratsioonil.
They were joined by Denmark, Ireland and the United Kingdom in 1973, Greece in 1981, and Spain and Portugal in 1986.
1973. aastal liitusid Iirimaa, Taani ja Ühendkuningriik, 1981. aastal Kreeka, 1986. aastal Hispaania ja Portugal.
Unification of Germany in 1990 brought in the Länder from eastern Germany.
Saksamaa taasühendamine 1990. aastal tõi Euroopa Liitu Ida-Saksamaa liidumaad.
Candidate countries
ELi liikmesriigid
The Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Slovenia and Slovakia joined in 2004, followed in 2007 by Bulgaria and Romania.
2004. aasta laienemise käigus liitusid Eesti, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik ja Ungari, 2007. aastal ühinesid Bulgaaria ja Rumeenia.
Three candidates, Croatia, Turkey and the former Yugoslav Republic of Macedonia, have applied for membership.
Euroopa Liidu liikmeks saamiseks on taotluse esitanud ka Horvaatia, Türgi ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.
Europe has always been home to different peoples and cultures.
Euroopa on alati olnud koduks paljudele erinevatele rahvastele ja kultuuridele.
Every member state includes people from other countries — usually with close historical ties to the host country.
Igas ELi liikmesriigis koosneb osa rahvastikust teistest liikmesriikidest pärit inimestest, kellel on tavaliselt tihedad sidemed riigiga, kus nad elavad.
The EU sees ethnic and cultural diversity as an asset, and promotes tolerance, respect and mutual understanding.
Euroopa Liidus hinnatakse etnilist ja kultuurilist mitmekesisust ning edendatakse sallivust, austust ja vastastikust arusaamist.
The European Union is less than half the size of the United States, but its population is over 50% larger.
Euroopa Liidu pindala on vähem kui pool Ameerika Ühendriikide pindalast, kuid selle rahvaarv on üle 50% suurem.
In fact, the EU population is the world’s third largest after China and India.
Euroopa Liit on rahvaarvu poolest kolmandal kohal pärast Hiinat ja Indiat.
Birth rates in the EU are falling and Europeans are living longer.
Sündide arv ELis väheneb ja eurooplased elavad kauem.
These trends have important implications for the future.
Need suundumused mõjutavad tulevikku oluliselt.
The European Union covers more than 4 million km2.
Euroopa Liidu pindala on üle nelja miljoni ruutkilomeetri.
Seen on a map of the world, this is not a huge area — but it embraces 27 countries.
Maailmakaarti vaadates ei ole ELi pindala suur, kuid see hõlmab 27 riiki.
Their size varies widely, with France the biggest and Malta the smallest.
Liikmesriikide pindala on väga erinev. Prantsusmaa on suurim ja Malta väikseim.
Surface area in thousands of square kilometres
Pindala tuhandetes ruutkilomeetrites
The figure for France does not include the overseas departments.Source: Eurostat.
Prantsusmaa andmed ei sisalda Prantsuse ülemeredepartemange. Allikas: Eurostat.
Surface area in millions of square kilometres
Pindala miljonites ruutkilomeetrites
The European Union has 493 million inhabitants — the world’s third largest population after China and India.
Euroopa Liidu rahvaarv on umbes 493 miljonit, hõivates maailmas kolmanda koha pärast Hiinat ja Indiat.
The developed world’s share of the global population is shrinking — from 30% in 1960 to 16% in 2005.
Arenenud riikide osakaal kogu maailma rahvastikus väheneb: kui 1960. aastal oli nende osakaal 30%, siis 2005. aastal 16%.
Four out of every five people on the planet now live in the developing world.
Praegu elab neli inimest viiest arengumaal.
To support poorer countries, the EU actively promotes global development.
Et vaesemaid riike toetada, teeb EL suuri jõupingutusi globaalse arengu edendamisel.
It is the world’s leading provider of development aid.
Juba praegu on EL suurim arenguabi andja maailmas.
Population in millions, 2005
Rahvaarv 2005. aastal (miljonites)
0 Figures for the EU-27 are for 1 January 2006.
0 EL-27 puhul on esitatud andmed seisuga 1. jaanuar 2006.
Figures for the other countries are for mid-2005.Sources: World Bank, Eurostat, www.census.gov
Muude riikide puhul pärinevad andmed 2005. aasta keskelt. Allikad: Maailmapank, Eurostat, www.census.gov
The EU’s 493 million people are not spread evenly across the continent: some countries (and regions) are more densely populated than others.
Euroopa Liidu 493 miljoni suurune rahvastik ei jaotu ühtlaselt: mõned liikmesriigid (ja piirkonnad) on asustatud tihedamalt kui teised.
A large surface area does not necessarily equate with a large population.
Suurima pindalaga riigid ei ole tingimata suurimad rahvaarvu poolest.
EU population on 1 January 2006
ELi rahvaarv 1. jaanuaril 2006
Europeans are living longer
Eurooplaste eluiga pikeneb
Life expectancy in the European Union is rising.
Inimeste oodatav eluiga Euroopa Liidus pikeneb.
Those born in 1960 could expect to survive to the age of about 67 (men) and 73 (women).
1960. aastal sündinute oodatav eluiga on meestel umbes 67 aastat ja naistel 73 aastat.
For babies born in 2004 the figures are nearly 76 for men and nearly 82 for women.
2004. aastal sündinud laste puhul on meeste oodatav eluiga ligikaudu 76 aastat ja naistel 82 aastat.
By way of comparison, figures from the United Nations show that babies born between 2000 and 2005 in Somalia, one of the world’s poorest countries, can expect to live until the age of 46 (men) and 49 (women).
Võrdluseks võiks tuua ÜRO andmed maailma ühe kõige vähemarenenud riigi Somaalia kohta, kus aastail 2000–2005 sündinud laste oodatav eluiga on meestel 46 aastat ja naistel 49 aastat.
Life expectancy at birth for men and women in the EU-25 (1962–2004)
Meeste ja naiste oodatav eluiga sünnihetkel EL-25s (1962–2004)
In 1960, most women in the EU had two or more children.
1960. aastal oli enamikul naistel Euroopa Liidus kaks või enam last.
In statistical terms, there were more than 2.5 children per woman.
Statistiliselt tähendas see üle 2,5 lapse naise kohta.
By 2004, the total fertility rate had fallen to about 1.5 children per woman.
Kuid 2004. aastaks oli sündide arv ühe naise kohta langenud alla 1,5.
France and Ireland have the highest fertility rates at slightly under two children per woman.
Prantsusmaal ja Iirimaal on sündide arv üks kõrgemaid, jäädes naise kohta natuke alla kahe lapse.
The lowest (less than 1.25) are in the Czech Republic, Latvia, Poland and Slovakia.
Kõige väiksem on sündide arv (alla 1,25 lapse) Tšehhi Vabariigis, Lätis, Poolas ja Slovakkias.
With fewer young people, the EU workforce is shrinking.
Noorte kahanev osakaal Euroopa Liidus tähendab ka tööealise elanikkonna vähenemist.
Fewer workers will have to support more and more pensioners, as this graph shows.
Samas peab kahanev tööealine elanikkond toetama pensionäre, kelle hulk pidevalt kasvab (vaata allpool esitatud graafikut).
The number of over-80s is forecast to reach 6.3% of the population by 2025.
Prognooside kohaselt moodustab 2025. aastal üle 80aastaste osakaal elanikkonnas 6,3%.
To boost the working population, Europe needs more people of working age to take jobs, to have them retire later, to get more women to work, to update workers’ skills through lifelong learning programmes and to promote targeted immigration.
Töötava elanikkonna suurendamiseks kasutatakse Euroopas erinevaid lahendusi: tööealise elanikkonna tööhõive, pensioniea ja naiste tööhõive suurendamine, töötajate oskuste täiendamine elukestva õppe programmide kaudu ja oskustööliste sisserände toetamine.
Percentage of the EU-25 population aged 80 and over (1963–2004)
Üle 80aastaste osakaal elanikkonnas EL-25s 1964–2004
Population growth
Rahvastiku kasv
Europe’s population increases through a combination of natural growth (i.e. more people are born than die) and net migration (i.e. more people settle in the EU than leave it).
Euroopa rahvastiku kasv koosneb loomulikust iibest (st kui sündide arv ületab surmade arvu) ja rändesaldoga seotud kasvust (st kui ELi elama asunute arv ületab sealt lahkunute arvu).
Indeed, without immigration, the populations of Germany, Greece and Italy would have fallen in recent years.
Näiteks oleks ilma sisserändeta Saksamaa, Kreeka ja Itaalia rahvaarv viimastel aastatel vähenenud.
Immigration brings much-needed young people into the EU workforce.
Sisserände tulemusena jõuab Euroopa Liidu tööjõuturule vajalik noor tööjõud.
Total population growth (blue line) and net migration (red line) in the EU-25, per 1 000 inhabitants (1992–2004)
Rahvastiku kogukasv (sinine joon) ja rändesaldo (punane joon) EL-25s tuhande elaniku kohta 1992–2004
Europe has a long tradition of hospitality and of giving refuge to people fleeing war or persecution in the world’s troubled areas.
Ajast aega on Euroopa võtnud vastu sõjapõgenikke ja pakkunud varjupaika tagakiusamise eest probleemsetest piirkondadest pärit isikutele.
The number of asylum seekers increases in times of war, such as during the Balkan conflicts in the early 1990s.
Varjupaigataotlejate arv kasvab sõja ajal, näiteks Balkani konfliktide ajal 1990. aastate alguses.
The number of asylum applications in the EU has fallen since those days and in 2005 it was lower than at any time in the previous 15 years.
Sellest ajast alates on aga ELi esitatud varjupaigataotluste arv vähenenud ning 2005. aastal oli nende arv väiksem kui viimase 15 aasta ükskõik millise aasta jooksul.
Asylum applications in the EU in thousands (1990–2005)
ELi esitatud varjupaigataotluste arv tuhandetes 1990–2005
Figures for 1990–94 are for EU-15.Source: Eurostat.
1990.–1994. aasta andmed on EL-15 kohta. Allikas: Eurostat.
A good quality of life depends on a series of factors, including having enough money and being in good health.
Hea elukvaliteet sõltub paljudest teguritest, kaasa arvatud piisava raha olemasolu ja hea tervis.
How wealthy and healthy are Europeans?
Kui rikkad ja terved on eurooplased?
The answer varies from one country to another.
Vastus on riigiti erinev.
To get a rough idea of the material standard of living in a particular country we can measure the total value of everything that country produces in a given calendar year (its ‘gross domestic product’ or GDP) and then divide that figure by the number of inhabitants.
Ainelisest elatustasemest mingi ettekujutuse saamiseks võime mõõta riigis kalendriaasta jooksul toodetud koguväärtuse (sisemajanduse kogutoodangu – SKT) ning jagada selle elanike arvuga.
But what you can buy with the same amount of money varies from country to country.
Kuid mida sama raha eest osta saab, erineb riigiti.
To make standards of living comparable, we need to take account of these differences in purchasing power.
Elatustasemete võrdlemiseks tuleb neid ostujõu erinevusi arvesse võtta.
We can do this by measuring the price of a comparable and representative ‘basket’ of goods and services in each country and expressing this price not in local currencies or euro but in a common notional currency we call the purchasing power standard (PPS).
Seda saab teha, kui mõõdame võrreldava kauba ja teenuste korvi hinda igas riigis. Seda suurust ei esitata mitte riigi rahaühikutes ega eurodes, vaid ühises kunstlikus vääringus, mida nimetatakse ostujõu standardiks.
PPS eliminates differences in price levels between countries, so that comparing GDP per inhabitant in PPS gives a fair comparison of national living standards across the EU.
Ostujõu standardiga saab riikidevahelised hinnaerinevused kõrvaldada. Võrreldes ostujõu standardis väljendatud SKTd elaniku kohta, saame elatustaset õiglaselt võrrelda.
Standards of living in Europe have improved significantly over the past decade.
Viimase aastakümnega on kõigi Euroopa Liidu riikide kodanike elatustase tunduvalt tõusnud.
Based on the PPS, which makes international comparisons possible, EU standards of living are among the highest in the world.
Rahvusvahelisi võrdlusi võimaldava ostujõu standardi kohaselt on Euroopa riikide elatustasemed ühed kõrgemad maailmas.
GDP per inhabitant in PPS (2005)
SKT ostujõu standardis elaniku kohta 2005. aastal
Sources: IMF, Eurostat.
Allikad: Rahvusvaheline Valuutafond, Eurostat.
The standard of living in the EU varies.
Euroopa Liidu riikide elatustase on erinev.
GDP per inhabitant (in PPS) is highest in Luxembourg and lowest in Bulgaria.
Ostujõu standardis väljendatud SKT elaniku kohta on kõrgeim Luksemburgis ja madalaim Bulgaarias.
The EU is striving to narrow the gap between its rich and poor members, strengthen the European economy, make it more competitive and create more jobs so we can all enjoy a better quality of life.
Euroopa Liidu eesmärk on kaotada erinevused vaesemate ja rikkamate liikmete vahel, tugevdada ELi majandust, muuta see konkurentsivõimelisemaks ning luua uusi töökohti, et meie kõigi elukvaliteet muutuks paremaks.
As it is, GDP growth is currently faster in the poorer countries which have joined the EU since 2004 than in the other member states.
Võrreldes vanemate liikmesriikidega on SKT kasv praegu kiirem nendes vaesemates riikides, mis ühinesid Euroopa Liiduga 2004. aastal.
GDP per inhabitant in PPS in the EU-27 (2005)
SKT ostujõu standardis elaniku kohta EL-27s 2005. aastal
Standards of living can also vary from region to region within a single country.
Lisaks võivad elatustasemed erineda riigi eri piirkondades.
In some regions of the EU, as the map shows, GDP per inhabitant in PPS is less than 50% of the EU-27 average.
Nagu kaardilt näha, moodustab mõnede ELi piirkondade SKT ostujõu standardis elaniku kohta alla 50% EL-27 keskmisest.
In the most prosperous regions it can be more than 25% above the EU-27 average.
Kõige jõukamates piirkondades ületab vastav näitaja aga EL-27 keskmist üle 25%.
The EU has created so-called Structural Funds to help even out these differences by improving living standards in poorer regions.
ELi struktuurifondide üks eesmärk on neid erinevusi kaotada ja aidata tõsta vaesemate piirkondade elatustaset.
Over 35% of the EU’s budget is used to boost the economies of these regions, and in turn strengthen the EU as a whole.
Üle 35% ELi eelarvest kasutatakse nende piirkondade majanduse edendamiseks ning seega ka ELi kui terviku tugevdamiseks.
GDP per inhabitant in PPS as a percentage of the EU-27 average (2004)
SKT osakaal ostujõu standardis elaniku kohta EL-27 keskmisest 2004. aastal
Less than 50% 50-75% 75-90% 90-100% 100125% 125% or more No data
Alla 50% 50–75% 75–90% 90–100% 100–125% 125% või rohkem Andmed puuduvad
Although Europeans are leading longer and healthier lives, they can do more to protect themselves from the two biggest single causes of death — heart disease and cancer.
Kuigi eurooplaste eluiga on pikenenud ja nad püsivad kauem terved, on neil veel palju teha, et vältida haigestumist vähk- ja südame isheemiatõppe, mis on kaks kõige levinumat surmapõhjust.
A healthy and active lifestyle helps.
Abiks oleks tervislik ja aktiivne eluviis.
Smoking, poor diet and lack of exercise are among the factors that increase your risk of ischaemic heart disease, in which clogged or damaged arteries deliver too little blood to the heart.
Suitsetamine, väärad toitumisharjumused ja vähene füüsiline tegevus on tegurid, mis suurendavad südame isheemiatõppe (kus ahenenud või kahjustatud arterid ei suuda südant piisavalt verega varustada) haigestumise riski.
More men than women die of these diseases in the EU, and the proportion of the population affected varies widely from one country to another.
Euroopa Liidus sureb nendesse haigustesse rohkem mehi kui naisi ning haigestunute osakaal on liikmesriigiti väga erinev.
In 2004, Hungary had the highest death rate from cancer for both men and women.
2004. aastal oli nii meeste kui ka naiste puhul surmaga lõppenud vähijuhtumite arv kõrgeim Ungaris.
France had the lowest death rate from ischaemic heart disease for both sexes.
Euroopa Liidu madalaim südame isheemiatõppe surnute arv oli Prantsusmaal.
Deaths from cancer (malignant neoplasms) and ischaemic heart disease in the EU-25 per 100 000 inhabitants (2004)
Surmaga lõppenud vähi- (pahaloomulised kasvajad) ja südame isheemiatõve juhtumite arv 100 000 elaniku kohta EL-27s 2004. aastal
Physical exercise is good for health.
Sport on tervisele kasulik.
A Eurobarometer survey published in November 2006 showed that 64% of people in the EU engaged in some sort of physical activity in an average week.
2006. aasta novembris avaldatud Eurobaromeetri uuring näitab, et Euroopa Liidu elanikest 64% tegeleb spordiga vähemalt korra nädalas.
Top of the list was Finland, where 83% of those polled said they were involved in physical effort via recreational, sports or leisure-time activities.
Kõige suurem on see protsent Soomes, kus 83% vastanutest osales mingis füüsilises tegevuses kas siis huvi-, spordi- või vabaajategevuse raames.
The Finns were followed by the Dutch, with 79%, and the Lithuanians, with 78%.
Soomlastele järgnesid hollandlased 79%ga ja leedukad 78%ga.
Least active were the Portuguese, followed by the Romanians and Maltese.
Nimetatud protsent oli kõige väiksem Portugalis, Rumeenias ja Maltal.
Percentage of people interviewed in the EU-27 who take no regular exercise (2006)
Protsent EL-27 liikmesriikides küsitletutest, kes spordiga regulaarselt ei tegele (2006. aasta)
Overall, more men than women go in for sports, and the younger you are, the more physically active you are likely to be.
Üldjuhul tegelevad spordiga mehed rohkem kui naised. Mida noorem inimene on, seda aktiivsemalt ta tõenäoliselt ka spordib.
The graph shows the percentage of people interviewed in each EU country who say they get no physical exercise in a given week.
Tabelis on esitatud liikmesriikides küsitletud, spordiga mittetegelevate isikute protsent.
A fair and caring society
Õiglane ja hooliv ühiskond
The European social model takes different forms in different countries, but all EU countries aim to be fair and caring societies.
Euroopa sotsiaalsel mudelil on riikide lõikes erinev kuju, kuid kõigi ELi riikide eesmärgiks on õiglane ja hooliv ühiskond.
Tax revenue helps pay for social protection systems (such as pension, healthcare and unemployment benefits) which are designed to protect vulnerable members of society.
Maksutulud aitavad rahastada sotsiaalkaitsesüsteeme (pensioni-, tervise- ja töötuskindlustust), mis peavad kaitsma sotsiaalselt kaitsetuid ühiskonnaliikmeid.
The amount of money spent on each inhabitant varies from country to country.
Kulutused sotsiaalkaitsele ühe elaniku kohta on riigiti erinevad.
To take account of this trend, and to keep welfare costs under control, EU countries are redesigning their social protection systems.
Selle suundumuse arvestamiseks ja hoolekandekulude kontrollimiseks peavad ELi riigid oma sotsiaalkaitsesüsteemid ümber kujundama.
Europe’s social model has to be modernised to preserve it for future generations.
Euroopa sotsiaalset mudelit tuleb ajakohastada nii, et see säiliks ka tulevaste põlvkondade tarvis.
Spending on four types of social protection per inhabitant in PPS, EU-25 (2004)
Kulutused nelja liiki sotsiaaltoetustele inimese kohta ostujõu standardis EL-27s 2004. aastal
0 Old age Sickness/healthcare Disability Unemployment
0 Vanadus
The EU’s ambition is to become the world’s most dynamic knowledge-based economy.
Euroopa Liidu eesmärk on saavutada maailma kõige dünaamilisem ja konkurentsivõimelisem teadmistepõhine majandus.
That means investing heavily in research (the source of new knowledge) and in education and training, which give people access to that new knowledge.
See eeldab aga suuremaid investeeringuid teadusse (uute teadmiste allikasse), haridusse ja koolitusse, mille kaudu uued teadmised jõuavad inimesteni.
Particularly important is training the workforce in information technology skills, and providing easier and faster access to the Internet for schools, businesses and people at home.
Eriti oluline on töötajatele infotehnoloogia oskuste õpetamine ning koolidele, ettevõtetele ja kodukasutajatele lihtsama ja kiirema internetiühenduse loomine.
A thriving economy needs people to stay in work longer and to learn new skills throughout their working lives.
Hästi edenevas majanduses töötavad inimesed kauem ja õpivad oma tööea jooksul uusi oskusi.
‘Lifelong learning’ is the watchword.
Juhtlauseks on elukestev õpe.
Education: investing in people
Haridus on investeering inimestesse
Education is the key to success — for individuals and for the EU as a whole.
Haridus on edu võti nii üksikisiku kui kogu Euroopa Liidu tasandil.
How much of its wealth does each EU country spend on educating its people?
Kui suure osa oma rikkusest kulutavad ELi liikmesriigid oma inimeste haridusele?
Total public spending on education as a percentage of GDP (2003)
Kogukulutused haridusele protsendina SKTst 2003. aastal
NL: figures include public spending on government-dependent private institutions.LU: figures do not include tertiary education.
NL: andmed sisaldavad riigi vahendeid riigist sõltuvatele erainstitutsioonidele. LU: andmed ei sisalda kolmanda taseme haridust.
Education beyond the minimum school leaving age — and especially at university level — is the key to a satisfying career for many people, and is essential in giving the EU a well-qualified workforce.
Pärast kohustusliku miinimumhariduse omandamist on edasiõppimine eelkõige ülikooli tasemel meelepärase karjääri saavutamiseks väga oluline. Lisaks on see oluline ka ELile kõrgelt kvalifitseeritud tööjõu saamiseks.
In today’s EU, the vast majority of young people have been educated to upper secondary level or beyond.
Praegu on Euroopa Liidus suur osa noori omandanud kõrgema teise taseme hariduse või enamgi.
Percentage of 20 to 24-year-olds completing at least upper secondary education (2005)
Nende 20–24aastaste noorte protsent, kes on omandanud vähemalt kõrgema teise taseme hariduse (2005. aasta) %
Source: Eurostat, labour force survey.
Allikas: Eurostat, tööjõu ülevaade.
The subjects Europeans study
Õppeained, mida eurooplased õpivad
Women, whose educational attainments were below men’s in Europe a generation ago, have now caught up.
Kui põlvkond tagasi jäi naiste haridustase meeste näitajale alla, siis tänapäeval on see vahe muutunud olematuks.
In 2004, nearly 55% of young people graduating from higher education in the EU were women.
2004. aastal oli Euroopa Liidus kõrgkooli lõpetanute hulgas naisi peaaegu 55%.
The subjects Europeans choose to study tend to differ according to their gender: more men choose science, computing and engineering, while more women choose the arts, humanities and law.
Erialade puhul on aga meeste ja naiste valikud erinevad: mehed eelistavad täppisteadusi, informaatikat ja inseneriteadust, naised aga kunsti, humanitaaralasid ja õigusteadust.