natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Although the recital is expressed in the future tense (‘will encourage’) and in the form of a statement of fact, the use of new, more environmentally-efficient, production technologies, in that they reduce emissions per unit of output, is none the less liable, first, to make a substantial contribution to the principal objective of reducing
Kuigi see põhjendus on sõnastatud tulevikku kasutades („soodustab”) ja fakti konstateeringu
This also shows that investment in more energy-efficient technologies constitutes an instrument at least equivalent, if not superior, to that of reducing production volume, for the purpose of successfully reconciling the objective of substantially reducing emissions and that of safeguarding costeffective and economically efficient conditions both on the trading market and on the market for goods in question.
See kinnitab ka, et energiatõhusamatesse tehnoloogiatesse investeerimine kujutab endast vähemalt samaväärset, kui mitte olulisemat vahendit kui seda on tootmismahu vähendamine, et sobitada omavahel eesmärk heitkoguseid märkimisväärselt vähendada ja eesmärk säilitada majandusliku tulemuslikkuse ja tõhususe tingimused nii saastekvootide turul kui asjaomasel kaubaturul.
Furthermore, while it is true that the expost adjustments at issue are liable to deter operators from reducing their production volume in order to reduce emissions, they do not, contrary to the Commission’s view, compromise either the objective of encouraging operators to invest in the development of more energy-efficient technologies or the certainty of such investments.
Kuigi on tõsi, et vaidlusalused tagantjärele korrigeerimised võivad mõjutada käitajaid loobuma oma heitkoguste vähendamiseks tootmismahu vähendamisest, ei kahjusta need vastupidi komisjoni arvamusele eesmärki soodustada käitajate investeeringuid energiatõhusamate tehnoloogiate arendamisse ega ka selliste investeeringute turvalisust.
On the contrary, insofar as the expost adjustments at issue deter operators from reducing their production in conflict with their own forecasts, those adjustments are liable, having regard to the limited quantity of emission allowances available, to reinforce the incentive to reduce emissions by means of investments in improving the energy efficiency of production technology.
Vastupidi, kuna vaidlusalused tagantjärele korrigeerimised mõjutavad käitajaid loobuma enda prognoosidega vastuolus olevast tootmise vähendamisest, siis arvestades saastekvootide piiratud kogust, on need korrigeerimised võimelised tugevdama soovi vähendada heitkoguseid tootmistehnoloogia energiatõhususe parendamisse tehtud investeeringute kaudu.
In this respect, the Commission cannot legitimately submit that the expost adjustments at issue are not capable of promoting the objective of reducing emissions, since the allowances freed up are not cancelled immediately but transferred to the reserve to remain available to new entrants, with the consequence that the total amount of available allowances remains unchanged.
Komisjon ei saa seega õiguspäraselt väita, et vaidlusalused tagantjärele korrigeerimised ei edenda heitkoguste vähendamise eesmärki, kuna vabanenud saastekvoote ei kustutata kohe, vaid kantakse reservi, kus need on kättesaadavad uute sisenejate jaoks, mille tagajärg on see, et ringluses olevate saastekvootide üldkogus jääb muutumatuks.
First, this contention fails to take account of the fact that the result would not necessarily be any different in the event of allowances being freed up following a reduction in production volume to enable unused emission allowances to be sold (see paragraph 132 above).
Esiteks ei arvesta see väide tõsiasjaga, et tulemus ei oleks vältimatult teistsugune, kui saastekvoote vabastataks tootmismahu vähenemise tulemusena, et võimaldada kasutamata kvootide müüki (vt eespool punkt 132).
Second, it is precisely in the latter situation that the incentive to invest in the development of more efficient technology is, at the very least, weakened, because another path to emission reductions that is less costly in the short term would open
Teiseks nõrgendaks tõhusamasse tehnoloogiasse investeerimise stiimulit just see viimane olukord, kuna see annaks
Accordingly, the Commission’s argument that expost adjustments are environmentally neutral or even harmful is not well founded.
Seega ei ole põhjendatud komisjoni argument, et tagantjärele korrigeerimised on keskkonnakaitse seisukohast kas neutraalsed või seda kahjustavad.
Moreover, the Commission appears to contradict its own statements in this regard set out in the Commission Communication of 7 July 2004 (pp. 7 and 8), where it is stated that downward expost adjustments ‘might be argued’ to have ‘a beneficial environmental effect’.
Lisaks tundub, et komisjon läheb vastuollu enda seisukohtadega oma 7. juuli 2004. aasta teatises (lk 8), milles on märgitud, et tagantjärele vähendamistel „võib olla väidetavalt soodne keskkonnamõju”.
It should nevertheless be pointed out that the positive effect of expost adjustments with regard to the objective of substantially reducing emissions would be decidedly greater if, instead of being transferred to the reserve, the allowances withdrawn were immediately cancelled.
Siiski tuleb täpsustada, et tagantjärele korrigeerimiste positiivne mõju eesmärgile heitkoguseid märkimisväärselt vähendada, on oluliselt väiksem juhul, kui reservi suunamise asemel tagasi võetud saastekvoodid kohe tühistatakse.
Consequently, contrary to the Commission’s assertions, the expost adjustments at issue are not contrary to the objective of reducing emissions by means of investment in more energy-efficient technologies within the meaning of recital 20 in the preamble to Directive 2003/87.
Järelikult ei ole vaidlusalused tagantjärele korrigeerimised vastupidi komisjoni väidetele vastuolus eesmärgiga vähendada heitkoguseid energiatõhusamatesse tehnoloogiatesse investeerimise kaudu direktiivi 2003/87 kahekümnenda põhjenduse tähenduses.
— The objective of preserving the integrity of the internal market and maintaining conditions of competition
– Siseturu terviklikkuse ja konkurentsitingimuste säilitamise eesmärk
It is also necessary to consider whether or not the expost adjustments at issue contribute to preserving the integrity of the internal market and to avoiding distortions of competition within the meaning of recital 7 in the preamble to Directive 2003/87, objectives which are of particular importance to the interpretation of criterion 10 of Annex III to the directive (see paragraph 125 above).
Esimese Astme Kohus leiab, et hinnata on vaja ka küsimust, kas vaidlusalused tagantjärele korrigeerimised aitavad kaasa siseturu terviklikkuse säilitamisele ja konkurentsimoonutuste vältimisele direktiivi 2003/87 seitsmenda põhjenduse tähenduses, kuna need eesmärgid on selle direktiivi III lisa 10. kriteeriumi tõlgendamisel erilise tähtsusega (vt eespool punkt 125).
As the applicant observes, there is a natural tendency for operators to seek to obtain the greatest possible quantity of allowances, which means that there is a significant stimulus for them to overestimate — even if only through negligence — their own
Nagu hageja märgib, on käitajatel loomulik soov omandada suurim võimalik kogus saastekvoote, mis mõjutab neid ülehindama – olgu või hooletuse tõttu – oma saastekvootide vajadust. Sellest tuleneb teatud käitajate puhul „üleeraldamise” oht, mis
Apart from its general postulate regarding the need to determine the amount of allowances in advance, the Commission does not put forward any specific evidence or argument to contradict the applicant’s argument that expost adjustments help specifically to maintain and re-establish conditions of competition by preventing certain operators from obtaining, through an ‘over-allocation of allowances’, unjustified advantages over other operators.
Esimese Astme Kohus leiab selle kohta, et peale komisjoni üldise nõudmise määrata eraldatavate saastekvootide üldkogus eelnevalt kindlaks, ei ole ta esitanud ühtegi konkreetset tõendit, mis kummutaks hageja argumendi, mille kohaselt tagantjärele korrigeerimised aitavad just nimelt kaasa konkurentsi toimimise tingimuste säilitamisele ja taastamisele, kuna need väldivad olukorda, et teatud käitajad saavad saastekvootide „üleeraldamise” õigustamatuid eeliseid võrreldes teiste ettevõtjatega.
Moreover, the Commission itself seems to start from the principle, as referred to in its letter of 17 March 2004 to the Member States relating to application of the Community aid rules to NAPs, that such ‘over-allocations’ are liable to infringe Article 87(1) EC and distort or threaten to distort competition seriously.
Lisaks tuleb täpsustada, et komisjon tundub ka ise lähtuvat põhimõttest, mis on esitatud tema 17. märtsi 2004. aasta kirjas liikmesriikidele riigiabi puudutavate ühenduse normide kohaldamise kohta jaotuskavadele, ning mille kohaselt võivad sellised „üleeraldamised” kujutada endast EÜ artikli 87 lõike 1 rikkumist ja kahjustada konkurentsi või ähvardada seda kahjustada.
In those circumstances, the Commission’s contention, supported by very little detail, that the allowance trading scheme is based on forecasts and involves self-correction mechanisms ensuring equality of chance for operators, thereby immediately excluding distortions of competition, is not comprehensible and, therefore, cannot be upheld.
Neil asjaoludel ei ole arusaadav komisjoni väga nõrgalt tõendatud väide, et saastekvootidega kauplemise süsteem tugineb prognoosidele ja eeldab enesekorrektsiooni mehhanismide olemasolu, mis tagavad käitajatele võrdsed võimalused, ja järelikult ei saa sellega nõustuda.
Nor did the Commission put forward, during the administrative procedure, in the contested decision, in its Communication of 7 July 2004 or even in the course of the written procedure before the Court, sufficient evidence or arguments to call into question the legality of the expost adjustments at issue in light of the objective of preserving the integrity of the internal market.
Samuti ei ole komisjon esitanud ei haldusmenetluse käigus, ei vaidlustatud otsuses ja oma 7. juuli 2004. aasta teatises ega ka Esimese Astme Kohtus toimunud kirjalikus menetluses piisavaid tõendeid, et seada kahtluse alla vaidlusaluste tagantjärele korrigeerimiste õiguspärasus seoses eesmärgiga säilitada siseturu terviklikkus.
As the Commission itself acknowledges, its observations, put forward only at the hearing in response to a specific question in this regard from the Court, regarding an impermissible restriction on the free trading of emission allowances within the Community — because allowances are withdrawn from the trading market and transferred to the reserve which is accessible only to operators of installations located in Germany — are not in any way reflected in the grounds of the contested decision or in the
Nagu komisjon ka ise möönab, ei kajastu tema märkused, mis ta esitas alles kohtuistungil vastusena Esimese Astme Kohtu konkreetsele küsimusele saastekvootide ühenduse -sisese vabakaubanduse lubamatu takistuse kohta – tulenevalt asjaolust, et saaste -kvoodid võetakse ringlusest ära ja kantakse reservi, kust neid saavad kasutada üksnes Saksamaa territooriumil tegutsevad käitajad – mingil moel vaidlustatud otsuse põhjendustes ega ka haldusmenetluse toimikus. Esimese Astme Kohus leiab igal
In any event, the very general references made, in paragraph 2 of the defence, to the possibility of transferring emission allowances within the Community under Article 12(1) of Directive 2003/87 and, in paragraphs 5 and 6 of the rejoinder, to the need to safeguard the effectiveness of the emission trading scheme cannot be considered sufficient objection in this regard.
KOMISJON juhul, et kostja vastuse teises punktis esitatud väga üldisi viiteid võimalusele saastekvoote direktiivi 2003/87 artikli 12 lõikest 1 tulenevalt ühendusesiseselt üle anda ja repliigi viiendas ja kuuendas punktis esitatud viidet vajadusele tagada saastekvootidega kauplemise süsteemi tõhusus, ei saa siinkohal pidada piisavateks argumentideks.
This determination is, nonetheless, without prejudice to any examination of the expost adjustments at issue in light of the fundamental freedoms laid down in the Treaty, in particular in light of the free movement of goods and freedom of establishment under Articles 28 EC and 43 EC, but such an examination is entirely lacking both in the contested decision and in the Commission Communication of 7 July 2004.
Esimese Astme Kohus märgib siiski, et see hinnang ei mõjuta vaidlusaluste tagantjärele korrigeerimiste võimalikku hindamist lähtuvalt asutamislepingu põhivabadustest, ja eriti lähtuvalt EÜ artikleis 28 ja 43 tagatud kaupade vabast liikumisest ja asutamisvabadusest, mida ei ole mingil kujul tehtud ei vaidlustatud otsuses ega ka komisjoni 7. juuli 2004. aasta teatises.
In view of the fact that the Commission did not put forward a clear and precise ground of defence in this regard and that it is necessary to safeguard the division of functions and the institutional balance between the administration and the judiciary, the Court cannot in the circumstances assume the role of the Commission as regards verification, at the administrative stage, that the relevant rules of the German NAP are consistent with the fundamental freedoms in the Treaty.
Võttes arvesse, et komisjon ei ole enda kaitseks selle kohta esitanud selget ja täpset väidet, ning arvestades vajadust tagada haldus- ja kohtuvõimu ülesannete jaotus ja institutsionaalne tasakaal, ei saa Esimese Astme Kohus ennast asetada antud asjas komisjoni asemele haldusmenetluse käigus Saksamaa jaotuskava asjaomaste sätete asutamislepingu põhivabadustele vastavuse kontrollimise tõttu.
Accordingly, the Commission has not proved to the requisite legal standard that the expost adjustments at issue are contrary to the objectives of preserving the integrity of the internal market and maintaining conditions of competition .
Esimese Astme Kohus järeldab, et komisjon ei ole õiguslikult piisavalt tõendanud, et vaidlusalused tagantjärele korrigeerimised on vastuolus eesmärgiga säilitada siseturu terviklikkus ja konkurentsi toimimise tingimused.
Conclusion on the teleological interpretation of criterion 10 of Annex III to Directive 2003/87
Direktiivi 2003/87 III lisa 10. kriteeriumi teleoloogilise tõlgenduse kokkuvõte
In light of all the foregoing, the Court holds that the Commission misconstrued the effect of criterion 10 of Annex III to Directive 2003/87, as read in the light of the objectives of that directive, in particular those in recital 7 in its preamble, in that it treated the expost adjustments at issue as measures contrary to the directive’s scheme and general system.
Esimese Astme Kohus leiab kõike eelnevat arvestades, et komisjon on eiranud direktiivi 2003/87 III lisa 10. kriteeriumi ulatust, nagu seda tuleb tõlgendada, arvestades selle direktiivi eesmärke, ja eriti selle seitsmendas põhjenduses sõnastatud eesmärki, kui ta leidis, et vaidlusalused tagantjärele korrigeerimised on vastuolus kõnesoleva direktiivi üldise süsteemi ja ülesehitusega.
The mere fact that the expost adjustments at issue are liable to deter operators from reducing their production volume and, therefore, their emission rates is not sufficient to call into question the adjustments’ legality in light of the directive’s objectives as a whole. Furthermore, it follows from the self-limiting
Ainuüksi asjaolu, et vaidlusalused tagantjärele korrigeerimised võivad mõjutada käitajaid loobuma oma tootmismahu vähendamisest, ja järelikult ka oma heitkoguste vähendamisest, ei ole piisav, et seada nende õiguspärasus kahtluse alla vastuolu tõttu kõigi direktiivi 2003/87 eesmärkidega.
2007 — CASE T-374/04 effect created by the Commission guidance that the Commission must accept having the applicant raise against it the lack of clarity and precision of that guidance as regards any prohibition of the expost adjustments at issue in light of the directive’s objectives (see paragraphs 112 and 116 above).
Lisaks johtub komisjoni juhiste piiravast mõjust, et komisjon peab aktsepteerima, et hageja võib tugineda nendes juhistes selge ja täpse seisukoha puudumisele vaidlusaluste tagantjärele korrigeerimiste võimaliku lubamatuse tõttu tulenevalt selle direktiivi eesmärkidest (vt eespool punktid 112 ja 116).
(f) Conclusion on the legality of the contested decision with regard to criterion 10 of Annex III to Directive 2003/87
f) Järeldus vaidlustatud otsuse õiguspärasuse kohta lähtuvalt direktiivi 2003/87 III lisa 10. kriteeriumist
It must therefore be concluded, in light of a literal, historical, contextual and teleological interpretation, that the Commission has not demonstrated that criterion 10 of Annex III to Directive 2003/87 reduced the Member States’ freedom of action as to the forms and methods for transposing the directive into national law so as to prohibit application of the expost adjustments at issue. In this regard, therefore, the contested decision is vitiated by an error of law.
Järelikult peab grammatilisele, ajaloolisele, süstemaatilisele ja teleoloogilisele tõlgendusele tuginedes sedastama, et komisjon ei ole tõendanud, et direktiivi 2003/87 III lisa 10. kriteerium oleks liikmesriigi tegutsemisruumi direktiivi ülevõtmise vormi ja meetodite valikul niimoodi kitsendanud, et tagantjärele korrigeerimiste kohaldamine oleks keelatud.
It follows that the Commission committed an error of law in the application of criterion 10 of Annex III to Directive 2003/87 and that the first part of the applicant’s first plea must be upheld.
Sellest järeldub, et komisjon on direktiivi 2003/87 III lisa 10. kriteeriumi kohaldamisel rikkunud õigusnormi ja et hageja esimese väite esimese osaga tuleb nõustuda.
The legality of the contested decision with regard to criterion 5 of Annex III to Directive 2003/87
Vaidlustatud otsuse õiguspärasus lähtuvalt direktiivi 2003/87 III lisa 5. kriteeriumist a) Üldised märkused
In recital 4 of the contested decision, the Commission states, essentially, that the expost adjustments relating to the amount of allowances allocated to new entrants are
Komisjon leiab vaidlustatud otsuse neljandas põhjenduses sisuliselt seda, et uutele sisenejatele kohaldatav tagantjärele korrigeerimine on vastuolus direktiivi 2003/87
GERMANY v COMMISSION contrary to criterion 5 of Annex III to Directive 2003/87, since new entrants are unjustifiably favoured compared with operators of installations who are already covered by the German NAP, who do not benefit from such adjustments.
III lisa 5. kriteeriumiga, kuna kõnesolevaile ettevõtjaile antakse sellega õigustamatu eelis võrreldes käitajatega, kelle käitised on juba hõlmatud Saksamaa jaotuskavaga ja kelle puhul niisugused kohandused ei ole lubatud.
Also, in its Communication of 7 July 2004, the Commission explains that ‘the intention of [the applicant] to … adjust the allocation of allowances to new entrants contravenes criterion 5 which requires nondiscrimination in accordance with the Treaty, because the application of such expost adjustments would discriminate new entrants compared to the operators of other installations in respect of which no expost adjustments to their allocation are permitted by [Directive 2003/87]’.
Komisjon täpsustab oma 7. juuli 2004. aasta teatises, et „[hageja] kavatsus […] kohandada saastekvootide eraldamist uute osalejate suhtes on vastuolus [5.] kriteeriumiga, mis nõuab kooskõlas asutamislepinguga mittediskrimineerimist, sest taolise tagantjärele korrigeerimise kohaldamine diskrimineeriks uusi osalejaid võrreldes teiste käitiste käitajatega, kelle saaste -kvoote ei ole direktiiviga [2003/87] lubatud mingil viisil tagantjärele korrigeerida”.
It is to be recalled that criterion 5 of Annex III to Directive 2003/87 states that ‘the [NAP] shall not discriminate between companies or sectors in such a way as to unduly favour certain undertakings or activities in accordance with the requirements of the Treaty, in particular Articles 87 [EC] and 88 [EC]’.
Siinkohal tuleb meelde tuletada direktiivi 2003/87 III lisa 5. kriteeriumi sõnastust, mille kohaselt „[v]astavalt asutamislepingu, eriti selle artiklite 87 ja 88 nõuetele ei diskrimineeri kava mingeid ettevõtteid ega sektoreid ega anna teatavatele ettevõtetele ega tegevusaladele põhjendamatut eelist”.
As regards the prohibition of discrimination, paragraph 51 of the Commission guidance, concerning criterion 6 which relates specifically to new entrants, adds that the principle of equal treatment is the guiding principle relating to new entrants’ access to allowances .
Diskrimineerimiskeelu kohta täpsustab uute sisenejate kohta käivat 6. kriteeriumi käsitlev komisjoni juhiste punkt 51, et võrdse kohtlemise põhimõte on peamine põhimõte, mis reguleerib saastekvootide kättesaadavust uute sisenejate jaoks.
Finally, paragraph 61 of the Commission guidance specifies that, ‘in order to respect the principle of equal treatment, the methodology that a Member State uses in order to allocate allowances to new entrants should as far as possible be the same as the one used for comparable incumbents’, while acknowledging, however, that ‘adaptations may be made for justified reasons’.
Nende juhiste punkt 61 sätestab, et „[v]õrdse kohtlemise põhimõtte järgimiseks peab meetod, mida liikmesriigid kasutavad uutele sisenejatele saastekvootide eraldamiseks, olema võimalikult suures ulatuses sama kui olemasolevate käitajate puhul, kes on sarnases olukorras”, mööndes samas, et „siiski võib teha kohandusi, kui need on nõuetekohaselt põhjendatud”.
It follows from the foregoing that the Commission correctly considers criterion 5, whose wording expressly refers to the concept of discrimination, to be the specific application of the general principle of equal treatment in the context of implementation by the Member States of Directive 2003/87 and, more specifically, in the context of the allocation of allowances effected on the basis of the NAPs.
Eelnevast järeldub, et komisjon peab õigustatult 5. kriteeriumi, mille sõnastus kasutab sõnaselgelt diskrimineerimise mõistet, võrdse kohtlemise üldpõhimõtte konkreetseks väljenduseks direktiivi 2003/87 rakendamisel liikmesriikides, ja täpsemini jaotuskavade põhjal saastekvootide eraldamisel.
Furthermore, the Commission also correctly refers in the guidance to the conditions, as recognised by the case-law, governing application of the principle of equal treatment, that is to say, in particular, the need to compare the situation of
Peale selle viitab komisjon õigustatult oma juhistes võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise tingimustele, nagu neid on tunnustanud kohtupraktika, mille kohaselt eeldab see asjaomaste isikute olukordade
Indeed, according to that case-law, the principle of equal treatment requires that comparable situations must not be treated differently and that different situations must not be treated in the same way unless such treatment is objectively justified (see Joined Cases C-154/04 and C-155/04 Alliance for Natural Health and Others [2005] ECR I-6451, paragraph 115, and the caselaw cited).
Selle kohtupraktika kohaselt nõuab võrdse kohtlemise põhimõte, et sarnaseid olukordi ei kohelda erinevalt ning erinevaid olukordi ei kohelda ühetaoliselt, kui selline kohtlemine ei ole objektiivselt põhjendatud (vt Euroopa Kohtu 12. juuli 2005. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-154/04 ja C-155/04: Alliance for Natural Health jt, EKL 2005, lk I-6451, punkt 115 ja seal viidatud kohtupraktika).
(b) Comparison of the respective situations of the operators concerned
b) Asjaomaste käitajate olukordade võrdlus
In determining whether the Commission applied the principle of equal treatment correctly to the case in point, it is appropriate to begin by considering whether it duly verified whether or not new entrants are in an analogous situation to that of other operators of installations as regards the application of expost adjustments.
Et teha kindlaks, kas komisjon on antud asjas õigesti kohaldanud võrdse kohtlemise põhimõtet, tuleb alustada küsimusest, kas ta on tuvastanud, et uued sisenejad asuvad tagantjärele korrigeerimiste puhul sarnases olukorras kui teised käitiste käitajad.