natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Year of EU entry: 2004 Political system: Republic Capital city: Ljubljana Total area: 20 273 km²Population: 2 million Currency: Euro
ELiga liitumise aeg: 2004 Riigivorm: vabariik Pealinn: Ljubljana Pindala: 20273 km²Rahvaarv: 2 miljonit Vääring: euro
Veterinarians: 940Animal populationcattle: 470 000sheep: 139 000swine: 432 000poultry: no data available Slaughtered animals for meat production: 36 944
Veterinaaride arv: 940Loomapopulatsioonveised: 470 000lambad: 139 000sead: 432 000kodulinnud: andmed puuduvad Lihatootmise eesmärgil tapetud loomade arv: 36944
Year of EU entry: 2004Political system: Republic Capital city: Bratislava Total area: 48 845 km²Population: 5.4 million Currency: Euro
ELiga liitumise aeg: 2004Riigivorm: vabariik Pealinn: Bratislava Pindala: 48845 km²Rahvaarv: 5,4 miljonit Vääring: euro
Veterinarians: no data available Animal populationcattle: 488 400sheep: no data availableswine: 748 500poultry: 5 776 000Slaughtered animals for meat production: 19 862
Veterinaaride arv: andmed puuduvad Loomapopulatsioon veised: 488 400lambad: andmed puuduvadsead: 748 500kodulinnud: 5 776 000Lihatootmise eesmärgil tapetud loomade arv: 19862
Year of EU entry: 1995Political system: Republic Capital city: Helsinki Total area: 338,000 km²Population: 5.3 million Currency: Euro
ELiga liitumise aeg: 1995Riigivorm: vabariik Pealinn: Helsingi Pindala: 338000 km²Rahvaarv: 5,3 miljonit Vääring: euro
Animal populationcattle: 906,900sheep: 94,100swine: 1,399,500poultry: 10,521,6544Slaughtered animals for meat production: 82 521
Loomapopulatsioonveised: 906900lambad: 94100sead: 1399500kodulinnud: 10 521 6543
Year of EU entry: 1995Political system:Constitutional monarchy Capital city: Stockholm Total area: 449 964 km²Population: 9.2 million Currency: Krona
ELiga liitumise aeg: 1995Poliitiline süsteem:konstitutsiooniline monarhia Pealinn: Stockholm Pindala: 449964 km²Rahvaarv: 9,2 miljonit Vääring: Rootsi kroon
Veterinarians: 2 553Animal populationcattle: 1 505 400sheep: 520 900swine: 1 702 600poultry: no data available Slaughtered animals for meat production: 136 084
Veterinaaride arv: 2 553Loomapopulatsioonveised: 1 505 400lambad: 520 900sead: 1 702 600kodulinnud: andmed puuduvad Lihatootmise eesmärgil tapetud loomade arv: 136084
Year of EU entry: 1973Political system:Constitutional monarchy Capital city: London Total area: 244 820 km²Population: 61.2 million Currency: pound sterling
Veterinaaride arv: 29 971Loomapopulatsioonveised: 9 913 000 lambad: 21 964 000sead: 4 550 000
Veterinarians: 29 971Animal populationcattle: 9 913 000sheep: 21 964 000swine: 4 550 000poultry: no data available Slaughtered animals for meat production: 862 401
ELiga liitumise aeg: 1973Riigivorm: konstitutsiooniline monarhia Pealinn: London Pindala: 244820 km²Rahvaarv: 61,2 miljonit Vääring: naelsterling kodulinnud: andmed puuduvad Lihatootmise eesmärgil tapetud loomade arv: 862401
Notes:Unless otherwise specied, sources for the following data are:- veterinarians: OIE data; 2007- animal population (cattle, sheep and swine): Eurostat; 2008- animal population (poultry): Eurostat; 2007- slaughtered animals for meat production stated in 1,000 tons of carcasses: Eurostat; 2008
Märkused:Kui ei ole märgitud teisiti, on järgmiste andmete allikad:nullveterinaaride arv: OIE andmed, 2007;
EU Veterinary Faculties
ELi veterinaariateaduskonnad
Map of the European Union
Euroopa Liidu kaart
EU candidates countries
Kandidaatriigid
What is Rabies?
Mis on marutaud?
Rabies is a viral disease that aects the central nervous system of warm blooded animals, including humans.
Marutaud on püsisoojaste loomade ja inimese kesknärvisüsteemi kahjustav viirushaigus.
The disease has a long incubation period (six months) and symptoms may take several weeks to appear after infection.
Marutaudi peiteaeg on pikk (kuus kuud) ja sümptomid võivad ilmneda alles mitu nädalat pärast nakatumist.
Once symptoms appear, rabies tends to be fatal.
Sümptomite ilmnemisel lõpeb marutaud peaaegu alati surmaga.
The rabies virus is a lyssavirus, a group of viruses responsible for causing encephalitis that also includes several bat lyssaviruses.
Marutaudi tekitajaks on lüssaviirus, mis kuulub entsefaliiti tekitavate viiruste rühma, mis hõlmab ka mitut nahkhiire lüssaviirust.
Lyssaviruses belong to the family Rhabdoviridae.
Lyssavirus’e perekonna viirused kuuluvad Rhabdoviridae sugukonda.
The name Rhabdo comes from the Greek and identies the characteristic bullet or rodshape of the viruses.
Nimetus Rhabdo tuleneb kreeka keelest ja tähistab viirusele iseloomulikku kuulikese või kepikese kuju.
Rabies has been recognized for centuries.
Marutaudi teatakse juba sajandeid.
Louis Pasteur identied a virus as the cause of the disease in the 1880s. Today, rabies still kills more than 55,000 people and millions of animals around the world each year.
Louis Pasteur avastas marutaudi tekitava viiruse 1880ndatel aastatel.Tänapäeval sureb igal aastal kogu maailmas marutaudi üle 55000ini-mese ja miljoneid loomi.
About 95% of human deaths occur in Asia and Africa.
Umbes 95% neist inimestest sureb Aasias ja Aafrikas.
Most human deaths follow a bite from an infected dog and 30% to 60% of the victims of dog bites are children under the age of 15.
Enamik inimesi nakatub koerahammustuse tagajärjel ja 30–60% koerahammustuste ohvritest on alla 15-aastased lapsed.
Where is the disease found?The rabies virus is present on all continents except Antarctica.
Kus esineb marutaudi?Marutaudiviirust esineb kõikidel mandritel peale Antarktika.
In certain countries in Asia, Africa, and Central and South America, it is the occurrence of rabies in domestic dogs that poses the most concern for human health.Europe is mainly free of rabies.
Mõnes Aasia, Aafrika ning Kesk- ja Lõuna-Ameerika riigis tekitab kõige rohkem muret marutaudi sage esinemine kodukoertel, mis ohustab inimeste tervist kõige enam.Suurem osa Euroopast on marutaudivaba.
However some eastern European countries report some cases in animals and a few human cases.
Mõnest Ida-Euroopa riigist on siiski tulnud teateid marutaudi nakatunud loomade ja üksikute nakatunud inimeste kohta.
Eradication and monitoring programmes, including the vaccination of wild animals via baits, are in place in those countries
Neis riikides on loodud marutaudi väljajuurimise ja seire programmid, sh metsloomade vaktsineerimine sööda abil.
How is the disease transmitted and spread?Rabies is transmitted through the saliva of an infected animal.
Kuidas marutaudi nakatutakse ja kuidas see levib?Marutaud levib nakatunud looma süljega.
Infection occurs primarily via bite wounds, or infected saliva entering an open cut or wound or mucous membrane.
Nakatutakse peamiselt hammustuse tagajärjel või nakatunud looma sülje kokkupuutel lahtiste haavade, kriimustuste või limaskestaga.
Infection through inhalation of the virus has been documented, for example, in the environment of a densely populated bat cave. The virus will generally remain at the entry site for a period of time before travelling along the nerves to the brain.
Dokumenteeritud on ka nakatumine viiruse sissehingamise kaudu, näiteks nahkhiirtega tihedalt asustatud koopas.Üldiselt jääb marutaudiviirus enne närviteid mööda ajju liikumist teatud ajaks organismi sisenemise kohta elutsema.
In the brain, the virus multiplies quickly, resulting in clinical signs.
Ajus paljuneb viirus kiiresti ja ilmnevad kliinilised haigusnähud.
The virus then moves from the brain along nerves to the salivary glands.
Seejärel liigub viirus ajust närviteid pidi süljenäärmetesse.
The period of time before clinical signs appear in an infected animal can vary depending on the strain of virus and entry point.
Aeg enne nakatunud loomal haigusnähtude ilmnemist võib olla erinev sõltuvalt viiruse tüvest ja organismi sisenemise kohast.
What is the public health risk associated with this disease?Rabies is regarded as one of the most important zoonotic diseases in the world.
Millised on marutaudiga seotud ohud rahvatervisele?Marutaud on üks kõige olulisemaid zoonoose maailmas.
Any encounter with a domestic or wild animal where a bite is received must be investigated.
Iga kodu- või metslooma hammustust tuleb kontrollida.
Rabid wild animals lose their natural fear of humans, increasing the risk of encounter.
Marutaudi nakatunud metsloomadel kaob loomulik hirm inimese ees ja see suurendab kokkupuute ohtu.
Clinical signs in animals such as excessive salivation, choking or gagging can lead humans to unknowingly risk infection while examining the animal.
Kui loomadel esinevad kliinilised haigusnähud, nagu suurenenud süljevool, läkastamine või öökimine, võib inimene looma kontrollides sattuda nakatumise ohtu ise seda teadmata.
It is important to immediately wash any bite wound or exposed surface with soap and water and report the incident to a doctor or hospital emergency department.
Kõik hammustushaavad või loomaga kokkupuutunud kohad tuleb viivitamata pesta seebi ja veega ning teatada juhtumist arstile või minna haigla traumaosakonda.
What are the clinical signs of the disease?Clinical signs of rabies in animals will vary depending on the eect of the virus on the brain.
Millised on marutaudi kliinilised sümptomid?Loomadel on marutaudi kliinilised sümptomid erinevad sõltuvalt sellest, kuidas viirus aju mõjutab.
Typical signs include sudden behavioural changes and progressive paralysis leading to death.
Tavaliste nähtude hulka kuuluvad käitumise muutumine ja süvenev halvatus, mis lõppeb surmaga.
In some cases, however, an animal may die rapidly without demonstrating signicant clinical signs.
Mõnikord võib loom siiski kiiresti surra, ilma et tal esineks olulisi haigusnähte.
How is the disease diagnosed?The disease may be suspected based on clinical signs, however, laboratory tests are required to conrm the diagnosis.
Kuidas marutaudi diagnoositakse?Marutaudi võib kahtlustada kliiniliste sümptomite ilmnemisel, kuid diagnoosi kinnitamiseks tuleb siiski teha laboratoorsed analüüsid.
What is being done to prevent or control this disease?In countries where the disease is endemic, measures are implemented to address and reduce the risk of infection in susceptible populations (wildlife, stray and domestic animals) and create a buer between the animal source of the disease and humans.
Mida tehakse marutaudi vältimiseks või tõrjeks?Riikides, kus marutaud esineb endeemilise haigusena, võetakse meetmeid vastuvõtlike populatsioonide (metsloomad, hulkuvad loomad ja koduloomad) nakatumise ohu vältimiseks ja vähendamiseks ning haiguse loomse allika ning inimeste vahelise puhvri loomiseks.
European Veterinary Week Diary 2009 - 2010
Euroopa Liidu veterinaarpäevik 2009–2010
SEPTEMBER week 36
Nädal 36
MONDAY 31
ESMASPÄEV 31
TUESDAY 1
TEISIPÄEV 1
WEDNESDAY 2
KOLMAPÄEV 2
THURSDAY 3 ov N c eD
NELJAPÄEV 3
SATURDAY 5 / SUNDAY 6
LAUPÄEV 5 / PÜHAPÄEV 6
MONDAY 7
ESMASPÄEV 7
TUESDAY 8
TEISIPÄEV 8
WEDNESDAY 9
KOLMAPÄEV 9
THURSDAY 10 ov N c eD
NELJAPÄEV 10
SATURDAY 12 / SUNDAY 13
LAUPÄEV 12 / PÜHAPÄEV 13
MONDAY 14
ESMASPÄEV 14
TUESDAY 15
TEISIPÄEV 15
WEDNESDAY 16
KOLMAPÄEV 16
THURSDAY 17 ov N c eD
NELJAPÄEV 17
SATURDAY 19 / SUNDAY 20
LAUPÄEV 19 / PÜHAPÄEV 20
MONDAY 21
ESMASPÄEV 21
TUESDAY 22
TEISIPÄEV 22
WEDNESDAY 23
KOLMAPÄEV 23
THURSDAY 24 ov N c eD
NELJAPÄEV 24
SATURDAY 26 / SUNDAY 27
LAUPÄEV 26 / PÜHAPÄEV 27
MONDAY 28
ESMASPÄEV 28
EU Veterinary Week /World Rabies Day
ELi veterinaarianädal /Ülemaailmne marutaudipäev
TUESDAY 29
TEISIPÄEV 29
EU Veterinary Week /Launch of EU Animal Health Law consultation
ELi veterinaarianädal /Konsultatsioonide algatamine ELi loomatervishoiuõiguse üle
WEDNESDAY 30
KOLMAPÄEV 30
THURSDAY 1
NELJAPÄEV 1
SATURDAY 3 / SUNDAY 4
LAUPÄEV 3 / PÜHAPÄEV 4
OCTOBER week 41
OKTOOBERNädal 41
MONDAY 5
ESMASPÄEV 5
TUESDAY 6
TEISIPÄEV 6
WEDNESDAY 7
KOLMAPÄEV 7
THURSDAY 8 ov N c eD
NELJAPÄEV 8
SATURDAY 10 / SUNDAY 11
LAUPÄEV 10 / PÜHAPÄEV 11
OCTOBER week 42
OKTOOBERNädal 42
MONDAY 12
ESMASPÄEV 12
OIE Conference of Deans: evolving veterinary education for a safer world at Maison de la Chimie, Paris (France)
Dekaanide konverents: arenev veterinaariaharidus ohutuma maailma nimel; toimumiskoht: Maison de la Chimie,
TUESDAY 13
TEISIPÄEV 13
WEDNESDAY 14
KOLMAPÄEV 14
THURSDAY 15 ov N c eD
NELJAPÄEV 15
SATURDAY 17 / SUNDAY 18
LAUPÄEV 17 / PÜHAPÄEV 18
OCTOBER week 43
OKTOOBERNädal 43
MONDAY 19
ESMASPÄEV 19
TUESDAY 20
TEISIPÄEV 20
WEDNESDAY 21
KOLMAPÄEV 21
THURSDAY 22 ov N c eD
NELJAPÄEV 22
SATURDAY 24 / SUNDAY 25
LAUPÄEV 24 / PÜHAPÄEV 25
OCTOBER week 44
OKTOOBERNädal 44
MONDAY 26
ESMASPÄEV 26
TUESDAY 27
TEISIPÄEV 27
WEDNESDAY 28
KOLMAPÄEV 28
/ NOVEMBERTHURSDAY 29 ov N c eD
/NOVEMBERNELJAPÄEV 29
SATURDAY 31 / SUNDAY 1
LAUPÄEV 31 /PÜHAPÄEV 1
What is Bovine Tuberculosis?
Mis on veiste tuberkuloos?
Bovine tuberculosis (TB) is a chronic disease of animals caused by a bacterium called Mycobacterium bovis (M. bovis), which is closely related to the bacteria that cause human and avian tuberculosis.
Veiste tuberkuloos on kroonilise kuluga loomade nakkushaigus, mille tekitajaks on Mycobacterium bovis’e (M.bovis) nimeline bakter, mis on lähedases suguluses inimeste ja lindude tuberkuloosi tekitava bakteriga.
This disease can aect practically all mammals, causing a general state of illness, coughing and eventually death. The name Tuberculosis comes from the nodules, called “tubercles”, which form in the lymph nodes of aected animals.
Haigestuda võivad praktiliselt kõik imetajad; haigus algab üldhaigestumisena, millega kaasneb köha, ja lõpeb surmaga.Nimetus tuberkuloos tuleneb köbrukestest ehk tuberkulitest, mis tekivad nakatunud looma lümsõlmedes.Kuni 1920ndate aastateni, mil arenenud riikides hakati võtma tuberkuloositõrjemeetmeid, oli see üks levinumaid koduloomade haigusi kogu maailmas.Tänapäeval on veiste tuberkuloos endiselt oluline kodu- ja metsloomade haigus ja see on üks olulisemaid zoonoose.
Today TB remains an important disease of cattle, wild animals, and is a signicant zoonosis.
Kus esineb veiste tuberkuloosi?Veiste tuberkuloosi esineb kogu maailmas.
Where is the Disease Found?TB is found throughout the world.
Kuidas veiste tuberkuloosi nakatutakse ja kuidas see levib?Veiste tuberkuloos on nakkav ja levib kokkupuutel nakatunud kodu- ja metsloomadega.Tavaliselt saadakse nakkus kopsust väljaköhitud nakatunud süljepiiskade sissehingamisel.
How is the disease transmitted and spread?The disease is contagious and spread by contact with infected domestic and wild ani-mals.The usual route of infection is by inhaling infected droplets which are expelled from the lungs by coughing.
Millised on tuberkuloosiga seotud ohud rahvatervisele?Mycobacterium bovis ei ole peamine inimeste tuberkuloosi tekitaja (viimast põhjustab M.tuberculosis), kuid inimesed on veiste tuberkuloosile vastuvõtlikud.
Calves and humans can also become infected by ingesting raw milk from infected cows.
Inimesed võivad nakatuda kas nakatunud looma piima juues või nakatunud süljepiiskasid sisse hingates.
Because the course of disease is slow, an animal can spread the disease to many other herd mates before it begins to manifest clinical signs.Therefore, movement of undetected infected domestic animals and contact with infected wild animals are the major ways of spreading the disease.
Mõnes riigis on hinnangute järgi kümme protsenti inimeste põetud tuberkuloosijuhtumitest veiste tuberkuloosi nakatunud loomade põhjustatud.
What is the public health risk?Mycobacterium bovis is not the major cause of human tuberculosis, which is caused by M. tuberculosis, but humans are susceptible to TB.
Millised on tuberkuloosi kliinilised sümptomid?Tuberkuloos on pikaldase kuluga haigus ja nakatumisest sümptomite ilmnemiseni võib minna kuid või aastaid.
What are the clinical signs?TB usually has a prolonged course, and symptoms take months or years to appear. The usual clinical signs include weakness, loss of appetite, weight-loss, fluctuating fever, intermittent hacking cough, diarrhoea, and large prominent lymph nodes.
Tavalisteks haigusnähtudeks on nõrkus, isupuudus, kaalukaotus, kõikuv kehatemperatuur, pidev kuiv köha, kõhulahtisus ja suurenenud lümsõlmed.
However, the bacteria can also lie dormant in the host without causing disease.
Bakter võib siiski olla peremeeslooma organismis puhkeolekus haigestumist põhjustamata.
How is the Disease Diagnosed?The standard method for detection of TB is the tuberculin test, where a small amount of antigen is injected into the skin, and the immune reaction is measured.
Kuidas veiste tuberkuloosi diagnoositakse?Veiste tuberkuloosi avastamiseks kasutatakse tavaliselt tuberkuliinitesti, mille puhul naha sisse süstitakse väike kogus antigeeni ja mõõdetakse immuunsusreaktsiooni.
Denitive diagnosis is made by growing the bacteria in the laboratory, a process that takes at least eight weeks.
Lõplikult diagnoositakse haigus laboratooriumis bakterite kasvatamisega, mis võtab vähemalt kaheksa nädalat aega.
What is being done to prevent or control this disease?The standard control measure applied to TB is test and slaughter.Disease eradication programs consisting of post-mortem meat inspection, intensive surveillance including on-farm visits, systematic individual testing of cattle and removal of infected and in-contact animals as well as movement controls have been very successful in reducing or eliminating the disease.
Mida tehakse veiste tuberkuloosi vältimiseks või tõrjeks?Tavalisteks tuberkuloositõrjemeetmeteks on testide tegemine ja nakatunud loomade tap-mine.Haiguse väljajuurimise programmid, mis hõlmavad surmajärgset liha kontrollimist, intensiivset järelevalvet, sh põllumajandusettevõtetes peetavate loomade kohapealset kontrolli, süstemaatilist veiste ükshaaval testimist ning nakatunud ja kontaktis olnud loomade kõrvaldamist või liikumise kontrollimist, on osutunud haiguse vähendamisel ja väljajuurimisel väga edukaks.
Pasteurisation of milk of infected animals to a temperature sucient to kill the bacteria has prevented the spread of disease in humans.Vaccination is practiced in human medicine, but it is not widely used as a preventive measure in animals.
Nakatunud loomade piima pastöriseerimisega temperatuuril, mis on piisav bakterite hävitamiseks, välditakse haiguse levimist inimestele.Inimeste puhul kasutatakse vaktsineerimist, kuid loomade puhul ei ole see ennetava meetmena laialt kasutusel.
MONDAY 2
ESMASPÄEV 2
TUESDAY 3
TEISIPÄEV 3
WEDNESDAY 4
KOLMAPÄEV 4
THURSDAY 5
NELJAPÄEV 5
SATURDAY 7 / SUNDAY 8
LAUPÄEV 7 / PÜHAPÄEV 8
MONDAY 9
ESMASPÄEV 9
TUESDAY 10
TEISIPÄEV 10
WEDNESDAY 11
KOLMAPÄEV 11
THURSDAY 12
NELJAPÄEV 12
SATURDAY 14 / SUNDAY 15
LAUPÄEV 14 / PÜHAPÄEV 15
MONDAY 16
ESMASPÄEV 16
TUESDAY 17
TEISIPÄEV 17
WEDNESDAY 18
KOLMAPÄEV 18
THURSDAY 19
NELJAPÄEV 19
SATURDAY 21 / SUNDAY 22
LAUPÄEV 21 / PÜHAPÄEV 22
MONDAY 23
ESMASPÄEV 23
TUESDAY 24
TEISIPÄEV 24
WEDNESDAY 25
KOLMAPÄEV 25
THURSDAY 26
NELJAPÄEV 26
SATURDAY 28 / SUNDAY 29
LAUPÄEV 28 / PÜHAPÄEV 29
DECEMBER week 49
Nädal 49
MONDAY 30
ESMASPÄEV 30
Sep week 49DECEMBER t c O
Nädal 49DETSEMBER
THURSDAY 3
NELJAPÄEV 3
Sep week 50DECEMBER t c O
Nädal 50DETSEMBER
THURSDAY 10
NELJAPÄEV 10
Sep week 51DECEMBER t c O
Nädal 51DETSEMBER
THURSDAY 17
NELJAPÄEV 17
Sep week 52DECEMBER t c O
Nädal 52DETSEMBER
THURSDAY 24
NELJAPÄEV 24
End of Animal Health Law consultation
ELi loomatervishoiuõiguse üle peetavate konsultatsioonide lõpetamine
Sep week 53DECEMBER t c O
Nädal 53DETSEMBER
/ JANUARYTHURSDAY 31
/JAANUARNELJAPÄEV 31
SATURDAY 2 / SUNDAY 3
LAUPÄEV 2 / PÜHAPÄEV 3
Listeriosis usually results from infection by Listeria monocytogenes, a Gram positiverod bacterium in the family Listeriaceae.
Listerioosi põhjustab tavaliselt Listeriaceae perekonda kuuluv grampositiivne keppbakter Listeria monocytogenes.
Where is the disease found?L. monocytogenes is found worldwide and is widely distributed in the environment.
Kus esineb listerioosi?L.monocytogenes’t leidub kogu maailmas ja see on looduses laialt levinud.
How is the disease transmitted and spread?The reservoirs of infection are the soil and the intestinal tracts of asymptomatic animals, including wild and feral mammals, birds, fish and crustaceans.
Kuidas listerioosi nakatutakse ja kuidas see levib?Nakkuse reservuaariks on pinnas ja asümptomaatiliste loomade, sh metsloomade ja hulkuvate loomade, lindude, kalade ja koorikloomade soolestik.
Infected animals can shed L. monocytogenes in the faeces, milk and uterine discharges.
L.monocytogenes võib levida nakatunud loomade väljaheidete, piima ja eritiste kaudu.
It is also found in aborted foetuses and occasionally in the nasal discharges and urine of symptomatic animals.
Kõnealust bakterit leidub ka aborteerunud loodetes ja vahel ka haiguse sümptomitega loomade ninaeritises ja uriinis.
Most infections are acquired by ingestion, but Listeria can also spread by inhalation or direct contact.
Peamiselt toimub nakatumine allaneelamise teel, kuid listeeriabakter võib levida ka sissehingamise või otsekontakti kaudu.
In ruminants, listeriosis typically occurs after the consumption of contaminated silage or other feed.For humans, contaminated food sources include raw meat and fish, unpasteurised dairy products and uncooked vegetables.
Mäletsejalised haigestuvad listerioosi tavaliselt saastunud silo või muud sööta süües.Inimesed nakatuvad saastunud toidu, sh toore liha ja kala, pastöriseerimata piimatoodete ja keetmata köögiviljade kaudu.
L. monocytogenes has also been found in processed foods that have become contaminated after processing.
L.monocytogenest on leitud ka töödeldud toidust, mis on saastunud pärast töötlemist.
The infective dose for oral transmission is unknown but is thought to depend on the strain of bacterium and the susceptibility of the person.
Pole teada, kui suur on suu kaudu nakatumiseks vajalik doos, kuid arvatakse, et see sõltub bakteri tüvest ja inimese vastuvõtlikkusest haigusele.
Vertical transmission is the usual source of infection in newborn human infants and ruminants.
Vastsündinud ja mäletsejalised nakatuvad tavaliselt vertikaalse ülekandumise teel.
Humans can also be infected by direct contact with infected animals during calving, lambing or necropsies.
Inimesed võivad nakatuda ka otsesel kokkupuutel nakatunud loomadega poegimise ajal või kokkupuutel surnud loomadega.
What is the public health risk associated with this disease?Listeriosis is a zoonosis.
Millised on listerioosiga seotud ohud rahvatervisele?Listerioos on zoonoos.
The incubation period in susceptible adults is 3 to 70 days, with the median incubation period estimated to be 3 weeks.
Peiteaeg on haigusele vastuvõtlike täiskasvanute puhul 3–70 päeva, kusjuures keskmine peiteaeg on hinnangute järgi kolm nädalat.
Listeriosis is usually a serious problem only in pregnant women, newborns, the elderly, and immunocompromised or debilitated hosts.
Tavaliselt tekitab listerioos tõsiseid probleeme üksnes rasedatele, vastsündinutele, eakatele ja immuunsuspuudulikkusega või nõrgenenud organismiga inimestele.
Pregnant women may experience either a mild, flu-like syndrome with fever, chills, headache, slight dizziness or gastrointestinal signs, or an asymptomatic infection.
Rasedatel võivad esineda kerged gripilaadsed sümptomid: palavik, külmavärinad, peavalu, kerge uimasus või seedehäired, või kulgeb haigus sümptomiteta.
This may be followed in a few days to weeks by abortion, stillbirth, premature birth or septicemia in the newborn.
Sellele võib paari päeva või nädala möödudes järgneda abort, laps võib sündida surnult, enneaegu või sepsisega.
Newborns may be infected either in utero or from bacteria found in the vagina during delivery.
Vastsündinud võivad nakatuda kas üsasiseselt või sünnitusteedes leiduvate bakteritega.
These infants can develop septicemia, disseminated granulomatosis, respiratory disease or meningitis; symptoms may be present at birth or develop within a few days to several weeks.
Vastsündinutel tekib sepsis, Wegeneri granulomatoos, hingamisteede haigused või meningiit; sümptomid võivad esineda sündides või ilmneda paari päeva kuni mitme nädala jooksul.
In elderly, immunocompromised or debilitated persons, L. monocytogenes can cause meningitis, meningoencephalitis or, less frequently, septicemia.
Eakatel ja immuunsuspuudulikkusega või nõrgenenud organismiga inimestel võib L.monocytogenes põhjustada meningiiti, meningoentsefaliiti või harvem sepsist.
What are the clinical signs of the disease?
Millised on listerioosi kliinilised sümptomid?