natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Med Seafood & Processing, Rimini (Italy), 21-24 February 2010 > For more information:Tel: +39 0541 74 42 58 E-mail: o.foschi@riminifiera.it Website: www.medseafood.it External dimension: building the European Union’s international role in maritime affairs
Med Seafood & Processing, Rimini (Itaalia), 21.–24. veebruar 2010 > Lisateave:Tel: +39 0541 74 42 58 E-post: o.foschi@riminifiera.it Kodulehekülg: www.medseafood.it Välismõõde – tugevdada Euroopa Liidu rahvusvahelist rolli merendusküsimustes
IOTC, Annual session, Busan (Republic of Korea), 15 March 2010 > For more information:Tel: +248 22 54 94E-mail: iotc.secretary@iotc.org Website: www.iotc.org Regional strategy: better governance in the Mediterranean
India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) aastakoosolek, Busan (Korea Vabariik), 1.–5. märts 2010 > Lisateave:Tel: +248 22 54 94E-post: iotc.secretary@iotc.org Kodulehekülg: www.iotc.org Regionaalne strateegia – halduse täiustamine Vahemere piirkonnas
Institutional agenda
Euroopa institutsioonide töö ajakava
Interview – Parliament: on course for the Treaty of Lisbon
Intervjuu: Euroopa Parlament – tähelepanu Lissaboni lepingule
European Parliament Fisheries Committees, Brussels (Belgium), 23 February 2010/15-16 March 2010 > For more information:Tel: +32 2 284 49 09 (Brussels) or +33 3 88 17 67 69 (Strasbourg)E-mail: ip-PECH@europarl.europa.eu Website: www.europarl.europa.eu 12
Euroopa Parlamendi kalanduskomisjon, Brüssel (Belgia), 23. veebruar 2010/15.–16. märts 2010 > Lisateave:Tel: +32 2 284 49 09 (Brüssel) või +33 3 88 17 67 69 (Strasbourg)E-post: ip-PECH@europarl.europa.eu Website: www.europarl.europa.eu Sadamariik, ebaseadusliku püügi vastu võitlemise tagatis
Councils of Fisheries Ministers of the European Union, Brussels (Belgium), 19-20 April 2010/28-29 June 2010 > For more information:Website: www.consilium.europa.eu Note to readers We welcome your comments or suggestions at the following address: European Commission – Directorate-General for Maritime Affairs and Fisheries – Information, communication, inter-institutional relations, evaluation and programming Unit – Rue de la Loi/Wetstraat 200 – B-1049 Brussels or by fax to: (+ 32) 2 299 30 40 with reference to Fisheries and aquaculture in Europe. E-mail: fisheries-magazine@ec.europa.eu
Euroopa Liidu kalanduse eest vastutavate ministrite nõukogu, Brüssel (Belgia), 19.–20. aprill 2010/28.–29. juuni 2010 > Lisateave: Kodulehekülg: www.consilium.europa.eu Meie lugejatele Saatke meile oma arvamused ja ettepanekud järgmisel aadressil:European Commission – Directorate-General for Maritime Affairs and Fisheries – Information, communication, inter-institutional relations, evaluation and programming Unit – Rue de la Loi/Wetstraat 200 – B-1049 Brussels, või faksi teel numbril +322 299 3040. Juurde kirjutage märgusõna Euroopa kalandus ja akvakultuur. E-post: fisheries-magazine@ec.europa.eu
The Commission has not, save where otherwise stated, adopted or in any way approved any view appearing in this publication and statements should not be relied upon as statements of the Commission’s or the Maritime Affairs and Fisheries DG’s views.The Commission does not guarantee the accuracy of the data included in this publication, nor does the Commission or any person acting on its behalf accept responsibility for any use made thereof.© European Union, 2010Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.Cover photo: © Lionel Flageul
Ajakirjas avaldatud arvamusi ei saa tõlgendada Euroopa Komisjoni merendus- ja kalandusasjade PD ametliku seisukohana.Komisjon ei vastuta väljaandes avaldatud andmete õigsuse eest.Komisjon ega tema nimel tegutsevad isikud ei vastuta ajakirja kasutusviisi eest.© Euroopa Liit, 2010Väljaannet võib kopeerida vaid juhul, kui esitatakse viide allikmaterjalile.Kaanefoto: © Lionel Flageul
Production: Mostra – Printed in Belgium – Printed on Revive 55 recycled paper
Teostus: Mostra – Printed in Belgium – Trükitud vanapaberist valmistatud paberile Ninelive 55
The integrated maritime policy: a challenge that extends beyond Europe’s borders
Integreeritud merenduspoliitika – Euroopa riigipiire ületav väljakutse
The many challenges faced by the integrated maritime policy (IMP) pay no heed to borders, neither those of the Member States nor those of the European Union.
Integreeritud merenduspoliitika on puutunud kokku mitme piiriülese väljakutsega.
Marine pollution rarely has a local impact but leads to an overall degradation of biodiversity and the maritime environment.
Tegemist on probleemidega, mida ei peata ei liikmesriikide piirid ega Euroopa Liidu välispiir.
Climate change can only be fought through global plans for reducing greenhouse gas emissions.
Ka võitlus kliimamuutusega saab toimuda vaid ülemaailmsete kasvuhoonegaaside emisiooni vähendamise kavade alusel.
Similarly, fair competition in maritime transport and shipbuilding and the promotion of decent working conditions in these sectors can only be developed at international level.
Rahvusvahelisel tasandil tegutsemist eeldavad ka õiglase konkurentsi tagamine ja inimväärsete töötingimuste juurutamine meretranspordi ja laevaehituse sektoris.
We can also mention the example of conflicts of interests in international waters, such as fishing zones also used as maritime routes or the cohabitation of energy production activities (drilling platforms, wind farms, etc.) and fishing, recreational or aquaculture activities.
Samuti tuleb pöörata tähelepanu avamerel asuvates ja meretranspordikoridoridena kasutatavates püügivööndites tekkivatele huvide vastuolule. Märkimata ei saa jätta vajadust energeetikaga seotud toimingute (puurimisplatvormid, tuulepargid…) järele ning kalanduse, harrastustegevuse ja vesiviljeluse huvide ühitamist.
Lastly, the monitoring of seas to ensure control and security and to combat illegal activities obviously cannot be managed without strong international cooperation.
Rahvusvahelise koostööta ei ole mõeldav ka meredel teostatav järelevalve, mis võimaldab tagada kontrolli ja ohutuse ning hallata ebaseaduslike toimingute vastu suunatud võitlust.
International collaboration is therefore increasingly critical to effective action.
Seejuures muutub rahvusvaheline koostöö tõhususe tagamisel järjest olulisemaks.
These vital issues do not exist at global level alone, however.
Samas ei hõlma mainitud olulised valdkonnad üksnes ülemaailmsel tasandil võetavaid meetmeid.
The EU shares several regional sea basins with nonmember countries: the North Sea with Norway and the Faeroe Islands, the Baltic Sea with Russia, the Black Sea with Ukraine, Russia, Georgia andTurkey, and the Mediterranean with 12 other States, not to mention very remote regions and the Arctic.
Euroopa Liidu mitu merepiirkonda piirnevad mitteliikmesriikidega – Põhjameri Norra ja Fääri saartega, Läänemeri Venemaaga, Must meri Ukraina, Venemaa, Gruusia ja Türgiga, Vahemeri 12 riigiga, rääkimata muidugi äärepoolseimatest piirkondadest ja Arktikast.
At this level too, the IMP must become a driver of sustainable maritime development.
Integreeritud merenduspoliitika peab ka sel tasandil muutuma merenduse jätkusuutliku arengu mootoriks.
Today, these sea basins are faced with problems that could be solved more effectively through an integrated approach.
Nende merepiirkondade ees seisavad praegu sellised probleemid, mida on võimalik kõige tõhusamalt lahendada integreeritud lähenemise abil.
For example: striking a fair balance between exploitation of oil and natural gas and preservation of the polar ecosystem in the Arctic, developing more sustainable tourism in the Mediterranean, harmonious development of ports and maritime shipping routes in the Baltic, etc.
Näiteks, kuidas leida sobiv tasakaal süsivesinike kasutamise ja ökosüsteemi säilitamise vahel Arktikas, kuidas saavutada senisest jätkusuutlikumat turismi arengut Vahemere piirkonnas, kuidas tagada sadamate ja laevaliinide tasakaalustatud areng Läänemere piirkonnas.
These problems are analysed in the European Union’s regional maritime strategies.
Nimelt selliseid probleeme analüüsitakse Euroopa Liidu piirkondlikes merendusstrateegiates.
The latest to date, on the Mediterranean, is presented in this issue.
Viimast sellist strateegiat, mis keskendub Vahemere piirkonnale, tutvustatakse käesolevas ajakirjanumbris.
If the IMP is to be a success, it is the EU’s responsibility as a global player and a regional partner to take strong action at international level to rise to the challenges facing the maritime sector.
Integreeritud merenduspoliitika saab olla edukas vaid juhul, kui see muutub Euroopa Liidu prioriteetseks vastutusalaks nii ülemaailmsel kui ka piirkondlikul tasandil ja kui selle eesmärk on rakendada tõhusaid meetmeid merendussektori väljakutsetele vastamiseks.
Its leadership on a number of issues is widely recognised and even encouraged by many partners, moreover.
Paljud partnerriigid on seejuures tunnustanud ja heaks kiitnud Euroopa Liidu juhtiva rolli mitme küsimuse lahendamisel.
No46
Toimetus
European maritime policy: two years of integration la ge ul
Euroopa merenduspoliitika – kaks aastat integreerumist la ge ul
To play a key role in the world’s oceans, the European Union aims to bolster the impact of its action in the international arena, both within existing multilateral bodies and in bilateral relations with key partners and regional cooperation in certain sea basins.
Euroopa Liit soovib olla juhtpositsioonil kõigil maailma ookeanidel ning püüab seetõttu tugevdada oma tegevust rahvusvahelisel tasandil, seda nii olemasolevate mitmepoolsete organisatsioonide kui ka olulisemate partneritega sõlmitavate kahepoolsete suhete kaudu.
The European Union’s integrated maritime policy is two years old.
Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitikal on täitunud teine aastaring.
These first two years have seen intensive work to lay the foundations for the sustainable development of Europe’s maritime sectors, a development process that combines economic growth, the welfare of coastal populations and respect for the marine environment.
Kaks aastat intensiivset tööd, mille eesmärk on luua alused Euroopa merendussektorite jätkusuutlikuks arenguks, st arenguks, mis hõlmab majanduskasvu, rannikualade elanike heaolu ja säästvat suhtumist merekeskkonda.
The concept has gained ground at every level of power and in all maritime sectors.
Selline lähenemine toimib kõikidel võimutasanditel ja kõikides merendussektorites.
The Commission reviews its progress.
Komisjon teeb ülevaate merenduspoliitika edusammudest.
Blue Book, An Integrated Maritime Policy for the EU, accompanied by a detailed action plan to implement this policy(2).
4 ak ul tu ur al an du s ja a kv rohelise raamatu (1) ilmumist toimunud enam kui aasta kestnud konsulteerimist merenduse huvirühmadega koostas komisjon sinise raamatu pealkirjaga “Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika”, millele lisati üksikasjalik tegevuskava, milles kirjeldati punkthaaval selle poliitika ellurakendamist(2).
When the Council gave the nod of approval to this project in December 2007, it asked the Commission to report on the action plan within two years.
Kiites projekti 2007. aasta detsembris heaks, palus nõukogu komisjonil esitada kahe aasta pärast aruande tegevuskava elluviimise edusammude kohta.
The Commission presented this report on 15 October last year(3). (3).
Mainitud aruanne esitati 15. oktoobril 2009(3). (3).
s her i es and a qu ac ul tu ri F y 2010 I
pa k oo ruE ee br ua r 2010 I I v
The European Union (EU) adopted an integrated maritime policy in October 2007.
Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika käivitus 2007. aasta oktoobris.
Underpinning this fundamental change of approach to its maritime development was the finding that although the EU is the world’s leading maritime power, its exploitation of the seas is less than optimal.
See oluline vaatepunkti muutus merendussektori arengule lähtus järgmisest tõdemusest: Euroopa Liit on küll maailma kõige olulisem merendusega seotud jõud, kuid selle rakendatav mere kasutamise viis ei ole kaugeltki optimaalne.
As a result, overfishing is depleting fish resources; pollution, eutrophication, invasive species and other evils are destroying the marine environment; coastal areas are deteriorating; economic operators are in increasing competition for space, etc.
Selle tulemusena võib täheldada kalavarusid laastavat ülepüüki, mere saastamist, eutrofiseerumist, teatavate liikide pealetungi ja teisi merekeskkonda kahjustavaid tegureid – rannikualade seisukord halveneb, ettevõtjate vahel tekivad ruumikonfliktid jne.
All this is happening even as the sea’s economic potential is still under-exploited!
Kõik see toimub olukorras, kus mere majanduslikku potentsiaali ei suudeta piisavalt ära kasutada!
In other words, the European maritime economy is digging its own grave.
Teisisõnu, Euroopa merendus saeb ise oksa, millel ta istub.
This situation had to come to an end to ensure a future, and especially a sustainable future, for Europe’s maritime sectors.
Selline olukord ei saa kauem kesta, eesmärk peab olema suunatud Euroopa merendussektori tuleviku, seejuures jätkusuutliku tuleviku tagamisele.
The basic problem was identified a long time ago, namely fragmented management of maritime issues.
Tegevuskavas toodi välja 65 meedet, mille võtmine nähti ette 2008. ja 2009. aastal.
Fisheries, tourism, transport, shipbuilding, environment, defence, town planning and safety all tended to operate separately, without taking the others into account… Yet they are permanently in interaction and every decision taken in one area can have an impact on the others.
Eesmärk oli ühelt poolt arendada välja uus merenduspoliitika, mis hõlmaks ühise perspektiivi all kõiki merendussektoreid, ja teiselt poolt pakkuda Euroopa Liidule merenduse valdkonna jaoks uusi otsustus- ja haldusmehhanisme. Mainitud meetmetest 56 on ellu viidud ja ülejäänud 9 on rakendamise käigus.
It was therefore necessary to establish an overarching vision of the development of maritime activities based on the logic of sustainable development.
Üldiselt aga konkretiseeruvad mainitud meetmed edaspidi konkreetsetes tegelikes olukordades, hõlmates samaaegselt mitut valdkonda.
On governance, for example, many national and transnational institutions have organised to facilitate maritime integration. The Commission set the example at European level.
Peamise probleemina on juba tükk aega tagasi üles kerkinud merenduse eri harude vaatlemine eraldiseisvatena.Kalapüük, transport, laevaehitus, keskkonnakaitse, riigikaitse, linnaehitus, ohutus – kõik need valdkonnad toimisid üksteisega arvestamata.
The Commissioners concerned set up a steering group, which meets once a year to synchronise their policy plans.
Samas mõjutavad kõik need valdkonnad üksteist lakkamatult ja iga otsus, mis ühes neist tehakse, võib mõjutada teisi.
At administrative level, this approach is illustrated by an interservice group that brings together 28 Directorates-General to monitor the progress of maritime integration step by step.
Seda silmas pidades tuleks sõnastada ühine arusaam merenduse arengust ja siduda see jätkusuutliku arengu kontekstiga.
In addition, the remit of the Directorate-General for Maritime Affairs and Fisheries has been expanded: it now provides general coordination of all maritime policies.
Seda silmas pidades nägi Euroopa Komisjon 2006. aastal esimest korda võimalust rakendada ellu tegelik integreeritud merenduspoliitika.
The goal is to build synergy among policies with a maritime dimension
Pärast Euroopa Liidu merendust käsitleva
It was in 2006 that the European Commission first mentioned the possibility of introducing an integrated maritime policy.
Näiteks juhtimise valdkonnas on paljud riiklikud ja piiriülesed asutused oma tegevuse ümber korraldanud, et hõlbustada integreerumist merenduse valdkonnas.
Following the publication of its Green Paper, Towards a future Maritime Policy for the Union(1), the Commission consulted maritime stakeholders for over a year.
Asjaomased volinikud on moodustanud igal aastal kokku tuleva juhttöörühma, mille ülesanne on koordineerida nende vastavaid strateegilisi projekte.
(1) Fisheries and aquaculture in Europe, No 30, September 2006.(2) Fisheries and aquaculture in Europe, No 38, April 2008.(3) COM(2009) 540.
(1) Euroopa kalandus ja akvakultuur, nr 30, august 2006.(2) Euroopa kalandus ja akvakultuur, nr 38, aprill 2008.(3) KOM(2009) 540.
Tools being developed developed by the different Directorates-General (Energy and Transport, Environment, Enterprise and Industry, Regional Policy, External Relations, Trade, Research, etc.) and to ensure their consistency in terms of impact on the marine space.
Komisjon on integreeritud merenduspoliitika haldamise ja otsustusmenetluse toetamiseks kavandanud kolm peamist vahendit: mereruumi planeerimine merendusalaste meetmete raamistamiseks ja suunamiseks, tõhus mereseire mere kasutajate kaitsmiseks loodusest ja inimtegevusest tingitud ohtude eest ja Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgu andmepank, mis pakub majanduslike ja poliitiliste otsuste tegijatele täpseid teaduslikke ja statistilisi andmeid.
The Commission had planned to introduce three tools for management and decision-making under the integrated maritime policy: maritime spatial planning to serve as a framework and channel the development of maritime activities, effective maritime surveillance to protect users of the sea from natural and human-caused risks and a European marine observation and data network to give stakeholders and policy-makers precise scientific data and statistics.
Lisaks sellele laiendati merenduse ja kalanduse peadirektoraadi volitusi, võimaldades direktoraadil tagada kõikide merendusstrateegiate üldine koordineerimine. Eesmärk on saavutada eri peadirektoraatide (energia ja transport, keskkonnakaitse, ettevõtlus ja tööstus, regionaalpoliitika, välissuhted, kaubandus, teadusuuringud jne) merendusega seotud strateegiate koostoimest tulenev sünergia ja jälgida nende strateegiate sidusust mereruumi käsitlemisel.
At national level, the Member States have modified their structures to facilitate an intersectoral vision of their maritime policy.
Riiklikul tasandil on liikmesriigid kohandanud oma vastavaid struktuure, eesmärgiga hõlbustada sektoriteülest lähenemist nende merenduspoliitikale.
In so doing, they are following the guidelines suggested by the Commission in 2008, in a Communication (4) that maps the way to integrated maritime governance, with systematic consultation of the actors concerned.
Selles on liikmesriigid lähtunud komisjoni 2008. aasta teatises (4) vastu võetud suunistest, milles osutati integreeritud merenduse haldamise saavutamiseks rakendatavatele meetoditele, mis hõlmavad perioodilist konsulteerimist asjaomaste huvirühmadega.
Maritime spatial planning (MSP) was the subject of a roadmap presenting the 10 key principles (5) that underpin such planning, which is the responsibility of the Member States.
Mereruumi planeerimise kohta on avaldatud suunised, mis hõlmavad mereruumi planeerimise kümmet põhimõtet(5), mille kohaldamine on liikmesriikide ülesandeks.
MSP is being put in place in a number of States.
Mitmes liikmesriigis on nende põhimõtete kohaldamise ettevalmistamine juba käimas.
Germany, the Netherlands, Belgium and Spain have set up at least partial plans for the use of their exclusive economic zones.
Nii on Saksamaa, Madalmaad, Belgia ja Hispaania juba võtnud vastu oma majandusvööndi vähemalt osalise kasutamiskava.
A Communication has just been released on maritime surveillance, which will be discussed in the following pages.
Mereseire suhtes on vastu võetud teatis, millest räägitakse täpsemalt järgnevatel lehekülgedel.
The European Marine Observation and Data Network (EMODNET) is being developed under the leadership of an expert group.
Euroopa merevaatlus- ja andmevõrk (EMODNET) on eksperditöörühma järelevalve all väljatöötamisjärgus.
By the end of 2010, it is expected to deliver data on the hydrography, geology, chemistry and biology of certain sea basins, which will form the basis for a map of marine habitats and high-resolution mapping.
Alates 2010. aasta lõpust peaks see andmebaas pakkuma teatavate meremassiivide kohta hüdrograafilisi, geoloogilisi, keemilisi ja bioloogilisi andmeid, mille alusel on võimalik kaardistada mereliikide elupaiku ja koostada kõrglahutusega merekaardid.
In concrete terms, most countries have set up an interministerial maritime committee tasked with placing all sectoral policies on the same wavelength.
Konkreetse meetmena loodi mitmes liikmesriigis ministeeriumideülene komitee, mille ülesanne on kooskõlastada kõiki sektoripõhiseid strateegiaid.
Bulgaria, the Czech Republic, Ireland, Greece, Poland, Slovenia, Finland and Portugal have already taken this step.
Sellised komiteed loodi Bulgaarias, Tšehhis, Iirimaal, Kreekas, Poolas, Sloveenias, Soomes ja Portugalis.
Others are taking integration further by placing maritime policy coordination within a single ministry, sometimes even the Prime Minister’s office.
Mitu liikmesriiki läksid integreerumises veelgi kaugemale, koondades merendusstrateegiate koordineerimise ühe ministeeriumi alla, mõnikord ka peaministri haldusalasse.
This is the case in Belgium, Germany, France, Denmark and the Netherlands.
Sellist teed on kasutanud Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Taani ja Madalmaad.
Sweden and the United Kingdom have gone a step further by legislating to reform their maritime policy under an integrated approach, setting up an administration focused solely on this new policy.
Rootsi ja Ühendkuningriik on teinud veel ühe sammu edasi, korraldades merenduspoliitika integreeritud lähenemise õiguslikult ja nähes ette üksnes sellele uuele poliitikale keskenduva eraldi valitsusasutuse rajamise.
Certain maritime regions have also embarked on a process of maritime policy integration at their level.
Vastaval tasandil on merenduspoliitika integreerimisse kaasatud ka teatavad merenduspiirkonnad.
Asturias (Spain), Schleswig-Holstein (Germany) and Brittany (France), for example, have developed their own maritime strategies.
Omaenda merenduspoliitika on välja töötanud Astuuria (Hispaania), Schleswig-Holstein (Saksamaa) ja Bretagne (Prantsusmaa).
Lastly, for all sectoral actions decided over the last two years, special attention has been given to developing an integrated approach.
Kõikide merenduses viimase kahe aasta jooksul vastu võetud meetmete puhul pöörati erilist tähelepanu integreeritud lähenemisega seotud arengule.
The Marine Strategy Framework Directive(6), for example, obliges Member States to ensure good environmental status in their marine waters by 2020. This measure will help safeguard the resources vital to socio-economic activities and it cannot be applied optimally in the absence of spatial planning or of the EMODNET observation network.
Näitena võib tuua merestrateegia raamdirektiivi(6), mille kohaselt liikmesriigid peavad 2020. aastaks tagama oma merepiirkondade hea ökoloogilise seisundi: see direktiiv toetab sotsiaalmajanduslike ressursside säilitamiseks vajalikke meetmeid ja seda ei ole võimalik optimaalselt kohaldada ilma mereruumi kavandamise ning merevaatlus ja -andmevõrguta EMODNET.
It also influences the Common Fisheries Policy, which is presently built on the ecosystem approach.
Direktiiv mõjutab ka ühist kalanduspoliitikat, mille aluseks on edaspidi täiel määral ökosüsteemidel põhinev lähenemine.
So the integrated maritime policy is on the move.
Seega on integreeritud merenduspoliitika juba käivitunud.
With its potential for growth, jobs and innovation, its development in the coming years will play a key role in bringing the EU out of today’s economic recession.
Selle areng järgmiste aastate jooksul on oluline faktor, mis aitab tänu selles poliitikas majanduskasvu, tööhõive ja innovatsiooni valdkonnas peituvatele võimalustele Euroopa Liidul ületada praegust majanduslangust.
(4) COM(2008) 395.(5) Fisheries and aquaculture in Europe, No 42, March 2009, pp. 10 and 11.(6) Directive 2008/56/EC.
(4) KOM(2008) 395.(5) Euroopa Kalandus ja Akvakultuur, nr 42, märts 2009, lk 10 ja 11.(6) Direktiiv 2008/56/EÜ.
Maritime surveillance: tearing down walls
Mereseire – ületada valdkondlik eraldatus integreerimisele: ühine teabejagamiskeskkond ELi merendusvaldkondadele” (1).