natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Whilst GBS programmeshavehadacata-lyticeffectinrespectofstrengthening dialogue onthe national budget and PFM, the Commission does not makefull use of theinstrument’s potential becauseit has insufficient expertiseinthe priority areas relatedtothe GBS programmes’ objectives andthereare weaknessesinits management ofthe dialogue process.
Ehkkiüldiseeelarvetoetuseprogrammid on aidanud tugevdada dialoogi riigieelarve ja riigi rahanduse juhtimise üle, ei kasutakomisjonvahendikõikivõimalusi ebapiisavate ekspertteadmistetõttu üldise eelarvetoetuse programmide eesmärkidega seotud esmatähtsate valdkondade kohta, samuti puudustetõttu dialoogiprotsessi komisjonipoolsesjuhtimises.
The Commission’s external reporting on generalbudgetsupporttendstofocus onits potential benefitstoimproving aid delivery but there is relatively little information on its actual impact on poverty reduction.Anevaluationmethodology which provides evidence on whether, and in what circumstances, budget support can make an effective contributionto poverty reductionhasnotyetbeenestablished.
Komisjoni välisaruandlus üldise eelarvetoetuse kohta keskendub pigem selle võimalikelekasuteguriteleabiandmise parandamisel,toetusetegelikuvaesust vähendava toime kohta on aga suhteliselt vähe teavet. Ei ole veel väljatöötatud hindamismetoodikat, milleabilvälja selgitada,kasjamillisteltingimustel saab eelarvetoetus vaesuse vähendamisele mõjusalt kaasa aidata.
However,the Commissionisleading donor effortsto developsuch a methodology.
Tuleb siiski öelda,etrahastajadteevadkomisjoni juhtimiseljõupingutusisellise metoodika väljatöötamiseks.
Povertyreductionisthe overarching goal of EU development cooperation and over thelast decade general budget support (GBS) has been increasingly used by the European Commission, as wellas by other donors,asa meanstotrytoachievethis objective.
Vaesuse vähendamine on ELi arengukoostöö peamine eesmärk ja viimasel kümnel aastal on nii komisjon kui teised rahastajad selleeesmärgisaavutamisekskasutanudjärjestenam üldist eelarvetoetust.
It involves the transfer of funds by the Commission to the nationaltreasury of a partnercountryin orderto provide additional budgetary resources to support a national development strategy.
Selle raames kannab komisjon rahalised vahendid üle partnerriigi riigikassasse, et anda täiendavaid eelarveressursse riikliku arengustrateegia toetuseks.
The transfer of fundsin this wayis also intendedtocontributeto macroeconomicstability whichis generallyconsideredfundamentalto developmentand pov-ertyreduction.In addition,the channelling offundsthrough national financial systemsis alsointended tolead toimprove-mentsinpublicfinance management(PFM)sinceeffective PFM systems also play animportant rolein poverty reduction efforts.
Sellise vahendite ülekandmise eesmärk onkakaasaaidata makromajandusliku stabiilsusesaavutamisele, mida peetakseüldiseltarenguja vaesusevähendamise põhieelduseks.Lisaks peaksvahendite suunamine riiklike finantssüsteemide kaudu parandama ka rii-girahandusejuhtimist, kuna vastavad mõjusad süsteemid on vaesuse vähendamisel olulisel kohal.
(b)theestablishingofconditionsforthereleaseoffunds which arelinked to the programme objectives and agreed between the partner country and the donors. The Commission’s approach to using conditions hasfocused on trying to givecountries greaterincentivestoachieveresults by usingaso-called ‘variabletranche’ mechanismtoreward performance(see paragraph 58);
Komisjonija teiste rahastajate üldise eelarvetoetuse program-midkoosnevadlisaksvahendite ülekandmiseleveelkolmest osast, misannavadprogrammieesmärkidesaavutamiseks kesksetähtsusegasisendeid: a) peamiselttehniliseabiraamesrakendatavadsuutlikkuse suurendamise meetmed, misaitavadriikideltõhustada poliitika kujundamise protsessijajuhtimist(vt punkt 49); b) vahendite eraldamisetingimuste kindlaksmääramine, mis onseotud programmieesmärkideganing partnerriigija rahastajavahelkokkulepitud.Komisjonilähenemisviis püüabriikerohkemstimuleeridatulemusisaavutama, kasutades nn muutuva summaga maksete süsteemi, mille abil tulemuslikkust premeerida(vt punkt 58); c) riigigapeetavdialoogriiklikujavaldkondlikupoliitika (sheelarve)kavandamise,elluviimisejatulemusteüle.
(c)dialogue withthe country onthe design,implementation and results of national and sectoral policiesincluding the budget.Increasedopportunitiesfordialogueareoften consideredto bea particular benefit of budgetsupport (see paragraph 68).
Eelarvetoetuse suureks eeliseks peetaksegi tihti paremaid võimalusi dialoogiks(vt punkt 68).
Generalbudgetsupporthas manysimilarities withsector budgetsupport whichalsoinvolvesthetransfer offundsto the nationaltreasury.
Üldisel eelarvetoetusel on mitmeid ühiseidjooni valdkondliku eelarvetoetusega, missamuti hõlmab vahendite ülekandmist riigikassasse.
However,sector budgetsupport programmes aim to support a sector policy rather than a national strategy.
Valdkondliku eelarvetoetuse programmid on aga suunatud pigemvaldkondliku poliitikakuiriiklikustrateegia toetamisele.
Accordingly,capacity-building,conditionsand dialogue allfocus onsupportingtheselectedsector.
Sellele vastavalt keskenduvad nii suutlikkuse suurendamise meetmed, tingimused kui dialoog valitud valdkonna toetamisele.
Animportantfeatureof GBSistheclosecooperationiten-tails between donors,sincetheyareallsupportingthesame nationalstrategyand usingthesame nationalsystems. This means that, when setting the objectives of its GBS programmes and planningthetransfer offunds,capacity-building measures, conditions and dialogue arrangements needed to achieve these objectives,the Commissionalso hastoseektoensure thattheseinputsarecoordinated withtheinputsofother donors.
Üldise eelarvetoetuse üks olulisijooni on tihe koostöö rahas-tajatevahel,keskõiktoetavadsamariiklikkustrateegiatja kasutavadsamuriiklikkesüsteeme.Seetähendab,etüldise eelarvetoetuse programmide eesmärkide määratlemisel ning eesmärkidesaavutamiseksvajalikevahenditeülekandmise, suutlikkusesuurendamise meetmete,tingimusteja dialoogi kavandamisel peabkomisjon püüdmatagada,etnimetatud sisendid kooskõlastatakseteisterahastajatesisenditega.
Close donor coordination over GBS is also seen as best practice in ordertoreducethetransactioncoststo partnercountries of havingto deal with numerous donors ona bilateral basis.
Üldise eelarvetoetusealasttihedatkoostöödrahastajateva-hel peetakse ka parimaks tavaks, vähendamaks partnerriikide tehingukulusid, mis tekivad olukorras, kus riik peab suhtlema paljuderahastajategakahepoolselt.
Nevertheless, whilefollowingthe principle of donor harmo-nisation,the Commission continuesto havesoleresponsibil-ityfortakingfinancing decisionsandisaccountabletothe discharge authority for the use of EU funds.
Võttesküllarvessera-hastajatevahelisekoostöö põhimõtteid, onkomisjonilsiiski ainuvastutusrahastamisotsustetegemise eest. Samuti annab komisjon ELi vahendite kasutamise kohta aru eelarvetäitmi-sele heakskiituandvaleinstitutsioonile.
Balancing the necessary donor partnership approach and theresponsibility andaccountabilityit hasforits GBS programmesinevitably represents a difficult challengeforthe Commission.
Tasakaaluleidmine ühelt poolt rahastajatevahelisel partnerlusel põhinevalähene-misviisija teiselt poolt üldise eelarvetoetuse programmidega kaasneva vastutuse kandmiseja aruandluskohustuse täitmise vahel on komisjonijaoks paratamatult keeruline ülesanne.
BUDGET SUPPORTIS THE PREFERRED AID MODALITY OF MANY DONORS
EELARVETOETUS ON PALJUDE RAHASTAJATE EELISTATUIM ABIANDMISVIIS
2 Regulation (EC) No 1905/2006 of the European Parliament and
2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri
The Commission has given GBS to ACP countries since the seventh EDF(1990–95) and to Asian and Latin American countries since 2003.
Komisjon on andnud üldist eelarvetoetust AKV riikidele alates seitsmendast EAFist(1990–1995) ning Aasiaja Ladina-Ameeri-kariikidelealates 2003.¬aastast.
The Cotonou Agreement provides for the possibility of giving GBS to ACP countries1 and it wasalso formallyincludedinthe new 2006 Development Cooperation
Võimalusanda AKVriikidele üldisteelarvetoetust onette nähtud Cotonoulepingus1,sa-muti on see ametlikult sätestatud uues, 2006.¬aastast pärine- vas arengukoostöö rahastamisvahendi määruses2, mis hõlmab Aasiatja Ladina-Ameerikat. Üldise eelarvetoetuse haldamiseks
Instrument Regulation2 covering Asia and Latin America.For the management of GBS the Commission uses comprehensive internalguidelines3 whichitfirstdevelopedin2002,thor- of the Council of 18 December 2006 establishing a financing instrument for development cooperation, Article 25(1)(b) (OJ L 378, 27.12.2006, p. 41).
2006.¬aasta määruse (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend, artikli 25 lõike 1 punkt b (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).
3 ‘Guidelines on the programming, design and management of general budget support’which are available on
Management of General Budget Support (Üldise eelarvetoetuse kavandamist, ülesehitust ja haldamist käsitlevad suunised), millega võib tutvuda EuropeAidi veebilehel: http://ec.europa. eu/europeaid/what/economicsupport/documents/guidelines_ budget_support_en.pdf.
the EuropeAid website (http://ec.europa.eu/europeaid/ what/economic-support/ documents/guidelines_budget_ support_en.pdf).
Nii üldine kui valdkondlik eelarvetoetus on muutunud paljude rahastajate,sealhulgaskakomisjoni eelistatuimaksabimeet-meks,kunaseda peetakseabiandmisekskõige mõjusamaks.
Budgetsupport,either GBS orsector budgetsupport(SBS), has becomethe preferredaid modalityof manydonors,in-cludingthe Commission, becausetheyconsideritthe most effective wayto deliveraid.Inthe Paris Declaration,signed in 2005, donors committed themselves to channellingincreas-ingamounts ofassistancethroughcountrysystems.
2005.¬aastal allkirjastatud Pariisi deklaratsioonis võtsid rahastajad kohustuse suunatajärjest suuremad abisummad riiklike süsteemide kaudu.
The EU specificallycommitteditselftoachievingthisobjectiveby delivering 50 % ofits government-to-governmentassistance throughcountrysystems by 2010.In 2008,the Accra Agenda for Action wentfurtherthanthe Paris Declaration bystating thatthe use of partnercountrysystems — meaning, principally, budgetsupport —shouldinfuture bethe ‘first option’ for deliveringaidandthat donorsshould giveclearreasons ifthey did not usethem.
Euroopa Liit võttis erikohustusesaavuta-da mainitudeesmärk,suunates 2010.¬aastaks 50 %valitsuste pooltvalitsustele osutatavastabistläbiriiklikesüsteemide. 2008.¬aasta Accrategevuskavasvõeti Pariisi deklaratsioonist kaugeleulatuvam kohustus, teatades, et partnerriikide süsteemide kasutamine, mis tähendab eeskätt eelarvetoetust, peaks tulevikus olema abi andmise eelistatuim vormja et rahastajad peavadsüsteemide mittekasutamist põhjendama.
Thevolume of EU budgetsupport hasincreasedaccordingly overtime.
ELi eelarvetoetuse maht on vastavalt eelkirjeldatule aja jooksul suurenenud.
Whereas budgetsupportrepresented30 %(GBS: 21 %, SBS: 9 %) of total funding under the ninth EDF (2001–07), itisexpectedtoreach48 %(GBS:31 %,SBS:17 %)oftotal funding under the 10th EDF(2008–13).
Kui üheksanda EAFi (2001–2007) raames antud abi kogumahust moodustas eelarvetoetus 30 % (üldine eelarvetoetus 21 %,valdkondlikeelarvetoetus 9 %), siis kümnenda EAFi (2008–2013) abi kogumahust moodustab see kavakohaselt 48 % (üldineeelarvetoetus31 %,valdkondlikeelarvetoetus17 %).
For the Asia and Latin America regions, the proportion delivered through budget sup-portincreasedfrom 12 %(GBS: 3 %, SBS: 9 %)inthe 2003–05 periodto25 %(GBS:5 %,SBS:20 %)inthe2006–09 period.
Aasiaja Ladina-Ameerika piirkondades kasvas eelarvetoetuse osakaal perioodil2003–200512 protsendilt(üldineeelarve-toetus 3 %, valdkondlik eelarvetoetus 9 %) perioodil 2006–2009 25 protsendile(üldine eelarvetoetus 5 %, valdkondlik eelarvetoetus 20 %).
GBS has been used in 35 ACP countries and has so far also been givenin seven Asian and Latin American countries.
Üldist eelarvetoetust on kasutatud 35 AKVriigis ning praeguseks seitsmes Aasiaja Ladina-Ameerika riigis.
Annexes I and II presentthe commitments per country.
Ija IIlisas ontoodud kulukohustusedriikide kaupa.
4 Article 61(2) of the Cotonou Agreement and Article 25(1)(b) of the Development Cooperation Instrument Regulation.
4 Cotonou lepingu artikli 61 lõige 2 ja arengukoostöö rahastamisvahendit käsitleva määruse artikli 25 lõike 1 punkt b.
There are various potential benefitsin providing aidthrough GBS rather than throughfunding specific projects.It can sup-plylargervolumes ofaidina more predictable mannerand sinceitfundsthe national development strategies of partner countries the latter tend to have stronger ownership of this aid instrument.
Üldise eelarvetoetuse kaudu abi andmisel on hulk võimalikke eeliseid eriprojektide kaudu rahastamise ees. Selle raames on võimalikandasuuremas mahusabi paremini prognoositaval viisil,jakunaselleabilrahastatakse partnerriikideriiklikku arengustrateegiat, tunnevad viimased selle abivahendi puhul üldiseltsuurematisevastutust.
Asitischannelledthroughthe national budget, it can encourage theimprovement of publicfinance manage-mentand planning bythe partnercountryandincrease do-mesticaccountability.Furthermore, GBSisseenasa way of strengthening policy dialogue andimproving the harmonisation and coordination of aid between donors,thereby poten-tiallyincreasingtheefficiency ofaid deliveryandreducing the costsforthe partner country.
Üldist eelarvetoetustantakse riigi eelarve kaudu, mistõttu võib see soodustada partnerriigi rahandusejuhtimise tõhustamistja planeerimist ning suuren-dadariigipoolsetvastutust. Samuti nähaksesedavõimaluse-na tugevdada poliitilist dialoogi ning parandada abi andmise ühtlustamistjakooskõlastamistrahastajatevahel, misvõib kaasa aidata abi andmise tõhustamiseleja partnerriigi kulude vähendamisele.
As with other aid modalities, the ultimate effectiveness of GBS interms ofreducing povertylevels depends onthespecific circumstancesin each country.
Nagu muudeabimeetmetepuhul,sõltubkaüldiseeelarve-toetuselõplik mõjusus vaesuse vähendamiseseisukohastiga riigieritingimustest.
Thelegal framework4 stipulates that GBS can only be givenif thereis a sound macroeconomic policy,a well-defined national development policyandsuf-ficiently transparent, reliable and effective PFM.
Õiguslikraamistik4 näebette,et üldist eelarvetoetust võib anda ainultriigile, millel on olemas usaldusväärne makromajanduspoliitika, täpselt sõnastatud riiklik arengupoliitikaja millerahandusejuhtimine on piisavaltlä-bipaistev, usaldusväärneja mõjus.
Other budgetsupportdonorsfollowa similar approach.
Teised üldise eelarvetoetuse andjadjärgivadsarnastlähenemist.
As well as the specific circumstancesin each country, a second major factorinfluencing theimpact of GBS programmesis how well the Commission manages these programmes.
Lisaksigariigi eritingimustelesuunab üldise eelarvetoetuse programmide mõju oluliselt see, kui hästi komisjon programme haldab.
This report addresses the question: ‘Does the Commission manageits GBS programmes effectively?’
Käesolevasaruandestõstatakseküsimus:kasko-misjon haldab üldise eelarvetoetuse programme mõjusalt?
To answer the question, ‘Does the Commission manageits GBS programmes effectively?’ the auditfocused onfour key areas.
Vastamaks küsimusele, kas komisjon haldab üldise eelarvetoetuse programme mõjusalt,keskendutiauditisneljale võtmeteemale.
(a) Does the Commission appropriately select and formulate the objectives and expected results of its GBS programmes?
Kasviis,kuidaskomisjon üldise eelarvetoetuse program-mideeesmärkeja oodatavaidtulemusivalibjasõnastab, on asjakohane?
(b)Does the Commission appropriately manage the main risks tothe effectiveness of GBS programmes?
Kaskomisjonjuhibasjakohaseltüldiseeelarvetoetuse programmide mõjususegaseotud peamisiriske?
(c)Doesthe Commission designandimplementits GBS programmes effectively?
Kas viis, kuidas komisjon üldise eelarvetoetuse programme kavandabja ellu viib, on mõjus?
(d)Does the Commission reportin a clear, exhaustive and accurate manner on whether GBSis meetingits objectives?
Kas komisjoni aruandlus üldise eelarvetoetuse eesmärkide täitmise kohta onselge,täielikjatäpne?
Theauditfocused onthe Commission’s management of GBS programmesin ACP, Latin American and Asian countries.
Auditis keskenduti üldise eelarvetoetuse programmide komisjonipoolsele haldamisele AKV,Ladina-Ameerikaja Aasia riikides.
Given their particularities,countriesinafragilesituation were ex-cludedfromthescopeofthisaudit.
Ebakindlas olukorras olevad riigidjäeti erandlike tingimuste tõttu auditi ulatusest välja.
Theauditcoveredthe ninthand 10th EDFs, which meanscommitments madefrom 2001 onwards, and all GBS programmes under the general budget,thefirst of which wascommittedin 2003.
Audit hõlmas üheksandat ja kümnendat EAFi ehk alates 2001.¬aastast võetud kulukohustusi, ja kõiki üldise eelarvetoetuse programme, millest esimese suhtes võeti kulukohustus 2003.¬aastal.
The Commission’s assessments of countries’ eligibilityfor GBS are addressed bythe Court’sfinancial audits,thefindings of which are presentedin the Court’s annual reports.
Seda, kuidas komisjon hindabriikide vastavust üldise eelarvetoetusesaamisetingi-mustele, käsitletakse kontrollikoja finantsauditites, milleleiud tuuakse ära kontrollikoja aastaaruannetes.
This report refers tothesefindings whererelevant.
Käesolevas aruan-desviidatakse mainitudleidudele,kui need onasjakohased.
Theauditdidnotaimto make an assessment ofthe advantages and disadvantages of GBS comparedto other aid modalities.
Auditi eesmärk ei olnud hinnata üldise eelarvetoetuse eeliseid ja puuduseid võrreldesteistetoetusliikidega.
The auditinvolved an analytical review of all GBS programmes fundedin these regions over the 2001 to 2009 period to assess the Commission’s approach to managing GBS.Itincluded visits tofourcountries: Benin,Laos, Paraguayand Uganda.
Auditisanalüüsitikõikiajavahemikul 2001–2009kõnealustes piirkondadesrahastatudüldiseeelarvetoetuseprogramme, et hinnata üldise eelarvetoetuse haldamise komisjonipoolset lähenemisviisi. Auditi raames külastati nelja riiki: Benin, Laos, Paraguayja Uganda.
During those visits, the Court’s auditors interviewed Commission staff, representatives of nationalauthoritiesand other donors.In addition, GBS programmes in Nicaragua and Vietnam were cov-eredthrougha documentaryreviewand questionnairessent to the Commission Delegationsin the two countries.
Külastuste käigus küsitlesid kontrollikoja audiitorid komisjoni töötajaid, riigiasutuste esindajaidja muid rahastajaid. Nicaraguaja Vietnami üldise eelarvetoetuse programmide auditeerimiseks vaadatiläbi dokumendidjasaadeti küsimustikudkomisjoni delegatsioonidele neiskahesriigis.
The audit alsoinvolved meetings withthe PEFA5secretariat,the World Bank and the International Monetary Fund and a missionto the United Kingdom to visit the Department for International Development,the National Audit Officeandaconsultancy company.
Samuti korraldati auditi käigus kohtumisi PEFA5 sekretariaadi, Maailmapangaja Rahvusvahelise Valuutafondiga ning külastati Ühendkuningriigirahvusvahelisearengukoostöö ministee-riumi,riiklikkukontrolliasutustja ühtkonsultatsioonifirmat.
Theaudit wascarriedout between May2009and May 2010.
Audittehti ajavahemikul mai 2009 – mai 2010.
THE COMMISSIONINSUFFICIENTLY TAILORS THE OBJECTIVES OFITS GBS PROGRAMMES TO THE SPECIFIC CIRCUMSTANCES OF EACH COUNTRY
KOMISJON EI KOHANDA ÜLDISE EELARVETOETUSE PROGRAMMIDE EESMÄRKE PIISAVALTIGA RIIGI ERITINGIMUSTELE
6 Frequently such national development strategies have been presented in the form of
6 Riiklik arengustrateegia on tihti pealkirjastatud kui
The Commissionseekstoalignthespecific objectives ofits programmes withthesestrategies.
Komisjon püüab viia oma programmide eesmärgid nende strateegiatega vastavusse.
‘poverty reduction strategy papers’although in recent years this designation has been used less often.
„Vaesuse vähendamist käsitlev strateegiadokument”, kuigi viimastel aastatel kasutatakse sellist nimetust järjest harvem.
7 According to the Commission’s internal
7 Komisjoni sisesuuniste kohaselt tuleb „abi andmisel
This section addresses the question of whether the Commission adequately selects and formulates the objectives and expected results ofits GBS programmes.
Järgnevaltkäsitletakseküsimust,kasviis,kuidaskomisjon üldiseeelarvetoetuse programmideeesmärkeja oodatavaid tulemusi valibja sõnastab, on asjakohane.
The Courtexamined whether programme objectives are precise and tailored to country circumstances.
Kontrollikoda uuris, kas programmide eesmärgid on täpselt sõnastatudja vastavad riigi tingimustele.
Furthermore, the Court examined whetherthe objectivesinclude strengthening PFMin partner countries and whether programmes clearly set out how budget support will contributeto achievingthe expectedresults.
Lisaks kontrolliti, kas eesmärkides nähakse ettepartnerriikiderahandusejuhtimisetugevdamistjakas programmides määratletakseselgelt,kuidaseelarvetoetus loodetudtulemustesaavutamisele kaasa aitab.
guidelines,‘where support is being given to poverty reduction strategy papers, it is normal to focus on the social sectors of education and health as being key elements in reducing income and non-income poverty’.
vaesuse vähendamist käsitlevate strateegiadokumentide alusel keskenduda sotsiaalvaldkondadele, nagu haridus ja tervishoid, millel on keskne roll nii väiksest sissetulekust kui muudest teguritest põhjustatud vaesuse vähendamisel”.
Forthe most partthe objectives of GBS programmes are very similaracrossthe differentcountries wherethe Commission usesthisaid modality.In particularin ACPcountries,inthe great majority ofcases overthelast 10years, each GBS programme has had objectivesrelatingtofour areas: macroeconomic stability, PFM, health and education 7.
Üldiseeelarvetoetuse programmideeesmärgid onenamasti vägasarnasedkõigiriikide puhul,kuskomisjonsedaabilii-kikasutab.
This ‘one size fits all’ approach does not sufficientlytakeinto account each country’sspecificandchanging prioritiesortheother pro-grammesfunded bythe Commission and other donorsinthe country.
AKVriikides onsuurem osa üldise eelarvetoetuse programmide eesmärke olnudviimaselkümnelaastalseotud neljavaldkonnaga: makromajanduslik stabiilsus, riigi rahanduse juhtimine, tervishoid ja haridus7.Selline „kõigile ühtemoodi” käsitlusviis eiarvesta piisavaltigariigi eriomaseidja muutuvaid prioriteete ega teisi riigis elluviidavaid programme, midafinantseerib komisjonja muudrahastajad.
8 Uganda’s first poverty eradication action plan was established in 1997.
8 Uganda esimene vaesuse kaotamise tegevuskava koostati
It served as a model for the subsequent ‘poverty reduction strategy papers’which the World Bank encouraged other developing countries to draw up.
1997.¬aastal. Seda kasutati näidisena edaspidiste vaesuse vähendamist käsitlevate strateegiadokumentide jaoks, mida Maailmapank teistel arenguriikidel koostada soovitas.
The systematicinclusion of overall economic governance objectives relating to macroeconomic stability and PFM reformis a positivefeature of the Commission’s GBS programmes.
Makromajandusliku stabiilsuse ja riigi rahanduse juhtimise reformiga seotud üldiste majandusejuhtimiseeesmärki-dejärjepidevkaasamine onkomisjoni üldiseeelarvetoetuse programmide positiivnejoon.
Both areessentialtoachievingthe GBS programmes’ overarching objective of contributingto povertyreduction.
Mõlemad eesmärgid onkeskse tähtsusega, saavutamaks üldise eelarvetoetuse programmide põhieesmärki, milleks onvaesusevähendamine.Seatudees-märgid ei vasta aga tihti eri partnerriikide rahanduse juhtimise reformi prioriteetidele.
However,the PFM objectives selected are often nottailoredto addressthe PFM reform priorities ofindividual partner countries.
Näiteks Laoses ei hõlma riigi rahandu-sejuhtimiseeesmärgidselliseid olulisivaldkondi nagusise-kontrollja korruptsioon, ning Vietnamis ei ole riigi rahanduse juhtimise küsimused esmatähtsale kohale seatud.
Thus, for example,in Laos, PFM objectives do not address theimportant areas ofinternalcontrolandcorruptionandin Vietnam PFM issues have not been prioritised.In Paraguayand Nicaragua, although PFM diagnosticsidentifiedsignificant weaknesses, the GBSprogrammesdonotformulatespecificprogramme objectivesrelatingto PFM.
Paraguaysja Nicaraguas näitasriigirahandusejuhtimiseanalüüstõsiseid puudusi,kuidüldiseeelarvetoetuseprogrammidvastavaid erieesmärke eisisalda.