natgillin/translations-raw huggingface dataset:
•the assessment of risks and identification of measures to be taken, referred to in Article 4;•the actions aimed at eliminating or reducing risks arising from exposure to noise, referred to in Article 5;•the choice of individual hearing protectors referred to in Article 6(1)(c).
a) b) selliste ohtude laadi;käesoleva direktiivi rakendamiseks võetud meetmed, mis on suunatud mürast tulenevate ohtude
CHAPTER 3 Workplace design
3. peatüKK: töökoha kujundamine
DIRECTIVE REQUIREMENTS .................................................................................................................................................. 58
DIREKTIIVI NÕUDED ............................................................................................................................................................... 58
ROOM INFLUENCE PRACTICAL ........................................................................................................................................ 58
RUUMI MÕjU (PRAKTILINE) ................................................................................................................................................. 58
Reflection and absorption .......................................................................................................................................... 58
Peegeldumine ja neeldumine..................................................................................................................................... 58
Direct and reverberant field ....................................................................................................................................... 59
Otsene heliväli ja järelkõlaväli.................................................................................................................................... 59
Spatial sound distribution curve ............................................................................................................................... 60
Ruumiheli jaotumise kõver.......................................................................................................................................... 60
SOLUTIONS TO IMPROVE WORKPLACE PERFORMANCE ........................................................................................... 61
TööKOhA TOIMIVUST PARANDAVAD LAhENDUSED................................................................................................ 61
Workplace alterations .................................................................................................................................................... 61
Töökoha muutmine ........................................................................................................................................................ 61
NOISE PREDICTION CALCULATION ................................................................................................................................... 62
MÜRAPROgNOOSIDE ARVUTAMINE ................................................................................................................................ 62
Finally, Article 5 of Noise Directive 2003/10/EC
DIREKTIIVI NÕUDED otsustab kaitsemeetmete võtmise ja vajaduse korral kaitsevahendite kasutamise üle;
Article 6 of Framework Directive 89/391/EECgeneral obligations on employers:
Raamdirektiivi 89/391/EMÜ artiklis 6 on sätestatud töö-
Taking account of technical progress and of the availability of measures to control the risk at source, the risks arising from exposure to noise shall be eliminated at their source or reduced to a minimum.
Arvestades tehnika edusamme ja meetmete olemasolu ohtude juhtimiseks allikas kõrvaldatakse müraga kokkupuutest tulenevad ohud nende allikas või minimeeritakse.
Within the context of his responsibilities, the employer shall take the measures necessary for the safety and health protection of workers, including prevention of occupational risks and provisions of information and training, as well as provision of the necessary organisation and means.
Oma vastutuse piires peab tööandja võtma töötajate ohutuse ja tervise kaitseks vajalikud meetmed, sealhulgas kutsealaste riskide ärahoidmine, teabe ja väljaõppe andmine ning vajaliku korralduse ja vajalike vahendite tagamine.
The employer shall be alert to the need to adjust these measures to take account of changing circumstances and aim to improve existing situations.
Tööandja peab olema valmis neid meetmeid vajadusel kohandama, et võtta arvesse muutunud asjaolusid, ja olukorda parandama.
The reduction of such risks shall be based on the general principles of prevention and take into account in particular:(a) other working methods that require less exposure to noise;(b) the choice of appropriate work equipment, taking account of the work to be done, emitting the least possible noise, including the possibility of making available to workers work equipment subject to Community provisions with the aim or effect of limiting exposure to noise;(c) the design and layout of workplaces and work situations.
Neid vähendatakse direktiivi 89/391/EMÜ artikli 6 lõikes 2 sätestatud üldiste ennetuspõhimõtete järgi, arvestades eelkõige:a) muud töömeetodid, mille puhul on müraga vaja vähem kokku puutuda;b) asjakohaste tööseadmete valik, mis tehtavat tööd arvestades tekitavad võimalikult vähe müra, sealhulgas võimalus teha töötajatele kättesaadavaks tööseadmeid, mis vastavad müraga kokkupuute vähendamiseks vastuvõetud ühenduse õigusnormidele;c) töökohtade korraldus ja kujundus.
ROOM INFLUENCE PRACTICAL
RUUMI MÕjU (PRAKTILINE) e) f)
All sounds emitted in a workshop reflect on the room walls.
Kõik töökohal tekitatud helid peegelduvad ruumi seintelt tagasi.
These reflected sounds then increase the sound exposure in the room.
Need helipeegeldused suurendavad müraga kokkupuudet ruumis.
The employer must observe the following provisions of Article 9 of Framework Directive 89/391/EEC:
Tööandja peab järgima raamdirektiivi 89/391/EMÜ artikli 9 järgmisi sätteid:
The employer shall:(a) be in possession of an assessment of the risks to safety and health at work, including those facing groups of workers exposed to particular risks;
Tööandja:a) käsutuses on töötervishoiu ja -ohutusega seotud riskide analüüs, mis käsitleb muu hulgas eririske, millega töötajate rühmad kokku puutuvad;
•Every time sound reaches a wall, part of its energy is reflected•The room therefore influences the acoustic atmosphere; this phenomenon is called ‘reverberation’–The total exposure results from the combined sound emitted directly by equipment and multiple reflections reaching the same location–Absorbing devices may be placed on room surfaces or baffles may be suspended on the sound path to damp reflected sound; these systems are further detailed below (see Section 4.2).
•Iga kord, kui heli jõuab seinani, peegeldub osa selle energiast.•Seega mõjutab ruum akustilist keskkonda, seda nähtust nimetatakse järelkõlaks (reverberatsioon).–Summaarne kokkupuude heliga kujuneb otseselt seadmete tekitatud heli ning mitmesuguste samasse kohta peegelduvate helide kombinatsioonist.–helipeegelduse summutamiseks võib ruumi pindadele paigaldada müra neelavaid elemente või riputada heli levimise teele helilainete kohtneelajaid, neid süsteeme on põhjalikumalt käsitletud allpool (vt punkt 4.2).
89/391/EEC Council Directive of 12 June 1989, on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health of workers at work, O.J. n° L 183, of 29.06.1989, page 1.
Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta, EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.
Directive 2003/10/EC of the European Parliament and of the Council of 6 February 2003, on the minimum health and safety requirements regarding the exposure of workers to the risks arising from physical agents (noise), O.J. n° L 42 of 15.02.2003, page 38.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. veebruari 2003. aasta direktiiv 2003/10/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (müra) tulenevate riskidega, ELT L 42, 15.2.2003, lk 38.
The room influence on sound exposure varies widely according to distance from the noise source.
Ruumi mõju töötaja kokkupuutele heliga oleneb olulisel määral heliallika kaugusest.
Room effects dominate far from the source.
Ruumi mõju on tugevam heliallikast kaugemal.
Two extreme acoustic room influences are a cathedral (highly reverberant) and a small office lined with acoustic materials and carpets, whilst the most absorbent area is of course the open air!
Kaks äärmuslikku näidet ruumi akustilise mõju kohta on katedraal (väga tugeva järelkõlaga) ja väike akustiliste materjalide ja vaipadega vooderdatud kontoriruum; kõige suurema helineelduvusega on loomulikult väliskeskkond.
•The further away from equipment, the greater the influence of reflected sound; the room can therefore be divided into different areas based on distance from the source:–direct sound dominates near the source; this area is called the ‘direct field’–reflected sound dominates far from the source; this area is called the ‘reverberant field’; within the reverberant field the noise level is quite constant.•Acoustic absorption in a room is quite effective within the reverberant field, but it is relatively useless within the direct field.
•Mida kaugemal seadmest me oleme, seda suurem on peegeldunud heli mõju; ruumi võib seepärast kauguse põhjal heliallikast jagada erinevateks aladeks: –otsene heli domineerib allika läheduses: seda ala nimetatakse otseseks heliväljaks. peegeldunud heli domineerib heliallikast eemal: seda ala nimetatakse järelkõlaväljaks, järelkõlaväljas on müratase üsna püsiv. •Akustiline neeldumine ruumis on järelkõlaväljas küllaltki tõhus, kuid otseses heliväljas on see suhteliselt väike.
Figure 3.1 Sound emitted by an acoustic source is reflected on workplace walls.
Näited: joonis 3.1 heliallika tekitatud heli peegeldub tööruumi seintelt tagasi.
Worker exposure combines reflected sound and direct sound
Töötajale mõjub otsene heli ja peegeldunud heli.
The direct field usually extends a few metres from the machine.
Otsene heliväli ulatub tavaliselt masinast mõne meetri kaugusele.
A working tool user is usually in the direct noise field area of his tool; absorptive treatment of adjacent walls would be more effective for surrounding workers than for the tool user himself.
Töövahendi kasutaja asub tavaliselt oma töövahendi otseses heliväljas; lähedal olevate seinte müraneelavuse suurendamine mõjub seega tõhusamalt teistele läheduses viibivatele töötajatele kui töövahendi kasutajale endale.
Figure 3.2 Absorbing materials and devices reduce the reflected sound and so allow a reduction in room effect
joonis 3.2 Müraneelavad materjalid ja seadeldised vähendavad peegeldunud heli ja võimaldavad sellega vähendada ruumi mõju.
Figure 3.3 Near to the sound source, most noise comes directly from the source itself: this area is called the ‘direct field’. Far from the sound source, reflected sound dominates: this area is called the ‘reverberant field’
joonis 3.3 Müraallika läheduses tuleb suurem osa mürast müraallikast endast: seda ala nimetatakse otseseks heliväljaks. heliallikast kaugel domineerib peegeldunud heli: seda ala nimetatakse järelkõlaväljaks.
Partitions will provide sound insulation.
Vaheseinad tagavad heliisolatsiooni.
Sound insulation between a source and a listener attenuates the sound heard. (cf. Chapter 4: ‘How do we reduce noise exposure?’).
Müraallika ja kuulaja vaheline heliisolatsioon vähendab kuuldavat müra (vt peatükk „Müra vähendamise meetodid”).
If a workshop is divided by partitions into separate areas, each area should be studied separately in relation to its reverberation.
Kui töökoda on jagatud vaheseintega osadeks, tuleb iga osa järelkaja uurida eraldi.
Figure 3.4 Room acoustic influences may be assessed by interrupting a sound and measuring its decay due to surface reflections.
joonis 3.4 Ruumi akustilise mõju hindamiseks võib heli järsult katkestada ning mõõta heli pindadelt peegeldumise tõttu sumbumist. järelkõlakestus (T
‘Reverberation time’ (Tr) is the time taken for a 60 dB decrease in sound level
) on r aeg, mis kulub helitaseme vähenemiseks 60 dB võrra.
Many software packages are dedicated to analysing workplace absorption; they allow us to determine the most appropriate quantity and positioning of absorbing materials based on comparing acoustic benet and cost involved.
Töökoha müraneelavuse analüüsi jaoks on välja töötatud palju tarkvarapakette. Need võimaldavad akustilise efekti ja kulude võrdluse alusel kindlaks määrata kõige asjakohasemad müraneelavate materjalide kogused ja paigutuse.
Furnishings, screens and large equipment also contribute to workplace acoustic eects; they act in reection, insulation and absorption.
Heli peegeldumise, -takistuse ja -neelduvuse seisukohast mõjutavad töökoha akustikat mööbel, vaheseinad ja suured seadmed.
They should be considered in acoustic analysis if they are large compared with the room volume.
Neid tuleb akustilist analüüsi tehes arvesse võtta, kui nende suurus on ruumi mahuga võrreldes oluline.
The spatial acoustic influence of a room may be considered by the sound decay over distance in relation to the overall room dimensions.
Ruumi akustilist mõju saab hinnata heli teataval vahemaal sumbumise ja ruumi üldiste mõõtmete suhte abil.
This can be evaluated by decay rate per unit length or by noise amplification at some points.
Seda võib väljendada sumbumismääraga pikkusühiku kohta või müra võimendumisega teatavates punktides.
•If a continuous steady noise source is placed at the end of a room, the sound level reduction along a room centreline can be measured; the result is then plotted as a ‘spatial sound distribution curve’.
•Kui ruumi ühte otsa paigaldatakse püsiva tasemega pideva müra allikas, võib mõõta helitaseme langust piki ruumi keskjoont, tulemust võib sellisel juhul nime-
This represents the rate of sound level reduction, when the distance from the source is doubled. DL
3.1. järelkõla kestus bumise määraks kauguse kahekordistumisel.
2 is called the ‘rate of spatial decay per distance dou-
•Väliskeskkonnas (nn vabas väljas) on helitaseme sumbumise määr 6 dB vahemaa kahekordistumisel
Measurement of reverberation time provides an estimate of a room’s overall acoustic influence.
•Erinevust ruumi teatava punkti helitaseme ja vaba välja eeldatava helitaseme vahel (DL
•The difference in the sound level at a point in the room and that expected in a free-field (DL
) nimetatakse f ruumi müravõimenduseks või ülehelirõhuks.
) is called f the ‘room noise amplification’ or ‘excess of sound pressure’.
Seega võib ruumi akustilist mõju hinnata helitaseme sumbumisajaga, mida
General considerations for different room acoustic parameters are as follows:
•Ruumi madal müravõimendus vastab kõrgele DL
•Low noise amplification of room corresponds to a high DL value and low DL and T values.
) ja määratletakse väärtusele ja madalatele DL ja T väärtustele.
, DL and T values change with frequency; they can
, DL ja T väärtused muutuvad vastavalt sageduse-
2 f r be given for octave bands.
le; need võib esitada oktaavribade kohta.
The room acoustic influence can therefore be estimated as a sound level decay time, which is called the ‘Reverberation time’ (Tr) and is defined for a 60 dB decrease or decay in sound level.
• t mõõtmiseks võib kasutada impulss-müraallikat (nt
, DL and DL values depend on room volume.
, DL ja DL väärtused sõltuvad ruumi mahust.
•The sound source used for measuring T may be an r impulse-type source (e.g. a shot) or a continuous steady noise, which is suddenly stopped.
2 f püssipauk) või jätkuvat ühtlast müra, mis järsku kat- kestatakse.
< 0.8 s for a room volume < 200 m , T
< 0,8 s r ruumi jaoks, mille kubatuur on < 200 m3 , T
< 1.3 s for a r r 3 room volume < 1000 m and DL 2 > 3 or 4 for a greater room volume. Average reverberation times are around 0.5 s for a bedroom, 1 - 2 s for a concert hall and 4 - 8 s for a cathedral.
< 1,3 s ruumi r 3 jaoks, mille kubatuur on < 1000 m ja DL 2 > 3 või 4 suure- Keskmine järelkõla kestus on magamistoas 0,5 sek, kontserdisaalis 1–2 sek ja katedraalis 4–8 sek.
Spatial distribution sound curve
Ruumis heli leviku graaf_ikud
100 aborbing treatment
100 helineelava töötlusega töökoda
75 open air (6 dB treatment per distance
75 väliskeskkond (6 dB kauguse kahekordistumisel)
Figure 3.5 Sound decay in a workshop may be measured along a line from the noise source to the end of the room.
joonis 3.5 heli sumbumist tööruumis võib mõõta piki joont, mis on tõmmatud heliallikast ruumi otsa.
Room acoustic influence is then considered in two ways: ‘average rate’ of sound decay or by comparison with an equivalent decay in open air (free field). (null
Room Euroopa direktiivides ei käsitleta ruumi akustilisi parameetreid, kuid teatavates siseriiklikes määrustes on ette nähtud ruumi mõõtmetel ja kasutusel põhinevad väärtused.
As we saw above, the room acoustic eect is dierent when we are close to or far from the noise source.
Nagu eespool märgitud, on ruumi akustiline mõju erinev, sõltudes sellest, kas me oleme heliallika lähedal või sellest kaugel.
The benet provided by room absorption diers in the same way: it may be between 1 and 3 dB near the source and between 5 and 12 dB far away from it (ref. EN ISO 11690).
Sama moodi varieerub ka ruumi helineelavusest saadav akustiline efekt: see võib olla 1–3 dB heliallika läheduses ning 5–12 dB sellest kaugel (vt EN ISO 11690).
Figure 3.6 Porous materials may be placed on workshop walls or used as ‘baffles’ suspended from the ceiling to attenuate high-frequency sound
joonis 3.6 Tööruumi seinad võib vooderdada poorsete materjalidega, neid võib kasutada ka laest riputatavate kohtneelajatena kõrgsagedusliku heli summutamiseks.
Surface contours have a signicant eect on the sound absorption.
Pinna kontuur mõjutab olulisel määral heli neeldumist.
This is taken into account by an average absorption value measured for an area much larger than the contour geometry.
Seda võetakse arvesse keskmise neeldumisväärtuse puhul, mida mõõdetakse kontuuri alast palju suuremal pinnal.
A wall is seldom uniform in other respects: it includes windows, doors, local coverings, etc.
Sein on harva ühtlane ja liigendamata: selles on aknad, uksed, kohalikud katted jne.
These components must be considered as individual components, when their area is signicant compared with that of the wall.
Neid tuleb arvesse võtta üksikkomponentidena, kui nende pindala on seina pindalaga võrreldes olulise suurusega.
If this is not the case, average values for the whole wall may be used.
Kui see nii ei ole, võib kasutada kogu seina keskmisi väärtusi.
Figure 3.7 ‘Diaphragms’ are wood panels fixed to walls over battens.
MÜRAPROgNOOSIDE ARVUTAMINE joonis 3.7 Plaatneelajad on puitliistudega seinale kinnitatud puitpaneelid.
They attenuate lowfrequency sounds
Nendega summutatakse madalsagedushelisid.
There are methods and software for calculating sound pressure at certain points, if we know the sound emission of equipment in the room and the room absorption characteristics.
Kui ruumis oleva seadme heliemissioon ja ruumi neeldumiskarakteristikud on teada, on teatavate punktide helirõhu arvutamiseks võimalik kasutada vastavaid meetodeid ja tarkvara.
•We need information about the equipment noise emission.•We need workplace data: geometry, space occupancy, surface absorption coefficients – the latter may be approximated by theoretical values.•The results may be sound pressure levels at certain points, noise maps or room absorption parameters.•The outcome is an immission based on various emission sources and wall reflections.
•Meil on vaja teavet seadme müraemissiooni kohta.•Meil on vaja andmeid töökoha kohta: ruumi kuju, ruumi täidetus, pindade neeldumistegurid – viimased võib ümardada teoreetiliste väärtusteni.•Arvutustulemusteks võivad olla helirõhutasemed teatavates punktides, mürakaardid või ruumi helineeldumise parameetrid.•Tulemuseks on mitmesugustel emissiooniallikatel ja seinapeegeldustel põhinev immissioon.
Exposure calculation will also require exposure times at the various work locations.
Kokkupuute arvutamiseks on vaja teada kokkupuute kestust erinevates töökohtades.
Figure 3.8 Acoustic ‘resonators’ are open volumes containing air.
joonis 3.8 Akustilised resonaatorid on õhuga täidetud avatud õõnsused.
These are generally located within the wall thickness to attenuate sound of selected frequencies
Need tehakse enamasti seintesse, et summutada valitud sagedusega helisid.
These aids are used to design new workplaces or workplaces which have been extensively overhauled.
Neid abivahendeid kasutatakse uute või põhjalikult uuendatud töökohtade kujundamiseks.
They predict a future situation and allow several situations to be compared to give the best solution or to achieve a noise level target.
Nende abil saab prognoosida edaspidist olukorda ning võrrelda erinevaid olukordi parima lahenduse leidmiseks või soovitud mürataseme saavutamiseks.
Various situations can be compared by:
Erinevate olukordade võrdlemiseks võib:
•Changing equipment emissions, which would mean for example installing quieter equipment or using enclosures.•Altering worker or equipment positions within the workshop.•Increasing the absorption of relevant surfaces.
•muuta seadmete emissiooniväärtusi, mis võiks tähendada näiteks vaiksemate seadmete paigaldamist või ümbriste kasutamist; •muuta töötajate või seadmete asukohta tööruumis;•suurendada asjaomaste pindade helineelavust.
Figure 3.10 Modelling allows simulation of various workplace situation changes and assessment of their benefits (RayPlus® null
joonis 3.10 Modelleerimine võimaldab simuleerida erinevaid olukordade muutusi töökohal ning hinnata nende kasulikkust.
CHAPTER 4 How do we reduce noise exposure?
4. peatüKK: Kuidas vähendada kokkupuudet müraga?
DIRECTIVE REQUIREMENTS .................................................................................................................................................. 66
DIREKTIIVI NÕUDED ............................................................................................................................................................... 66
THERE ARE MANY SOLUTIONS TO A NOISE PROBLEM .............................................................................................. 66
MÜRAPROBLEEMIL ON MITMEID LAhENDUSI.............................................................................................................. 66
Collective solutions have priority .............................................................................................................................. 66
Eelistatud on kollektiivsed lahendused ................................................................................................................. 66
Solution performance varies with frequency ....................................................................................................... 67
Lahenduse toimivus sõltub sagedusest ................................................................................................................. 67
CLASSIFICATION OF NOISE REDUCTION METHODS ................................................................................................... 67
MÜRA VÄhENDAMISE MEETODITE LIIgITUS ................................................................................................................. 67
ACTIONS OF ORGANISATIONAL NATURE ....................................................................................................................... 69
ORgANISATSIOONILISED MEETMED ................................................................................................................................ 69
ACTION AT THE SOURCE ....................................................................................................................................................... 71
MÜRAALLIKATE jUURES VÕETAVAD MEETMED........................................................................................................... 71
Actions on fluid sources ................................................................................................................................................ 71
Vedelate ja gaasiliste müraallikate suhtes võetavad meetmed...................................................................... 71