natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The rejection of the Constitution by the French and Dutch people in 2005, and the consequent reflection period, should be followed by resolute action at European level.
Põhiseaduse lepingu tagasilükkamisele Prantsusmaal ja Hollandis 2005. aastal ning sellele järgnenud järelemõtlemisperioodile peab Euroopa Liidu tasandil järgnema otsustava tegutsemise aeg.
Jacques Delors: The EESC can boost its influence — even before any new arrangements for participatory democracy are in place.
Jacques Delors: Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võib oma mõjuvõimu suurendada juba enne uute osalusdemokraatia sätete vastuvõtmist.
Everything depends, I think, on the other institutions, which must introduce clear procedures for consulting the EESC and the Committee of the Regions (CoR) in good time.
Mulle tundub, et kõik sõltub teistest institutsioonidest, kuna nemad peavad välja töötama selge menetluskorra, mis võimaldaks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega ning Regioonide Komiteega õigeaegselt konsulteerida.
That, in my view, is an essential prerequisite.
See on minu arvates hädavajalik eeltingimus.
The EESC also has a right of initiative, which it has drawn on to promote the idea of organised civil society and which it must continue to use in the future.
Lisaks on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel algatusõigus, mida ta on kasutanud organiseeritud kodanikuühiskonna idee arendamiseks, ning selle kasutamist peaks ta tulevikus jätkama.
Eventually, the European institutions will have to change to improve their decisionmaking and make it more effective, but the fact that this change has not happened yet must not put a brake on the EESC’s momentum and dynamism.
Kunagi tuleb küll Euroopa institutsioone muuta, et parandada otsuste tegemist ja muuta need tõhusamaks, kuid siiski ei tohiks see, et muudatusi ei ole veel läbi viidud, pidurdada EMSK hoogu ja dünaamikat.
It should not just listen to its citizens, but also address the issues on European society and policy that are most important to them.
Eristamise põhimõte on väga lihtne.
The principle of differentiation is very simple.
Toon alustuseks ühe näite minevikust.
Let’s start with just one example: looking back, would we now have the euro if we had had to wait for it to be accepted by the 15 EU Member States?
Kas euro oleks praegu olemas, kui me oleks pidanud ootama, et Euroopa Liidu viisteist liikmesriiki selle vastu võtaks?
Only 11 — then 12 — wanted to press ahead.Yet, press ahead we did. That is what differentiation is all about.
Vaid üksteist ning seejärel kaksteist liikmesriiki olid poolt, kuid euro võeti kasutusele, ja selles seisnebki eristamine.
There are many other examples I could mention.
Ma võiksin tuua ka teisi näiteid.
Differentiation does not mean splitting Europe into a vanguard and the rest.
Eristamine ei tähenda Euroopa poolitamist edumeelsete ja ülejäänud riikide vahel.
It just means that some countries have scope to explore new avenues of joint action and cooperation, while others prefer — or are obliged — to wait.
Eristamine tähendab, et teatud hetkel on mõnedel riikidel võimalik otsida uusi ühistegevuse valdkondi, samas kui teised riigid eelistavad oodata või on kohustatud seda tegema.
Differentiation is thus the key — and here I am speaking to the experts — to reconciling enlargement with deeper integration.
Seetõttu on eristamine võtmelahendus ning siinkohal pöördun ma spetsialistide poole, et sobitada kokku ühenduse laiendamise selle tugevdamisega.
It is up to us all to prove that the EESC, which will also celebrate its 50th anniversary in 2007, is fully playing its role as ‘the bridge between Europe and its citizens’.
Meie ülesanne on tõestada, et EMSK, kes samuti tähistab 2007. aastal oma 50. sünnipäeva, täidab täielikult silla rolli Euroopa Liidu ja tema kodanike vahel.
Like you, the EESC president backs a communication strategy for the European venture.
Nagu Teiegi, pooldab EMSK president Euroopa projekti teabevahetusstrateegiat.
You have always been a staunch advocate of better communication in this area.
Te olete alati igati toetanud paremat teabevahetust sellel alal.
Do you have any recommendations to give us?
On Teil meile mõni soovitus?
No, because there are universal Union rules that apply to every country without exception.
Ei, sest on olemas üldised Euroopa Liidu reeglid, mis kehtivad eranditult kõigile.
This keeps the ‘pact’ — the marriage bond — together, but, within that pact, some members may want to go further, while still sticking to the overall rules.
Nii säilitatakse üldleping, nn abieluleping, kuid lepingu raames võivad mõned soovida kaugemale minna, pidades samas kinni kõigile kehtivatest reeglitest.
That is what will give Europe new momentum.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president 2004–2006
Absolutely not!
Kindlasti mitte!
I think that the current debate on a ‘Living Europe’ is crucial. It will enable us to bring home to people what Europe actually means and to show each and every citizen that he or she has a role to play.
Minu arvates on praegune arutelu “Euroopa elavdamiseks” väga oluline, see võimaldab kõigil paremini mõista, mida Euroopa tähendab, ning näidata kodanikele, et ka neil on oma roll.
• EESC biannual conference:‘Living Europe: a challenge for civil society’ page 2
“Elada Euroopas – uus väljakutse kodanikuühiskonna jaoks” lk 2
Ljubljana, Slovenia, 15–17 November: EURO-MED summit of economic and social councils and similar institutions
• Ljubljana, Sloveenia, 15.–17. november: Euroopa ja Vahemere riikide majandus- ja sotsiaalnõukogude ning samalaadsete institutsioonide tippkohtumine lk 3 lk 3
• Organised civil society in the fight against climate change page 3
• Energiaallikate mitmekesine kombinatsioon: kõik valikud on võimalikud.
Brussels, 29 and 30 November: Conference entitled ‘Towards a multi-age society: the cultural dimension of age policies’
Ulla Birgitta Sirkeinen • Organiseeritud kodanikuühiskonna roll võitluses kliimamuutustega • Euroopa Füüsikaühingule anti 2006. aasta kodanikuühiskonna auhind
• European Physical Society receives the EESC’s 2006 prize for organised civil society page 4
• Brüssel, 29.–30. november: konverents“Erivanuselise ühiskonna suunas: vananemispoliitika kultuuriline mõõde” lk 4
EESC INFO / October 2006 / 8
EMSK INFO / Oktoober 2006 / 8
Living Europe: a new challenge for civil society he wondered how societies were forged. He proposed three themes: learning to live with others, bringing about communities and a sense of belonging, and recognising the full potential of all individuals.
“Elada Euroopas – uus väljakutse kodanikuühiskonna jaoks” nide vahelise dialoogi pidamisel, kuid ka organiseeritud kodanikuühiskonna osaluse süstematiseerimisel ja korraldamisel ning seega osalusdemokraatia muutmisel tõelisuseks.
The citizens’ right of initiative, as foreseen in the Constitution, was seen as an effective way of ensuring participation.
Jacques Delors andis au EMSK tööle, mis on tema sõnul kui märguanne kodanikuühiskonnale.
The Committee played a key role here, not only by encouraging permanent dialogue between the public and the institutions, but also by providing a system and structure for the involvement of organised civil society, thus making participatory democracy a European reality.
Regioonide Komitee president Michel Delebarre rõhutas kohalike omavalitsuste ja sotsiaalpartnerite võtmerolli poliitika kujundamises.
The EESC’s biennial conference, which traditionally marks the end of the EESC president’s term of office, took place on 18 and 19 September 2006.
18.–19. septembril 2006. aastal toimus traditsiooniliselt EMSK presidendi ametiaega lõpetav konverents.
The Committee welcomed numerous thinkers, writers, political decision-makers and officials to the conference for two days of intense discussion, inviting them to consider the question of ‘Living Europe: a challenge for civil society’.
Kaks intensiivset konverentsipäeva tõid kokku hulgaliselt mõtlejaid, kirjanikke, juhtivaid poliitikuid ja haldustöötajaid, et tegeleda küsimusega“Elada Euroopas – uus väljakutse kodanikuühiskonna jaoks”.
The aim of the conference was to emphasise that a European identity does already exist but is not yet felt to be a part of people’s lives.
Konverentsi eesmärk oli rõhutada, et Euroopa identiteet on juba loodud, kuid inimesed ei tunneta seda veel.
The European social model and the Union’s policies, such as agricultural policy or the Lisbon strategy, form the basis of this European identity which people experience as something not yet fully developed and which must be promoted in terms of how it is perceived and expressed.
Euroopa ühiskonnamudel, Euroopa Liidu poliitikad, näiteks põllumajanduspoliitika ja Lissaboni strateegia, panevad aluse Euroopa identiteedile, mis inimeste arvates ei ole veel päris selgelt välja kujunenud ja mida tuleb edendada nii selle tajumise kui väljenduse osas.
During the first working session, entitled ‘European values: identifying policies that realise European values effectively and in a balanced way’, the speakers, including MEPs Joseph Daul and Pierre Jonckheer and former Commissioner Franz Fischler, discussed how best to incorporate European values into Community policies to give them as concrete a form as possible.
Esimesel tööistungil pealkirjaga “Euroopa väärtused: poliitika kujundamine harmoonilises ja tõhusas kooskõlas Euroopa väärtustega” arutasid Euroopa Parlamendi saadikud Joseph Daul ja Pierre Jonckheer ning endine volinik Franz Fischler, kuidas Euroopa väärtusi kõige paremini ja konkreetsemalt ühenduse poliitikasse hõlmata.
On the second day, the Conference was divided into three workshops considering the ‘culture of economy’, the ‘culture of solidarity’ and the ‘culture of dialogue and participation’.
Konverentsi teisel päeval toimus töö kolme seminarina, kus arutleti majanduskultuuri, sotsiaalkultuuri ning dialoogi ja osaluskultuuri teemadel.
The conference’s closing session, entitled ‘European identity: mobilising people around a vision of the future of European society’, was addressed by Mr Friedrich Buttler, Director at the International Labour Organisation (ILO), who called for dialogue as an essential element of good governance, and by Odile Quintin, Director-General of the European Commission’s Education and Culture DG, who called upon Europe to be ‘specific, in order to be accepted by Europeans’.
Viimasel sessioonil teemal “Euroopa identiteet: kodanike kaasamine Euroopa tulevikuühiskonna plaani koostami-sele” toetas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) president Friedrich Buttler dialoogi-ideed ning nimetas seda hea valitsemise asendamatuks koostisosaks. Komisjoni hariduse ja kultuuri peadirektoraadi peadirektor Odile Quintin kutsus Euroopat üles “keskenduma spetsiifilistele aspektidele, et olla eurooplaste poolt aktsepteeritud”.
She foresaw a‘new era of participation’ evolving in the continued absence of the Constitution, a time when the EESC would have a key role to play.
Kõneleja avaldas lootust, et saabub “uus osaluse ajastu”, mis tooks põhiseaduse lepingu jätkuvale puudumisele vaatamata märkimisväärseid muutusi ning muudaks komitee rolli esmatähtsaks.
The main finding of the ‘culture of economy’ workshop, chaired by Giacomo Regaldo, Group I President, was that the EU should attach greater importance to action rather than to simple declarations of intent.
I rühma esimehe Giacomo Regaldo juhitud majanduskultuuri seminaril jõuti järeldusele, et EL peaks keskenduma pigem õigusaktide kui kavatsusdeklaratsioonide väljaandmisele.
Its values should be clearly reflected in its policies and not simply function as slogans, as Anne-Marie Sigmund later stressed in the closing session.
Viimase sessiooni ajal rõhutas Anne-Marie Sigmund, et Euroopa väärtused peavad olema poliitikasse konkreetselt sisse kirjutatud ning ei tohi jääda vaid loosungiks.
Jacques Delors, Anne-Marie Sigmund and Michel Delebarre discussing European identity at the opening of the Living Europe conference.
Jacques Delors, Anne-Marie Sigmund ja Michel Delebarre arutlevad Euroopa identiteedi üle konverentsi “Elada Euroopas” avamisel.
A working group during discussions on day two.
Üks töörühmadest teisel konverentsipäeval aru pidamas.
Culture creates collective identity
“Kollektiivse identiteedi allikas on kultuur”
The many contributions made over the three working sessions allowed the participants to paint a picture of the Europe of today, identify its common values and analyse how they were reflected in the EU’s policies.
Kolme tööistungi käigus loodi läbi rohkete sõnavõttude pilt tänasest Euroopast, selle ühistest väärtustest ning viimaste väljendusest ühenduse poliitikas.
There was a consensus of opinion that European society was marked by the balance it had struck between economic activity, social policy, dialogue and participation.
Jõuti ühisele järeldusele, et Euroopa ühiskonda iseloomustab tasakaal majandustegevuse, sotsiaalpoliitika, ühiskondliku dialoogi ja osaluse vahel.
The ‘culture of solidarity’ workshop, chaired by Mario Sepi, Group II President, argued that there was a need to relaunch solidarity, a fundamental value of the European venture.
II rühma esimehe Mario Sepi juhitud solidaarsuskultuuri seminaril jõuti üksmeelele, et solidaarsust kui Euroopa ülesehituse põhiväärtust tuleks taaselustada.
Enlargement had highlighted the existence of significant disparities but, despite the differences in the various social models, the 25 Member States shared the same common values and challenges.
ELi laienemisega tõusid esile suured erinevused liikmesriikide vahel, kuid vaatamata erinevatele ühiskondlikele süsteemidele on 25 riigi väärtused ja väljakutsed samad.
What is more, solidarity should act as a vital element structuring the European Union’s external policy.
Lisaks peaks solidaarsus olema ELi välispoliitika nurgakivi.
The EU could assert itself as leader in numerous global issues and promote its social model at the same time.
Solidaarsus täidab paljude üldiste küsimuste lahendamisel juhtrolli ning on kesksel kohal Euroopa ühiskonnamudelis.
In his opening remarks, Jacques Delors addressed the question of the balance between society and the individual in a century of public opinion and the ‘McDonaldisation of the media’.
Oma avakõnes käsitles Jacques Delors tasakaalu ühiskonna ja üksikisiku vahel sajandil, mil võimutseb avalik arvamus ning “meediate mcdonaldiseerumine”.
Quoting Simone Weil’s L’enracinement and the need for commitment,
Viidates Simone Weil’ teosele “L’Enracinement” (“Juurdumine”) ning vajadusele pühenduda, püstitas kõneleja küsimuse, kuidas ühiskonda paremaks kujundada, ning pakkus välja kolm punkti: õppida teistega koos elama; teha ühisusest ja ühtekuuluvusest tõelisus ning tunnustada ini-
Workshop III on the ‘culture of dialogue and participation’, chaired by Staffan Nilsson, Group III President, looked into various mechanisms for consultation.
III rühma esimehe Staffan Nilssoni juhitud dialoogi- ja osaluskultuuri seminaril tegeldi erinevate konsulteerimismehhanismidega.
To ensure that Europe ceased to be solely the preserve of the elite, there was a need to get the public involved
Põhiseaduse lepingus kirjas olev kodanike algatusõigus on osutunud tõhusaks vahendiks kodanike osaluse tagamiseks. Komiteel on määrav roll püsiva kodanike ja institutsioo-
Summing up the intense and rich discussions, Anne-Marie Sigmund stated that the ‘values and objectives of the Union had to be at the heart of all its policies, and should not be mere slogans’.
Anne-Marie Sigmund tegi kokkuvõtte sisutihedatest ja pingelistest aruteludest ning märkis, et “ELi väärtused ja eesmärgid peaksid olema kajastatud kõikides poliitikavaldkondades ning mitte jääma pelgalt loosungiks”.
In her opinion, culture creates collective identity, and this emotional side would help Europeans to participate in a European civil society.
Tema arvates on kollektiivse identiteedi allikas kultuur ning taoline emotsionaalne aspekt aitab eurooplastel Euroopa kodanikuühiskonnas osaleda.
She stated that the EU had to make participatory democracy a reality in order to regain the public’s support.
Anne-Marie Sigmundi väitel peaks EL muutma osalusdemokraatia tõelisuseks, kui soovib taastada oma kodanike poolehoiu.
Renaming of the Jacques Delors building
Jacques Delors’i nime andmine komiteede peahoonele
A commitment to a humane and social Europe
Elutöö inimliku ja sotsiaalse Euroopa heaks
The challenge of participatory democracy is to involve organised civil society more fully in the process of European integration.
Osalusdemokraatia ülesandeks on tegelikult kaasata organiseeritud kodanikuühiskond rohkem Euroopa integratsiooniprotsessi.
Do you share that view even although the Constitution is not yet in force?
Kas Te jagate seda vaatepunkti, kuigi põhiseaduse leping ei ole veel jõustunud?
The building at 99–101 rue Belliard, which houses the European Economic and Social Committee (EESC) and the Committee of the Regions (CoR), will henceforth be named after Jacques Delors.
Euroopa Sotsiaal- ja Majanduskomitee (EMSK) ja Regioonide Komitee (RK) hoone aadressil rue Belliard 99–101 kannab nüüdsest Jacques Delors’i nime.
During an official ceremony on 17 September, Anne-Marie Sigmund, outgoing President of the EESC, and Michel Delebarre, President of the CoR, set out the many reasons for associating the name of Jacques Delors with the homes of organised civil society and the regions, in particular his commitment to a European society characterised by dialogue, participation and decentralised action.
EMSK ametist lahkuv president Anne-Marie Sigmund ja RK president Michel Delebarre kõnelesid 17. septembril toimunud pidulikul tseremoonial arvukatest põhjustest, mille alusel võib siduda Jacques Delors’i nime organiseeritud kodanikuühiskonna ja piirkondade majaga. Eelkõige tõsteti esile tema pühendumist dialoogil, osalusel ja detsentraliseeritud tegevusel põhinevale Euroopa ühiskonnale.
Michel Delebarre and Anne-Marie Sigmund presenting Jacques Delors with the commemorative plaque.
Michel Delebarre ja Anne-Marie Sigmund näitavad Jaques Delors’ile tema nimetahvlit.
Jacques Delors was born in Paris on 20 July 1925.
Jacques Delors sündis 20. juulil 1925. aastal Pariisis.
Self-taught, he managed to successfully combine his studies, professional activities and commitment to Christian trade unionism.
Iseõppijana töötas Jacques Delors õpingutega samaaegselt ja osales aktiivselt kristlike ametiühingute tegevuses.
He quickly became an expert in social and economic affairs.
Temast sai kiiresti asjatundja sotsiaal- ja majandusküsimustes.
Former member of the European Parliament, Economics and Finance Minister under François Mitterrand and President of the European Commission from 1985 to 1995, Jacques Delors profoundly influenced European integration and made excellent use of his experience in economic and social affairs.
Jacques Delors on olnud Euroopa Parlamendi liige, François Mitterrand’i valitsuse majandus- ja rahandusminister ning Euroopa Komisjoni president aastatel 1985–1995. Tema tegevus on mõjutanud oluliselt Euroopa Liidu ülesehitamist ning tema majanduslikud ja sotsiaalsed püüdlused on olnud viljakandvad.
The Constitution is another matter as not all the countries have accepted it.
Põhiseaduse lepingu projekt on teine teema, kuna kõik riigid ei ole sellega nõustunud.
It is now time for reflection and new ways of thinking.
On aeg järele mõelda ja otsida uusi lähenemisviise.
As I see it, we have made progress in parliamentary democracy by strengthening the Parliament’s powers and extending co-decision to certain areas.
Mulle tundub, et me oleme teinud edusamme parlamentaarse demokraatia alal, laiendades parlamendi volitusi ja kaasotsustamismenetlust teatud valdkondadesse.
I myself was a proponent of social dialogue and pushed it through as a way of involving key economic and social players.
Ma ise pakkusin välja ja seejärel surusin läbi sotsiaaldialoogi, mis võimaldab kaasata majandus- ja sotsiaalsektori olulisi jõude.
Thanks to the EESC’s hard work since 1989 in consolidating firmly held beliefs and winning over sceptics and opponents, the idea of organised civil society has taken hold.
Tänu alates 1989. aastast tehtud tööle, mille eesmärgiks on olnud süvendada veendumusi ning võidelda skeptikute ja idee vastastega, on EMSK kinnistanud ideed organiseeritud kodanikuühiskonnast.
It now needs to be given a framework and a vision.
Nüüd on vaja sellele anda raamistik ja tulevikuvisioon.
And I would like to pay tribute here to Anne-Marie Sigmund and to many others as well.
Tuleb tunnustada nii Anne-Marie Sigmundit kui ka paljusid teisi.
Democracy has three basic foundations: politics, the economic and social field and civil society.
Demokraatial on kolm alustala: poliitika, majandus- ja sotsiaalala ning kodanikuühiskond.
I am sure that by building on this idea of civil society, rather than getting bogged down in communication issues, we will be able to make many more people feel that they belong to Europe as well as to their home countries.
Ma olen kindel, et kodanikuühiskonna ideele toetudes suudame me teabevahetuse lõksudesse langemise asemel panna palju rohkem kodanikke tundma, et nad on osa oma riigist ja Euroopast.
Organised civil society in the fight against climate change
Organiseeritud kodanikuühiskonna roll võitluses kliimamuutustega
As stated in the opinion, climate change will have an impact on large sections of society: citizens may lose their homes and workplaces, there may be an increase in energy costs and other socio-economic imbalances.
Nagu arvamuses märgitud, mõjutavad kliimamuutused suurt osa ühiskonnast; inimesed võivad jääda ilma kodudest ja töökohtadest, energiahind võib tõusta ning tasakaal paigast nihkuda ka teistes sotsiaalmajanduslikes valdkondades.
Social partners and organised civil society therefore have an essential role to play in order to bring climate change issues to citizens and to promote discussion at local level on how communities can take concrete steps to adapt to climate change.
Seega on sotsiaalpartneritel ja organiseeritud kodanikuühiskonnal oluline roll kliimaküsimuste toomises inimesteni, samuti edendavad nad kohalikul tasandil mõttevahetust selle üle, milliseid konkreetseid samme saaksid kogukonnad teha kliimamuutustega kohanemiseks.
Melting polar ice caps, rising temperatures, the greenhouse effect and rising sea levels: these are no longer the subjects of futuristic films.
Sulav polaarjää, ilmastiku soojenemine, kasvuhooneefekt ja tõusev veetase meredes ei ole enam vaid futuristlike ulmefilmide teema.
Climate change is an everyday concern and no longer a problem of the distant future.
Kliimamuutused on juba igapäevane mure, mitte kauge tulevikuprobleem.
What is more, this process cannot be stopped, at least not within the next 15 to 20 years.
Pealegi ei ole võimalik neid protsesse peatada – vähemalt mitte lähema 15–20 aasta jooksul.
As a result, society must learn to live with climate change, seek ways to mitigate its effects, and adapt.
Seega peame õppima kliimamuutustega elama, otsima võimalusi nende mõju leevendamiseks ning kohanema.
Organised civil society will play a key role in raising public awareness of climate change.
Organiseeritud kodanikuühiskonnal on võtmeroll inimeste teadlikkuse tõstmisel kliimamuutuste alal.
In his own-initiative opinion on ‘Meeting the challenges of climate change — The role of civil society’, Mr Ehnmark, EESC member, specifically focuses on ways and means to approach, in economic, social and democratic terms, the effects of climate change in the EU.
Omaalgatuslikus arvamuses teemal “Kliimamuutustest tingitud probleemide lahendamine – kodanikuühiskonna roll” keskendus raportöör Ernst Erik Ehnmark just kliimamuutuste mõju käsitlemisele Euroopa Liidus majanduslikust, sotsiaalsest ja demokraatlikust aspektist.
What is important is initiating and supporting new programmes for urban and community planning, road transport and housing, as well as mobilising consumers and other vital groups to adopt clear consumption preferences that take the impact of climate change into account.
Oluline on algatada ja toetada linna- ja kogukonna planeerimise, maanteetranspordi ning elamuehituse uusi programme, samuti innustada tarbijaid ja teisi olulisi elanikkonnarühmi omaks võtma sellist tarbijakäitumist, mis arvestab kliimamuutuste mõjuga.