natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A-weighted sound exposure in 8 hours
Helivõimsustase Helirõhk Helivõimsus
Artificial head and torso simulator
Isikukaitsevahendid
Personal protective equipment
Individuaalsed kuulmiskaitsevahendid
Personal hearing protectors
Sagedus Pea ja torso simulaator A-korrigeeritud helirõhutase 8 tunni jooksul Päevane müraga kokkupuute tase (8 tundi)
Reverberation time
Järelkõla kestus
Absorption (sound -)
Heli neeldumine
Sound energy loss inside a material or inside a dedicated system.
Helienergia neeldumine materjalis või selleks ettenähtud süsteemis
Ratio of the sound energy absorbed by a material or system to the incidental sound power (α goes from 0 to 1, 1 corresponding to total absorption).
Materjalis või süsteemis neeldunud helienergia suhe algsesse helivõimsusesse (α ulatub 0 kuni 1,1-ni, mis vastab täielikule helineelduvusele)
The distribution of sound pressures or intensities measured as a function of frequency or in specified frequency bands.
Helirõhkude või -tugevuste jaotus mõõdetuna sageduse funktsioonina või teatud sagedusribades
Science du son.
Heliõpetus
Measurement of hearing, usually performed using an audiometer.
Kuulmise mõõtmine audiomeetri abil
Noise from all sources other than the noise from the source under test.
Müra, mis tuleneb kõikidest muudest müraallikatest peale kontrollitava müraallika
Daily exposure
Päevane kokkupuude
Amortissement
Summutamine
Champ direct
Otsene heliväli
Sound pressure level at a specified position, typically the work station near a machine, when the machine is in operation under defined operating conditions, excluding any reflected sound from walls or other sound reflecting surfaces.
Helirõhutase teatud asukohas, reeglina töökohal masina läheduses masina käitamise ajal kindlatel tingimustel, mitte arvestades seintelt või teistelt heli peegeldavatelt pindadelt peegelduvat heli.
Exposition
Kokkupuude
The noise a person is exposed to in various working situations over a given time period.
Müratase, millega isik erinevates tööga seotud olukordades teatud ajaperioodi jooksul kokku puutub.
It is usually quantified by an averaged sound pressure level.
Määratakse reeglina keskmestatud helirõhutasemena
Champ acoustique libre
Vaba heliväli
An instrument to help hearing, usually placed into the ear canal.
Kuulmist parandav seade, mis paigaldatakse tavaliselt kuulmekanalisse
Perte par insertion
Summutusvõime
Difference between the sound power emitted by a source without and with a sound reduction device; this term is used to qualify silencers or enclosures.
Erinevus allika poolt tekitatavas helitugevuses ilma helisummutus-vahenditeta ja neid kasutades. Määratlust kasutatakse summutite või katete iseloomustamiseks.
Equivalent continuous sound level in dB(A).
LISAD english eesti deutsCh definition (en) definitsioon (ee) definition (de)
Exposition sonore quotidienne.
Päevane kokkupuutetase
The amount by which the threshold of audibility for one sound is raised by the presence of another sound.
Ühe heli kuulmisläve tõusmise suurusjärk teise heli tõttu.
Déclaration bruit
Mürataseme deklaratsioon
A band of the frequency where the upper cut-off frequency is equal to twice the lower cut-off frequency.
Sagedusriba, mille ülemine ja alumine piirsagedus erinevad kaks korda
PPE (personal protective equipment)
Vahendid, mida töötaja kannab või kasutab kaitseks ühe või enama terviseriski vastu
Propagation (du son)
(Heli) levik
Amplification du local
Ruumivõimendus
Son
Heli
Affaiblissement du son
Heli sumbumine
The sound power level LWA of a machine describes the sound energy emitted by a machine per unit of time.
Mõõdik iseloomustab seadme poolt tekitatava õhu teel leviva heli koguhulka machine per unit time. It indicates how much air borne noise is generated by the source in total.
Measure of the volume of sound expressed in decibels.
Heli tugevust iseloomustav mõõtühik, väljendatakse detsibellides
Sound reduction index
Heliisolatsiooni-indeks
Ratio of the transmitted sound power to the incident sound power, in dB.
Edastatud helivõimsuse suhe algse helivõimsuse suhtes, mõõdetakse detsibellides
See ‘Sound reduction index’, which is more suitable to use.
Vt heliisolatsiooniindeksit, mille kasutamine on korrektsem
ANNEXES
LISAD ii lisa
LEGISLATION, STANDARDS AND SOURCES OF FURTHER INFORMATION ON NOISE
1. direktiivid töötervishoiu ja -ohutuse kohta
Directives on health and safety at work
EÜT L 183, 29. juuni 1989, lk 1.
Council Directive 89/391/EEC of 12 June 1989 on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health of workers at work OJ L 183, 29.6.1989, p. 1
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiv 98/37/eü masinaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta.
Directive 98/37/EC of the European Parliament and of the Council of 22 June 1998 on the approximation of the laws of the Member States relating to machinery OJ L 207, 23.7.1998, p. 1
EÜT L 207, 23. juuli 1998, lk 1.
Directive 2003/10/EC of the European Parliament and of the Council of 6 February 2003 on the minimum health and safety requirements regarding the exposure of workers to the risks arising from physical agents (noise) OJ L 42, 15.2.2003, p. 38
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. veebruari 2003. aasta direktiiv 2003/10/eü töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (müra) tulenevate riskidega.
Directive 2006/42/EC of the European Parliament and of the Council of 17 May 2006 on machinery, and amending Directive 95/16/EC (recast) OJ L 157, 9.6.2006, p. 24
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/42/eü, mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ (uuendatud).
Directive 2002/44/EC of the European Parliament and of the Council of 25 June 2002 on the minimum health and safety requirements regarding the exposure of workers to the risks arising from physical agents (vibrations) OJ L 177, 6.7.2002, p. 13
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/44/eü töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (vibratsioon) tulenevate riskidega.
Directive 2000/14/EC of the European Parliament and of the Council of 8 May 2000 on the approximation of the laws of the Member States relating to the noise emission in the environment by equipment for use outdoors OJ L162, 3.7.2000, p. 1
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiiv 2000/14/eü välitingimustes kasutatavate seadmete müra kohta käivate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta. EÜT L L162, 3. juuli 2000, lk 1.
Council Directive 89/655/EEC of 30 November 1989 concerning the minimum safety and health requirements for the use of work equipment by workers at work OJ L 393, 30.12.1989, p. 13
Nõukogu 30. novembri 1989. aasta direktiiv 89/655/emü töötajate poolt tööl kasutatavatele töövahenditele esitatavate ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta.
Directive 2005/88/EC of the European Parliament and the Council of 14 December 2005 amending Directive 2000/14/EC on the approximation of the laws of the Member States relating to the noise emission in the environment by equipment for use outdoors OJ L 344, 27.12.2005, p. 44
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta direktiiv 2005/88/eü, millega muudetakse direktiivi 2000/14/EÜ välitingimustes kasutatavate seadmete müra kohta käivate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta ELT L L344, 27. detsember 2005, lk 44.
Council Directive 89/656/EEC of 30 November 1989 on the minimum health and safety requirements for the use by workers of personal protective equipment at the workplace OJ L 393, 30.12.1989, p.18
Nõukogu 30. novembri 1989. aasta direktiiv 89/656/emü töötajate isikukaitsevahendite kasutamisega seotud tervisekaitse ja ohutuse miinimumnõuete kohta. EÜT L 393, 30. detsember 1989, lk 18.
Council Directive 89/686/EEC of 21 December 1989, on the approximation of the laws of the Member States relating to personal protective equipment. OJ L 399, 30.12.1989, p. 18
Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiiv 89/686/emü isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta.
Council Directive 92/85/EEC of 19 October 1992 on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health at work of pregnant workers and workers who have recently given birth or are breastfeeding OJ L 348, 28.11.1992, p. 1
Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/85/emü rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta. EÜT L 348, 28. november 1992, lk 1.
Council Directive 94/33/EC of 22 June 1994 on the protection of young people at work OJ L 216, 20.8.1994, p.12
Nõukogu 22. juuni 1994. aasta direktiiv 89/656/emü noorte kaitse kohta tööl. EÜT L 216, 20. august 1994, lk 12.
EN 458:2004 Hearing protectors — Provisions for selection, use, care and maintenance — Guidance document
euroopa liidu standardid en 458:2004 Kuulmiskaitsevahendid.
EN 1746:1998 Safety of machinery — Guidance for the drafting of the noise clauses of safety standards
Soovitused valimiseks, kasutamiseks, korrashoiuks ja hoolduseks. juhend
Council Recommendation 2003/134/EC of 18 February 2003 concerning the improvement of the protection of the health and safety at work of self-employed workers OJ L 53, 28.2.2003, p. 45
Nõukogu 18. veebruari 2003. aasta soovitus 2003/134/eü füüsilisest isikust ettevõtjate töötervishoiu ja tööohutuse alase kaitse parandamise kohta. (Council Recommendation of 18 February 2003, concerning the improvement of the protection of the health and safety at work of selfemployed workers.)
EN ISO 3740:2000 Acoustics — Determination of sound power levels of noise sources — Guidelines for the use of basic standards (Introduction to the series EN ISO 3741 to 3747 and EN ISO 9614)
en 1746:1998 Masinate ohutus. Ohutusstandardite mürapunktide koostamise juhend.
ANNEXES
LISAD en iso 3740:2000 Akustika.
(1996); Part 2: Noise control measures (1996); Part 3: Sound propagation and noise prediction in workrooms (1997)
Masinate ja seadmete müraemissiooni väärtuste deklareerimine ja kontrollimine.
EN ISO 11200:1996 Acoustics — Noise emitted by machinery and equipment — Guidelines for the use of basic standards for the determination of emission sound pressure levels at a work station and at other specified positions (Introduction to the series EN ISO 11201 to 11205)
Masinate ja töövahendite tekitatud müra. Müra katsetamisreeglistiku koostamise ja esitamise eeskiri.
EN ISO 11546:1995 Acoustics — Determination of sound insulation performance of enclosures — Part 1: Measurements under laboratory conditions (for declaration purposes); Part 2: Measurements in situ (for acceptance and verification purposes)
Masinate ja töövahendite tekitatud müra. juhised põhistandardite kasutamiseks helirõhutasemete määramisel töökohtades ja muudes kindlaks määratud kohtades. (Seeria EN ISO 11201–11205 sissejuhatus.) en iso 14163:1998 Akustika. juhised summutite kasutamise kohta müraohjes.
EN ISO 15667:2000 Acoustics — Guidelines for noise control by enclosures and cabins
en iso 15667:2000 Akustika. juhised müraohjeks ümbriste ja kabiinide abil.
EN ISO 11689:1996 Acoustics — Procedure for the comparison of noise emission data for machinery and equipment
rahvusvahelised standardid en iso 11689:1996 Akustika. Masinate ja seadmete müraemissiooni andmete võrdlemise menetlus.
ISO 9612:1997 Acoustics – Guidelines for the measure ment and assessment of exposure to noise in a working environment.
iso 9612:1997 Akustika. juhised müraga töökeskkonnas kokkupuute mõõtmiseks ja hindamiseks.
EU MEMBER STATES’ NATIONAL REGULATIONS TRANSPOSING DIRECTIVE 2003/10/EC
eli liiKmesriiKide riiKliKud õigusnormid, millega võetaKse direKtiiv 2003/10/eü üle riiKliKKu õigusse
(to the date of 31 December 2007)
(31. detsembri 2007. aasta seisuga)
International institutions
LISAD international institutions
ANNEXES
LISAD veeBisaidid
ANNEXES
LISAD iiΙ lisa
‘Noise Guide’ Ad Hoc Working Party
KÄESOLEVA jUhENDI KOOSTAMISEL OSALENUD EKSPERDID ad-hoc Working party „noise guide”
How to avoid or reduce the exposure of workers to noise at work – Non-binding guide to good practice for the application of Directive 2003/10/EC
Euroopa Komisjon mittesiduv juhis heade tavade kohta direktiivi 2003/10/eü (müra töökohal) kohaldamisel
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus
This publication is available in printed format in English, French and German and in electronic format in all other EU official languages.
Käesolev väljaanne on saadaval trükisena inglise, prantsuse ja saksa keeles ning elektroonilisel kujul kõigis teistes ELi ametlikes keeltes.
• Some 82% of respondents agreed there should be greater links between efforts to combat discrimination on the different grounds, including sex.
̋";5'" xcuvcpwvguv" rkfcu" cpfogvg" mqiwokuv" v‰jwuc" x‰tf‰kiwunkmmwu/" lc" fkumtkokpggtkokuxcuvcug" rqnkkvkmc" ctgpiw" ugkuwmqjcnv" pkkucoc" qnwnkugmu." mwkik" ucowvk" t‰jwvcvk" xclcfwuv" mckvuvc" kpkoguvg" gtcgnw=
Industrial Relations Law, amended 2001; Federal Personnel Representation Law, amended 2001; Law on the Equal Treatment of Disabled Persons.Covers all grounds in two Directives and additional grounds including sex.
Ugcfwu"v … … uvwunkmguv"uwjgvguv"uqvukccnrctvpgtkvg"xcjgn."owwfgvwf"4223="H … fgtccnpg"rgtuqpcnk"gukpfwug"ugcfwu."owwfgvwf" 4223="Rwwgvgic"kpkoguvg"x‰tfug"mqjvngokug"ugcfwu0 J‰nocd" m‰kmk" mcjgu" fktgmvkkxku" ockpkvwf" fkumtkokpggtkokug" r‰jlwugkf" lc" v“kgpfcxckf" r‰jlwugkf." mccuc" ctxcvwf" uqqnkuv" fkumtkokpggtkokuv0
National Disability Council —Consejo Nacional de la Discapacidad
Tcjxwunkm"Rwwgvgic"Kpkoguvg" P‰wmqiw"Ï"Eqpuglq"Pcekqpcn"fg"nc" Fkuecrcekfcf
TRANSPOSE – Traveller Roma advocacy network supportingpeople to organise to secure equality
VTCPURQUG"Î"T“pfcxcvg"tqocfg"gguvmquvlcvg"x‰tiwuvkm"kpkoguvg" cdkuvcokugmu"x‰tf‰kiwunkmmwug"vcicokug"mqttcnfcokugn
— Overview —
— Ülevaade —
Directorate-General for Employment and Social Affairs
Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat
The contents of this publication do not necessarily reflect the opinion or position of the European Commission (Directorate-General for Employment and Social Affairs and Eurostat).
Käesoleva väljaande sisu ei pruugi tingimata kajastada Euroopa Komisjoni (tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadining Eurostati) arvamusi või seisukohta.
If you are interested in receiving the electronic newsletter "ESmail" from the European Commission's Directorate-General for Employment and Social Affairs, please send an e-mail to empl-esmail@cec.eu.int. The newsletter is published on a regular basis in English, French and German.
Kui soovite tellida Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi elektroonilist infolehte „ESmail“, saatke palun e-kiri aadressil empl-esmail@cec.eu.int.Infoleht ilmub regulaarselt inglise, prantsuse ja saksa keeles.
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2004
Luxembourg:Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, 2005
© European Communities, 2004 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Euroopa ühendused, 2005Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
The Social Situation Report – published annually since 2000 – provides a prospective overview of the social dimension in the European Union as a background to social policy development and contributes to the monitoring of developments in the social field across Member States.
Iga-aastane, 2000. aastast avaldatav sotsiaalse olukorra aruanne annab ülevaate Euroopa Liidu sotsiaalsest mõõtmest sotsiaalpoliitika arengu kaudu ning aitab jälgida sotsiaalvaldkonnamuutusi liikmesriikides.
Furthermore, it establishes links to other Commission publications such as Employment in Europe, Industrial Relations in Europe and the Gender Equality Report.
Lisaks muule seondub see teiste komisjoni väljaannetega, nagu “Tööhõive Euroopas”, “Töösuhted Euroopas” ning “Aruanne meeste ja naiste võrdõiguslikkuse kohta”.
One special characteristic of this report is that it combines harmonised quantitative information with qualitative survey data on public opinion.
Käesoleva aruande eripäraks on, et selles on ühendatud ühtlustatud kvantitatiivsed andmed avaliku arvamuse uuringu kvalitatiivsete andmetega.
In this way it acts as a reference document, with the perceptions and attitudes of people living in Europe added to the overall portrait of the social situation.
Kuna ülevaade sisaldab Euroopaselavate inimeste arusaamu ja suhtumisi üheskoos üldise sotsiaalse olukorraga, võib seda käsitleda lähtedokumendina.
This year the report seeks to portray the social dimension of the enlarged Union, looking at both developing social trends and emerging policy challenges.
Sel aastal püütakse aruandes kajastada laienenud liidu sotsiaalset mõõdet, käsitledes nii uusi sotsiaalseid suundumusi kui ka poliitilisi probleeme.
Joaquín Almunia Member of the Commission Economic and Monetary Affairs
Joaquín Almunia Komisjoni liige Majandus- jarahaküsimused
Stavros Dimas Member of the Commission Employment and Social Affairs
Stavros Dimas Komisjoni liige Tööhõive- ja sotsiaalküsimused
Statistical portraits
Statistilised andmed
Symbols, country codes and country groupings, other abbreviations and acronyms
Sotsiaalsed võtmenäitajad geopoliitilise üksuse kohta Tähised, riigikoodid ja riikide rühmad, muud lühendid ja algustähtlühendid
Life expectancy in several of the new Member States fell in the early transition period and despite some improvements it remains markedly below the EU average.
Üleminekuaja alguses langes mitmes uues liikmesriigis keskmine eluiga ning vaatamatamõningasele paranemisele jääb see siiski märgatavalt alla EL keskmise.
This reflects higher mortality at all ages in these countries, especially for men.
See näitab kõrgetsuremust kõigis vanuserühmades, eriti meeste seas.
Economic growth and a gradual improvement of living standards could make a major contribution to overcome the negative impact which the early transition period had on mortality and bring longevity in line with that of the EU-15 countries.
Üleminekuaja alguses suremustmõjutanud ebasoodsatest teguritest aitab üle saada majanduskasv ja elatustasemejärkjärguline paranemine ning keskmine eluiga võib tõusta EL-15ga samale tasemele.
…as fertility has been very low in the new Member States for more than a decade.
…sest sündimus on uutes liikmesriikides üle kümne aasta olnud väga väike.
This short version of the fifth annual report on the social situation in the European Union contains an overview of the key social and economic developments in Europe, with facts and figures relating to the social dimension of the enlarged Union, looking at both developing social trends and emerging policy challenges.
Euroopa Liidu sotsiaalset olukorda käsitleva viienda aastaaruande lühiversioon annabülevaate Euroopa peamiste sotsiaalsete ja majanduslike arengute kohta, kajastades faktideja jooniste abil laienenud EL sotsiaalset mõõdet ning käsitledes uusi sotsiaalseidsuundumusi ja kujunemisjärgus poliitilisi probleeme.
This overview is completed by a series of statistical portraits that address a range of relevant social policy concerns for the European Union.
EL-25 vaadeldes näeme,et peaaegu pooltel liikmesriikidel on väike sündimuskordaja, mille peamised põhjusederinevad liikmesriigiti.
Virtually all the main European social policy domains are covered: population; education and training; labour market; social protection; income, poverty and social exclusion; gender equality and health and safety.
Seega tuleks Euroopa sotsiaalpoliitikas pöörata suuremat tähelepanutöö- ja perekonnaelu tasakaalustamisele.
With enlargement social conditions in the European Union have become more diverse and policy challenges have increased.
Sotsiaalne olukord 25 liikmesriigiga Euroopa Liidus
Population of the EU-25 Member States (2002)
EL-25 liikmesriikide elanikkond (2002)
Enlargement has raised the EU population by 20%, to more than 450 million people, but only increased its GDP by 4.5%.
Laienemine suurendas Euroopa elanikkonda 20% võrra ehk rohkem kui 450 miljoni inimeseni, samas suurenes SKT üksnes 4,5% võrra.
Thus socio-economic disparities across the Union will be wider; changes will be substantial and challenges should not be underestimated.
Seega muutuvad sotsiaalmajanduslikuderinevused liidu sees veelgi suuremaks, muutused tuntavamaks ning tekkinud probleeme eitohi alahinnata.
Differences in the social situation between the majority of the EU-15 countries and the new Member States are large in several areas, as documented throughout the report.
Aruandest nähtub, et uute liikmesriikide olukord erineb mitmes valdkonnasoluliselt enamiku EL-15 olukorrast.
But as demonstrated in the further analysis, the differences tend to be of degree rather than of character.
Kuid nagu täpsem analüüs näitab, erinevad olukorradpigem oma raskusastme kui laadi poolest.
1.1 Population trends: The ageing challenge persists
1.1 Rahvastiku suundumused: vananemise probleem kestab
Following enlargement, nearly three-quarters of the population live in six of the 25 Member States, namely Germany, the UK, France, Italy, Poland and Spain, while the remaining quarter are distributed among nineteen Member States with small to very small populations.
Kuues liikmesriigis 25st (Saksamaa, Ühendkuningriik, Prantsusmaa, Itaalia, Poola ja Hispaania) elab pärast laienemist ligi kolm neljandikku EL elanikkonnast, ülejäänudneljandik elanikkonnast jaotub 19 väikese või väga väikese elanikkonnaga riigi vahel.
The enlarged Union will still be marked by accelerated ageing in less than a decade…
Hiljemalt kümne aasta pärast nimetatakse laienenud liitu kiirelt vananevaks…
At present, the population of the new Member States is somewhat younger than that of the EU-15 countries.
Praegu on uute liikmesriikide elanikkond võrreldes EL-15ga mõnevõrra noorem.
However, this does not mean that enlargement has altered the demographic trajectory of the European Union. Due to the radical drop in fertility levels in most new Member States over the last 15 years, a short and moderate rejuvenation will soon be replaced by a more pronounced ageing process.
See eitähenda sugugi, nagu oleks laienemine muutnud Euroopa Liidu demograafilist kulgu.Johtuvalt sündimuse järsust langusest enamikus uutes liikmesriikides viimasel 15 aastalasendub lühiajaline mõõdukas noorenemine peagi vananemisega.
In other words, the Union will still be faced with the prospect of a rapidly ageing and shrinking population.
Liidu tulevikuväljavaatekson seega kiirelt vananev ja jätkuvalt kahanev elanikkond.
Migration from the East to the West of the Union is expected to be moderate…
Liidusisene ränne idast läände jääb arvatavasti mõõdukaks…
Population change: EU-25, USA and Japan, 1950-2030
Elanikkonna muutused: EL-25, Ameerika Ühendriigid ja Jaapan, 1950–2030
Immigration has grown considerably in size and importance over the last decade.
Viimasel kümnendil on märgatavalt kasvanud sisserände mõõtmed ja tähtsus.
All EU-15 countries were affected by the surge in immigration in the 1990s and many registered a historically significant net inflow.
1990. aastatelkasvas sisseränne kõigis EL-15 riigis ja mitmes neist täheldati ajaloo suurimat sisserännet.
The situation in several of the new Member States was rather different, as westward emigration rose. In some of the Baltic Republics population growth even became negative as a result of outward migration.
Mitmes uues liikmesriigis oli olukord hoopis teistsugune, sest väljaränne läände suurenes.Väljarände tõttu elanike arv mõnes Balti vabariigis isegi kahanes.
However, it is important to note that over the last ten years migration patterns have changed significantly in the new Member States of central and eastern Europe.
Tuleb siiski nentida, etväljarände mudel on viimase kümne aasta jooksul uutes Kesk- ja Ida-Euroopa (KIE) liikmesriikides oluliselt muutunud.