natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, the factthat both the growth rate of the official M3series and that of the corrected M3 seriesstrengthened in the second half of 2004 may
Sellepeamiseks põhjuseks oli lühiajaliste tähtajalistehoiuste (s.t kuni kaheaastase lepingulise tähtajaga hoiuste) negatiivne aastane kasvumäär,kuigi lühiajalised säästuhoiused (s.t kuni kolme-
Chart6Short-term MFIinterestratesondeposits
Joonis6 Rahaloomeasutuste lühiajalised hoiuseintressimäärad
(percentages per annum; rates on new business;weight-adjusted1)) overnight deposits from households deposits from households redeemable at notice of up to three months deposits from households with an agreed maturity of up to one year overnight deposits from nonfinancial corporations
(protsenti aastas; uute laenude ja hoiuste intressimäärad, kaalutud1)) kodumajapidamiste üleööhoiused kodumajapidamiste kuni 3-kuulise etteteatamisega lõpetatavad hoiused kodumajapidamiste kuni 1-aastased lepingulise tähtajaga hoiused kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete üleööhoiused kuulise etteteatamisega lõpetatavad hoiused)kasvasid samas jõudsalt.
The contribution to annual M3 growth of shortterm deposits other than overnight deposits wasaround 1.1 percentage points in 2004,considerably lower than in 2003. This lowercontribution mainly reflected developments inshort-term time deposits (i.e. deposits with anagreed maturity of up to and including twoyears), the annual growth rate of which wasnegative, while shortterm savings deposits(i.e. deposits redeemable at notice of up to andincluding three months) grew strongly.
Allikas: EKP.1) Alates 2003. aasta detsembrist arvutatakse rahaloomeasutustekaalutud intressimäärad riikide osakaalude abil, mis tuginevaduute laenude ja hoiuste 12 kuu libisevale keskmisele mahule.Jaanuarist kuni novembrini 2003 arvutati rahaloomeasutustekaalutud intressimäärad riikide osakaalude abil, mis tuginesiduute laenude ja hoiuste 2003. aasta keskmisele mahule. Lisateabe saamiseks vt EKP2004. aasta augusti kuubülletääni taustinfot “Analysing MFI interest rates at the euro area level”.
Source: ECB.1) For the period from December 2003 onwards, the weightadjusted MFI interest rates are calculated using countryweights constructed from a 12-month moving average of newbusiness volumes.
RAHALOOMEASUTUSTE POOLT ERASEKTORILEVÄLJASTATUD LAENUDE KASV OLI LAIAPÕHJALISEMM3 vastaskirjete muutused kinnitasid, et M3kasvu mõjutasid kaks vastandlikku tegurit, midamainiti eelnevalt rahapoliitilise arengukäsitlemisel.
For further information, seethe box entitled “Analysing MFI interest rates at the euro arealevel” in the August 2004 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
EUROALA REAALSEKTORI FINANTSINVESTEERINGUTE ARENG 2004. AASTAL
Finally, the contribution of marketableinstruments to the annual growth rate of M3diminished to 0.4 percentage point in 2004,from 1.2 percentage points in the previous year.This reflected in particular a strong decline inthe annual growth rate of money market fundshares/units.
2004. aasta esimeses kolmes kvartalis oli reaalsektori finantsinvesteeringute aastane kasvumäärüldiselt stabiilne võrreldes 2003. aasta keskmise kasvumääraga (vt tabelit). Üldine stabiilsusvarjas aga mitmete finantsinvesteeringute kategooriate kohati erinevat arengut.
These assets are often held byhouseholds and firms as a safe savings vehiclein times of economic and financial uncertainty, and the fact that their growth slowed reflectsthe normalisation of the portfolio allocationbehaviour of euro area residents in 2004 (seealso Box 1 entitled “Trends in the financialinvestment of the euro area non-financialsector in 2004”).
Üldiselt annavad sellised arengusuunad jätkuvalt märkueuroala residentide investeerimisportfelli struktuuri järkjärgulisest normaliseerumisest, millekäigus on taastumas ka majandusagentide valmidus investeerida riskantsematesse ja pikemaajalistesse varadesse.
The annual growth rate of the financial investment of the nonfinancial sector in the first threequarters of 2004 was broadly unchanged compared with the average rate of growth in 2003 (seetable).
Kodumajapidamised paigutasid suure osa oma finantssäästudest jätkuvalt kindlustusfondidesse,kuigi 2004. aastal muutus selliste investeeringute kasv veidi aeglasemaks.
This stability masked somewhat heterogeneous developments in the various categoriesof financial investment.
Kindlustusfondidevastu tuntakse suurt huvi juba mitu aastat.
The high degree of interest in theseproducts has been sustained over several years. It probably reflects precautionary savings forretirement in an ageing society and possibly also agents’ concerns regarding public pensionschemes.
See tuleneb tõenäoliselt sellest, et vananevaelanikkonnaga riikides hakatakse pensionipõlveks valmistudes tagavarasääste koguma; samutivõib see kajastada ka majandusagentide muret riiklike pensionisüsteemide toimimise pärast.
Financial investment of the euro area nonfinancial sector
Euroala reaalsektori finantsinvesteeringud
Annual growth rates
Aastased kasvumäärad
Financial investment Currency and deposits Securities other than sharesof which: short-termof which: longterm Mutual fund sharesof which: mutual fund shares,excluding money market fund sharesof which: money market fund shares Quoted shares Insurance technical reserves
Finantsinvesteeringud Sularaha ja hoiusedväärtpaberid, v.a aktsiadmillest: lühiajalisedmillest: pikaajalised Avatud investeerimisfondide osakudmillest: avatud investeerimisfondide osakud, v.a rahaturufondide osakud millest: rahaturufondide osakud Noteeritud aktsiad Kindlustustehnilised eraldised
Annual gains and losses on the holdingsof securities by the non-financialsector (as a percentage of GDP)
Reaalsektori väärtpaberite aastakasum ja -kahjum (protsent SKPst)
Source: ECB.Notes: See also Section 3.1 in the “Euro area statistics” section of the ECB’s Monthly Bulletin.
Allikas: EKP.Märkused: Vt ka EKPkuubülletääni “Euroala statistika” osa 3.1.
Annual data as at the end of the period.1) As at the end of the third quarter of 2004.
Aastased andmed perioodi lõpu seisuga.1) 2004. aasta kolmanda kvartali lõpu seisuga.
Figures may not add up due to rounding.2) As at the end of the period.
Ümardamise tõttu ei pruugi arvud täielikult ühtida.
The monetary aggregate M3 includes monetary instruments held by euro area non-MFIs (i.e. the nonfinancial sector and nonmonetary financial institutions) with euro area MFIs and central government.
2) Perioodi lõpu seisuga. Rahaagregaat M3 hõlmab rahalaadseid instrumente, mida euroala mitterahaloomeasutused (s.t reaalsektor jamitterahaloomeasutused) hoiavad euroala rahaloomeasutustes ja keskvalitsuses.
Chart7 Movementsin M3anditscounterparts
Joonis7 M3jasellevastaskirjete muutused
(annual flows; end of period; EUR billions; adjusted forseasonal and calendar effects)
(rahaagregaadi M3 vastav näitaja protsentides; sesoonsete jakalendriliste mõjudega kohandatud; detsember 1998 = 0)
Credit togeneralgovernment(2)
Laenud valitse-missektorile(2)
Longerterm Other financial counterparts liabilities (including (excluding capital andcapital andreserves) (5)reserves) (4)
Muud vastaskirjed (sh omakapital ja reservid) (5)
In the first half of 2004 capital outflows fromthe euro area remained robust, whereas weakercapital inflows led to a decline in the annualflow of the net external assets of the euro area MFI sector (see Chart 7).
Allikas: EKP.1) Nominaalse rahapakkumise lõhe on erinevus M3 tegelikutaseme ja M3 selle taseme vahel, mis oleks tulenenud M3 pidevast kasvust kontrollväärtusega 4,5% alates 1998. aasta detsembrist.
Such capital outflowswere the result of euro area residentspurchasing assets from noneuro area residents– one aspect of the normalisation of portfolioallocation behaviour by euro area residents.
Reaalse rahapakkumise lõhe on erinevus ÜTHIga kohandatud M3 tegeliku taseme ja M3 taseme vahel, mis olekstulenenud M3 pidevast nominaalsest kasvust kontrollväärtusega4,5% ja ÜTHI inflatsioonist vastavalt EKPhinnastabiilsusemõistele.
Tothe extent that such transactions are settledthrough the euro area MFI sector, the netexternal assets of the MFI sector and thedeposits of euro area residents decrease.
tavaks teguriks. Lisaks muutus rahaloomeasutuste poolt erasektorile väljastatud laenudedünaamika kõigis peamistes reaalsektorites ühalaiapõhjalisemaks.
Thefirst half of 2004 also saw a sustainedexpansion in MFI longerterm financialliabilities (excluding capital and reserves),which was consistent with the ongoingnormalisation of portfolio allocationbehaviour, as funds were shifted from liquidmonetary assets into longer maturityinstruments.
M3 kasvule võis avaldadasurvet ka asjaolu, et varasem netovälisvaradeaastase voo langustrend pöördus vastupidiseks.Seda suunamuutust seostati kapitali sissevooluga, mis tulenes euroalaväliste residentide taastunud huvist euroala aktsiate ja võlakirjade vastu ning euro edasise kallinemiseootustest.
These developments in netexternal assets and longerterm financialliabilities were essentially a continuation oftrends observed in the second half of 2003.However, already in the first half of 2004 thedampening effect of these factors on M3growth was partly offset by the robust growthin MFI credit to euro area residents inan environment characterised by low levelsof interest rates and improved economicconditions.
Netovälisvarade keskmine osakaal M3 kasvus tõusis 2004. aasta teise kvartali 1,1 protsendipunktilt neljandas kvartalis 2,2 protsendipunktile. Samal ajal muutus karahaloomeasutuste pikemaajaliste finantskohustuste (v.a omakapital ja reservid) kasv ühajõulisemaks – see viitas euroala residentideinvesteerimisportfelli struktuuri jätkuvale normaliseerumisele, mille käigus hakkasid euroalaresidendid eelistama mitterahalisi varasid.
dominant factor driving M3 dynamics.Moreover, the dynamism of MFI loans to theprivate sector became more broadly basedacross the main nonfinancial sectors.
Ülemäärane likviidsus on euroalal olemasolevlikviidsus, mis ületab inflatsioonisurvetamajanduskasvu rahastamiseks vajalikku likviidsust (vt joonist 8).
Upwardpressure on M3 dynamics was also associatedwith the reversal of the previous downwardtrend in the annual flow of net external assets, areversal which resulted from capital inflowscaused by a renewed interest in euro area equityand bonds on the part of noneuro area residentsas well as expectations of a further appreciationof the euro exchange rate.
Üks ülemäärase likviidsusenäitajaid on nominaalse rahapakkumise lõhe,mis tähendab erinevust M3 tegeliku taseme jaselle M3 taseme vahel, mis oleks tulenenud M3pidevast kasvust kontrollväärtusega 4,5% alates1998. aasta detsembrist.
The averagecontribution of net external assets to annual M3growth increased from 1.1 percentage points inthe second quarter of 2004 to 2.2 percentagepoints in the fourth quarter.
Teine näitaja on reaalserahapakkumise lõhe, mis korrigeerib nominaalse rahapakkumise lõhet, arvestades varasematele hinnamuutustele kulunud ülemäärastlikviidsust (s.t korrigeerimiseks kasutataksekumulatiivset inflatsioonimäärade hälvet EKPpoolt määratud hinnastabiilsuse näitajast).
At the same time,the growth in MFI longerterm financialliabilities (excluding capital and reserves)strengthened further, pointing to an ongoingnormalisation of portfolio allocation behaviourby euro area residents in favour of nonmonetary assets.
Kolmas näitaja on reaalse rahapakkumise lõhemõõtmiseks kasutatav lisanäitaja, mille arvu-
In the second half of 2004 the continuedstrengthening of growth in MFI credit to theprivate sector made that counterpart the
ÜLEMÄÄRASE LIKVIIDSUSE PÜSIMINE2004. aastal toimunud M3 kiire areng tõi kaasaülemäärase likviidsuse näitajate edasise tõusu.
(as a percentage of the relevant measure of the stock of M3;adjusted for seasonal and calendar effects; December 1998 = 0) nominal money gap based on official M3real money gap based on official M3 past price developments (i.e. the cumulateddeviation of inflation rates from the ECB’sdefinition of price stability); and the third is analternative measure of the real money gapwhich is constructed using an estimate of M3corrected for portfolio shifts.
Ülemäärase likviidsuse kõrge tase juhibtähelepanu riskidele, mis võivad ohustada hinnastabiilsust keskpikas perspektiivis. Kui olulistosa ülemäärasest likviidsusest kasutatakstasakaalustavateks tehinguteks – eriti ajal, milkindlustunne kasvab ja majandustegevuselavneb –, siis võiks see kaasa aidata inflatsioonisurve tekkimisele (vt taustinfot 2 “Misvõib juhtuda euroala ülemäärase likviidsusega?”).
When assessing these measures of excessliquidity, it should be recognised that thechoice of December 1998 as the base period isarbitrary.
Ülemäärase likviidsuse näitajate hindamiseltuleks arvestada, et 1998. aasta detsembrit kasutatakse baasperioodina ilma mingite olulistepõhjusteta.
The levels of the measures musttherefore be interpreted with caution.Moreover, as noted previously, the estimate of M3 corrected for portfolio shifts is surrounded
Seetõttu tuleks nende näitajate tõlgendamisel olla ettevaatlik. Nagu ka eespoolmainiti, seondub investeerimisportfellidestruktuurimuutustega korrigeeritud M3 hinnanguline näitaja olulisel määral ebakindlate teguritega2, mida arvesse võttes võib jooniselt näha,et kõik rahapakkumise lõhed jätkasid 2004.aasta teisel poolel kasvamist, kuigi aasta esimesel poolel viitasid märgid selle tasakaalustumisele.
4.0 by a considerable degree of uncertainty.2
Samas kajastab joonis 8 ka seda,
Bearing these caveats in mind, all estimates ofthe money gap rose further in the second half of2004, having shown signs of levelling off in thefirst half of the year.
2001. aasta keskpaigas alanud M3 tempokas kasv on põhjustanud euroala ülemäärase likviidsusenäitajate püsiva tõusu, kusjuures vastavad näitajad on kerkinud ajalooliselt kõrgele tasemele.
The large differencebetween the real money gap measure based onthe official M3 series and that based on M3corrected for the estimated impact of portfolioshifts indicates that much of the stock of excessliquidity reflected previous portfolio shiftsinto M3.
Seetähendab, et 2004. aastal oli euroalal palju suurem likviidsus kui inflatsioonisurveta majanduskasvu rahastamiseks vajalik.
However, Chart 8 also shows that thecorrected measure has risen significantly sincemid-2003, indicating that excess liquidity inthe euro area has increasingly ceased to be areflection only of portfolio shifts.
Samas tuleb likviidsusnäitajaid tõlgendada ettevaatlikkusega.
Source: ECB.1) The nominal money gap is defined as the difference betweenthe actual level of M3 and the level of M3 that would haveresulted from constant M3 growth at its reference value of4½% taking December 1998 as the base period.
Hinnates seda, mis võib ülemäärase likviidsusega juhtuda, tuleb arvesse võtta selle tekkimisetegureid.
These levels of excess liquidity signal risks tomedium-term price stability.
Eristada võib kahte peamist tegurit.
If a significantpart of this excess liquidity were to betransformed into transaction balances,particularly at a time when confidence andeconomic activity strengthened, this couldcontribute to the emergence of inflationarypressures (see Box 2 entitled “What couldhappen with the excess liquidity in the euroarea?”).
Esiteks, 2001. aasta keskpaigast kuni 2003. aastakeskpaigani kestnud pikaleveninud majandusliku, finantsilise ja geopoliitilise ebakindluse perioodi jooksul tõusis M3s sisalduvate turvaliste ja likviidsete instrumentide populaarsus märgatavalt.
In addition, ample liquidity and strongcredit growth could become a source of strongasset price increases, particularly in housingmarkets.
Teiseks, intressimäärade madal tase kõikide tähtaegade lõikes ja sellega kaasnev likviidsete varade hoidmise väike alternatiivkulu suurendas rahanõudlust, eriti viimasel ajal.Ülaltoodud teguritest lähtudes võib väita, et suur nõudlus M3s sisalduvate lühiajaliste instrumentide järele on põhjustatud peamiselt majandusagentide spekulatiivsest tegevusest ja ettevaatlikkusest, mitte niivõrd tehingutest.
2For further details, see Section 4 of the article entitled“Monetary analysis in real time” in the October 2004 issue ofthe ECB’s Monthly Bulletin.
Nendele põhjustele tuginedes saab omakorda välja töötada erinevad võimalused, kuidas kasutada ülemäärast likviidsust tulevikus ja kuidas sellesttulenevalt määrata hinnastabiilsust ohustavate riskide ulatust (vt joonist).
LIQUIDITY REMAINED AMPLEThe strength of M3 dynamics over the course of2004 implied a further increase in availablemeasures of excess liquidity, which denotes theliquidity available in the euro area that exceedsthe amount needed to finance non-inflationarygrowth (see Chart 8).
Esimene võimalus rakendada ülemäärast likviidsust puudutab majandusagente, kes võivadinvesteerida oma likviidsed varad pikemaajalistesse varadesse, omandiväärtpaberitesse, võlakir-
WHAT COULD HAPPEN WITH THE EXCESS LIQUIDITY IN THE EURO AREA?
jadesse või kinnisvarasse kas otseselt või kaudselt investeerimisfondide kaudu.
The strong growth in M3 since mid-2001 has led to a sustained increase in measures of excessliquidity in the euro area, which have reached historical highs.
Et saavutadaülemäärase likviidsuse üldine vähenemine, peavad nende tehingute osapoolteks olema kaseuroala rahaloomeasutused või euroalavälised majandusagendid.
This implies that there wassubstantially more liquidity in the euro area in 2004 than needed to finance non-inflationaryeconomic growth.
Selline ülemäärase likviidsuse kasutamise viis ei tohiks ÜTHI inflatsiooni otseselt mõjutada.
However, the levels of these measures should be interpreted with caution.
Samas võivad investeerimisportfellide struktuurimuutused muuta teatud juhtudel varade hindu, mis võivad omakordahiljem jõukusefekti teel kaudselt mõjutada inflatsiooni.
When assessing what could happen with the excess liquidity, the factors responsible for itsbuild-up should be borne in mind.
Teine võimalus on kasutada ülemäärast likviidsust mingil ajahetkel tasakaalustavatekstehinguteks.
Two broad factors can be identified. First, the protractedperiod of economic, financial and geopolitical uncertainty between mid-2001 and mid-2003led to a significantly increased preference during this period for safe and liquid instrumentsincluded in M3.
See juhtub kõige tõenäolisemalt siis, kui majanduslik kindlustunne on kasvamas.Kui kodumajapidamised ja ettevõtted sooritavad tasakaalustavaid tehinguid, suureneb nendenõudlus sisemaiste kaupade ja teenuste järele, mis võiks progressiivselt kaasa aidata reservvõimsuse praeguste marginaalide vähendamisele.
Second, the low level of interest rates across the maturity spectrum and theassociated low opportunity costs of holding liquid assets have added to the demand for money,particularly over the most recent period.
Kui aga tarbimise kiire kasv kestab piisavalt pikkaaega, võib tootmisvõimsuse pingeline kasutamine hakata aja jooksul ohustama hinnastabiilsust.
On the basis of these factors, the strong demand forshort-term instruments included in M3 may reflect a mixture of mainly speculative andprecautionary, rather than transaction, motives.
Lõpuks ei saa välistada ka võimalust, et olemasolev ülemäärane likviidsus tuleneb majandusagentide rahanõudluse püsivast muutumisest, s.t likviidsed varad on rahanõudluse struktuuris muutunud olulisemaks ja see on omakorda kergitanud soovitavat rahaliste varade taset.Selline jääv muutus võib olla tingitud näiteks kodumajapidamiste kasvavast soovist vältidariske finantsinvesteeringute vallas, sest 2000. aastast kuni 2003. aastani kandsid nad aktsiaturgudel suuri kahjusid.
Each of these motives may, in turn, implydifferent ways in which excess liquidity can be used in the future and, accordingly, differentdegrees of risk to price stability (see the chart).
Kui selle teguri mõju on märgatav, peaks euroala ülemäärane likviidsus muutuma praegustest näitajatest väiksemaks, ilma et see mõjutaks inflatsiooni.
One possibility for the use of excess liquidity is for economic agents to invest their liquidholdings in longerterm assets, in equity or debt securities, or in real estate, either directly orindirectly via investment funds.
Tegelikult aga realiseeruvad kõik kolm võimalust tõenäoliselt üheskoos. Praegu on raske hinnata, kas viimastel aastatel suurenenud likviidsete varade populaarsus jääb püsima.
In order to achieve an aggregate reduction of excess liquidity,it is necessary for either the resident MFI sector or agents outside the euro area to act ascounterparties in these transactions.
Kinnisvarasse tehtavate investeeringute jätkuv eelistamine viitab samal ajal suurele tõusule kinnisvarahindades.
This use of excess liquidity would have no direct impacton HICP inflation, but the readjustment of portfolios may, under certain circumstances, havean impact on asset prices which, in turn, could have indirect effects on inflation at a later pointin time via wealth effects.
Lisaks osutavad mõned märgid ka sellele, et majandusagendid on muutnud uuestioma investeerimisportfelli struktuuri, investeerides rohkem pikemaajalistesse finantsvaradesse.Samuti ei ole võimalik tulevikku vaadates välistada seda, et osa ülemäärasest likviidsusest kasu-
Schematicpresentationofhowexcessliquidity maybeused speculative motive precautionary motive transaction motive shortterm instruments includedin M3 longerterm assets aggregate spending structural break inmoney demand positive direct impacton HICP inflation, butlittle direct impact onasset price inflation no direct impact on HICP inflation andno asset priceinflation no significant directimpact on HICP inflation,but risk of asset priceinflation
Skeem selle kohta, kuidas ülemäärast likviidsust võib kasutada spekulatiivsel eesmärgil ennetamise eesmärgil tehingute tegemise eesmärgil rahaagregaadis M3 sisalduvad lühiajalised instrumendid pikemaajalised varad koondkulutused struktuuriline katkestus rahanõudluses puudub otsene mõju ÜTHI inflatsioonile ja varade hinna inflatsioon puudub märkimisväärne mõju ÜTHI inflatsioonile, kuid on varade hinna inflatsiooni oht positiivne otsene mõju ÜTHI inflatsioonile, kuid vähene otsene mõju varade hinna inflatsioonile
A second possibility is that the excess liquidity will at some point translate into transactionbalances.
tatakse kõrgema nominaalväärtusega tehingute sooritamiseks ning see juhtub eelkõige siis, kuimajanduslik kindlustunne on suur.
This is most likely to be the case at a time when economic confidence isstrengthening.
See võib omakorda kaasa tuua inflatsioonitõusu.
Finally, it cannot be entirely ruled out that the current situation of excess liquidity to someextent reflects a permanent change in the money demand behaviour of economic agents, i.e. astructurally higher liquidity preference and, hence, an increase in the desired level of moneyholdings.
Kokkuvõtteks võib öelda, et kuigi osa ülemäärasest likviidsusest tuleneb euroala kodumajapidamiste ja ettevõtete eelistusest likviidsemate varade suhtes, valmistab 2004. aastal saavutatudkõrge tase siiski EKP-le jätkuvalt muret ja osutab vajadusele pöörata tähelepanu võimalikeleriskidele.
Such a permanent change could, for example, be due to structurally higher riskaversion on the part of households as regards financial investments following the significantlosses they incurred on the stock markets between 2000 and 2003. To the extent that such afactor plays a role, excess liquidity in the euro area would be lower than indicated by thecurrent measures and would not have an inflationary impact.
Et ülemäärase likviidsuse võimalikud kasutusviisid vastaksid tegelikele oludele ninget seeläbi oleks võimalik kindlaks teha hinnastabiilsust keskpikas perspektiivis ohustavaid riske,jätkab EKPkõikide arengusuundade hoolikat jälgimist, pöörates erilist tähelepanu järgmistelevaldkondadele: a) investeerimisportfellide struktuurimuutused ja hinnamullide tekkimise oht;b) tavalisest suurem tarbimine; c) rahanõudluse struktuuri muutumine.
In reality, the situation is probably a combination of these three possibilities.
olema lühiajalised intressimäärad suures osasjätkuvalt muutumatud.
decline further, the money market yieldcurve became negatively sloped.
Ka tähtajalised preemiadliikusid tagasihoidlikult.
In fact, theslope of this curve, as measured by thedifference between the twelve-month and theone-month EURIBOR, reached its lowest pointon 26 March 2004, at -7 basis points.
24. veebruaril 2005 oliühe kuu ja kaheteistkümne kuu EURIBOR vastavalt 2,10% ja 2,34%.