natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Court’s audit concerned the effectiveness of the information provision and promotion measures and the regularity of the expenditure.
Kontrollikoja audit käsitles teavitamis- ja müügiedendusmeetmete mõju-sustja kulude korrektsust.
The audit questions were asfollows:
Auditiküsimused olidjärgmised: a)
(a)Doesthesystemof managementand monitoringinplaceallow the Commissionto demonstrate or measurethe effectiveness of the measures?
Kas sisse seatud juhtimis- ja järelevalvesüsteem võimaldab komisjonil meetmetetõhusust näidata või mõõta?
(b)Doesthesystemof managementand monitoringinplace make it possibleto obtainreasonableassurancethat programmesare selectedinaregular,transparent mannerandonthebasisof relevant criteria andinformation?
Kas sisse seatud juhtimis- ja järelevalvesüsteem võimaldab saada piisavat kindlust selle kohta, et programmid valitakse korrektselt, läbipaistval viisil ning asjakohaste kriteeriumide ja andmete põhjal?
(c)Does the system of management and monitoring in place make it possibleto obtain reasonable assurance as to the legality/regularity ofthe expenditure?
Kas sisse seatud juhtimis- ja järelevalvesüsteem võimaldab saada piisavat kindlust kuludeseaduslikkuse/korrektsuse kohta?
The audit was carried out between June and October 2008 at the Commission and in Spain, France and Italy.
Audit viidi läbi juunist kuni augustini 2008 komisjonis ning Hispaanias, Prantsusmaal ja Itaalias.
Asshownin Graph2,these three countries arethree ofthefive main Member States concerned by the scheme.
Nagunäidatudjoonisel2, onneedkavaga hõlmatud viie liikmesriigi hulgas kolm peamist.
They represent nearly 45 %oftheexpenditureand Italyisthelargest beneficiary.
Nad moodustavad peaaegu 45% kuludest ning Itaalia on kõigesuurem abisaaja.
Theaudit mainlyconcernedthe periodfrom 2006totheend ofthe first half of 2008. Since the promotion programmes are multiannual, reviewingthe programmesselectedinthis periodsometimesledto an examination of earlier documentation.
Audit hõlmas peamiselt perioodi alates 2006. aastast kuni 2008. aasta esimesepoolelõpuni.Kuna müügiedendusprogrammidon mitmeaastased, võib sellel perioodil valitud programmide kontrollimine sisaldada ka varasema perioodi dokumentide uurimist.
The audit approach consisted of assessing the procedures established bythe Commission and Member Statesforimplementingthe policy.
Auditi lähenemisviis sisaldas komisjoni ja liikmesriikide poolt poliitika rakendamiseks kehtestatud menetluste hindamist.
Theaudit work wasbased mainly on analysis, documentation and evaluation of the procedures and systems implemented during the mainstages by:
Audititöös analüüsiti, dokumenteeriti ja hinnati menetlusi ja süsteeme, mida põhietappide ajalrakendasid:
— the Commission (selection of programmes, monitoring and checking of expenditure, monitoring ofimplementation andimpact of the programmes); and
– komisjon (programmide valik, järelevalve ja kulude kontroll, prog-rammiderakendamiseja mõjujärelevalve)ja
— the Member States (calls for proposals, preselection of programmes, checking the selection of implementing bodies, management and monitoring oftheimplementation ofthe programmes and payments made).
– liikmesriigid (pakkumiskutsed, programmide eelvalik, rakendusasutuste valiku kontroll, programmide rakendamise ja tehtud maksete haldamineja kontrollimine).
The auditors’ work also included a visit to at least one proposing organisation which wasabeneficiaryofthepolicyineach Member State, and alsotoitsimplementing body.
Audititöö sisaldas ka vähemalt ühte külastust ettepaneku teinud organisatsiooni, kes oli iga liikmesriigi poliitika kohaselt abisaaja, ning kasellerakendusasutusse.
MAIN BENEFICIARY MEMBER STATES200708
PEAMISED ABISAAVAD LIIKMESRIIGID20072008
THEIMPACT OF THE POLICYIS CURRENTLY DIFFICULT TO MEASURE
POLIITIKA MÕJU ON PRAEGU RASKE HINNATA
OBJECTIVES AND PERFORMANCEINDICATORS
EESMÄRGID JA TULEMUSNÄITAJAD
Article 27(3) of Council
Nõukogu 25. juuni 2002. aasta
The stated objective of the information provision and promotion measures for agricultural products is to promote European agricultural products.
Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete puhul seatud eesmärk on edendada Euroopa põllumajandussaa-dusija-tooteid.
However, the current arrangements result from merging the earlier schemes from the various CMOs withoutsettingoutan overallstrategy or defining‘SMART’4 objectives.
Praegune korraldustuleneb aga erinevate ühisturu organisatsioonide eelmiste kavade ühendamisest,ilma et oleksloo-dud üldinestrateegia või määratletud SMART-4eesmärgid.
Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 248, 16.9.2002, p. 1) provides that: ‘Specific, measurable, achievable, relevant and timed [SMART] objectives shall be set for all sectors of activity covered by the budget’.
Kuna puuduvad selge strateegia alusel kehtestatud SMART-eesmärgid, millega oleks võimalik poliitikatõhusust mõõta, onkomisjoni poolt jälgitavad ja edastatavad näitajad (vt 1. selgitus) üksnes osalemise statistika ningselle abil ei mõõdeta poliitikatulemusi ega mõju.
Inthe absence of‘SMART’ objectivesresultingfrom a clearstrategy and by which the effectiveness of the policy could be evaluated, the indicators monitoredandcirculated bythe Commission(see Box 1) are simply ‘participation’ statistics and do not measuretheresults orimpact ofthe policy.
määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1), artikli 27 lõikes 3 sätestatakse: „Kõikidele eelarvega hõlmatud tegevusvaldkondadele seatakse täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud [SMART] eesmärgid”.
Statistics such as these are not satisfactory as they are, but defining more suitableindicators seems difficult, pending a better definition ofthe objectives.
Seda tüüpi statistika ei ole sellisel kujul rahuldav, kuid sobivamate näitajate määratlemine tundub keeruline, kuna vaja oleks eesmärkide paremat määratlemist.
STATISTICS MONITORED BY THE COMMISSION
KOMISJONI POOLTJÄLGITAV STATISTIKA
• Number of products involved.
• Hõlmatud toodete arv.
• Number of countries or geographic areas covered.
• Hõlmatud riikide või geograafiliste piirkondade arv.
• Number of programme proposals submitted to the Commission and acceptance rate.
• Komisjonile esitatud programmiga seotud ettepanekute arv ja nende heakskiitmise määr.
LIMITS OF EXPECTEDIMPACT OF THE POLICY
POLIITIKA EELDATAVA MÕJU PIIRANGUD
Despite strong growth since 2002, the Community budget devoted to information provision and promotion measures is still relatively small inrelationtothelarge number of products, geographical areas and subjects to be covered.
Vaatamata kiirele kasvule alates 2002. aastast, on ühenduse teavitamisja müügiedendusmeetmete eelarve ikka veel suhteliselt väike võrreldes suure arvu toodete, geograafiliste piirkondade ja käsitletavate teemadega.
In fact the Commission’s guidelines cover most of agricultural production and a list of countries corresponding to mostofthe world market (see Annex II).
Tegelikult katavad komisjoni suunised enamiku põllumajanduslikust tootmisest ja sisaldavad nende riikide loetelu, kesvastutavad maailmaturu suurema osa eest (vt II lisa).
In addition, there are many PDOs, PGIs and other qualitylabels which aresuitablefor promotion measures.
Lisaks on palju kaitstud päritolunimetusi, kaitstud geograafilisi tähiseid ja teisi müügiedenduseks sobivaid kvaliteedimärke.
Given these objectives, a comparison between the promotion expenditure of other national or private stakeholders confirmsthatthesums committed arerather modest(see Box 2).
Arvestades nende eesmärkidega, kinnitab teiste siseriiklike või erasektori huvirühmade müügiedenduskulude võrdlus, et ettenähtud summad on pigem taga-sihoidlikud(vt 2. selgitus).
Taking into account this limited budget, the measures being taken cannot ontheir own have asignificantimpact onthe objectives.
Arvestades selle piiratud eelarvega, ei piisa üksnes võetud meetmetest, et eesmärke oluliselt mõjutada.
PUTTING THE EU’S BUDGET FORINFORMATION AND PROMOTION INTO PERSPECTIVE
JA MÜÜGIEDENDUSEELARVE VÕRRELDES TEISTE EELARVETEGA
EU’s budget for information and promotion
ELi teavitus- ja müügiedenduseelarve
Examples of other promotion budgets
Näited teiste müügiedenduseelarvete kohta
• The Swiss federal budget alone provided 36 million euro of assistance to promote sales of various Swiss agricultural products in 2008 and the same sort of expenditure also exists in the cantons.
• Ainuüksi Šveitsi föderaaleelarvest eraldati toetusteks 36 miljonit eurot, et edendada mitmete erinevate Šveitsi põllumajandussaaduste ja -toodete müüki 2008. aastal ning sama suurusjärgu kulutused on ka kantonites.
• The promotion budget of the Interprofessional Council of Bordeaux wine (Conseil Interprofessionnel du Vin de Bordeaux, CIVB) was more than 21 million euro in 2008.
• Bordeaux’ veine esindava CIVB (Conseil Interprofessionnel du Vin de Bordeaux) müügiedenduse eelarve ulatus 2008. aastal üle 21 miljoni euro.
• The Italian authorities plan expenditure in 2013 of more than 100 million euro just for the promotion of Italian wine.
• Itaalia ametkonnad kavandavad 2013. aastal kulutada 100 miljoniteuro t vaid Itaalia veinide müügiedenduseks.
To achieve these objectives, these programmes ought at least, in accordance with the recitals of Regulation (EC) No 3/2008 (see Box 3), to bepartofthe wider framework of national and private measures, particularly through the notion of complementarity or the multiplier effect.
Nimetatud eesmärkide saavutamiseks peaksid need programmid olema vähemalt (kooskõlas määruse (EÜ) nr 3/2008 põhjendustega (vt 3. selgitus)) osa suuremast riiklike ja erasektori meetmeteraamistikust, eelkõigetäiendavuse mõiste või mitmekordistava mõju kaudu.
There is, however, no instrument for guaranteeing or measuring, on the one hand, consistency or complementarity with the various national and private promotion policies, or, on the other hand, a ‘multiplier effect on national and private initiatives’.
Ei ole aga olemas vahendit, mis tagaks või mõõdaks ühest küljest järjepidevust või täiendavust võrreldes erinevate riiklike ja erasektori müügiedenduspõhimõtetega, või teisest küljest mitmekordistavat mõju riiklikele ja eraalgatustele.
Moreover, the Commission does not yet havefull orreliableinformation about the various budgets orsimilar measuresimplementedin each Member State.
Lisaks ei ole komisjonil veel usaldusväärset teavet igas liikmesriigis rakendatavate erinevate eelarvete võisarnaste meetmete kohta.
EXTRACTS FROM THE SECOND AND FOURTH RECITALS OF REGULATIONEC NO 3/2008
VÄLJAVÕTTED MÄÄRUSEEÜ NR 3/2008 TEISESTJA NELJANDAST PÕHJENDUSEST
• ‘[…] to develop an overall, coherent information and promotion policy […]
• „[…] on vaja arendada üldist järjekindlat teavitamis- ja müügiedenduspoliitikat […]”.
• ‘Such a policy usefully supplements and reinforces the schemes run by Member States […].’
• „Selline poliitika täiendab ja tugevdab oluliselt liikmesriikide meetmeid […]”.
• ‘Such action, by helping to open up new markets in third countries, is also likely to have a multiplier effect on national and private initiatives.’
• „Sellisel kolmandates riikides uusi turge avaval tegevusel on tõenäoliselt ka riiklikke ja eraalgatusi mitmekordistav mõju”.
The Commission ordered seven
Komisjon tellis perioodil
The available evaluation reports5, while recognising that Community co-financing may well have generated some positive effects, also underlined the absence of a coordination mechanism and the limited synergies or aspects of complementarity(see Box 4).
Kuigi olemasolevates hindamisaruannetes5 tunnistatakse, et ühenduse kaasrahastamisega võidi saavutada teatav positiivne mõju, juhitakse tähelepanu ka kooskõlastusmehhanismi puudumisele ning piiratud sünergiale võitäiendavuse aspektidele(vt 4. selgitus).
external evaluations during the period 2006–07 on various subjects or geographic areas.
2006-2007 seitse välishindamist erinevate teemade või geograafiliste valdkondade kohta.
These evaluations were based inter alia on examining samples of programmes implemented with effect from 2002 or 2003.
Need hindamised põhinesid muu hulgas alates 2002. või 2003. aastast rakendatud programmide valimite uurimisel.
DIFFICULTY OF EVALUATING THEIMPACT OF THE VARIOUS PROGRAMMES
MITMETE ERINEVATE PROGRAMMIDE MÕJU HINDAMINE ON KEERULINE
The Court’s auditors examined a sample of 30 programmes completed in the period 2006–07 in order to establish to what extent the available activity reports provided for in the regulations6 allow the Commis- sion to demonstrate or measure theindividualimpact of the various programmes.
Kontrollikoja audiitorid uurisid perioodil 2006-2007 lõpetatud 30 programmist koosnevat valimit, et teha kindlaks, mil määral võimaldavad määrustega6 ettenähtud tegevusaruanded komisjonil näidata või mõõta mitmete erinevate programmideindividuaalset mõju.
This examination showed that the Commission does not have a formal procedure for analysing these reports.
Uurimine näitas, et komisjonil puudub ametlik menetlus nimetatud aruannete analüüsimiseks.
The cases examined did not always show signs of such analysis and some of them did not contain allthereports or otherrequisiteitems.
Uuritud juhtudel ei ilmnenud alati märke analüüsi tegemisest ning osal juhtudel ei oldud koostatud kõiki aruandeid või muid vajalikke dokumente.
EXTRACTS FROM EVALUATION REPORTS ON THE LIMITS OF COORDINATION AND SYNERGIES
VÄLJAVÕTTED ARUANNETEST KOOSKÕLASTAMISE JA KOOSTOIME PIIRANGUTE KOHTA
• ‘The regulations do not provide clear and explicit incentives for promoting synergies between cofinanced programmes, whether within a single country or between countries.
• „Määrustes ei ole sätestatud täpseid ja selgesõnalisi stiimuleid kaasrahastatud programmide vahelise koostoime edendamiseks hoolimata sellest, kas programme rakendati ühes riigis või koostöös mitme riigiga.
The same was observed of synergies between cofinanced programmes and MS or private sector programmes.’
Sama täheldati kaasrahastatud programmide ning liikmesriikide või erasektori programmide koostoime puhul”.
• ‘The regulations and programme documents do not refer to how synergies can be brought about andthereis no evidencethat any ofthe campaigns have promoted cooperation at EUlevel.[…] No synergies or specific coordination mechanisms have been identified between cofinanced programmes […].’
• „Määrustes ega programmi dokumentides ei viidata sellele, kuidas koostoimet oleks võimalik tekitada ning puuduvad tõendid selle kohta, et kampaaniad oleksid edendanud koostööd ELi tasandil. […] Kaasrahastatud programmide vahel ei leitud koostoimet ega konkreetseid kooskõlastusmehhanisme […]”.
• ‘Onlythe national authorities and proposing organisations are ableto ensure complementarity between European, national and private promotion initiatives.
• „Ainultriiklikud ametiasutusedja ettepanekuteinud organisatsioonid suudavadtagadatäienda-vuse Euroopa Liidu,riiklikeja erasektori müügiedendusalgatuste vahel.
Whilst redundant aspects and contradictions had been avoided, few synergies could be identified […] The diversity of the programmes being supported does not promote complementarity between European programmes.’
Kuigi üleliigseid aspekte ja vastuolusid on suudetud vältida, leiti vähesel määral koostoimet […] Toetatavate programmide mitmekesisus ei edenda täiendavust ELi programmide vahel”.
Six examples were found in the sample that was examined where the auditors considered that this was not the case.
Uuritud valimis leiti kuus näidet, mille puhul audiitorid järeldasid, et see nii ei olnud.
In mostcases7the‘summaryofthe workcarriedout’issufficiently detailedtounderstandthe wayin whichthe money wasspentand what measures were carried out, andto ensurethatthese were consistent with the promotion objective.
Enamikul juhtudest7 oli tehtud töö kokkuvõte piisavalt üksikasjalik, et mõista,kuidasrahaolikulutatudja millised meetmedolidelluvii-dud, ning tagada, et need olid kooskõlas müügiedenduse eesmärgiga.
By contrast, although the auditors couldsee animprovement,the quality of availableinformation on ‘the evaluation of the results obtained’ is still less than satisfactory (see Box 5):
Kuigi audiitorid täheldasid paranemist, jätab olemasoleva „saadud tulemuste hindamisega” seotud teabe kvaliteetikka veel soovida (vt 5. selgitus): a)
(a) Almost all the reports contain a qualitative assessment of the impact but,in most cases,itis not documented or even properly argued and therefore it is not actually possible to evaluate the impact ofthe measures.
Peaaegu kõik aruanded sisaldavad mõju kvalitatiivset hindamist, kuid enamikul juhtudest ei ole seda dokumenteeritud või isegi nõuetekohaselt argumenteeritud ning seetõttu ei ole tegelikult võimalik hinnata meetmete mõju.
EXAMPLE OF A NON-DOCUMENTED QUALITATIVE APPRAISAL IN ONE OF THE ACTIVITY REPORTS EXAMINED
NÄIDE ÜHES UURITUD TEGEVUSARUANDES LEITUD DOKUMENTEERIMATA KVALITATIIVSE HINDAMISE KOHTA
The ‘Evaluation of the project’s impact’ section of one report that was examined stated ‘Even though we do not have completely exactindicators, we can assure you with absolute confidence andin all conscience that the three-year campaign conducted by the XX company has achieved excellent results, which are on a par with or even better than those forecast in the approved programme […]’.
Ühe uuritud aruandejaos„Projekti mõju hindamine” märgiti, et„kuigi meil puuduvadtäiestitäpsed näitajad, võime teile täie kindlusega kinnitada, et XX firma poolt läbi viidud kolmeaastase kampaania tulemusel saadi suurepärased tulemused, mis vastavad heakskiidetud programmi prognoosile või on isegi paremad […]”.
EXAMPLE OF AN INDICATOR NOT DIRECTLY CORRESPONDING TO THE AIMS SET BY THE PROGRAMME
NÄIDE PROGRAMMIGA KEHTESTATUD EESMÄRKIDELE OTSESELT MITTEVASTAVA NÄITAJA KOHTA
One programme had asits objectivetoinform consumers aboutthespecific qualities of PDO dairy products.
Ühe programmi eesmärk oli teavitada tarbijaid kaitstud päritolunimetusega piimatoodete eriomadustest.
Although the implementation report states the number of contacts achieved by the various measures, it does not contain any analysis of the impact of these contacts on the level of information to consumers.
Kuigirakendusaruandes märgitakse erinevate meetmetegasaavutatud kontaktide arv, ei analüüsita selles nimetatud kontaktide mõju tarbijatele antava teabe tasandil.
Conversely, an analysis ofthis kind didform part oftheimplementationreportfor a‘Poultrymeat’ programme that was examined.
Samas sisaldas uuritud kodulinnuliha programmi rakendusaruanne seda tüüpi analüüsi.
EXAMPLE OF INDICATORS ANNOUNCED BY THE PROGRAMMES BUT NOT FOLLOWED UP
NÄIDE NÄITAJATE KOHTA, MIS KUULUTATI PROGRAMMIDEGA VÄLJA, KUID MILLE PUHUL JÄRELKONTROLLI EI TEHTUD
One ‘Fruit and vegetables’ programme set specific objectives (‘to achieve average fruit and vegetable consumption of 6,2 portions per day and per person’; ‘to achieve an average level of consumption of four apples per week per person’; ‘kiwis: to achieve a 60 % market penetration rate’) and even stated ‘The progress made in achieving these objectives will be monitored annually’.
Ühe puu- ja köögivilja programmi puhul kehtestati erieesmärgid („saavutada keskmiseks puu- ja köögivilja tarbimiseks 6,2 toidukorda päevas inimese kohta”; „saavutada keskmiseks tarbimiseks neli õuna nädalasinimese kohta”;„kiivid:saavutada 60%turuosa”)ja märgitiisegi, et„nimetatud eesmärkide saavutamise üle teostatakse iga-aastast järelevalvet”.
Butthereportsthat wereexamined did not contain any indicator corresponding to this planned monitoring.
Kontrollitud aruanded ei sisaldanud aga näitajaid, mis vastanuks kavandatud järelevalvele.
One‘Wine’ programme wasforecasting 10 million contacts, butthe correspondingreports did not contain any monitoring of this indicator.
Ühe veiniprogrammi puhul prognoositi 10 miljonit kontakti, kuid vastavad aruanded eisisaldanud nimetatud näitaja järelevalvet.
Three examples were found in the sample that was examined.
Uuritud valimis leiti kolm näidet.
(b)Most reports contain quantitative indicators but these are mostly of the type ‘number of contacts generated’.
Enamik aruannetest sisaldab kvantitatiivseid näitajaid, kuid need kuuluvad enamjaolt „loodud kontaktide arvu” liigi alla.
Althoughthistype of indicator can contribute to the evaluation of the impact of the measures,itisofteninsufficient whenitcomestothereal objectives of programmes designedtoincrease sales orimprove consumer knowledge.
Kuigi seda liiki näitajad võivad meetmete mõju hindamisele kaasa aidata, ei oleseesagelipiisav müügi suurendamiseks või tarbijate teadmiste täiendamiseks kavandatud programmide tegelike eesmärkide hindamisel.
(c)Certain reports8 do not contain the impact indicators which were announced whenthe programme was approved.
Teatavad aruanded8 ei sisalda mõju näitajaid, mis kehtestati pärast programmi heakskiitmist.
The Court’s observation concerning the difficulty of evaluating the impact of the various programmes on the basis of theinformation available is in part borne out by the various evaluations that have already been mentioned.
Eelnevalt mainitud erinevad hinnangud kinnitavad osaliselt kontrollikoja tähelepanekut, et olemasolevateabe põhjal onraske hinnata erinevate programmide mõju.
The fact is that, whilst most of the evaluations conclude that the various measures do have a positive impact (see paragraph 29), they emphasise that effectiveness is in general not measuredorishard to measure andthatitis,for example, difficultto establish a direct link between the programmes and any changes in sales or demand that maybeobserved.Thedifficultyof measuringtheefficiencyof programmes(cost–impactratio)is also pointed out(see Box 6).
Fakt on see, et kuigi enamik hinnangutest kinnitab meetmete positiivset mõju (vt punkt 29), rõhutatakse neis, et mõjusust üldiselt ei mõõdeta või seda on raske mõõta ning et seega on näiteks keeruline luua otsest seostprogrammidening müügisjanõudlusestoimuvate muutuste vahel, mida on võimalik jälgida. Programmide tõhususe (kulude-mõju suhe) mõõtmise keerukustuuaksesamuti esile(vt 6. selgitus).
EXTRACTS FROM EVALUATION REPORTSILLUSTRATING LIMITATIONS ON MEASURING EFFECTIVENESS
VÄLJAVÕTTED HINDAMISARUANNETEST, MILLES NÄITESTATAKSE TÕHUSUSE MÕÕTMISE PIIRANGUID
• ‘Currently no conclusion is possible on cost versus impacts of measures or actions for the majority of programmes. [...] no causality link between I & P programmes and evolution of Community demand for F & V can be provided, and it is not easy to establish the link with demand for F & V in general, owing to the influence on demand of many external factors.’ • ‘The methods used for assessing the cost–output ratio are often subjective (unreliable and probably biased) and lack rigour […] the absence of detailed quantitative data during implementation impedes sound judgment on the efficiency of specific actions or of the cost versus impact relationship of the programmes […] no in-depth evaluations providing information on the TGs reached, the results or the impact of the programmes.’
• „Kulude-väljundi suhte hindamisel kasutatud meetodid on sageli subjektiivsed (ebausaldusväärsed ja arvatavasti erapoolikud) ning pole piisavaltranged[…] üksikasjalike kvantitatiivsete andmete puudumine rakendamise ajal pärsib kaalutletud otsuse tegemist konkreetsete tegevuste või programmide kulude ja mõju suhte tõhususe kohta […] puuduvad põhjalikud hindamised, mis annaksid teavet sihtrühmade, saavutatud tulemuste või programmide mõju kohta”.
• ‘There is an overall lack of measurement of the effectiveness of the measures in terms of improvement of the image of the Community products and themes and of the demand for organic products.
• „Ühenduse toodete ja teemade maine ning mahepõllundustoodete nõudluse parandamise seisukohast vaadatuna meetmete mõjususe hindamist ei tehta.
Moreover, there is a lack of norms against which the trends in these respects could be benchmarked.’
Lisaks puuduvad ka normid, millega neid trende oleks võimalik hinnata”.