natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This, together with theuncertainties surrounding the country’s fiscalpolicy outlook, rekindled market concernsabout the sustainability of global imbalances.Partly reflecting these concerns, the USdollar experienced a relatively broad-baseddepreciation in the last months of the year.
Puudujäägi suurenemine jaebakindlus USAeelarvepoliitiliste väljavaadetesuhtes on toonud taas päevakorrale üleilmsetasakaalustamatuse jätkumisega seotud mured.Need mõjutasid osaliselt ka USAdollarit, misnõrgenes aasta viimaste kuude jooksulsuhteliselt laiapõhjaliselt.
In the United States, economic growthcontinued at a generally brisk pace in 2004, with real GDP increasing by 4.4% for theyear as a whole (according to preliminaryestimates).
muutus veelgi laiaulatuslikumaks pärastkauaoodatud tööturutingimuste paranemist.SKPreaalkasvu suurendasid endiselt head näitajad kodumajapidamiste tarbimise ja ettevõteteinvesteeringute vallas (eelkõige investeeringudseadmetesse ja tarkvarasse), samas oli netoekspordi mõju majanduskasvule negatiivne.
This expansion also broadenedfurther to encompass the long-awaitedimprovement in the labour market.
Eratarbimise kindel kasv jätkus suurema osaaastast, sest makromajandusliku poliitika mõju
Growth inreal GDP was supported by continued strengthin household consumption and businessinvestment (particularly on equipment andsoftware), while net trade made a negativecontribution to growth.
2004. aastal jätkus Ameerika Ühendriikidemajanduskasv üldiselt kiires tempos, kusjuures SKP reaalkasv oli esialgsete hinnangutekohaselt kogu aasta kohta 4,4%. Majanduskasv
Accordingly, surveybased and market measures of longer-terminflation expectations remained contained,despite a moderate rise in the latter.
Seegaolid uuringutepõhised ja turgude pikaajalisedinflatsiooniootused endiselt suhteliselt tagasihoidlikud, vaatamata veidi kerkinud turuootustele.
Although employment growthpicked up after several years of weakness,upward pressures on wages remained generallycontained owing mostly to remaining slack inthe labour market. Subdued growth in labourcosts, combined with high oil prices,contributed to restraining underlying growth inreal disposable income in the second half of2004.
oli endiselt soodne, eluasemeturg kasvashoogsalt ja palgatööliste arv suurenes tuntavalt.Kuigi pärast mitmeaastast madalseisu hakkastööhõive kasv kiirenema, jäi nominaalpalkukergitav surve siiski suhteliselt väikseks, sestenamasti valitses tööturul ikka veel loidus.Reaalse kasutatava tulu suurenemist pidurdasid2004. aasta teisel poolel tööjõukulude tagasihoidlik kasv ja naftahinna tõus.
In the absence of a one-off boost toincome coming from an extraordinary largedividend payment in December, this wouldhave pushed down the personal saving rate stillfurther.
Seega olekseraisikute säästumäär langenud väga madalale,kui detsembri lõpus poleks suured erakorraliseddividendid tulusid korraks kergitanud.
At the same time, household debt roseto a historically high level as a proportion ofdisposable income in 2004.
Samalajal tõusis kodumajapidamiste võla osakaalkasutatavas tulus varasemate perioodidega võrreldes eriti kõrgele tasemele.
Business investment grew vigorously in 2004,led by increased investment in equipment andsoftware, in an environment of favourablefinancing conditions, temporary fiscalincentives and low levels of inventoriesaccompanied by strong demand.
2004. aastal kasvasid ettevõtete investeeringudjõudsalt – seda eriti seadmetesse ja tarkvarassetehtavate investeeringute vallas. Investeeringutetõusule aitasid kaasa soodsad rahastamistingimused, ajutised eelarvepoliitilised stiimulid ja madal varude tase koos suure nõudlusega.
Althoughhigher oil prices contributed to an increasein the cost of raw materials, corporateprofitability remained strong.
Kuigi kõrge naftahind kergitas katoormehindu, oli ettevõtete kasumlikkus jätkuvalt kõrge.
Partly reflectingthe improvement in the labour market,productivity growth declined during 2004,although it still remained relatively strong forthe year as a whole.
Tööturutingimuste paraneminemõjutas osaliselt ka tööviljakuse kasvu aeglustumist 2004. aasta jooksul, kuigi kasv koguaasta lõikes oli siiski suhteliselt suur.
Following a period of historically low interestrates, the Federal Open Market Committee(FOMC) of the Federal Reserve Systemincreased the federal funds rate target by125 basis points in 2004.
Pärast kauakestnud intressimäärade madalseisutõstis USAföderaalreservi rahapoliitika komitee (FOMC) 2004. aastal baasintressimäära 125baaspunkti võrra.
This increase wascarried out in five successive 25 basis pointsteps beginning in June 2004, which broughtthe target for the federal funds rate to 2.25% bythe end of the year (in early February 2005 itreached 2.5%).
2004. aasta juunis alanudbaasintressimäära tõstmine toimub viies astmes,iga kord tõstetakse määra 25 baaspunkti võrra.Seega oli baasintressimäär aasta lõpuks kasvanud 2,25% võrra (2005. aasta veebruari alguljõudis vastav näitaja 2,5% tasemeni).
While the FOMC noted thatpolicy accommodation could be removed at apace that was likely to be measured, itunderlined that it would respond to changes ineconomic prospects as and when needed inorder to fulfil its obligation to maintain pricestability.
FOMCleidis, et poliitiliste lahenduste kohandamiselõpetamine leiab tõenäoliselt aset mõõdukastempos; samas rõhutas komitee, et kui majanduslikud väljavaated muutuvad, reageeritakseneile muutustele vastavalt vajadusele, sestkomitee peab hinnastabiilsuse säilitamisekstäitma oma kohustusi.
With respect to fiscal policy, thefederal government budget deficit worsened to3.6% of GDP in the fiscal year 2004, despite thepick-up in economic activity.
Eelarvepoliitilisestseisukohast vaadates kasvas föderaalvalitsuseeelarve puudujääk 2004. eelarveaastal 3,6%ni SKPst, hoolimata majandustegevuse elavnemisest.
The external balance of the United Statescontinued to deteriorate in 2004, with the UStrade and current account deficit rising tohistorically high levels as a proportion of GDP.In real terms, growth in imports continued tooutpace that of exports despite the cumulativedepreciation of the US dollar since early2002, as strong domestic demand in the United States significantly outpaced that of majortrading partners.
2004. aastal jätkus Ameerika Ühendriikide maksebilansi halvenemine ning USAväliskauban-dus- ja jooksevkonto puudujäägi suhe SKPssetõusis varasemaga võrreldes kõrgele tasemele.Reaalseid näitajaid võrreldes võib öelda, etimpordi kasv oli ekspordi kasvust endiseltkiirem, kuigi USAdollari kumulatiivne nõrgenemine jätkus alates 2002. aasta algusest,mistõttu Ameerika Ühendriikide suur sisenõudlus ületas märkimisväärselt riigi peamistekaubanduspartnerite nõudluse.
The related domestic saving/investment imbalance reflected continuedpublic sector dissaving and a historically lowpersonal saving rate.
Peamiselt tänu kõrgele energiahinnale suurenes2004. aastal ka tarbijahindade inflatsioon,kusjuures aastane THI kasvas 3,3%.
In Japan, the economic recovery lostmomentum in the course of 2004.
2004. aastal rauges Jaapani majanduse taastumine.
Following astrong expansion in the first quarter of the year,economic activity significantly deceleratedthroughout the rest of 2004.
Pärast majanduskasvu hoogustumist2004. aasta esimeses kvartalis iseloomustas ülejäänud aastat märgatav majandustegevusekasvutempo pidurdumine, mis oli eelkõige seotud valitsemissektori väiksemate kulutuste,erasektori sisenõudluse vähenemise ja ekspordikasvu aeglustumisega.
This decelerationin economic activity particularly reflectedlower public spending and weakening privatedomestic demand, as well as a moderation inthe dynamics of exports.
Siiski oli aastane SKPreaalkasv 2004. aastal baasefekti ja esimesekvartali heade näitajate tõttu suurem, kui see oliolnud 1996. aastast saadik (2,6%).
Nevertheless, as aresult of base effects and the strong firstquarter, in 2004 annual real GDP growth roseto its highest rate since 1996 (2.6%). Somegradual improvements were observed in labour
Tööturutingimustes võis täheldada mõningast paranemist.Samal ajal aitasid ettevõtete bilansside ümberstruktureerimine ja kulude kärpimine kaasaettevõtete kasumi jõudsale kasvule, kusjuurespangandussektoris alanes halbade laenude tase.
market conditions.
TOORMEHINNAD TÕUSID 2004.
COMMODITY PRICES ROSE STRONGLY IN 2004Oil prices increased throughout most of theyear amid considerable volatility.
AASTAL OLULISELMÄÄRALNaftahind kasvas peaaegu kogu aasta jooksul,läbides märkimisväärseid kõikumisi.
The priceof Brent crude oil reached a peak of USD 51 at the end of October, compared with USD 30 at the beginning of the year (see Chart 3).
Brentitoornafta hind kerkis oktoobri lõpus kõigiaegade kõrgeima tasemeni – 51 USAdollarinibarreli kohta, kusjuures aasta alguses oli vastavhind 30 USAdollarit (vt joonist 3).
For the whole of 2004, the averageprice of Brent crude oil was USD 38, 33%above the average of 2003.
2004. aastakeskmine Brenti toornafta hind oli 38 USAdol-larit barreli kohta, mis ületas 2003. aastakeskmist hinda 33%.
If measured in termsof euro, the price of Brent crude oil increasedby 20% over the same period.
Eurodes mõõdetunakallines Brenti toornafta hind nimetatud perioodi jooksul 20%.
The main factorsbehind the surge in oil prices in 2004 were thestrength of global demand for oil, securityconcerns about oil supplies and a supply anddemand mismatch for different qualities of oil.
2004. aastal olid põhilisteksnaftahinda tõstvateks teguriteks üleilmse nõudluse tugevnemine, naftatarnete turvalisusegaseotud mured ning eri kvaliteediklassidega naftapakkumise ja nõudluse tasakaalustamatus.
Concerns about deflation eased somewhatduring the year, but did not fully dissipate.Corporate goods prices increased, mainlyreflecting increases in raw material prices, whilefinal goods prices continued to declinemoderately.
Aasta jooksul leidsid deflatsiooniga seotudmured teatud määral leevendust, kuid eikadunud siiski täielikult. Ettevõtete toodete hinnad tõusid, kajastades peamiselt toormehindade kallinemist, samal ajal jätkus vähenevalmistoodete hindade odavnemine.
The annual rate of change inconsumer prices for the year as a whole stood at0%, compared with -0.3% in 2003.
Pärast2003. aasta -0,3%list muutust moodustas tarbijahindade tõus 2004. aastal kokku 0%.
In Octobersigns of abating deflationary pressures led some Bank of Japan Policy Board members to predicta slight increase in the CPI excluding fresh foodin the fiscal year 2005.
Oktoobris prognoosisid mõned Jaapani keskpangarahapoliitika nõukogu liikmed seoses deflatsioonisurve alanemisele viitavate märkidega2005. aastaks THI (v.a värsked toidukaubad)väikest tõusu.
However, deflationarypressures re-emerged towards the end of 2004 asa result of the decline in prices of liberalisedutility services.
Siiski tekkis deflatsioonisurve2004. aasta lõpupoole uuesti, ja selle põhjustasvabakslastud kommunaalteenuste hindade langus.
The Bank of Japan raised thetarget range for the outstanding balance oncurrent accounts held with it to JPY 30-35trillion in January 2004.
2004. aasta jaanuaris tõstis Jaapanikeskpank jooksevkonto saldo eesmärgi 30–35triljoni jeeni vahemikku.
The monetary policystance remained unchanged during theremainder of the year.
Ülejäänud aasta jooksul püsis riigi rahapoliitiline hoiak muutumatu.
Demand for oil soared, particularly in Asia and North America, and continued to exceedexpectations throughout 2004 in a context ofrobust global economic growth.
Nõudlus nafta järele suurenes ülikiirestieelkõige Aasias ja Põhja-Ameerikas, ületadesootusi kogu 2004. aasta jooksul tänu maailmamajanduse jõulisele kasvule.
According tothe International Energy Agency, the globaldemand for oil increased by 3.4% in 2004,its highest rate of growth in almost threedecades.
Rahvusvahelise Energiaagentuuri hinnangute kohaselt kasvasüleilmne nõudlus nafta järele 2004. aastal 3,4%,mis on olnud ligi kolmekümne aasta kiireimkasv.
Sustaining strong momentum from the previousyear, the non-Japan Asian economies registeredanother very robust year of growth in 2004,benefiting particularly from strong externaldemand, reviving domestic demand and China’sinvestment boom.
Jätkuna eelmise aasta hoogsale arengule osutus2004. aasta Aasia riikidele (v.a Jaapan) järjekordseks väga jõulise majanduskasvu aastaks.Eelkõige aitasid sellele kaasa suur välisnõudlus, Hiina investeerimisbuum ja taastuvsisenõudlus.
Regional integration in Asiastrengthened, as indicated by the rapid growthin intra-regional trade and investment flows.Nevertheless, the growth momentum easedtowards the end of 2004 amid moderatingexternal demand and high oil prices.
Aasias on kiirenenud piirkondliklõimumine, mida tõendab piirkondade vahelisekaubanduse ja investeeringute kiire kasv. Sellele vaatamata hakkas kasvutempo 2004. aastalõpupoole välisnõudluse vähenemise ja naftahinna tõusu tõttu aeglustuma.
At thecountry level, the Chinese economy continuedto grow strongly, with some signs of overheatingin the first half of the year.
Riikide seisukohast vaadatuna jätkus Hiina majanduse tuntavkasv, kuigi aasta esimesel poolel võis täheldadamõningaid ülekuumenemise märke.
Policy measuresslowed investment momentum in the second halfof the year, but did not dampen overall economicactivity. In the year as a whole, Chinese GDPgrew by 9.5%.
Selle vältimiseks võetud poliitilised meetmed aeglustasid aasta teisel poolel investeeringute kasvu,kuid ei pärssinud üldist majandustegevust.Aaasta jooksul kasvas Hiina SKP9,5%.
In Latin America, the economic situationshowed a considerable improvement, supported
Ladina-Ameerika majanduslik olukord paranesmärgatavalt tänu ekspordi ja sisenõudlusekasvule.
Turning to supply conditions, in early 2004market participants expected – in response tostatements by the Organisation of Petroleum Exporting Countries (OPEC) – that cuts in OPEC production were imminent, even thoughthey did not subsequently materialise.
Pakkumise osas eeldasid turuosalised 2004.aasta alguses, pärast Naftat Eksportivate Riikide Organisatsiooni (OPEC) avaldusi, et OPECiriigid vähendavad peatselt oma toodangut, kuidseda ei tehtud. Selle asemel suurendasid nii OPECi kui ka teised tootjariigid 2004. aastaltoornafta tootmist märkimisväärselt.
Instead,both OPEC and non-OPEC producers increasedcrude oil production significantly in 2004.
Etüleilmsed naftatarned kasvasid, kahanes reservja töötlemisvõimsus olulisel määral.
Asthe global supply of oil increased, spareproduction and refining capacity shrankconsiderably, leaving only a very limitedmargin for unexpected oil supply disruptions.As a result, oil prices in 2004 became verysensitive to unanticipated changes in thesupply/demand balance, to market perceptions
Kui naftatarnetes oleksid tekkinud ootamatud tõrked,oleks probleemide lahendamiseks jäänud vägavähe manööverdamisruumi. Selle tulemusenareageeris naftahind 2004. aastal ülitundlikultpakkumise ja nõudluse tasakaalu muutustele,turuootustele toornafta tarnete turvalisusesuhtes ja kahtlustele seoses naftavarudepiisavusega.
2.2MONETARY AND FINANCIALDEVELOPMENTS
Joonis3Peamised muutusedtoormeturul
Brent crude oil (USD/barrel; left-hand scale) non-energy commodities (USD; index: 2000 = 100; right-hand scale)
Brenti toornafta hind (USD/barrel; vasakpoolsel teljel) toore (v.a energia) (USD; indeks 2000 = 100; parempoolsel teljel)
M3 GROWTH INFLUENCED BY TWO OPPOSINGFORCESAgainst the background of the monetary policystance and capital market developments,monetary dynamics in 2004 were influenced bytwo opposing forces: on the one hand, the lowlevel of interest rates and, on the other hand, thenormalisation of portfolio allocation behaviourof euro area residents following their strongpreference for liquidity between 2001 andmid-2003.
2004. aastal toimus investeerimisportfelli struktuuri normaliseerumine aeglase tempoga.
In the first half of 2004 themoderating impact on M3 growth of thenormalisation of portfolio allocation behaviourdominated and the annual growth rate of M3continued the slowdown that had started in thesummer of 2003, declining to 5.3% in June 2004.The annual growth rate of M3 strengthenedagain in the second half of 2004, standing at6.4% at the end of the year, as the stimulativeimpact of the low level of interest rates and theresulting low opportunity costs of holdingmoney came to the fore, reinforced by arenewed decline in longterm interest rates.
Kuigivarasemate aastate erakordne majanduslik jafinantsturgude ebakindlus taandus, püüdsidteiste seas näiteks euroala kodumajapidamisedjätkuvalt riske vältida, sest alates 2000. aastastkuni 2003. aasta keskpaigani oli aktsiaturgudelkestnud pikaleveninud kapitalikahjude periood.See võib olla ka põhjuseks, miks investorid eelistasid niivõrd ulatuslikult likviidseid varasid,kuigi praeguses majandustsükli etapis ei ole taoline käitumine tavaline.
Atthe same time, monetary dynamics in 2004 alsoreflected the fact that output growth wasstronger than in the previous year.
Lisaks olid rahalistevarade hoidmise intressimäärad madalad, mistähendab, et nende stimuleeriv mõju peaksolema eriti suur.
The prices of non-energy commodities, whichhad been buoyant since the second half of 2003,peaked in the first half of 2004 (see Chart 3)owing to the strong global economic recovery.Overall non-energy commodity prices easedsomewhat in the second half of 2004, as theprices of both food and agricultural rawmaterials fell from the peaks reached earlier inthe year.
2003. aasta teisel poolel kerkima hakanudtoorme (v.a energia) hinnad jõudsid tipptasemele 2004. aasta esimesel poolel (vt joonist 3).
The prices of metals, however,continued to rise.
Sellele tõusule aitas kaasa maailmamajanduse kiire taastumine.
In US dollar terms, overallnon-energy commodity prices were, onaverage, 22% higher in 2004 than a year earlier.
2004. aasta teiselpoolel ei jätkunud toorme (v.a energia) hindadetõus enam samas ulatuses, sest toidukaupade japõllumajanduslike toormete hinnad hakkasidpärast aasta alguses saavutatud tipptasetalanema, kuigi metalli hindade tõus ei peatunud.USAdollarites olid toorme (v.a energia) hinnad2004. aastal keskmiselt 22% kõrgemad kui aastatagasi.
The normalisation of portfolio allocationbehaviour seen in 2004 proceeded only slowly.Although the exceptional economic andfinancial market uncertainty of previousyears diminished, the risk aversion of, interalia, euro area households appeared to remainpronounced after a prolonged period of capitallosses in stock markets between 2000 andmid-2003.
Madalate intressimäärade üha domineerivammõju M3 kasvule avaldub eriti hästi M3 korrigeerimisel alates 2001. aastast kuni 2003.aasta keskpaigani kestnud erakordse finantsturgude ebakindluse perioodil toimunud investeerimisportfellide struktuurimuutuste hinnangulise mõjuga1.
This may explain the liquiditypreference among investors, which was greaterthan would be considered normal for this stageof the economic cycle.
Arvutusaluste tõttu ei mõjuta korrigeeritud näitajat ka investeerimisportfellidestruktuuri hilisem normaliseerumine, seepärastpeaks selle näitaja puhul ilmnema intressimäärade mõju selgemini kui ametliku M3
Thiscould be due to the existence of transactioncosts that are associated with shifts out ofliquid assets and would further lower theopportunity costs of holding such assets.
M3 KASVU MÕJUTASID KAKS VASTANDLIKKU TEGURITArvestades rahapoliitilist hoiakut ja kapitaliturul toimunud sündmusi, kujundasid 2004. aastalrahapoliitilist arengut kaks vastandlikku tegurit: ühelt poolt madalad intressimäärad ja teiseltpoolt euroala residentide investeerimisportfellide struktuuri normaliseerumine, mis järgnes2001. aastast kuni 2003. aasta keskpaigani kestnud likviidsete varade eelistamise perioodile.
Chart4 M3and M3correctedfortheestimatedimpactofportfolioshifts
Joonis5 Osakaal M3aastaseskasvus
(in percentage points; M3 growth in percentages; adjusted forseasonal and calendar effects)
(protsendipunktides; M3 kasv protsentides; sesoonsete ja kalendriliste mõjudega kohandatud)
(annual percentage changes; adjusted for seasonal andcalendar effects) official M3
(aastane muutus protsentides; sesoonsete ja kalendrilistemõjudega kohandatud) ametlik M3
M3 corrected for the estimated impact of portfolio shifts 1) marketable instrumentsother shortterm deposits M1 M3
Investeerimisportfelli struktuurimuutuste hinnangulise mõjuga korrigeeritud M3 1) turukõlblikud instrumendidmuud lühiajalised hoiused M1 M3 kontrollväärtus (4,5%)
Source: ECB.1) Estimates of the magnitude of portfolio shifts into M3 areconstructed using the approach discussed in Section 4 of thearticle entitled “Monetary analysis in real time” in the October2004 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
Allikas: EKP.1) Investeerimisportfelli struktuurimuutuste ulatuse hinnangutekoostamisel seoses M3ga kasutatakse EKP2004. aasta oktoobrikuubülletääni artiklis “Monetary analysis in real time” osas 4kirjeldatud meetodit.
indicate that the stimulative impact associatedwith the low level of interest rates, rather thanthe normalisation of portfolio allocationbehaviour, was the main driving force behind M3 dynamics (see Chart 4).
olulisele kasvule. Ringluses oleva sularaha kasvtulenes suurest nõudlusest euro pangatähtedejärele nii euroalal kui ka väljaspool seda (vt kapeatüki 2 osa 3 pangatähtede ja müntide kohta).
As had been the case in 2003, the maincontribution to annual M3 growth in 2004 camefrom the most liquid components, i.e. thosecontained in the narrow monetary aggregate M1 (see Chart 5).
2004. aastal püsis üleööhoiuste kasvumäär üsnakõrgel tasemel, sest selliste instrumentidehoidmise alternatiivkulu oli väga madal.
That contribution was a resultof substantial increases in the holdings of bothcurrency in circulation and overnight deposits.The growth of currency in circulation reflectedthe continued strong demand for eurobanknotes both inside and outside the euro area(see also Section 3 of Chapter 2 on banknotesand coins).
Võrreldes 2003. aasta lõpuga püsis kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseidpakkuvate ettevõtete üleööhoiuste keskmineintressimäär üldiselt muutumatuna, jõudes2004. aasta lõpus vastavalt 0,73% ja 0,90%tasemele (vt joonist 6). See oli kooskõlas karahaturu intressimäärade arenguga 2004. aastal.
1For further details, see Section 4 of the article entitled“Monetary analysis in real time” in the October 2004 issue ofthe ECB’s Monthly Bulletin.
aegridade puhul. Ühtlasi peab rõhutama, etinvesteerimisportfellide struktuurimuutustemõjuga korrigeeritud M3 hinnanguline kasvseondub olulisel määral ebakindlate teguritega,mistõttu tuleks selliseid hinnanguid tõlgendadaettevaatlikult.
The increasing dominance of the low level ofinterest rates in driving M3 dynamics can beillustrated with the help of a measure of M3which is corrected for the estimated impact ofportfolio shifts into M31during the periodof exceptional financial market uncertaintybetween 2001 and mid-2003.
2004. aasta viimase kolme kvartali jooksul oli ametliku M3 aegridadekasvumäär madalam kui korrigeeritud M3aegridade kasvumäär, mis viitab võimalusele, etinvesteerimisportfellide struktuuri normaliseerumisel on olnud kasvu pidurdav mõju.Samas suurenes 2004. aasta teisel poolel niiametliku kui ka korrigeeritud M3 aegridadekasv, mis võib tähendada, et M3 arengut eimõjutanud kõige rohkem mitte investeerimisportfellide struktuuri normaliseerumine, vaidpigem madalad intressimäärad (vt joonist 4).
By construction,this measure is also unaffected by thesubsequent normalisation of portfolio allocationbehaviour and should thus provide clearerindications of the effect of interest rates thanthe official M3 series.
Nagu 2003. aastal, nii mängisid ka 2004. aastal M3 aastases kasvus tähtsaimat rolli just M3kõige likviidsemad komponendid, mis kuulusidkitsasse rahaagregaati M1 (vt joonist 5).
It should be stressed thatthe estimate of M3 corrected for the impact ofportfolio shifts is surrounded by a considerabledegree of uncertainty and should therefore beinterpreted with caution.
Nendekomponentide osakaal oli märgatav tänuringluses oleva sularaha ja üleööhoiuste
Over the last threequarters of 2004 the official M3 growth ratewas below the annual growth rate of thecorrected M3 series, suggesting that thenormalisation of portfolio allocation behaviourhad a moderating impact.
2004. aastal oli lühiajaliste hoiuste (v.aüleööhoiuste) osakaal M3 aastases kasvusumbes 1,1 protsendipunkti, mis oli 2003. aastaosakaalust märgatavalt väiksem.