natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this context, there is a general agreement that management systems subjectto very detailed rules and based on “one-size-fits-all”are inappropriate, given the vast differences in needs, types of assistance and resourcesmade available, and that the principle of proportionality should apply.
Seega nõuab edasine detsentraliseerimine täpsemat vastutuste määratlemist ning Euroopa ressursside asjakohase kasutamise kindlustamist.
The Commission is conscious ofthe criticism and of the difficulties presented bythe multifund approach.
Arutelu juhtimise lihtsustamise kohta käesoleval perioodil ja kuni 2006. a lõpuni kehtivas seadusandlikus raamistikus on esile toonud peamised raskused, mis tuleb lahendada järgmiseks programmi perioodiks.
In sum, policy priorities and instruments outsideregions lagging behind would need to be reformulated, in order both to address the presentshortcomings and to construct a new policycapable of making a greater contribution to economic and social cohesion.
Veel üks kolmandas ühtekuuluvuspoliitika aruandes käsitletav teemade ring on komisjoni ja riiklike võimuorganite (ning kolmepoolsete lepingute raames kohalike ametiasutuste) vaheline lepinguline lähenemine, mis määrab ühenduse ressursside abil saavutatavad tulemused, mõjutamata seejuures liikmesriikide konstitutsioonilist staatust.
Cooperation
(iii) Muud aspektid
Based on past experience, it is widely recognised thata successful strategic framework for setting the policy priorities depends on the efficiency of the systemsto deliver it.
Käesolevat perioodi käsitlev töö kulmineerus ministrite kohtumisel 7. oktoobril 2002.
As a result of the current implementingprocedures, the efforts of Member States and of the Commission have in some cases had more of animpact on the administrative management of programmes and less on their content and strategic priorities.
Enamik kohtumisel osalenud delegatsioonidest jäi seisukohale, et eelseisvad aastate 2000–2006 õppetunnid näitavad, et tuleb arvestada vajadust muuta tulevases ühtekuuluvuspoliitikas kasutatavaid juhtimismeetodeid.
There is also a broad acknowledgement concerningthe need to continue actions to promote cooperationacross frontiers and within regions.
Komisjon soovitas oma teises ühtekuuluvusaruandes, et Euroopa ühtekuuluvuspoliitika peab keskenduma rohkem sisule kui finantsressurssidele.
This is in recognition that the successful implementation of suchactions, which are particularly important for European territorial integration, requires organisationat supranational level.
Selles valguses julgustati arutelus osalejaid mõtlema, mida liikmesriigid võiksid selles vallas ühenduse poliitika toetusel koos tegutsedes saavutada.
The current period has demonstrated the difficulties inherent in organising coherentprogrammes involving authorities from differentnational administrative and legal traditions.
Suures osas on nii toimunudki, kuigi taasriigistamise poliitika ettepanekuid kalduti motiveerima eelarveliste kaalutlustega.
The Commission has been asked to look into the possibility of drawing up a legal instrument for cooperation across frontierswhich could facilitate thedesign and implementation of the European programmes.
Sisuliselt soovivad liikmesriigid vastutuse lihtsustamist ja detsentraliseerimist kõikide Euroopa programmide finantsjuhtimise ja kontrolli aspektides, kui komisjoniga on saavutatud üldine strateegiline nõusolek.
There is also wide recognition that enlargement willaggravate the tension between the need for amore decentralised delivery system, on the onehand, and the need for effective control by the Commission over funding on the other.
Selles kontekstis on saavutatud üldine nõusolek, et väga erinevatele reeglitele alluvad juhtimissüsteemid, mis põhinevad printsiibil, et üks sobib kõigile, ei ole otstarbekad seoses vajaduste, abi liikide ja saadaolevate ressursside suurte erinevustega ning tuleb rakendada proportsionaalsusprintsiipi.
(ii)Implementation: simplifying management
Komisjon on seda kriitikat ning mitmefondilise lähenemise raskusi teadvustanud.
Discussions on how to simplify management duringthe current period and within the current regulatoryframework applicable until the end of 2006 haveunderlined the main difficulties that have to beresolved with a view to the next programming period.
Määrates tulevikus eelarveeraldusi majanduslikuks ja sotsiaalseks ühtekuuluvuseks, tuleb liidul arvestada käesolevas aruandes rõhutatud laienemisega kaasnevaid pretsedendituid majanduslikke ja sotsiaalseid erinevusi ning nende vähendamiseks vajalike pingutuste intensiivset ja pikaajalist iseloomu.
Commission representatives have on a number ofoccasions emphasised that modifications to themanagement system proposed by the Member States need to be assessed in the light of Article 274of the Treaty which places responsibility for implementation of the budget on the Commission.
Kogemuse põhjal on üldiselt teadvustatud, et poliitiliste prioriteetide realiseerimise eesmärgil töötava strateegilise raamistiku moodustamine sõltub nende rakendamise süsteemi tõhususest. Kehtiva rakendamiskorra tulemusena on komisjoni ja liikmesriikide pingutused mõjutanud rohkem programmide administratiivset juhtimist kui nende sisu ja strateegilisi prioriteete.
Thus,further decentralisation would need to be accompanied by a clearer definition of responsibilities givingthe necessary assurances on the use of Europeanresources.
Laienemise käigus vajavad olemasolevad teostussüsteemid muutmist, arvestades uute liikmesriikide haldussuutlikkuse tugevdamise vajadust.
The work regarding the current period culminated ina meeting of Ministers on 7 October 2002.
Arvamused muu poliitika kohta
Themajority of the delegations attending the meetingsaid that the lessons to be learned from the 2000-06period show that changes to the method of management will have to be considered for future cohesionpolicy.
Samuti on üldiselt teadvustatud, et laienemine süvendab pingeid detsentraliseerituma rakendussüsteemi vajaduse ja fondide kasutamise tõhusa komisjonipoolse kontrolli vajaduse vahel.
In essence, Member States will wish to see simplification and a much greater decentralisation ofresponsibilities as regards all aspects of financialmanagement and control of European programmes
Komisjoni esindajad on mitmel juhul rõhutanud, et liikmesriikide pakutud juhtimissüsteemi muudatusi tuleb hinnata lepingu artikli 274 alusel, mis asetab vastutuse
Financial resources greater territorial imbalances of the enlarged Union.It should also include, in a more explicit way, a contribution to economic and social cohesion.
Arutelu käigus sageli tõstatatud eriküsimuseks oli piirkondade konkurentsipoliitika, mis laienemise tulemusena kannatab “statistilise mõju” all; esitati ettepanekuid abi andmise jätkamiseks samal tasemel kui asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a hõlmatud piirkondadele.
A particular point has frequently been raised in thecourse of the debate: the status under competitionpolicyof regions that will suffer from “the statisticalimpact” as a result of enlargement; it is being askedthat they continue to qualify for an equivalent level ofaid to that for regions covered by Article87(3)(a) ofthe Treaty.
2003. aastal toimub ulatuslik nõustamine, sh põhisündmusena (märtsis 2003) seminar “Struktuurifondide juhtimine tulevikus: kuidas jagada vastutust?” Samuti planeeritakse ühtekuuluvusfoorumi osana 2004. aasta alguses arutelu kolmanda aruande ettepanekute kohta.
To a large extent this has been the case,although proposals such as those regarding the renationalisation of the policy tend to be motivated bybudgetary considerations.
Komisjon esitab aegsasti oma üldised ettepanekud kõikide poliitikate kohta 2006. aastale järgneval perioodil koos finantsperspektiivide kavaga.
This report will present ‘concrete proposals for the future of cohesion policy’.1
Komisjon soovib seadusandlike vahendite kinnitamist enne 2005. aasta lõppu.
Wide-ranging consultations will take place in 2003,including a major event (in March2003) in the formof a seminar on “The future management of the Structural Funds: how are responsibilities to beshared?“.
See tähendab, et 2006. aasta saab pühendada läbirääkimistele liikmesriikide ja regioonidega aastate 2007–2013 programmi üle.
When establishing the future budgetary allocationsfor economic and social cohesion, the Union willneed to take into account the unprecedented scale ofeconomic and social disparities in an enlarged Unionhighlighted in this progress report, and the intensive,long-term nature of the effort required to reducethem.
Nagu komisjon kuulutas oma esimeses arenguaruandes, võetakse kolmas majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse aruanne vastu 2003. aasta viimases kvartalis, et luua tingimused “uue põlvkonna programmide tõhusaks käivitamiseks uue perioodi alguses”.
The Commission will put forward its proposalson the new financial perspective in due course.
See aruanne esitab “konkreetseid ettepanekuid tuleviku ühtekuuluvuspolii-
The contribution of other policies
1tika kohta”.
% of labour force
> =28,0 nodata andmedpuuduvad õ im eli s töö v
Index, EU-25 = 100
Indeks, EU-25 = 100
150 average group 1 average EU-25
EU-25 keskmine
Source: Eurostat, calculations DG REGIO
Allikas: Eurostat, arvutused DG REGIO
GDP/head (PPS) by country and regional extremes, 2000
Riikide SKT elaniku kohta (ostujõu standard) koos piirkondlike ekstreemumidega, 2000
Index, EU-25 = 100
Indeks, EU-25=100
Source: Eurostat*In these regions, the per capita GDP figure tends to be overestimated because of commuter flows.
Aallikas: Eurostat* Nendes piirkondades võib SKT elaniku kohta olla seoses elanikkonna liikuvusega ülehinnatud.
Summary statistics for regions falling below the 75% threshold (based on GDP/head in PPS, 2000)
Kokkuvõtlik statistika alla 75% läve jäävate piirkondade kohta (SKT elaniku kohta ostujõu standardi järgi, 2000)
Population in those regions (millions)of which in EU15
Nende piirkondade elanikkond (miljonites) 68137 116168 122Neist EU-15-s 68 68 47 68 24
Population as a proportion of EU15/25/27EU15 regions as a proportion of EU15 total
Elanikkonna protsent EU-15/25/27 suhtes 18% 30% 26% 35% 25%EU-15 piirkondade protsent EU-15 suhtes 18% 18% 12% 18% 6%
Average GDP/head (PPS) of regions fallingbelow the thresholdof which in EU15
Keskmine SKT elaniku kohta (PPS) alla 75% läve jäävates piirkondades 65 5354 4746Neist EU-15-s 65 65 69 65 68
Source: Eurostat, calculations DGREGIO
Allikad: Eurostat, arvutused DG REGIO
Copenhagen: Distribution of Cohesion Fund and Structural Fund commitment appropriations for the10 new Member States
Kopenhaagen: Ühtekuuluvus- ja Struktuurifondi kulukohustuste assigneeringute jaotus 10 uue liikmesriigi vahel Periood 2004–2006 miljonites eurodes, 1999. a hinnad
38,4 million is to be added to the total of 14117,5 million under technical assistance.
38,4 miljonit EUR lisaks kogusummale 14 117,5 miljonit EUR tehnilise abi eest.* FIFG – Kalanduse Arendusrahastu (Financial Instrument for Fisheries Guidance).** C.I. – ühenduse initsiatiivid (Community Initiatives).
European Commission Directorate-General for Regional Policy
Euroopa Komisjon Regionaalpoliitika peadirektoraat
Responsible editor: Thierry Daman, CEC, Regional Policy DG, Unit 01. Fax: +32 2 296 60 03.
Vastutav toimetaja: Thierry Daman, EK, regionaalpoliitika peadirektoraat, üksus 01. Faks: +32 2 296 60 03.
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
Uus ühtekuuluvus ähenemine konkurentsivõime koostöö
0 0 A new partnership for cohesion convergence competitiveness cooperation
Kolmas aruanne majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta
European Commission
Euroopa ühendused
0 0 Europe Direct is a service to help you find answers to your questions about the European Union
“Europe Direct” on teenistus, mis aitab leida vastused Euroopa Liitu puudutavatele küsimustele
New freephone number:
Uus tasuta infotelefon:
It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saate Internetist Europa serverist (http:/europa.eu.int).
Cataloguing data can be found at theendof this publication.
Kataloogimisandmed on esitatud väljaande lõpus.
© European Communities, 2004 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Euroopa ühendused, 2004
THIRDREPORTONECONOMICANDSOCIALCOHESION
TRÜKITUD VALGELE KLOORIVABALE PABERILE
0 0 The purpose of this report, the result of work undertaken over the past three years, is to set out the European Commission’s vision for the future of Europe’s policy to reduce disparities and to promote greater economic, social and territorial cohesion.
Käesolev aruanne on viimase kolme aasta töö tulemus ja selle eesmärk on esitada Euroopa Komisjoni seisukoht Euroopa poliitika tuleviku kohta seoses erinevuste vähendamisega ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamisega.
It’s preparation has not just been a technical exercise.
Aruande koostamine ei ole olnud lihtsalt tehniline ülesanne.
On the contrary, it has involved extensive consultations at European, national, regional and local level in an effort to ensure that this new vision responds to needs and to the legitimate expectations of Europe’s citizens.
Vastupidi, see hõlmas terve rea nõupidamisi Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasemel, mille eesmärk oli tagada nimetatud seisukoha vastavus Euroopa kodanike vajadustele ja õigustatud ootustele.
In the course of these consultations, I have been askedmany searching questions on the impact— the “added value”— of the interventions of the European Union in this field.
Nende nõupidamiste käigus on mulle esitatud palju küsimusi Euroopa Liidu sekkumise mõju – “lisaväärtuse” – kohta selles valdkonnas.
For example, has cohesion policy succeeded in reducing the economic, social and territorial inequalities in standards of living and levels of opportunity?
Näiteks, kas ühtekuuluvuspoliitikaga on õnnestunud vähendada majanduslikku, sotsiaalset ja terriotriaalset ebaühtlust elatustaseme ja võimaluste osas?
The report provides a detailed response to such important questions.
Aruandes on sellistele tähtsatele küsimustele antud üksikasjalik vastus.
It confirms that Europe’s added value has been significant atmany levels, in terms of the rapid reduction of the gaps in incomes between rich and poor, the creation of many new opportunities often in innovative activities and the creation of the networks linking regions, businesses and people across the continent.
Aruandega kinnitatakse, et Euroopa lisaväärtus on olnud tähelepanuväärne paljudel tasanditel: suurte erinevuste vähendamisel rikaste ja vaeste sissetulekute vahel, paljude uute võimaluste loomisel, tihti just innovatiivsetel tegevusaladel, ning piirkondi, ettevõtteid ja inimesi üle kogu kontinendi ühendavate võrgustike rajamisel.
The report also confirms that an equally important contribution has beenmade to the way that we in Europe tackle our economic problems.
Aruandega kinnitatakse ka, et sama suur panus on antud samuti sellesse, kuidas me Euroopas lahendame oma majandusprobleeme.
European cohesion policy has been the catalyst for new forms of partnership involving the regional and local authorities, national governments and the Union, working bothwithin and across national borders, planning and implementing common development strategies.
Euroopa ühtekuuluvuspoliitika on andnud tõuke uuetele partnerlusvormidele, mis on hõlmanud piirkondlikke ja kohalikke organeid, riikide valitsusi ja Euroopa Liitu, tööd nii riigisiseselt kui ka väljaspool konkreetset riiki, ühiste arengustrateegiate kavandamist ja rakendamist.
All of this essential work will be far from over when the current generation of programmes comes to an end in 2006.
Kogu see oluline töö ei ole aga kaugeltki läbi, kui 2006. aasta lõpus selle põlvkonna programmid lõpule jõuavad.
The future holds many challenges as a result of the major increase in the Union’s social and economic disparities following enlargement, a likely acceleration in the pace of economic change as a result of greater competition due to globalisation, the effect of the new technologies revolution and the development of the knowledgeeconomy .
Tulevik toob palju väljakutseid seoses Euroopa Liidu sotsiaalsete ja majanduslike erinevuste olulise suurenemisega pärast laienemist, seoses majanduslike muutuste toimumise tempo tõenäolise kiirenemisega, mille tingib üleilmastumisega kaasnev suurem konkurents, seoses tehnoloogia murrangulise arengu mõjudega ja teadmistepõhise majanduse arenguga.
To these global economic changes are added those of an ageing population and the effects of migration from
Nendele ülemaailmsetele majanduslikele muutustele lisanduvad vananeva rahvastikuga ja väljastpoolt Euroopa Liitu selle linnadesse tulevate sisserändajatega kaasnevad muutused
25 outside the Union into its cities and towns. In addition, the Heads of State and of Government of the Union, meeting in Lisbon in March 2000, set out an ambitious target of making Europe the most dynamic and competitive knowledgebased economy in the world.
Lisaks sellele esitasid Euroopa Liidu riigipead ja valitsusjuhid 2000. aasta märtsi Lissaboni kohtumisel ambitsioonika eesmärgi muuta Euroopamaailma kõige edukamaks ja konkurentsivõimelisemaks teadmistepõhiseks majanduseks.
0 0 In order to respond to these economic and political challenges, the Commission proposes a new cohesion policy for the period 2007–2013, one that allows all of the Member States and all of the regions to act as partners for growth that is sustainable, and for greater competitiveness.
Vastusena nendele majanduslikele ja poliitilistele väljakutsetele esitab komisjon ajavahemikuks 2007-2013 uue ühtekuuluvuspoliitika. Selle poliitika järgi tegutsevad kõik liikmesriigid ja kõik piirkonnad käsikäes, et saavutada säästev kasv ja suurem konkurentsivõime.
Efforts in the future must be concentrated, as now, on helping the poorest parts of the Union to catch up, especially in the newMember States.
Jõud tuleb tulevikus nagu nüüdki koondada Euroopa Liidu vaesemate osade, eriti uute liikmesriikide, järeleaitamisele.
But the Commission also proposes that the serious difficulties facing other parts of the Union should be addressed, for example, those that result from economic change, urban decline or permanent natural handicaps.
Komisjon teeb aga ettepaneku, et tegeletaks ka tõsiste probleemidega teistes Euroopa Liidu osades, kui probleemid tekivad näiteks seoses majanduslike muutustega, taandarenguga linnades või püsivate ebasoodsate looduslike tingimustega.
The new generation of cohesion policies should be implemented through a more simplified and decentralised management system. Only by bringing all on board, and by mobilising the talents and resources of all its regions and citizens can Europe succeed.
Uue põlvkonna ühtekuuluvuspõhimõtted tuleks ellu viia lihtsustatud ja hajutatud juhtimissüsteemi abil.Euroopal on võimalik edu saavutada ainult kõiki kaasates ning kõikide piirkondade ressursse ja kõikide kodanike andeid mobiliseerides.
It is this that is the aim of the proposed New Partnership for Cohesion.
See on välja pakutud uue ühtekuuluvuspartnerluse eesmärgiks.
Part 3 — Impact of Community policies: competitiveness, employment and cohesion
3. osa – Ühenduse poliitikate mõju: konkurentsivõime, tööhõive ja ühtekuuluvus
Part4—Impactandaddedvalueofstructuralpolicies
4. osa – Struktuuripoliitikate mõju ja lisandväärtus
Introduction. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .138 Structural interventions in Objective 1 regions: growth, convergence and integration. . . .140 Intervention in Objective 2 regions: restructuring and job creation. . . . . . . . . . . . . . 150 Support for agriculture, rural development and fisheries . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Regionaalsed põhinäitajad.................................................................................................................187 Graafikute, kaartide ja tabelite nimekiri.....................................................................................................205
0 0 Introduction: the policy context and cohesion objectives the wide disparities in output, productivity and employment which persist betweencountries and regions.
EL-i majandust kui tervikut silmas pidades ei tohi ignoreerida asjaolu, et riikidevahelised ja piirkondlikud erinevused toodangus, tootlikkuses ja tööhõives on veel suured.
These disparities stem from structural deficiencies in key factors of competitiveness — inadequate endowment of physical and human capital (of infrastructure and work force skills), a lack of innovative capacity, of effective business support and a low level of environmental capital (a blighted natural and/or urban environment).
Selline ebavõrdsus tuleneb struktuurilistest puudujääkidest konkurentsivõime võtmetegurite osas — ebapiisavast kindlustatusest füüsilise ja inimkapitaliga (infrastruktuur ja ametialased oskused), innovatsioonisuutlikkuse ja tõhusa ettevõtluse toetussüsteemi puudumisest ning madalast keskkonnakapitalist (saastunud loodus- ja/või linnakeskkond).
Economic growth in theEUhasslowedappreciablyover the three years since thepublicationof the lastCohesion Report .
Eelmise ühtekuuluvusaruande avaldamisest möödunud kolme aastaga on EL-i majanduskasv tunduvalt aeglustunud.
As a result, unemployment has risen again in many parts of the Union with all the social implicationswhich this entails.
Selle tulemusena on paljudes EL-i osades tööpuudus uuesti kasvanud koos kõigi sellest tulenevate sotsiaalsete tagajärgedega.
The sluggish performance of the EU economy over the long-term, however, suggests that there are more fundamental problems that need to be overcome if growth is to be sustained at an acceptable rate in future years.
EL-i majanduse pikaajaline stagneerumine osutab sellele, et pideva ja vastuvõetavas tempos toimuva majanduskasvu saavutamiseks tulevikus on vaja tegeleda väga põhimõttelistele küsimustele vastuste otsimisega.
Countries and regions need assistance in overcoming these structural deficiencies and in developing their comparative advantages in order to be able to compete both in the internal market and outside1.
Nende struktuuriliste puudujääkide kõrvaldamiseks ning oma eeliste väljaarendamiseks vajavad riigid ja regioonid abi, mis muudaks nad konkurentsivõimelisemaks nii sise- kui välisturul1.
Equally, people need to be able to access education and training in order to develop their capabilities wherever they live.
Samuti peab inimestel olema võimalus saada haridust ja väljaõpet ning arendada oma võimeid elukohast sõltumata.
EU cohesion policy was strengthened some 15 years ago at the time the singlemarket project was initiated precisely tomeet these parallel needs.
Umbes 15 aastat tagasi, kui ühtse turu projekt algatati, tugevdati ühtekuuluvuspoliitikat just neid vajadusi silmas pidades.
Such assistance is evenmore important now in the face of the wideningof disparities which enlargement entails.
Veelgi olulisem on selline abi nüüd, kui EL-i laienemine toob endaga kaasa ebavõrdsuse kasvu.
These problems are reflected in the low growth of productivity in the EU in recent years, especially as compared with the US.
Esilekerkinud probleemid peegelduvad asjaolus, et viimastel aastatel on tootlikkus EL-is kasvanud aeglaselt, eriti võrreldes USA-ga.
Unlike in the Union, growth in the US has accelerated as innovation has increased and the use of information and communication technologies (ICT) widened.
Erinevalt Euroopa Liidust on USA majanduskasvu kiirendanud suurem innovaatilisus ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate (IKT) laiem kasutamine.
At the same time, up until the 2001 recession, employment growth was generally higher than in the EU and a large number of people of workingage were in employment, In consequence, incomeper head intheUShasremainedsome30%abovetheEUlevel.
Kuni 2001. a. majanduslanguseni oli ka tööhõive kasv üldiselt kiirem kui EL-is ning suur osa töövõimelises eas elanikkonnast oli tööga hõivatud. Selle tulemusena on sissetulek elaniku kohta USA-s umbes 30% kõrgem kui EL-is.
The contribution of cohesion policy to EU growth
Ühtekuuluvuspoliitika panus EL-i kasvu