natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Citizens clearly need more of a say in setting the scientific agenda.Although calls for greater participationby society sound all very well in theory,they do raisecertain practical concerns.
„Viisteist aastat tagasi olid[teadus]keskused progressi näidiseks,” osutas Jean-Francois Hébert. „Praegu on avalik aruteluteaduskeskustesse jõudnud.Teaduskeskused on muutunud arutelufoorumiteks.”
And,it is their multiple roles as educational institutions, exhibitions for the state-of-the-art in science,andpublic forums that,makes them an ideal channel forhelping promote more societal participation in theresearch process.
Ning see on nende mitmekülgne rolli haridusasutuste,teaduse tippsaavutuste esitlejate ja avaliku arutelu foorumitena,mis teeb neist ideaalse kanali edendamakssuuremat ühiskonnaosalust teadusprotsessides.
,”but this needs to
le küllalt,] kui osaleda,” väitis roopa Komisjonist.
Experimenting with different different models models
Erinevate mudelite katsetamine katsetamine
The EU can be a ‘trendsetter’ when it comesto initiating and disseminating successfulmodels for civil society participation inresearch governance.
Euroopa Liit võiks olla suunaandjakodanikuühiskonna teaduse juhtimisse kaasamiseedukate mudelite algatamisel ja levitamisel.
The Convention on the Future of Europe,which wascharged by Member States with formulating a draft Constitutional Treaty,has propelled civic governanceto the top of the research agenda – by stipulating that EU institutions need to consult with civil society – inorder to ensure that scientific inquiry better meets theneeds of European citizens.
Tuleviku Euroopa konventsioon,millesse liikmesriigidandsid panuse põhiseadusliku leppe formuleerimisega,on lükanud kodanikuliikumise teaduskavade tippu –seades tingimuseks,et Euroopa Liidu institutsioonidpeavad nõu küsima kodanikuühiskonnalt – tagamaks,et teadusuuringud vastavad paremini Euroopa kodanikevajadustele.
Civil society organisations were quick to stress thatthey should be closely involved with the other stakeholders in designing and testing out different forms of participatory processes.
Kodanikuühiskonda esindavad organisatsioonid rõhutasid,et erinevate osalusprotsessi mudelite kavandamisel ja katsetamisel tuleks komisjonil tehatihedat koostööd teiste asjaosalistega.
The EU’s role at the cutting edge was broadly recognised by participants from the research community,civil society,government and industry at the 2003Brussels conference.This manifested itself in the formof repeated calls for the European Commission to‘experiment’with different models for participationand to perform studies into research governance.
Euroopa Liidu rolli esirinnas tunnustati 2003.aasta Brüsseli konverentsil osalenud teadlaskonna,kodanikuühiskonna ja tööstuse esindajate poolt.See avaldus korduvate kutsetena Euroopa Komisjonilekatsetada erinevaid osalusmudeleid ja viia läbi uuringuidteaduse juhtimise kohta.
“If we really want participation, weneed to listen.
„Kui me tõesti soovime ühiskonnaosalust, tuleb meil ühiskonda kuulda võtta.
We need to consultordinary people and see what theywant.
Meil tuleb nõu küsida tavakodanikelt jakuulata, mida nad tahavad.
We should start from thebottom-up –at sports arenas, etc.–not top-down in government buildingsand academies,” noted Camilla Modeer,Public and science department, Swedish Academy of Engineering Sciences.
Sellekstuleb alustada rohujuure tasandilt– näiteks spordivõistlustelt jne – mitte ülevalt, valitsusasutustestja akadeemiatest,” märkis Camilla Modeer Rootsi Kuninglikust Inseneriteaduste Akadeemiast.
For instance,one working group recommended thatthe European Commission should institutionalise civilsociety participation in research policy,try out andtest various models,and respond actively to inputsfrom society.
Õppimine teistelt tegevusviise,” arvas üks sõnavõtja.
“The EU should be willing to
olemasolevaid tegevusviise,” arvas üks
In order to help in the design of such processes, the Commission has carried out an inventory of participatory processes across Europe and compared andcontrasted the situation in Member States and candidate countries.
Et aidata nimetatud protsesse kavandada,on komisjontöötanud läbi osalusprotsesse üle kogu Euroopa ningvõrrelnud ja vastandanud olukorda liikmesriikides jakandidaatriikides.
“This practices,” said one speaker.
ühtsuseni.”
Getting to the root
Tungimine rohujuure tasandile
Platforms for the exchange of good practice, experience, know-how and ideas should be set up.This wouldhelp countries tap into the successes and failures ofother countries,such as Norway which has launchedefforts to make participatory processes more transparent and accessible to the broader public.
Tuleb luua platvormid heade tegevusviiside,kogemuste,oskusteabe ja ideede vahetamiseks.See aitab riikidelõppida teiste riikide edust ja vigadest.Näiteks Norras on tehtud pingutusi osalusprotsessi läbipaistvamaks jalaiemale üldsusele kättesaadavamaks tegemisel.
How EU institutions link with grassroots organisations– through the national and regional level – needs to beshown more clearly.
See,kuidas Euroopa Liidu institutsioonid seostuvad rohujuureorganisatsioonidega – läbi riikliku ja piirkondliku tasandi – tuleb selgemini välja tuua.
Promoting participatory processes will also help the Commission connect more directly with citizens,meeting its ‘science and society’mandate.
Osalusprotsessi edendamine aitab Euroopa Komisjonilsamuti olla otsesemalt seotud kodanikega,vastates niiteaduse kui ühiskonna nõuetele.
Areas not directly related to research but which have anolder civic governance tradition may also prove usefulmining ground.Environmental policy is one area wherecivil society is closely involved,as was amply demonstrated in the recent World Summit on Sustainable Development in Johannesburg,South Africa.It waspointed out that the Aarhus Convention on public participation in environmental matters could provide someuseful guidelines for research policy-makers.
Valdkonnad,mis ei ole otseselt teadusega seotud,agamillel on pikad kodanikujuhtimise traditsioonid,võivadsamuti osutuda sobivaks pinnaseks.Keskkonnapoliitikaon üks valdkond,millega kodanikuühiskond on tihedaltseotud,näitas tugevalt hiljutine säästva arengu maailmatippkohtumine Lõuna-Aafrikas Johannesburgis.Seal osutati,et Aarhusi konventsioon avalikkuse osalemise kohta keskkonnaküsimustes annab mitmeidkasulikke juhiseid teaduspoliitika läbiviijatele.
“One motive for the Commission inconsulting so widely is to get itswork known throughout the Member States and accession countries,”said Tony Venables, director of the EU-wide civil society group ECAS.
„Üks põhjus, miks komisjon kohaldabnii ulatuslikult nõuandetegevust,on see, et ta soovib oma tööd liikmesriikides ja liituvates riikides tutvustada,” sõnas Tony Venables, üleeuroopaliidulise kodanikurühmituse Euroopa Kodanikualgatuse Teenistus (ECAS) juht.
This consultation should begin from the very genesisof research policy.This means that the European Commission should consult with civil society groupsmore closely when laying the groundwork for futureresearch.
Nõuandetegevus peaks algama teaduspoliitika tekkejärgus.See tähendab,et Euroopa Komisjonil tulekskodanikuühiskonna rühmitustelt nõu küsida sagedaminija juba teaduskavade koostamisel.
Insufficient participation was also partly due to the Commission lacking the mechanisms to obtain properfeedback from civil society and then to take it onboard.However,tools are now available on theinternet – such as the Interactive Policymaking and CONECCS sites – that are helping to make EU decisionmaking more transparent and efficient (see linkson inside backcover).
Ebapiisav ühiskonnaosalus oli osaliselt tingitud ka sellest,et komisjonil puudusid võtted korraliku tagasiside saamiseks kodanikuühiskonnalt ja selle kasutamiseks.Nüüd on paljud vahendid siiski kättesaadavad Internetis– näiteks interaktiivse poliitikaloomise ja CONECCS-ivõrgukohad,mis aitavad muuta Euroopa Liidu otsustamisprotsesse läbipaistvamaks ja tõhusamaks (vt viiteid tagakaane siseküljel).
Of equal significance is the fact that civil society bodies– which often operate at the national and regionalgrass-roots level – lack a voice at European level.
„Meil tuleb ennetada võimalikkeprobleeme algusjärgus, et me eiinvesteeriks tohutuid rahasummasidja siis leiaks aastaid hiljem, ettulemused ei meeldi ühiskonnale,”rääkis ühe vabaühenduse esindaja.
“We need to anticipate possibleproblems downstream so that we don’tinvest huge amounts of money inresearch and then find years downthe line that society rejects theoutcome,” one NGO representativetold the group.
Sama tähtis on ka asjaolu,et kodanikuühiskonna esinduskogudel,mis tegutsevad riiklikul ja piirkondlikulrohujuuretasandil,jääb vajaka mõjujõust Euroopatasandil.
“If the Commission wants to haveparticipation, it needs some intermediary structures to link with thecommunity –civil society groups aretoo small and scattered to participate properly,” said Caspar de Bok, aprofessor at Utrecht University (NL).
„Praegu me kaasame kodanikuühiskondaarutelusse siis, kui teaduskavad onsuuresti juba paika pandud ningpalume neil see heaks kiita. See vist ei ole päris täpselt ühiskonnaosalus,” sõnas teisevabaühenduse liige.„Kodanikuühiskond tuleb teadusprotsessidesse kaasata nende algusjärgus.”
Some suggest that civil society’s participatorycapacity can be built up by involving organisationsfrom the social sector as partners in FP6 projects,andthat the Commission could set up a pan-European participatory forum to assess the structure and effect-
Kuigi delegaatidel olid erinevad seisukohad,kus peakskodanikuühiskond läbirääkimiste laua taga istuma,soovitasid mõned,et tuleks läbi viia uuringuid alternatiivsete osalusmudelite leidmiseks.
Although delegates had varied views regarding howcivil society could be given a seat at the drafting table,some recommended that research could be commissioned to explore alternative models of participation.
Mõned soovitavad,et kodanikuühiskonna osalusvõimetsaab suurendada,kaasates ühiskonnasektori organisatsioone partneritena 6.raamprogrammi projektidesse,ning et komisjonil tuleks korraldada üleeuroopaline osalemisteemaline foorum,määratlemaks
iveness of Union research policy.
Euroopa Liidu keskkonnapoliitika struktuuri ja tõhusust.
“We need to anticipate
„Meil tuleb
Progress has been made.Expressions of interest forresearch projects targeted at civil society organisations are an indication that European research isbecoming more inclusive. Nevertheless, some describe EU research policy as still “excluding” civil society and some suggest that the design processshould involve a fair amount of “informal lobbying”.
Teatud edusamme on juba tehtud.Kodanikuühiskondaesindavate organisatsioonide arvamusavaldused teadusprojektide vastu näitavad,et Euroopa teadus onmuutumas laiapinnalisemaks.Mõned kirjeldasid siiski Euroopa Liidu teaduspoliitikat kui ikka veel kodanikuühiskonda „kõrvaletõrjuvat”ning mõned soovitasid,et alustusprotsessid peaksid sisaldama enam „vabavormilist lobitööd”.
Beyond the Commission problems downstream so
Komisjon – ja edasi?
However,the relative lack of participation is not thesole responsibility of the Commission.
Ühiskonnaosaluse vähene olemas olek ei ole siiski ainult Euroopa Komisjoni süü.
that we don’t invest huge amounts of
probleeme algusjärgus, et me ei
“Research programmes have beendecided by the European Parliamentand the Council of Ministers...based on a Commission proposal,”said Achilleas Mitsos, the European Commission’s Director-General of Research.
„Teaduskavade üle otsustavad Euroopa Parlament ja ministritenõukogu... komisjoni ettepanekutepõhjal,” sõnas Achilleas Mitsos,Euroopa Komisjoni Teadusuuringutepeadirektoraadi juht.
OF THE research and
TEADUSRUUMI JUHTIMINE
15_ then find years
15_ ja siis leiaks
Instrumental changes changes
Muutused töömeetodites töömeetodites
Changing attitudes towards governance and creating an appropriatepolicy framework are the most crucial challenges facing civil societyparticipation in European research.
Muutuv suhtumine juhtimisse ja selleks sobiva poliitilise raamistiku loomine on kõigetõsisemad väljakutsed, millega tuleb silmitsi seista kodanikuühiskonna kaasamisel Euroopa teaduse juhtimisse.
However, once the groundwork islaid, fulfilling the Europe’s governance potential is a logisticallycomplex process that can beboosted through the optimal use of modern communications channels. e-platforms
Kui alus on ükskord pandud, on Euroopajuhtimispotentsiaali ärakasutamine siiski keeruline protsess, mida saab edendada tänapäevaste sidekanalite parimaärakasutamise abil.
Virtual governance
Virtuaalne juhtimine
One working group at the 2003 governance conference suggested that the European Commissionshould set up research information platforms at the European level to enhance knowledge exchange oncivil society involvement.
Üks töörühm soovitas 2003.aasta juhtimiskonverentsil,et Euroopa Komisjon peaks looma Euroopa tasemel teadusinformatsiooni platvormid,et tõhustada teadmiste vahetust kodanikuühiskonna osaluse kohta.
Modern technology is providing many of the tools thatare making the enormously complex task of involvingcitizens more directly in European governance increasingly plausible and manageable.
Tänapäevane tehnika võimaldab paljusid töövahendeid,mis muudavad kodanike Euroopa juhtimisse kaasamiseerakordselt keerulise ülesande järjest teostatavamaks jahallatavamaks.
A notable example of successful electronic platformsat the EU level was the recent launch of the ‘e-Vote’project (see p23 for link) giving tens of thousands of European citizens the opportunity to vote on numeroustopical issues.
Vabanedes tavalistest suhtlustõketest võib näiteks internetipõhiste töövahenditega tekitada soodsa pöördedemokraatiamehhanismide töötamises.
By breaking down traditional barriers to communi-cation,tools such as the internet may provide aprime opportunity to revolutionise the mechanics of democracy.
Tähelepanuväärne näide edukatest elektroonilistest platvormidest Euroopa Liidu tasandil on hiljuti käivitatude-hääletuse projekt (vt viide lk 23),mis annab kümneteletuhandetele Euroopa kodanikele võimaluse hääletadapaljudel aktuaalsetel teemadel.
The internet – which has seen the rise of what hasbecome popularly known as e-governance, e government and e-voting – is connecting people to the political and decisionmaking apparatus as never before.
Internet ja internetipõhised e-juhtimine,e-valitsus ja e-hääletamine ühendavad inimesi poliitiliste ja otsustamisstruktuuridega nii nagu ei eales varem.
However,the complex technical nature of many scientific issues means that the internet should be usedto supplement,not replace,traditional communicationtools.At present,virtual forms of discourse can onlyserve as an integrated structural supplement to established types.
Paljude teadusküsimuste keeruline tehniline iseloomtähendab siiski ka seda,et Internetti tuleks kasutada tavaliste sidevahendite täiendusena,mitte nende asendajana.Praegu toimivad virtuaalsed aruteluvormidainult olemasolevate vahendite integreeritud strukturaalse täiendusena.
“The internet is a source of greatexpectations and hope, especiallywhen the aim is to inform a widerpublic or interact with it,” pointsout the IFOK report.
„Internet on suurte ootuste ja lootuste allikas, eriti kui eesmärgiks on laiema üldsuse teavitamine või sellega koostöötegemine,” rõhutab IFOK aruanne.
By definition,democracy is inclusive,making the current level of internet exclusion a fundamental constraint on the spread of e-governance.
Üks sellega seonduv probleem on internetiühendustelevimismäär.Demokraatia on põhimõttelt kõiki hõlmav,kuid internetiühenduse vähene kättesaadavus piirabpraegu oluliselt e-juhtimist.
Although this problem is particularly acute among theemerging economies of Accession and candidate countries, right across Europe there are many citizenswho are computer illiterate or lack access to the internet, particularly the disabled,the aged,and thesocially disadvantaged.
Kuigi see probleem on eriti aktuaalne areneva majandusega liituvate ja kandidaatriikide hulgas,on üle kogu Euroopa palju kodanikke,kellel puudubarvutioskus või juurdepääs Internetti,eriti puuetega,eakate ja sotsiaalselt mahajäänud elanike seas.
“The internet is a so great expectations and when the aim is to
„Internet on suurte o allikas, eriti kui ee üldsuse teavitamine v
SOCIETY A KEY TO THE LAB public or intera
VÕTI LABORISSE tegemine,” rõhutab
In the public eye
Avalikkuse pilgu all
Training the media spotlight on governance issuescould propel them more effectively into public consciousness by beaming the issues directly intopeople’s homes.
Meedia tähelepanu tõmbamine Euroopa juhtimise küsimustele võib aidata neil jõuda paremini avalikkuteadvusse,sest küsimused tulevad otse inimestele koju kätte.
This leads to something of a catch-22,it was remarked,in which the media refuses to cover anything it deemsas uninteresting or not ‘sexy’enough,but a certainissue may only begin to arouse public interest after ithas had media coverage.
See võib viia nõiaringini,kus meedia keeldub tähelepanu pööramast küsimustele,mida ta ei pea piisavalt huvitavaks või „seksikaks”,ning teatud küsimused võivad avalikkuse tähelepanu äratada alles seejärel,kui neid on meedias käsitletud.
Working groups at the Brussels conference recommended that the media should be encouraged to play a more active role in informing people about – and mediating in – the participatory process.
Töörühmad Brüsseli konverentsil soovitasid,et meediattuleks ärgitada mängima aktiivsemat rolli inimeste teavitamisel osalusprotsessist ja selle vahendamisel neile.
Although conceding that the media was not a schoolor university,it is part of the role of state-owned public broadcasters, when it comes to important issues suchas governance,to help inform and educate people.
Kuigi tuleb möönda,et meedia ei ole kool ega ülikool,on riiklikel ringhäälingutel täita oma osa inimeste teavitamisel ja harimisel sellistes olulistes küsimustesnagu Euroopa juhtimine.
“The media could potentially be anextraordinary instrument for participation,” stated one participant.
„Meedia võib olla erakordselt tõhus vahend ühiskonnaosaluse suurendamisel,” arvas üks osaline.
This view is already reflected among some publicservice broadcasters such as the UK’s BBC.
Seda seisukohta peegeldavad juba mõned avalikõiguslikud ringhäälingud,näiteks Suurbritannia BBC.
One of the main functions of the media in participatory processes,it was suggested,is to hold the pro-cessto account and to mediate between the various parties, including policymakers and the general public.
Soovitati,et üks meedia peamisi funktsioone võiks olla protsessi hoidmine aktuaalsena ning erinevate osapoolte,kaasa arvatud poliitikute ja üldsuse,mõtetevahendamine.
“The process of widening involvement... will be harder than justcreating the opportunity to participate,” wrote Greg Dyke, the BBC’s Director-General, in IPTS Report.
„Avalikkuse kaasamise protsessilaiendamine... on raskem kui lihtsalt osalemisvõimaluse loomine,” kirjutas BBC peadirektor Greg Dyke IPTS-i aruandes.
The strongest link
Kõige tugevam lüli
Television,newspapers and magazines already playan influential role in steering scientific debate. For example, media handling of the issues surrounding GMOs affected public opinion positively on one sideof the Atlantic and negatively on the other.
Televisioon,ajalehed ja ajakirjad juba mängivad mõjuvatrolli teaduslike arutelude juhtimisel.Näiteks geneetiliseltmuundatud organismide erinev käsitlemine meedias kallutas avalikkuse ühel pool Atlandi ookeani antudteemat soosima ja teisel pool võõristama.
Public television can provide an instructive model forgreater citizen involvement and a crucial link betweengovernment and society.
Avalik-õiguslik televisioon võib luua juhendmudeli kodanikuosaluse suurendamiseks ja olulise sideme valitsuse ja ühiskonna vahel.
Educators and entertainers
Harimine või meelelahutus
We must not, however, exaggerate the media’s power.
Mitte mingil juhul ei tohiks arvata meediat tegelikustmõjuvõimsamaks.
“The media can highlight issues butit cannot shape the form of thedebate,” said a participant.
„Meedia võib küsimustele küll tähelepanu tõmmata, aga ei suudakujundada arutelu vormi,” sõnas üks osavõtja.
“The BBC and other European publicservice broadcasters may be betterplaced than almost any other organisations to provide a starting pointto encourage the widest range ofpeople to participate in civiclife,” added Greg Dyke.
„BBC ja teised Euroopa avalikõiguslikud ringhäälingudvõivad omada paremat positsioonikui mis tahes muu organisatsioon,et olla lähtekohaks kõige laiema inimhulga ergutamiseks kodanikuühiskonnas osalema,” lisas Greg Dyke.
Nevertheless,as successful TV science shows illus-trate,the media can educate people and increasetheir desire to learn more about scientific issues.
Nagu tõestavad edukad populaarteaduslikud televisioonisaated,suudab meedia inimesi harida ning suurendada nende soovi saada rohkem teada teadusküsimuste kohta.
And the growing interactivity of media outlets – on-lineforums and polls,etc.– can provide broadcasterswith the instruments,in addition to their traditional transmissions, to fulfil that mediatory role.
Ja meediaväljundite nagu võrgufoorumite,hääletuste jtkasvav interaktiivsus varustab ringhäälinguorganisatsioonetöövahenditega peale nende tavapäraste saadete,et täitaparemini oma vahendajarolli.
“But the media is not an educational establishment and it has its owncriteria,” one contributor noted.
„Aga meedia ei ole haridusasutus,tal on oma erihuvid,” märkis üksosavõtja.
“With its power to create a two-waystreet in communication... Interactive media allow people tocome together and share expertise in a dynamic way that can have realimpact,” explained Greg Dyke.
„Oma võimega luua kahesuunalinesidekanal... võimaldab interaktiivnemeedia inimestel kokku saada javahendada oma asjatundlikkustdünaamilisel viisil, millel võibolla tõeline mõju,” selgitas Greg
source of d hope, especially to inform a wider
ootuste ja lootuste eesmärgiks on laiema või sellega koostöö
Peering into the future the future
Pilk tulevikku tulevikku
If participation is the aim, then participation should also be the name of the game.
Kui ühiskonnaosalus on eesmärgiks, siis peaks kogu tegevus toimuma osalusenimel.
In its efforts to recommend a way forward for enhancing the involvement of civil society in the governance of the European Research Area, the Commission consulted widelyamong the various stakeholders.Here are a few suggestions forfurther steps.
Oma püüdlustes soovitada edasiliikumisteed ühiskonnaosalusesuurendamiseks Euroopa teadusruumi juhtimisel on komisjon konsulteerinudpaljude erinevate asjaosalistega.
systematically international developments relevantto European research.
Siin on mõned soovitused edasisteks sammudeks.
The European Commission started the ball rolling atthe end of 2002 with a study gathering input from aninternational network of experts and subjecting it topeer review by an international panel of renownedpractitioners involved in civil society participation.
Euroopa Komisjon alustas arutelu 2002.aasta lõpus uurimusega,mis koondab rahvusvahelise ekspertidevõrgustiku arvamusi ning annab sellest kodanikuühiskonnaosalusega seotud tunnustatud praktikute rahvusvaheliserühma kaasabil ülevaate.
Follow up is an important component of the knowledge-building process.In order to create more of anincentive for the EU to invest in civil society participa-tion,the Commission needs benchmarks for measuringits participatory activities.Such evaluation exerciseswill help to orient the Commission (and public administrations at the national and regional level) in its effortsto define and implement minimum standards for publicconsultation and participatory processes.
Kursisolemine on teadmiste tekke oluline osa.Et ergutada Euroopa Liitu panustama rohkem kodanikuühiskonna osalusse,vajab komisjon kriteeriume,millega mõõta ühiskonnaosalusega seotudtegevusi.Sellised hindamisülesanded aitavad komisjonil(ja avalikel haldusüksustel riiklikul ja piirkondlikultasandil) orienteeruda oma püüdlustes määratleda ja rakendada avaliku nõuandetegevuse ja ühiskonnaosaluse protsesside vähimnõudeid.