natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The taskforce also sought more effective management of labour migration in view of a shrink- of the European Employment Strategy ing working age population and the need to improve labour market integration of non-EU nationals.
Rakkerühm otsis ka võimalusi efektiivsemaks tööjõurände juhtimiseks, võttes arvesse kahanevat tööealist elanikkonda ning vajadust parandada kolmandate riikide kodanike tööturule kaasamist. Aruande tulemused olid 2004. aastal aluseks tööhõive
The findings of the report inspired the 2004 Employment recommendations to Member States (covering the ten new Member States as well) and were mainstreamed in the 2005 Employment Guidelines.
Euroopa tööhõivestrateegiat soovitustele liikmesriikide jaoks (sealhulgas ka kümnele uuele liikmesriigile) ning neid süvalaiendati 2005. aasta tööhõivesuunistes.
Milestones of the EES
Euroopa tööhõivestrateegia saavutused ja potentsiaali liikmesriikidevaheliseks vastastikuseks õppimiseks.
The taskforce report also stressed the wide experience with employment reforms throughout the EU and the potential for mutual learning between Member States.
„PROGRESS”8) sätestatud rahastamisvahendi raames vastastikuse õppe programmi9 ka vastastikuse eksperdihinnangu ja heade tavade vahetamise.
Since the late 1990s, an objective of the Commission has been to ensure that candidate countries define employment policies that prepare them for membership of the Union.
1990. aastate lõpust on komisjoni eesmärgiks olnud tagada olukord, kus kandidaatriigid määratleksid oma tööhõivepoliitikat selliselt, mis valmistaks neid ette liidu liikmeks saamiseks.
The intention is that progressively these countries will adjust their institutions and policies to the European Employment Strategy, thus allowing the full implementation of the Employment Title of the Treaty as from Accession.
Selle kavatsuse kohaselt peaksid need riigid järkjärgult oma institutsioone ja poliitikat Euroopa tööhõivestrateegiaga kohandama, mis võimaldaks neil liikmekssaamise hetkest asutamislepingu tööhõive jagu täies ulatuses rakendada.
In enlarging first to 25 in 2004, and then 27 in 2007, the extensive and elaborate preparation for full membership of the EES via the Joint Action Plans helped ensure the smooth integration of the new Member States.
Ulatuslik ning üksikasjalik ettevalmistus EESi liikmekssaamiseks ühise tegevuskava abil aitas tagada uute liikmesriikide sujuva integreerimise nii esimesel laienemisel 25 liikmeni 2004. aastal kui ka 27 liikmeni 2007. aastal.
2.4 Globalisation and an ageing Europe: revising the Lisbon Strategy
Tööhõive määra suurenemisele aitavad kaasa naised ja eakad töötajad
While both genders and all main age groups participated in the job creation in the EU25 over the past ten years, the strongest growth was recorded in the employment rates for women (6.2 percentage points) and older workers (7.9 percentage points).
Ehkki nii mehed kui ka naised ja kõik põhilised vanusegrupid osalesid 25 liikmesriigiga Euroopa Liidus viimase kümne aasta jooksul töökohtade loomisel, suurenes kõige rohkem naiste (6,2 protsendipunkti) ja eakamate töötajate (7,9 protsendipunkti) tööhõive määr.
In terms of the net increase in employment, women accounted for 62%, and with regard to age groups, older workers (aged 55-64) around a quarter (see charts 7 and 8).
Tööhõive netosuurenemises oli naiste osakaal 62 protsenti ning vanusegruppide lõikes oli eakamate töötajate (vanuses 55–64) osakaal umbes 25 protsenti (vt graafikuid 7 ja 8).
In the beginning of 2005, the EU was (and still largely is) facing serious structural difficulties.
2005. aasta alguses oli (ja on päris palju ka praegu) Euroopa Liit vastamisi tõsiste struktuuriliste probleemidega.
An ageing population and a decline in economic performance have led to a strong pressure on the European social model.
Vananev elanikkond ning majandusnäitajate langus on põhjustanud tugeva surve Euroopa sotsiaalmudelile.
It was in this context that the European Commission proposed to revamp the Lisbon Strategy to focus on delivering stronger, longer-lasting growth and more and better jobs.
Selles kontekstis esitas Euroopa Komisjon ettepaneku muuta Lissaboni strateegiat, mis keskenduks jõulisemale pikemaajalisele kasvule ning arvukamate ja paremate töökohtade loomisele.
This included a complete revision and integration of macroeconomic, micro-economic and employment policy reform strands (and open methods of coordination), with the aim to maximise the synergies at the national level and Community actions, and to increase their efficiency. ciency.
Ettepanek sisaldas makromajandus-, mikromajandus- ja tööhõivepoliitikate reformide täielikku ülevaatamist ning ühendamist (samuti avatud kooskõlastamise meetodit) eesmärgiga maksimeerida sünergiaid riiklikul tasandil ning ühenduse tegevustes ja suurendada nende tegevuste tõhusust.
This process saw the approval by the European Council of the Integrated Guidelines for Growth and Jobs (2005-2008).
Euroopa Ülemkogu kiitis selle protsessi heaks nimega „Majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssed suunised (2005–2008)”.
The eight Employment Guidelines are now part of a package of 24 guidelines of the Lisbon Strategy, in conjunction with the macroeconomic and mi-cro-economic guidelines (formally the Broad Economic Policy Guidelines) for a period of three years.
Kaheksa tööhõivesuunist on nüüdseks osa 24st Lissaboni strateegia suunisest ning seostatud makro- ja mikromajanduslike suunistega (ametliku nimetusega majanduspoliitika üldsuunised) kolmeks aastaks.
Features of the EES
Euroopa tööhõivestrateegia tunnusjooned
An increase in employment rates is a prerequisite for being able to maintain and increase Europe’s prosperity and for preserving and enhancing our social models in a changing world.
Tööhõive määra suurenemine on eeltingimus Euroopa jõukuse säilitamiseks ja suurendamiseks ning sotsiaalmudelite säilitamiseks ja parandamiseks muutuvas maailmas.
Maintaining such values requires constant adaptation to the new environment generated by greater international competition, the demographic situation and the shift to a new paradigm based on knowledge.
Selliste väärtuste säilitamine nõuab pidevat kohanemist uue keskkonnaga, mis tekib suurema rahvusvahelise konkurentsi, demograafilise olukorra ning teadmistepõhisele paradigmale ülemineku tulemusena.
There is no necessary trade-off between the economic and the social dimension, neither between ef- fi ficiency and equity issues, nor between pro- ductivity and employment.
Kompromissi ei pruugi olla majandus- ja sotsiaalmõõtme, tulemuslikkuse ja võrdsuse küsimuste ning tootlikkuse ja tööhõive vahel.
The purpose of the EES is to ensure that all these common concerns are addressed simultaneously in a coherent and comprehensive policy package.
EESi eesmärk on kindlustada, et kõikidele ühistele probleemidele pöörataks üheaegselt tähelepanu selge ja kõikehõlmava poliitikakomplektiga.
Employment plays both an essential economic and social role in the Strategy because it is only by getting more people into work that we can ensure that our societies cope with demographic change.
Tööhõivel on strateegias oluline majandus- ja sotsiaalroll, sest ainult siis, kui suuname rohkem inimesi tööle, suudame tagada meie ühiskonna kohanemisvõime demograafiliste muutustega.
10 years of the European Employment Strategy spending as our populations age. Moreover, social inequities in the form of social exclusion and their related compensatory measures have huge hidden costs which are rarely shown in public accounting systems.
10 aastat Euroopa tööhõivestrateegiat seonduva sotsiaalse tõrjutuse korvamismeetmetega kaasnevad suured varjatud kulud, mis harva kajastuvad riigi raamatupidamissüsteemis.
Therefore, if we forget the social dimension of the Lisbon Strategy, we risk incurring huge corrective costs later on and endanger the financial sustainability of our countries.
Seetõttu, kui unustame Lissaboni strateegia sotsiaalmõõtme, riskime hilisemate suurte korrigeerivate kuludega ning ohustame meie riikide majanduslikku jätkusuutlikkust.
Moreover, while growth is an essential component of the European Social Model, growth alone is not an efficient instrument to fight against poverty and social exclusion, unless it comes with falling inequality.
Kuigi majanduskasv on Euroopa sotsiaalmudeli oluline osa, siis see üksi ei ole tulemuslik vahend vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisel, kui sellega ei kaasne vähenev ebavõrdsus.
Economic growth and even job creation do not lead automatically to reduced income disparities, inwork poverty, or regional disparities.
Majanduskasv ning isegi töökohtade loomine ei vii automaatselt sissetulekute ebavõrdsuse, töötajate vaesuse või piirkondlike erinevuste vähenemisele.
Inwork poverty is linked to low pay, low skills, precarious and often undesired part-time employment.
Töötajate vaesus on seotud madala palga, madala kvalifikatsiooni ja ebakindla ning tihti soovimatu osalise tööajaga tööga.
To create a sustainable way out of poverty and to contribute to economic growth and competitiveness, better quality jobs are required as well as enhanced investments in human and social capital.
Selleks, et luua jätkusuutlik lahendus vaesusest pääsemiseks ning majanduskasvule ja konkurentsile kaasaaitamiseks, on vaja parema kvaliteediga töökohti ning suuremaid investeeringuid sotsiaal- ja inimkapitali.
Within the EES (and the ESF) action has been pursued to reduce regional disparities in terms of employment, unemployment and labour productivity, especially in regions lagging behind.
EESi (ja Euroopa Sotsiaalfondi) raames on asutud vähendama piirkondlikke erinevusi tööhõive, töötuse ja tööviljakuse valdkondades, eriti mahajäänud piirkondades.
Education and training are critical factors to develop the EU’s longterm potential for competitiveness as well as for social cohesion.
Haridus ja väljaõpe on kriitilised tegurid, et arendada Euroopa Liidu pikaajalist võimekust konkurentsiks ja sotsiaalseks ühtekuuluvuseks.
Europe needs to step up its efforts to improve both the efficiency and the equity of its education and training systems.
Euroopa peab tõhustama oma püüdeid, et parandada oma haridus- ja väljaõppesüsteemide tulemuslikkust ning omakapitali.
Education and training policies should increase efficiency by raising the average skill level in the population to ensure a better match between skills and labour market needs and therefore raise both employability and productivity.
Haridus- ja väljaõppepoliitika peaks suurendama kasutegurit, tõstes elanikkonna keskmist oskustaset, et tagada parem sobivus oskuste ja tööturu vajaduste vahel ning tõstes seeläbi nii konkurentsivõimet tööhõive alal kui ka tootlikkust.
They should also reduce inequality by improving the employment perspectives of those most in need, including the disadvantaged and the immigrants.
Nad peaksid vähendama ka ebavõrdsust, parandades kõige suuremate abivajajate, sealhulgas puudega inimeste ja sisserändajate, väljavaateid abi saada.
This would allow education and training systems to contribute to activation and cohesion measures to ensure that all citizens can play their full part in society and the economy over the whole life cycle, e.g. through lifelong learning policies.
Selline tegevus lubaks haridus ja väljaõppesüsteemidel toetada aktiveerimis- ja ühtekuuluvusmeetmeid, et tagada kõikidele kodanikele võimalus täisväärtuslikuks osalemiseks ühiskonnas ja majanduses kogu elu jooksul, näiteks läbi elukestva õppe poliitika.
These are not mutually exclusive objectives, since achieving high quality and excellence does not necessarily mean sacrificing equitable opportunities, access, treatment and outcomes for individual Europeans.
Need ei ole üksteist välistavad eesmärgid, sest kõrge kvaliteedi ja täiuslikkuse saavutamine ei pea ilmtingimata tavalistele eurooplastele tähendama mittediskrimineerivate võimaluste, ligipääsetavuse, kohtlemise ning tulemuste ohverdamist.
Skill content of work increased
Töö oskusnõuete suurenemine
The employment expansion since 1997 has been accompanied by increasing skill content of work.
Tööhõive suurenemisega 1997. aastast on kaasnenud ka töö oskusnõuete suurenemine.
Reflecting this, the share of highly-skilled non-manual workers in the overall EU15 occupational structure has increased from about 36% in 1997 to almost 40% in 2006.
Seda kajastab ka suurepäraste oskustega mittefüüsilise töö tegijate osakaalu suurenemine 15 liikmesriigiga Euroopa Liidu ametialases struktuuris umbes 36 protsendilt 1997. aastal peaaegu 40 protsendini 2006. aastal.
Correspondingly, both the shares of low-skilled non-manual and skilled manual workers have decreased and only the elementary occupations recorded a slight increase from about 9% to 10%.
Nii vähekvalifitseeritud mittefüüsilise töö tegijate kui ka kvalifitseeritud füüsilise töö tegijate osakaal on vähenenud ja ainult lihttööliste osakaal tõusis natuke, umbes 9 protsendilt 10 protsendini.
The youth educational attainment level10has increased over the last years and there has been a slight improvement in reducing early school leaving (see chart 10).
Noorte haridusalaste saavutuste tase10 on viimaste aastate jooksul tõusnud ning on toimunud väike paranemine kooli poolelijätmise vähenemiseosas (vt graafikut 10).
This reflects the increased focus on investments in human capital and the reinforced efforts to build employment pathways for young people and to promote ef-fi ficient lifelong learning strategies.
See kajastab suurenenud tähelepanu inimkapitali investeerimisel ja jätkuvaid jõupingutusi noorte tööhõivevõimaluste suurendamisel ning tulemuslike elukestva õppe strateegiate edendamisel.
However, youth unemployment remains a key concern for Europe: today it stands at 17.4%.
Siiski on noorte töötus Euroopa jaoks endiselt oluline mureallikas, olles tänapäeval 17,4 protsenti.
Over the last 25 years, no real breakthrough has been achieved in reducing youth unemployment.
Viimase 25 aasta jooksul ei ole noorte töötuse vähendamisel saavutatud tõelist läbimurret.
In the current economic upswing with an estimated 7 million more persons moving into employment during the 2005-2008 Lisbon cycle, labour market performance continues to develop less favourably for young people.
Praeguse majanduskasvu juures suureneb Lissaboni tsükli (2005–2008) jooksul tööhõiveliste inimeste arv 7 miljoni võrra ning tööjõuturu näitajate areng on noorte
The youth education attainment level is the percentage of young people aged 20-24 having attained at least an upper secondary education (ISCED level 3).
Noorte haridusega seotud saavutustase on noorte inimes- te protsent vanusevahemikus 20–24, kellel on vähemalt teise taseme ülemise astme haridus (ISCED tase 3).
They are more than two times as likely to be unemployed than prime age-adults.
Noorte töötuksjäämise võimalus on üle kahe korra suurem kui parimas tööeas täiskasvanutel.
Low participation of young people also raises concerns as to their integration into society overall.
Vähene noorte osalus tõstatab küsimuse nende üleüldisest kaasatusest ühiskonnas.
Using the full potential of youth is a requisite for future economic growth and social cohesion in the EU.
Noorte võimekuse täielik rakendamine on eeldus majanduskasvuks ja sotsiaalseks ühtekuuluvuseks tuleviku Euroopa Liidus.
Therefore urgent action is required in the field of educational and labour markets policies resulting in improved participation of young people in society in the context of ageing societies where every person is to be considered as a resource.
Seetõttu on vaja tegutseda haridus- ja tööturupoliitika valdkondades, mille tulemusena paraneks noorte osalemine ühiskonnas, vananeva elanikkonnaga ühiskonna kontekstis, kus iga inimest käsitletakse ressursina.
Employment growth concentrated in services and construction
Tööhõive kasv koondus teenusteja ehitusvaldkonda
Since the beginning of the Luxembourg Process, and in the Employment Guidelines in particular, the Member States have been invited to involve the regional and local level actors in the delivery of the EES.
Alates Luksemburgi protsessist ning eelkõige tööhõivesuuniste kasutuselevõtmisest, on liikmesriike kutsutud üles kaasama piirkondlikke ja kohalikke osapooli EESi rakendamiseks.
This followed the positive response to the initiative on Territorial Employment Pacts in 1997 as a follow up of the Delors White Paper of 1993, and the importance of a decentralised approach and partnerships was again stressed at the Lisbon European Council of 2000.
See järgnes positiivset vastukaja saanud territoriaalsetele tööhõive kokkulepetele 1997. aastal, millele eelnes Delors’i valge raamat 1993. aastal ning detsentraliseeritud lähenemise ja partnerluse olulisust rõhutati jälle Euroopa Ülemkogu Lissaboni kohtumisel 2000. aastal.
In terms of sector composition, the net employment creation has been concentrated in services and construction.
Tegevusala lõikes on tööhõive suurenemine koondunud teenuste- ja ehitusvaldkonda.
According to the EU Labour Force Survey of the rise in employment in the EU15 between 1997 and 2006, around 6 million jobs came from real estate renting and business activities, and some 4 million from health and social work.
Euroopa Liidu tööjõudu käsitleva uurimuse andmetel tööhõive suurenemise kohta 15 liikmesriigiga Euroopa Liidus vahemikus 1997–2006 oli umbes 6 miljonit töökohta seotud kinnisvaraüüri ja -äriga ning umbes 4 miljonit töökohta oli seotud tervishoiu ja sotsiaaltööga.
Strong employment increases of over 2 million were also recorded in wholesale and retail trade, construction and education.
Üle kahemiljonilised suured tööhõive kasvud registreeriti ka hulgi- ja jaemüügi ning ehituse ja hariduse valdkondades.
In contrast, both agriculture and manufacturing have seen employment drop by more than 1 million.
Eelmistega võrreldes vähenes tööhõive nii põllumajanduses kui ka tootmises rohkem kui ühe miljoni võrra.
In 2003 during the “European Forum on local employment development”, organised by the European Commission and the European Union’s Presidency with the support of the European Parliament, the Committee of the Regions and the Economic and Social Committee, as well as interested institutions, social partners and other stakeholders, discussed ways to strengthen the local dimension of the European Employment Strategy.
Kohalikku tööhõive arengut käsitleva Euroopa foorumi ajal 2003. aastal, mille korraldasid Euroopa Komisjon ja Euroopa Liidu eesistujamaa Euroopa Parlamendi toetusel, arutasid Regioonide Komitee ning Majandus- ja Sotsiaalkomitee, probleemist huvitatud institutsioonid, sotsiaalpartnerid ja teised sidusrühmad võimalusi, kuidas kindlustada Euroopa tööhõivestrateegia kohalikku mõõdet.
© Punchstock ration in which they advocated that local and regional authorities should be better incorporated into the ongoing formulation and implementation of the Lisbon Strategy.
© Punchstock formuleerimisse ja rakendamisse.
Finally, in 2007 Ministers meeting in Leipzig agreed to a Charter on Sustainable European Cities, which advocated integrated urban development, and a Territorial Agenda of the EU, which recognised the need to understand the territorial impact of new challenges within efficient multi-level governance.
2007. aastal leppisid ministrid lõpuks Leipzigi tippkohtumisel kokku jätkusuutlike Euroopa linnade hartas, mis propageeris integreeritud linnade arendamist ja Euroopa Liidu territoriaalset tegevuskava, mis tunnistas vajadust mõista tulemusliku mitmetasandilise juhtimisega kaasnevate uute väljakutsete territoriaalset mõju.
Local employment development has further been explored though various programmes at the Community and Member State level.
Kohalikku tööhõivearengut on ühenduse ja liikmesriikide tasandil erinevate programmide abil veelgi enam uuritud.
The latest work highlights the role of local multistakeholder partnerships within a holistic approach to local employment development.
Hiliseim töö rõhutab kohalike sidusrühmadevaheliste partnerluste rolli terviklikus lähenemises kohaliku tööhõive arengule.
Free movement of labour is seen as a way of promoting labour market efficiency by improving the matching of the available labour supply to the demand from employers.
Tööjõu vaba liikumine on üks võimalus tööturu tulemuslikkuse edendamiseks, parandades saadaoleva tööjõu ja tööandjate nõudluse ühildamist.
Mobility is driven by both the desire of workers to improve their economic situation and companies’ search for workers to meet their requirements for labour.
Liikuvuse mootoriks on nii töötajate soov parandada oma majanduslikku olukorda kui ka ettevõtete otsingud nõudmistele vastava tööjõu järele.
Greater labour force mobility, both between jobs (job mobility) and within and between countries (geographic mobility) can help the European economy and labour force to adapt to changing conditions more smoothly and efficiently, as well as respond to change in the competitive global economy.
Suurem tööjõu liikuvus nii töökohtade (tööjõu liikuvus) kui ka riikide vahel ja riigi sees (geograafiline liikuvus) aitab Euroopa majandusel ja tööjõul sujuvamalt ning tulemuslikumalt muutuvate oludega kohaneda ja reageerida konkurentsivõimelise maailmamajanduse muutustele.
However, while mobility is widely regarded as a positive feature of the labour market, actual mobility levels within Europe have remained comparatively low with fewer than 2% of all EU citizens living in another EU Member State.
Kuigi üldiselt peetakse liikuvust tööturu positiivseks omaduseks, on tegelik liikuvuse tase Euroopasjäänud suhteliselt väikeseks, sest vähem kui 2 protsenti Euroopa Liidu kodanikest elab mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis.
Closing the employment gap with US and Japan
Jõuda tööhõivelt järele USA-le ja Jaapanile
The sustained employment growth over the last decade helped the EU narrow the gap against both the US and Japan.
Viimase aastakümne pidev tööhõive kasv aitas Euroopa Liidul vähendada vahet USA ja Jaapaniga.
While in 1997 the EU15 employment rate trailed 12.8 percentage points behind the US and 9.3 points behind Japan, by 2005 the gap had more than halved to 6.3 and 4.1 points, respectively (see chart 1).
Kui 1997. aastal oli 15 liikmesriigiga Euroopa Liidu tööhõive määr USAst 12,8 protsendipunkti maas ja Jaapanist 9,3 protsendipunkti maas, siis 2005. aastaks oli vahe vähenenud rohkem kui poole võrra vastavalt 6,3 ja 4,1 punktini (vt graafik 1).
The Commission has started to inform European citizens about the possibilities of working abroad by means of the European Year of Worker’s Mobility (2006) and the European Job Mobility Portal – a network provided by EURES comprising public employment services across the European Economic Area and Switzerland.
Komisjon on alustanud Euroopa kodanike teavitamist välismaal töötamise võimalustest Euroopa töötajate liikuvuse aasta (2006) ja Euroopa tööalase liikuvuse portaali abiga – EURESe pakutava võrgustikuga, mis hõlmab riikide tööturuasutusi Euroopa Majanduspiirkonnas ja Šveitsis.
As freedom of movement is one of the key principles of European integration, the Commission welcomed the fact that many Member States have opened their labour markets completely since the enlargement in May 2004 and that other Member States have sim-plifi ed their existing national access regimes or procedures to varying degrees.
Kuna vaba liikumine on üks Euroopa integreerimise põhiprintsiipe, tervitas komisjon mitme liikmesriigi otsust avada tööturg täielikult pärast 2004. aasta mai laienemist ning teiste liikmesriikide otsust lihtsustada olemasolevaid riiklikke ligipääsetavuse võimalusi või protseduure erineval määral.
Higher prevalence of part-time and fixed-term work
Suurem osalise tööajaga ja tähtajalise töö osakaal
More flexible forms of employment have clearly made a strong contribution to employment expansion, with part-time accounting for over half the overall increase.
Paindlikumad tööhõivevormid on silmanähtavalt tööhõive suurenemist mõjutanud, nii et osalise tööajaga töö moodustab üle poole üleüldisest suurenemisest.
Atypical forms of employment, namely part-time and fixed-term employment, have consequently become more prevalent in the EU25 over the period.
Ebatüüpilised tööhõivevormid (osalise tööajaga ja tähtajalise töö tööhõive) on 25 liikmesriigiga Euroopa Liidus ajapikku rohkem levinud.