natgillin/translations-raw huggingface dataset:
With the diversity of demographic structure and trends and the increasing importance of regional and local public authorities as policy initiators and service providers, it is vital that the effects of long-term population trends are taken into account in framing medium-term strategies.
Seoses demograafilise struktuuri ja arengutendentside mitmekesisusega ning piirkondlike ja kohalike võimuorganite üha kasvava tähtsusega poliitiliste algatuste väljatöötamisel ja teenuste pakkumisel on keskmise kestusega strateegiate kujundamisel väga oluline arvestada rahvastiku pikaajaliste arengutendentsidega kaasneva mõjuga.
A number of regions have already been active and are at the forefront of strategic thinking and actions in relation to the demographic challenge.
Mitmed regioonid on juba näidanud üles aktiivsust ning asunud strateegilise mõtlemise ja tegevuse esirinnas vastama demograafilisele väljakutsele.
Under existing EU programmes, a number of projects have addressed aspects of demographic change.
Käivitatud ELi programmide raames tegelevad mitmed projektid erinevate demograafiliste muutuste aspektidega.
These include successful initiatives to address depopulation in urban, rural and sparsely populated areas, positive migration initiatives, reinforcing non discrimination and gender equality, and making regions more attractive places to live.
Siia kuuluvad edukad algatused rahvastikukaoga võitlemiseks linna-, maa- ja hõredalt asustatud piirkondades, positiivse migratsiooni algatused, mittediskrimineerimise ja soolise võrdõiguslikkuse edendamine ning piirkondade muutmine atraktiivsemateks elukohtadeks.
Even in regions which believe they will suffer ‘inevitable’ population reduction – arising, for instance, from the delayed effects of urbanisation – proactive thinking in responding to depopulation and ageing can have an important effect in securing quality of life and mitigating the effects of these likely trends on the remaining population.
Isegi regioonides, kus on lepitud rahvastiku „paratamatu” vähenemisega – näiteks seoses linnastumise hilinenud mõjuga –, võib ennetav mõtlemine vastuseks rahvastikukaole ja vananemisele oluliselt mõjutada elukvaliteedi kindlustamist ja nende tõenäoliste arengutendentside mõju pehmendamist allesjäänud elanikkonna jaoks.
Indeed, the experience of some regions is that proactive, integrated policies can begin to redress patterns which were previously considered irreversible.
Tõepoolest, mõnede piirkondade kogemus on näidanud, et ennetav ja ühtne poliitika võib muuta eelnevalt pöördumatuks tunnistatud arenguid.
The Union’s Cohesion Policy provides Member States with a valuable tool to adapt regional and national economies in the context of ageing.
Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitika kujutab endast liikmesriikidele väärtuslikku vahendit piirkondliku ja siseriikliku majanduse kohandamiseks vananemise kontekstis.
The Community Strategic Guidelines for EU Cohesion Policy identify three overarching guidelines in line with the Lisbon Agenda:
Ühenduse strateegilistes suunistes ELi ühtekuuluvuspoliitika jaoks on Lissaboni agenda raames määratud kolm omavahel seotud tegevussuunda:
Redevelopment of old industrial sites in Graz West, Austria.
Vanade tööstuspiirkondade ümberkorraldamine Graz Westis, Austrias.
The demographic future of Europe – from challenge to opportunity
Euroopa demograafiline tulevik – väljakutsest võimaluseni
Europe can do more to promote its demographic renewal.
Euroopa on võimeline enamaks kui kõigest demograafiliseks taastumiseks.
This implies creating conditions enabling all Europeans to realise their desire to have a family.
See kujutab endast tingimuste loomist, mis võimaldaksid kõikidel eurooplastel teostada oma soovi perekonna loomiseks.
Having children should be an option for everyone and requires, in particular, being able to reconcile work, family and private life.
Laste saamine peab olema võimaldatud kõigile ning see eeldab muu hulgas võimalust ühendada tööd, perekonda ja eraelu.
Far too often, women still have to choose between a job and a family.
Liiga sageli on naised ikka veel sunnitud valima töö ja perekonna vahel.
The Commission, at the same time as adopting the Communication on demography, has consulted the social partners on further measures that should be taken to facilitate this reconciliation, notably in the areas of parental leave and work organisation.
Üheaegselt demograafia-alase teatise vastuvõtmisega pidas komisjon nõu sotsiaalpartneritega edasiste meetmete rakendamiseks nende vastuolude lahendamisel, eriti aga küsimustes, mis puudutavad vanemapuhkust ja töökorraldust.
Most measures to respond to demographic change are the responsibility of the Member States – central, regional and local government; many involve the social partners and civil society organisations.
Enamik demograafilisele väljakutsele vastavatest meetmetest jääb liikmesriikide vastutusele – seda nii kesk-, piirkondlike kui kohalike võimude tasandil; mitmed neist kaasavad sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna organisatsioone.
Nevertheless, the European Union can play a useful role in facilitating the process of adapting to change.
Sellele vaatamata võib Euroopa Liit olla kasulik muutustega kohanemise protsessi toetamisel.
Demographic change is a shared concern across the EU, as was made clear by the heads of state and government who, at the 2005 European Summit in Hampton Court (UK), studied the future of Europe in the context of globalisation.
Demograafilised muutused kujutavad endast ühist probleemi kogu Euroopa Liidu jaoks, mida on riigi- ja valitsusjuhid kinnitanud 2005. aasta Euroopa tippkohtumisel Hampton Courtis (UK), kus arutati Euroopa tulevikku globaliseerumise kontekstis.
Over the last year, the issue has been discussed extensively within the European Commission on the basis of the consultation following the 2005 Green Paper, hearings with experts, and extensive research work carried out with the support of the European Parliament.
Viimase aasta jooksul arutati seda küsimust laialdaselt Euroopa Komisjonis 2005. aasta nn rohelisele raamatule järgnenud konsultatsioonidel, kuulati ära ekspertarvamused ning viidi Euroopa Parlamendi toetusel läbi ulatuslikud uuringuid.
The conclusions drawn from this intense activity can be found in the recent Communication ‘The demographic future of
Selle tegevuse põhjal tehtud järeldused on ära toodud viimases teatises „Euroopa demograafiline tulevik – väljakutsest
Europe must raise employment levels further.
Euroopal tuleb veelgi tõsta tööhõive taset.
We need to increase the activity rates for women, young people and the elderly in order to achieve a better balance between the active and the retired.
Saavutamaks paremat tasakaalu aktiivse ja pensionil oleva elanikkonna vahel, tuleb meil tõsta naiste, noorte ja vanemaealiste inimeste aktiivsust.
This is already a priority under the Lisbon Strategy.
See on ka juba üks Lissaboni strateegia prioriteetidest.
In particular, we must reduce early retirement from the labour market and develop “active ageing” strategies, including within enterprises.
Sealhulgas tuleb meil vähendada enneaegset tööturult lahkumist ja töötada välja„aktiivse vananemise”strateegiad, seda ka ettevõtete tasandil.
This requires investing in training and high-quality working conditions during the entire life cycle.
See nõuab investeerimist koolitusse ja kõrgtasemel töötingimuste loomisesse kogu elutsükli vältel.
The Commission has put before the Member States a comprehensive strategy covering five key areas in which to take action:
Ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegilised suunised
Community Strategic Guidelines for Cohesion
Nõukogu poolt 6. oktoobril 20065 vastu võetud ühenduse
Addressing the demographic challenge should not necessarily be seen as a separate priority but rather as a challenge to be met by regional policy in taking account of the ageing labour force and population in general.
Demograafilisele väljakutsele vastamist ei tule tingimata käsitleda eraldi prioriteedina, vaid pigem väljakutsena regionaalpoliitikale tööjõu ja kogurahvastiku vananemisega arvestamiseks.
Due to declining or low population density, certain regions and areas are more affected than others, or simply face threats and opportunities earlier.
Seoses madala või langeva rahvastikutihedusega on teatavad regioonid ja piirkonnad rohkem mõjutatud kui teised või puutuvad lihtsalt varem kokku sellega seotud ohtude ja võimalustega.
For example, demographic effects will require a costly restructuring of social service facilities and care services for older people, which will have knock-on effects for business.
Näiteks nõuavad demograafilised muutused kulukat sotsiaalteenuste ja vanemaealiste elanike hooldusteenistuse ümberkorraldamist, mis võib omakorda ergutada ettevõtlust.
Following the adoption of the Community Strategic Guidelines for Cohesion, the EU framework was completed within which presentation of the National Strategic Reference Frameworks and future programmes should take place.
• liikmesriikide, regioonide ja linnade atraktiivsuse tõstmiseks kättesaadavuse parendamise, teenuste piisava kvaliteedi ja taseme tagamise ja keskkonnapotentsiaali säilitamise abil;
Council of the EU: Decision 702 (2006) of 6 October 2006, published in the O cial Journal of the EU, 21 October 2006, pages 11-32.
• tööjõu tervisliku seisundi eest hoolitsemisega.
Adopted by the Council on 6 October 20065, the Community Strategic Guidelines for Cohesion contain the principles and priorities of Cohesion Policy and suggest ways the European regions can take full advantage of the funds and instruments available for national and regional aid programmes between 2007 and 2013.
• innovatsiooni, ettevõtluse ja teadmismajanduse julgustamiseks teadusuuringute ja innovatsioonivõimaluste, sh uute side- ja infotehnoloogiate, loomise abil ning
The guidelines supplement the specific regulations on the funds and seek to provide a balance between the twin objectives of the growth and jobs agenda and territorial cohesion, and to help Member States when preparing their national and regional strategic priorities for that period.
Ühenduse strateegiliste suuniste vastuvõtmisega lõppes ELi ühtse raamistiku väljatöötamine riiklike strateegiliste tugiraamistike ja tulevikuprogrammide ettevalmistamiseks.
In this respect, programmes co-financed through cohesion instruments should seek to target resources on the following three priorities: • improving the attractiveness of Member States, regions and cities by improving accessibility, ensuring adequate quality and level of services, and preserving their environmental potential;• encouraging innovation, entrepreneurship and the growth of the knowledge economy by research and innovation capacities, including new information and communication technologies; and • creating more and better jobs by attracting more people into employment or entrepreneurial activity, improving adaptability of workers and enterprises, and increasing investment in human capital.
• uute ja paremate töökohtade loomiseks töötava või ettevõtlusega tegeleva elanikkonna osakaalu tõstmise abil, parendades töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet ning suurendades investeeringuid inimkapitali.
THE CONTEXT the annual progress reports presented in the framework of the Lisbon Strategy.
Komisjon kavandab ka oma iga-aastase Lissaboni strateegia raames koostatavasse arenguaruandesse ülevaate valmisoleku kohta demograafilisteks muutusteks.
Regions for Economic Change
Regioonid majanduslike muudatuste eest
We need a Europe that is more productive and competitive. Future economic growth will depend increasingly on productivity gains and our capacity for innovation, and thus on investment in training and research and development.
Me vajame kõrgema tööviljakuse ja konkurentsivõimega Euroopat.Tuleviku majanduskasv sõltub üha enam tööviljakusest ja meie innovatsioonivõimest ning järelikult investeeringutest koolitusse ning teadus- ja arendustegevusse.
It will also depend on the degree to which enterprises can exploit new market opportunities associated with the needs of an older population, comprising very active elderly consumers who may be very demanding, but also an increasing number of the very old who will need social and health care.
See sõltub samuti ettevõtete võimest kasutada ära vananeva elanikkonna vajadustest tulenevaid uusi turuvõimalusi, sh väga aktiivseid eakaid tarbijaid, kes võivad osutuda ülinõudlikeks; kuid samuti kasvavat hulka vanureid, kes vajavad sotsiaal- ja tervisehooldust.
Our economies and societies must prepare for these new demand patterns by developing new and better goods and services and by training people for the new jobs that come with them.
Meie majandus ja ühiskond peavad olema valmis vastama neile nõudluse muutustele uute ja paremate kaupade ning teenuste arendamisega ning inimeste koolitamisega nendega kaasnevate töökohtade täitmiseks.
In addition to the preparation and adoption of the mainstream operational programmes, the Commission continues to address the core issues faced by European regions.
Lisaks peamiste tegevusprogrammide ettevalmistamisele ja vastuvõtmisele jätkab komisjon tegelemist Euroopa regioonide ees seisvate kesksete probleemidega.
‘Regions for Economic Change’ is a proactive initiative being offered to Member States, regions and cities to help them implement the renewed Lisbon Agenda through actions aimed at economic modernisation.
„Regioonid majanduslike muudatuste eest” kujutab endast liikmesriikidele, regioonidele ja linnadele pakutavat ennetavat initsiatiivi abistamaks neid uuendatud Lissaboni tegevuskava rakendamisel majanduslikule moderniseerimisele suunatud meetmete abil.
It intends to draw on the experience and good practices of high-performing regions and to transfer this to regions wishing to improve.
Selle eesmärgiks on kasutada edukate regioonide kogemusi ja häid tavasid ning rakendada neid järeleaitamist vajavates piirkondades.
Moreover, it aims to link this exchange of good practice more solidly to the implementation of the mainstream Convergence and Competitiveness Programmes.
Lisaks sellele on algatus suunatud heade tavade vahetamise tihedamale seostamisele ühtekuuluvuse ja konkurentsivõime sihtala põhiprogrammide rakendamisega.
Commission Communication (2006)6756. It will work through
Algatust„Regioonid majanduslike muudatuste eest” on kirjeldatud
Europe needs to prepare to receive and integrate migrants.
Euroopa peab olema valmis migrantide vastuvõtuks ja integreerimiseks.
Immigration will not prevent ageing and the challenges that come with it.
Sisseränne ei aita vältida vananemist ega lahenda sellega kaasnevaid probleeme.
But as working age populations decline, increasing labour market needs for migrants can be expected.
Samal ajal tuleb koos tööealise elanikkonna kahanemisega oodata tööturu nõudluse kasvu sisserändajate järele.
The question is not whether to have immigration or not, but whether Europe will be able to manage immigration well, in the interests of labour markets, of the immigrants themselves and of their countries of origin.
Küsimus ei seisne selles, kas lubada sisserännet või mitte, vaid selleks, kui hästi suudab Euroopa sisserännet korraldada, rahuldamaks tööturu, migrantide eneste ja nende päritolumaade huve.
Finally, Europe needs sound public finances.
Lõpuks vajab Euroopa usaldusväärset riiklikku rahastamist.
Ageing will require increased expenditure on pensions, health and long-term care.
Vananemine nõuab suuremaid kulutusi pensionitele, tervishoiule ja sotsiaalhooldusele.
Only if social protection is based on sustainable funding can we expect it to deliver adequate benefits in the long run.
Ainult jätkusuutlikul finantseerimisel põhinev sotsiaalkaitse võimaldab tagada piisavate hüvede jaotamist pikas perspektiivis.
Such sustainable funding will come not only from public budgets – savings and private insurance will also have a role to play in this context.
Selliseks jätkusuutlikuks finantseerimiseks ei piisa ainult riiklikest eelarvevahenditest: selles kontekstis peavad neid täiendama nii säästud kui erakindlustus.
Compared to the existing mechanisms, it features several new ones, such as:• identification of 30 priority themes focused on economic modernisation and the renewed Lisbon Agenda; • creating a ‘two-way bridge’ between networks and mainstream programmes;• enhanced communication through an annual conference and awards; • a fast-track option, through which the Commission will establish volunteer networks around selected priority themes in order to provide a rapid testing ground for policy ideas.
Need 30 prioriteetset teemat on ära toodud komisjoni teatisele lisatud töödokumendis.
demographic future – such a forum will take place once every two years.
Üheks neist teemadest on „demograafilisele väljakutsele vastamine”.
This will comprise events where good practice can be exchanged between all those involved in dealing with demographic change.
Selle teemaga tegelevad regioonid ühendavad oma kogemused demograafiliste muutuste mõjuga tegelemise käigus ning töötavad välja meetmed oma vastavates regionaalsetes ja riiklikes põhiprogrammides rakendamiseks.
At the same time, they will provide a platform for presenting new scientific research on demography and its impact on the economy and society.
On ka palju teisi otseselt vananeva ühiskonnaga kohandumisega seotud teemasid, sh „tervislike kogukondade loomine”, „paremad IKT ühendused regioonide vahel” ja „kõrvalejäetud noorte integreerimine”.
Ultimately, these fora should forge a common approach to tackling the challenges of demographic change.
Teatises pakutakse välja raamistik poliitika väljatöötamiseks eesmärgiga vastata demograafiliste muutuste poolt esitatud väljakutsele.
The Commission also hopes the European forum will be replicated, with support from the Structural Funds, at the national, regional and perhaps even local levels so that decision-makers and stakeholders at all levels can prepare for the changes ahead.
See tugineb Lissaboni strateegiale ning annab poliitikale pikaajalise perspektiivi, keskendudes just demograafilisele uuenemisele. Komisjoni eesmärgiks on sellele protsessile igati kaasa aidata.
A Commission working paper accompanied the Commission’s Communication setting out the 30 priority themes.
Esimese sammuna korraldas ta 30. ja 31. oktoobril foorumi Euroopa demograafilise tuleviku teemal; foorum hakkab edaspidi toimuna korra kahe aasta järel.
One such theme is ‘meeting the demographic challenge’.
See hõlmab üritusi kogemuste ja heade tavade vahetamiseks osalejate vahel, kes tegelevad demograafiliste muudatustega.
Regions working on this theme will pool their experience in dealing with the effects of demographic change and design measures which could be applied in their mainstream regional and national programmes.
Ühtlasi pakuvad nad välja platvormi uute teadusuuringute esitlemiseks demograafia valdkonnas, mis käsitleks selle mõju nii majandusele kui ka ühiskonnale. Lõpptulemusena peaksid need foorumid aitama kaasa ühtse lähenemise tekkimisele demograafiliste muutuste väljakutsega tegelemisel.
Many other themes have a direct link to adapting to an ageing society, including ‘making healthy communities’, ‘better ICT connections between regions’, and ‘integrating marginalised youth’, to name but a few.
Komisjon loodab, et struktuurifondide toetusel õnnestub foorumit dubleerida ka riiklikul, piirkondlikul ja isegi kohalikul tasandil, et võimaldada kõikidel otsusetegijatel ja huvigruppidel eelseisvateks muutusteks valmistuda.
The first Regions for Economic Change annual conference will be held on 7-8 March 2007 in Brussels when the topic will be ‘Fostering competitiveness through innovative technologies, products and healthy communities’.
Esimene konverents „Konkurentsivõime edendamine innovaatiliste tehnoloogiate, toodete ja tervislike kogukondade vahendusel” seeriast „Regioonid majanduslike muudatuste eest” toimub Brüsselis 7. ja 8. märtsil 2007.
The work of the forum will be accompanied by a new highlevel group of government experts through which closer cooperation between the Member States will be established on demography and family issues.
Foorumi töös hakkab osalema ka uus kõrgetasemeline valitsuse ekspertide rühm, kelle ülesandeks on seada sisse tihedam koostöö liikmesriikide demograafilistes ja perekonnaküsimustes.
Life in European cities:The Urban Audit
Elu Euroopa linnades. Urban Audit
Singles in the City
Vallalised linnas
Demographic change and its challenges impact on the cities of Europe.
Demograafilistel muutustel ja nendega seotud väljakutsetel on suur mõju Euroopa linnadele.
Home to 80% of the EU population, institutions involved in town planning have to respond to changing demands as regards public transport, housing, health services and education.
Linnade, kus elab kokku 80% ELi rahvastikust, planeerimisega seotud asutustel tuleb vastata muutuvale nõudlusele ühistranspordi, elamispinna, tervishoiuteenuste ja hariduse valdkonnas.
Established in 2003 by the European Commission’s Directorate-General for Regional Policy, in cooperation with Eurostat and national statistical institutes, the Urban Audit enables comparisons between more than 250 cities throughout Europe.
Euroopa Komisjoni regionaalpoliitika peadirektoraadi poolt 2003. aastal koostöös Eurostati ja liikmesriikide statistikaasutustega loodud Urban Audit võimaldab omavahel võrrelda üle 250 linna kogu Euroopas.
Three hundred data are being collected in nine key domains such as demography, employment and the environment.
Üheksas võtmevaldkonnas, nagu demograafia, tööhõive ja keskkond, kogutakse andmeid kokku 300 näitaja kohta.
This will make it possible to get indicators for core cities and larger urban zones above a population of 50,000 as well as sub-city districts.
See võimaldab jälgida indikaatoreid enam kui 50 000 elanikuga linnasüdamike ja laiemate linnapiirkondade ning äärelinna rajoonide kohta.
Based on that data, a “State of European Cities Report” has been prepared for the European Commission.
Nende andmete põhjal koostati Euroopa Komisjoni jaoks „Euroopa linnade seisundi aruanne”.
It stresses, inter alia, an overall urban decline in 80 Urban Audit cities and wider agglomerations.
Muu hulgas rõhutatakse selles üleüldist taandarengut 80 Urban Auditi poolt jälgitavas linnas ja suuremas asumis.
Such a decline can be found primarily in East Germany and in all Central and Eastern European countries.
See taandareng leiab peamiselt aset Ida-Saksamaal ning kõikides Kesk- ja Ida-Euroopa riikides.
Data on age groups’ structure and migrations complete the picture.
Seda üldpilti täiendavad andmed vanuserühmade struktuuri ja migratsiooni kohta.
It calls for further quantitative and qualitative analysis on related phenomena, such as the urban sprawl and out-migration processes.
Need andmed nõuavad aga seonduvate nähtuste, nagu linnade laialivalgumise ja väljarändeprotsesside edasist kvantitatiivset ja kvalitatiivset analüüsi.
Comparison of data on specific groups, such as oneperson households, is also possible (see box).The map on page 10 is drawn from this report.
Samuti on võimalik andmete võrdlemine erinevate rühmade, näiteks üheliikmeliste leibkondade osas (vt joonist). Lk 10 toodud kaart põhineb selle aruande andmetel.
More information about the Urban Audit is available at: www.urbanaudit.org
Lisainfot Urban Auditi kohta leiate aadressil: www.urbanaudit.org
City living does not have the same appeal to everyone.
Linnaelu ei ole kõigi jaoks ühtemoodi meelitav.
Some people cherish the hustle and the bustle of city life, while others prefer the tranquillity of the countryside or the intimacy of living in a village.
Mõnedele meeldib linnaelu sagimine ja sekeldamine, teised eelistavad maakoha vaikust või külaelu intiimsust.
As people age, their preferences may also change.
Vananedes võivad inimeste eelistused ka muutuda.