natgillin/translations-raw huggingface dataset:
First, information on incidental catches of seabirds is patchy and needs to be improved.
Kõigepealt tuleks täiendavalt uurida kaaspüügiga seotud küsimusi, sest selles valdkonnas esineb veel märkimisväärseid lünki.
Second, in the problem areas identified, at least two mitigation measures should be implemented from among a range of possibilities: night setting of lines, weighting of lines to make them sink, streamer lines, etc.
Teiseks tuleks väljaselgitatud probleemsetes piirkondades rakendada vähemalt kaht järgmistest piiravatest meetmetest: ööliinide paigaldamine, liinide pingutamine, et need ei jääks lõdvaks, linnupeletusliinide paigaldamine jne.
Third, the RFMOs should encourage the adoption of such measures in international waters.
Kolmas tegevusvaldkond on samalaadsete meetmete vastuvõtmine piirkondlike kalandusorganisatsioonide vahendusel rahvusvahelistes vetes.
Fourth, research should be fostered to add to the range of existing prevention devices.
Neljandaks tuleks toetada uuringuid, et täiustada olemasolevate kaitsevahendite arsenali.
Fifth, fishermen need to be trained in the use of mitigation measures.
Ja lõpuks tuleks viienda tegevusvaldkonnana tuua välja kalurite koolitus nende vahendite kasutamiseks.
Too many seabirds are caught in fishing nets or on longline hooks.The European Commission has consulted the public and fisheries stakeholders to identify the best ways to combat this phenomenon.
Liialt palju merelinde jääb kinni kalavõrkudesse või õngejadade konksude külge. Sellele probleemile tõhusa lahenduse leidmiseks küsis Euroopa Komisjon nõu laialt avalikkuselt ja kalanduse huvirühmadelt.
An action plan is expected to be adopted in 2011.
Tegevuskava tuleks vastu võtta 2011. aastal.
By the end of the consultation period, the Commission had received around 100 contributions, mostly from citizens who individually called for the development of a European action plan on this subject (the contributions can be consulted on the Commission’s website).
Konsultatsiooniperioodi lõppedes oli komisjon saanud sadakond arvamust, millest enamik pärines Euroopa kodanikelt, kes väljendasid seisukohta, et tuleks välja töötada Euroopa tegevuskava kõnealuses valdkonnas (neid arvamusi on võimalik lugeda komisjoni veebilehelt).
These views will serve as input to an impact study, taking into account the consequences the recommended measures have on fishermen.
Nende arvamuste põhjal viiakse läbi mõjuanalüüs, milles võetakse arvesse kalurite suhtes kohaldatavate meetmete tagajärgi.
The study will precede the drafting of an action plan on seabirds.
Kõnealuse analüüsi tulemuste põhjal koostatakse tegevuskava merelindude kaitseks.
The plan, set to be adopted in 2011, will help meet the objectives of the ‘Birds’ Directive (1) which bans activities that are a direct threat to birds.
Kava peaks vastu võetama 2011. aastal ja see peaks aitama saavutada linnudirek-tiivis (1) sätestatud eesmärke, mis hõlmavad linde otseselt kahjustavate toimingute keelustamist.
The European Commission has decided to take action to reduce the number of seabirds taken as incidental catches in fishing gears.
Euroopa Komisjon otsustas tegutseda selle nimel, et vähendada kaaspüügi ohvriks langevate lindude arvu.
Its decision is in line with an international drive to reduce the environmental impact of fisheries.
Selleks osaleb komisjon rahvusvahelises liikumises kalanduse keskkonnamõju vähendamiseks.
As early as 1999, the UN Food and Agriculture Organization (FAO) Committee on Fisheries (COFI) adopted an international plan of action to reduce incidental catches of seabirds in longlining.
1999. aastal võttis ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) kalanduskomisjon (COFI) vastu rahvusvahelise tegevuskava, mille eesmärk on vähendada merelindude soovimatut kaaspüüki õngepüügil.
Subsequently, the Commission supported the adoption of protection measures in the regional fisheries management organisations (RFMOs).
Lähtuvalt sellest kavast on komisjon toetanud piirkondlike kalandusorganisatsioonide võetavaid kaitsemeetmeid.
CCAMLR works to protect birds is he ri es and a qu ac ul tu r F
CCAMLR tegutseb lindude kaitsel oo pa k ruE
More recently, in 2008, the European Commission asked the International Council for the Exploration of the Sea (ICES) to assess the situation in European Union waters.
Hiljaaegu, 2008. aastal, palus Euroopa Komisjon Rahvusvahelisel Mereuurimise Nõukogul (ICES) anda hinnang asjaomase olukorra kohta Euroopa Liidu vetes.
This study identified the types of fishing that lead to seabird mortality as well as the main fishing zones concerned.
Esitatud uuringutulemused võimaldasid välja selgitada need püügiviisid, millega kaasneb merelindude hukkumine, ning piirkonnad, mida see probleem hõlmab.
The Commission for the Conservation of Antarctic Marine Living Resources (CCAMLR) is an RFMO that pioneered measures to protect albatross and petrels in southern waters.
Antarktika mere elusressursside kaitse komisjon (CCAMLR) on piirkondlik kalandusorganisatsioon, mis sammub lindude kaitsel esirinnas ja on kehtestanud meetmed albatrosside ja hiid-tormilindude kaitseks lõunapoolsetes vetes.
Longlines are sunk as quickly as possible and sometimes weighted.They must be set at night and fish offal may not be dumped during the setting process.
Nii tuleb õngejadad viia vette võimalikult kiiresti, mõnikord kasutatakse selleks spetsiaalseid raskusi. Õngejadade vettepaigutamine võib toimuda vaid öösel ja sel ajal ei ole lubatud mingeid kalajääke vette visata.
A line of streamers must be used during setting to keep seabirds at a distance.
Õngejadade paigutamise ajal tuleb kasutada eraldi tähistega liini, mis peletab linde õngedest eemale.
Fishermen have also agreed to make every effort to release birds alive and to remove hooks without endangering their life.These measures have proved to be simple and low-cost techniques.
Kalurid peavad proovima õngede külge jäänud linde elusalt lahti päästa, eemaldades konksud sellisel viisil, mis ei ohusta lindude elu. Kõnealused meetmed on hõlpsasti kasutatavad ega ole kulukad.
It is apparent from this study that longlining has an impact on seabirds.
Uuringust nähtub, et kõige enam mõjutab merelindude elu õngejadadega püük.
In the Mediterranean, species listed on the red list of the International Union for Conservation of Nature (IUCN) are affected by these fishing gears, especially the Balearic shearwater (Puffinus mauretanicus), which is critically endangered, and the Yelkouan shearwater (Puffinus yelkouan), near threatened with extinction.
Vahemerel ohustavad need püügivahendid Rahvusvahelise Looduskaitseühingu (IUCN) punasesse nimistusse kantud linnuliike, nagu väljasuremisohus baleaari tormilind (Puffinus mauretanicus) ja samuti peaaegu väljasuremisohus vahemere tormilind (Puffinus yelkouan).
Cory’s shearwater (Calonectris diomedea) is the species taken most often in incidental catches.
Kõige sagedamini satub aga kaaspüügi ohvriks atlantise tormilind (Calonectris diomedea).
In North Atlantic waters, fulmars (Northeast Atlantic), gannets (Iberian waters) and shearwaters (Iberian and Celtic Seas) are some of the main incidental catches.
Atlandi ookeani põhjaosa vetes on kaaspüügi tõttu kõige enam kannatavateks linnuliikideks jää-tormilinnud (Atlandi ookeani kirdeosa), suulad (Pürenee poolsaare lääneranniku meri) ja põhjalunnid (Pürenee poolsaare lääneranniku meri ja Keldi meri).
For more information: http://ec.europa.eu/fisheries/partners/consultations/seabirds/index_en.htm
Lisateabe saamiseks vt http://ec.europa.eu/fisheries/partners/consultations/seabirds/index_en.htm
(1) Directive 2009/147/EC of 30 November 2009 on the conservation of wild birds.
(1) 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta.
FARNET: a territorial response to a sectoral challenge la g e ul
FARNET: territoriaalne vastus sektoripõhisele väljakutsele la g e ul
The European Fisheries Areas Network, FARNET, has the task of steering implementation of the territorial measures (Axis 4) of the European Fisheries Fund.
Euroopa kalanduspiirkondade võrgustiku FARNET eesmärk on hõlbustada ja toetada Euroopa Kalandusfondi territoriaalse suuna (4. telg) ellurakendamist.
FARNET brings together all stakeholders in the sustainable development of fisheries areas: local players, Member State administrations, national networks and the like.
FARNET hõlmab kõiki kalanduspiirkondade jätkusuutliku arenguga seotud huvirühmi – kohalikke tegevusrühmi, liikmesriikide ametiasutusi, riiklikke võrgustikke jne.
This innovative component of fisheries policy puts the accent on a territorial approach.
See uuenduslik kalandusega seotud tegevussuund seab esiplaanile territoriaalse lähenemise.
Through measures listed in Axis 4 of its regulation, the European Fisheries Fund supports projects to encourage new and more diversified economic activity.
Euroopa Kalandusfond rahastab oma 4. telje meetmete kaudu majanduse elavdamise või ümberkorraldusega seotud projekte.
FARNET represents an important development in the common fisheries policy (CFP).
Tegemist on ühise kalanduspoliitika (ÜKP) olulise arenguga.
Until 2006, the public authorities relied on a sectoral approach in its financial support for fisheries.
Kuni 2006. aastani eelistasid riiklikud ametiasutused kasutada kalandussektori rahastamiseks sektoripõhist lähenemist.
In 2007, the European Fisheries Fund (EFF) set up its‘Axis 4’ to cofinance territorial projects.
2007. aastal võttis Euroopa Kalandusfond (EKF) kasutusele„4. telje”mõiste, mille abil hakati kaasrahastama territoriaalseid projekte.
This axis targets fisheries areas (both coastal and inland) that have been weakened culturally, socially and economically by the decline of fishing.
4. telg on suunatud kalanduse osatähtsuse vähenemise tõttu kultuuriliselt, sotsiaalselt ja majanduslikult killustatud kalanduspiirkondade (nii ranniku- kui ka sisepiirkondade) toetamisele.
Funded projects must encourage new, more diversified sources of economic activity.
Rahastatavad projektid peavad soodustama selliste piirkondade taaselustamist või majanduslikku ümberkorraldamist.
Twenty-one EU States have allocated part of their public support under the EFF to Axis 4.
Euroopa Liidu 21 liikmesriiki on otsustanud osa Euroopa Kalandusfondi kaudu antavast riigiabist suunata selle telje projektidesse.
To be eligible for EFF funding, such projects must be initiated by local stakeholders grouped into local partnerships:‘fisheries local action groups’(FLAGs).
Kohaliku tasandi projektid hõlmavad kolme strateegilist mõõdet.
In each of the 21 countries concerned, FLAGs made up of fishermen and representatives of the public, private and associative sectors are being put in place.
Esimene neist seisneb kalanduse väärtustamises, võimaldades sellele majandusharule parema juurdepääsu turgudele.
Together they have to define a local development strategy for their territory.
Näiteks võib tuua Ostrobotnia (Soome), millega seotud projekt Optifish toetab kalurite, kohalike töötlusettevõtete ja kokanduskoolide vahelist koostööd eesmärgiga töötada välja uued retseptid tarbijate seas senini vähem populaarsete liikide baasil.
The first is to enhance the value of fisheries activities by ensuring better access to markets.
Kõigis neis 21 liikmesriigis on hakatud moodustama nii kalureid kui ka avaliku ja erasektori esindajaid ning ühinguid koondavaid kohalikke tegevusrühmi.
For example, in Ostrobothnia (Finland), the Optifish project encourages cooperation among fishermen, local processors and cooking schools with the aim of developing new recipes based on fish species that consumers have not yet learned to appreciate.
Üheskoos peavad need rühmad määrama kindlaks oma piirkonna arengu kohaliku strateegia.
Thanks to FARNET, the FLAGs and all the stakeholders concerned by Axis 4 are able to share their experiences.
Tänu FARNETile on kohalikel tegevusrühmadel ja kõigil 4. teljega seotud asjaomastel huvirühmadel võimalik kogemusi vahetada.
To give impetus to this process, in May 2009 the European Commission set up a FARNET Support Unit with a permanent staff of nine, assisted by a network of 21 national experts.
Selle protsessi elavdamiseks moodustas Euroopa Komisjon 2009. aasta mais FARNETi võrgustiku tugiüksuse, mis koosneb üheksast alalisest esindajast, keda toetavad 21 riiklikku eksperti.
The second guideline is to diversify activities in the territory by supporting projects that may or may not be related to the fisheries sector (renewable energy, tourism, etc.).
Teine mõõde seisneb tegevuse mitmekesistamises kõnealuses piirkonnas, toetades merendusega enamal või vähemal määral seotud projekte (taastuvenergia, turism…).
In North Jutland (Denmark), a young fisherman named Richard Kristensen has switched his activity to fishing tourism.
Põhja-Jüütimaal (Taani) on noor kalur Richard Kristensen otsustanud ümber spetsialiseeruda hobikalapüügile.
He was able to do so after receiving public funds to bring his vessel up to standard.
Sellega seoses sai ta riigiabi oma laeva uue tegevusvaldkonnaga vastavusse viimiseks.
North Sea Fishing, the company he set up in 2008, has two employees and embarked on over 100 sea excursions in 2009.
2008. aastal asutatud ühing North Sea Fishing on võtnud tööle kaks inimest ja on 2009. aasta jooksul korraldanud enam kui sada mereekskursiooni.
In its first year of existence, the FARNET support unit focused on its main task of supporting the establishment of FLAGs.
Esimese tegevusaasta jooksul on FARNETi tugiüksuse peamiseks tegevusalaks olnud seega kohalike tegevusrühmade moodustamise toetamine.
Now it is entering into the heart of the project: the exchange of best practice in the network.
Nüüd tuleb jõuda selle projekti tegeliku sisuni – eesmärk on vahetada võrgustiku kaudu häid kogemusi.
In November, it will sponsor a seminar in the Netherlands on the added value of fishery products.
Nii toimub novembris Madalmaades seminar, mille teemaks on kalandustoodete pakutav lisandväärtus.
• Number of countries that have allocated part of the EPP to Axis 4: 21.• EU budget for Axis 4: EUR 567 million, or 13% of the EFF budget (EUR 4.3 billion).• Overall budget (EFF + public funds): EUR 827 million for 2007-2013.• Number of FLAGs in place: 35 in May 2009, 136 in June 2010, 180 in autumn 2010, from 225 to 250 expected by spring 2011.
• Riikide arv, kus osa EKFi vahenditest eraldatakse 4. telje projektidele: 21.• 4. teljele eraldatud ELi eelarvevahendid: 567 miljonit eurot, st 13% EKFi eelarvest (4,3 miljardit eurot).• Kogueelarve (EKF + riiklikud fondid): 827 miljonit eurot ajavahemikuks 2007–2013.• Moodustatud kohalikke tegevusrühmi: 35 (mai 2009), 136 (juuni 2010), 180 (sügis 2010), 225–250 (eeldatavalt 2011. aasta kevadel).
To learn more: www.farnet.eu For a free copy of the FARNET magazine and/or electronic newsletter, contact info@farnet.eu
Lisateave: www.farnet.eu Tasuta ajakirja ja/või FARNETi elektroonilise tutvustuse saamiseks edastage oma kontaktandmed aadressil: info@farnet.eu
North Sea sandeels: TACs raised
Tobias Põhjameres – lubatud kogupüügi suurendamine
European standards for organic aquaculture
Mahepõllumajandusliku vesiviljeluse kohta on kehtestatud Euroopa standardid
Total allowable catches (TACs) for North Sea sandeels have been raised.
Põhjamere tobia lubatud kogupüüki (TAC) otsustati suurendada.
For short-lived species, it has become habitual in recent years to set a preliminary TAC in December and to review it at the start of the fishing season on the basis of scientific observations and experimental catches.
Lühema elueaga liikide puhul on juba mitmel aastal kujunenud tavaks kinnitada ajutine lubatud kogupüük detsembris ja vaadata see püügihooaja alguses teaduslike vaatluste ja proovipüükide tulemuste põhjal uuesti üle.
This year, the recruitment of young sandeels hatched last year made possible an increase in TACs from 200 000 tonnes to 400000 tonnes, to be shared by the European Union Member States and Norway.
Tundub, et sel aastal võimaldab eelmisel aastal sündinud tobia noorisendite juurdekasv lubatud kogupüüki suurendada, seega on uus lubatud kogupüük senise 200000 tonni asemel 400000 tonni – kõnealune ressurss jaguneb Euroopa Liidu ja Norra vahel.
Sandeel is a small pelagic species targeted mainly by industrial fishing.
Meenutame: tobias on väikesemõõduline pelaagiline liik, mida kasutatakse eeskätt tööstusliku püügi vajadusteks.
Advisory Committee on Fisheries and Aquaculture: Gerard van Balsfoort elected Chairman
Kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee: presidendiks valiti Gerard van Balsfoort
Organic aquaculture is now regulated by standards that apply to all the Member States, following the example of organic farming.
Mahepõllumajandusliku vesiviljeluse valdkonnas on nüüd samalaadselt mahepõllumajandusega võetud vastu kõikides liikmesriikides kehtivad ühised standardid.
Regulation 710/2009 laying down minimum standards for organic aquaculture production entered into force on 1 July 2010.
Määrus nr 710/2009, milles sätestatakse minimaalsed nõuded mahepõllumajanduslike vesiviljelustoodete jaoks, jõustus 1. juulil 2010.
It puts an end to the patchwork of rules in the European Union, where organic fish farming standards were set either by the State or by professional organisations, and could be vastly different.
Sellega lõppes Euroopa Liidu territooriumil kehtinud ebamäärane olukord, kus mahepõllumajandusliku vesiviljeluse normid kirjutasid ette kas riik või ametkondlikud ühingud ja eri nõudmiste vahel võis esineda märkimisväärseid erinevusi.
From now on, the European‘organic aquaculture’label will be awarded to fish, molluscs and crustaceans that meet the same production standards.
Nüüdsest kasutatakse ühistele tootmisstandarditele vastavate kalade, molluskite ja koorikloomade puhul ühtset Euroopa tähist„mahepõllumajanduslik vesiviljelus”.
These include a strict separation between organic and non-organic production units.
Kõnealused standardid näevad muu hulgas ette ranget vahetegemist mahepõllumajanduslike ja muude kasvandusüksuste vahel.
They also guarantee breeding conditions that ensure the welfare of farmed species.
Ühtlasi tagatakse nendega kasvatatavate isendite heaolu võimaldavate kasvatustingimuste olemasolu.
Stocking densities in cages and ponds must now be much lower than in‘normal’ production units.
Puuride ja tiikide asustustihedus on oluliselt väiksem kui „tavapärastes” kasvandustes.
Organic fish farming also requires natural reproduction, without the use of hormonal induction. Feed used during the grow-out phase must be produced to organic standards or from sustainably exploited wild stocks.
Mahepõllumajanduslik vesiviljelus eeldab ka loomuliku paljunemisviisi kasutamist ega luba hormonaalset mõjutamist.Vesiviljelusloomade nuumamiseks kasutatav sööt peab olema valmistatud mahepõllumajanduslike meetoditega või pärinema jätkusuutlikult kasutatavatest looduslikest ressurssidest.
There are currently 123 certified organic aquaculture production units in Europe, which account for around half the world’s organic production.
Praeguseks on Euroopas registreeritud 123 vesiviljelusüksust, millele on väljastatud mahepõllumajandusliku vesiviljeluse sertifikaat, kõnealuste üksuste toodang moodustab ligi poole kogu maailma mahepõllumajanduslikust toodangust.
The species produced most widely is salmon.
Kõige enam kasvatatavaks liigiks on lõhe.
Dutch national Gerard van Balsfoort has been elected Chairman of the Advisory Committee on Fisheries and Aquaculture (ACFA). His term will run until 2013.
Hollandlane Gerard van Balsfoort valiti kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee (ACFA) presidendiks, tema volitused kestavad kuni 2013. aastani.
He is a regular participant in fisheries representative forums because, as president of the Dutch association of pelagic freezer-trawlers, he is also active in European professional organisations of vessel owners, particularly the General Committee for Agricultural Cooperation (Cogeca) and Europêche, of which he is a vice-president.
Tegemist on tuntud isikuga mitmes kalanduse valdkonna esinduskogus, lisaks sellele, et van Balsfoort on Madalmaade pelaagiliste külmutustraalerite ühingu president, tegutseb ta aktiivselt ka Euroopa reederite ametkondlikes ühingutes, eeskätt Põllumajanduskooperatiivide üldkogus (Cogeca) ja ühingus Europêche, milles ta on üks asepresident.
Mr van Balsfoort takes up his duties at the ACFA at a crucial time, since the committee’s role is expected to evolve as part of the forthcoming reform of the common fisheries policy.
Van Balsfoort asub täitma ametikohuseid ACFAs väga olulisel hetkel, kuivõrd komitee ülesanded muutuvad käimasoleva ühise kalanduspoliitika reformi käigus märkimisväärselt.
No 50 February 2011
nr 50 veebruar 2011
Marine data: a single network for users
Merendusandmed: ühtne võrgustik kasutajatele
Aquaculture: European organic standards
Vesiviljelus: mahepõllumajanduslik vesiviljelus jõuab Euroopasse
Consultation on reform: the last lap
Konsultatsioonid reformi üle: lõpusirgel
Med Seafood & Processing, Rimini (Italy), 1922 February 2011 > For more information: Website: www.medseafood.it Calendar Editorial Fact file
Med Seafood & Processing, Rimini (Itaalia), 19.–22. veebruar 2011 > Lisateave: Kodulehekülg: www.medseafood.it Kalender Juhtkiri Artikkel
Marine Knowledge 2020 strategy: for smart and sustainable growth
Sinaval-Eurofishing, Bilbao (Hispaania), 12.–14. aprill 2011 > Lisateave: Kodulehekülg: www.bilbaoexhibitioncentre.com Strateegia„Merealased teadmised 2020”: aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu huvides
Gdansk and Gdynia: two ports expanding side-by-side
Gdańsk ja Gdynia – arenevad naabersadamad
Committee on Fisheries, European Parliament, Brussels (Belgium)• 1 February 2011• 15-16 March 2011• 12-13 April 2011 > For more information: Website: www.europarl.europa.eu E-mail: ip-PECH@europarl.europa.eu 10-11
Euroopa Parlamendi kalanduskomisjon, Brüssel (Belgia)• 1. veebruar 2011• 15.–16. märts 2011• 12.–13. aprill 2011 > Lisateave: Kodulehekülg: www.europarl.europa.eu E-post: ip-PECH@europarl.europa.eu 10-11
A common standard for European organic aquaculture
Ühtsed eeskirjad mahepõllumajandusliku vesiviljeluse jaoks
The Commission has not, save where otherwise stated, adopted or in any way approved any view appearing in this publication and statements should not be relied upon as statements of the Commission’s or the Maritime Affairs and Fisheries DG’s views.The Commission does not guarantee the accuracy of the data included in this publication, nor does the Commission or any person acting on its behalf accept responsibility for any use made thereof.© European Union, 2011Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.Cover photo: © Lionel Flageul
Ajakirjas avaldatud arvamusi ei saa tõlgendada Euroopa Komisjoni merendus- ja kalandusasjade PD ametliku seisukohana.Komisjon ei vastuta väljaandes avaldatud andmete õigsuse eest.Komisjon ega tema nimel tegutsevad isikud ei vastuta ajakirja kasutusviisi eest.© Euroopa Liit, 2011Väljaannet võib kopeerida vaid juhul, kui esitatakse viide allikmaterjalile.Kaanefoto: © Lionel Flageul
Marine Knowledge 2020: enhancing understanding of our seas and oceans to stimulate competitiveness and growth
Merealased teadmised 2020: õppida konkurentsivõime ja majanduskasvu edendamiseks paremini tundma meie meresid ja ookeane
Fisheries, coastal development, navigation and offshore energy generation all take place in the seas and oceans; they have an impact on the marine environment, but also require knowledge of this environment to continue to develop on a sustainable basis.
Kalandus, rannikualade areng, laevandus ja energiatootmine kuuluvad valdkondade hulka, mis on tihedalt seotud merede ja ookeanidega: need mõjutavad merekeskkonna seisundit, samas on nende jätkusuutliku arengu tagamiseks vaja merekeskkonda paremini tundma õppida.
The marine consequences of climate change, such as changes of temperature, salinity and flow, affect not only coasts but also inland areas.
Liiatigi mõjutavad kliimamuutusest tingitud tegurid nagu vee temperatuur, soolsus ja veeringlus peale rannikualade ka sisemaapiirkondi.