natgillin/translations-raw huggingface dataset:
No 3149/92 provides that checks should be carried out by the competent authorities at all stages of the implementation of the plan and at all levels of the distribution chain.
10Komisjoni määruse (EMÜ) nr 3149/92 artiklis 9 on sätestatud, et pädevad ametiasutused kontrollivad plaani täitmise kõiki etappe ja jaotusahela kõiki tasandeid.
The checks should cover at least 5 % of the quantity of each product to each implementation stage, except for the stage of actual distribution to the most deprived persons.
Kontrollida tuleks vähemalt 5 % iga toote kogusest kõikides plaanitäitmise staadiumides, välja arvatud toodete enim puudustkannatavatele isikutele tegeliku jaotamise staadium.
Article 10 of the same Regulation sets out that Member States should send to the Commission an annual report on the implementation of the plan on their territory, also specifying the verification measures applied to ensure that the goods have achieved their intended objective and have reached the final recipients.
Sama määruse artikliga 10 on sätestatud, et liikmesriigid saadavad komisjonile aruande nende territooriumil rakendatud plaani kohta, nimetades samuti kauba kasutusotstarbe tagamiseks kohaldatud kontrollmeetmed.
Rice vaporised ricewhite ricerice with milkrice biscuits
Riis aurutatud riis valge riispiimariis riisiküpsised
No 3149/92.
Määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikkel 5a.
The food aid is channelled to deprived persons mainly through charitable organisations, designated by the Member State concerned, to whom theproductsare madeavailablefreeofcharge.Thesecharitable organisationsareoftenstructuredaroundthreelevels —national, regional and local — and present different administrative structures (see Box 4).
Toiduabi suunatakse puudustkannatavatele isikutele peamiselt asjaomase liikmesriigikindlaksmääratudheategevusorganisatsioonidekaudu, kellele on tooted tasuta kättesaadavad. Nende heategevusorganisatsioonide struktuur on sageli kolmetasandiline – riiklik, piirkondlikja kohalik –ja nende haldusstruktuur on erinev(vt 4. selgitus).
Several thousands of charitableorganisations at all levelscurrently participateinthereceptionand distributionofthe foodstuffstodeprivedpersons,for which purpose the Regulation stipulatesthatthecharitableorganisationsdirectlylookingafter thebeneficiariesshallbedeemedtobethefinalrecipientsofthis distribution11.
Toiduainete vastuvõtmiselja nendejaotamisel puudustkannatavateleisi-kutele osalevad praegu tuhanded heategevusorganisatsioonid kõigil tasanditel, mistõttuon määrusessätestatud,etnimetatudjaotami-selloetakselõplikeks saajateks otseselt abisaajate eest hoolitsevaid heategevusorganisatsioone11.
THE ORGANISATIONS PARTICIPATINGIN THE EU PROGRAMME
ELi PROGRAMMIS OSALEVAD ORGANISATSIOONID
The structure and responsibilities of the charitable organisations in the Member States audited are as follows:
Auditeeritud liikmesriikide heategevusorganisatsioonide struktuur ja ülesanded on järgmised:
1st level: ‘Designated’ by the national authorities organisations (e.g. Red Cross, Caritas, Federation of Food Banks, etc.).
1.tasand:Liikmesriigi ametiasutuste pooltkindlaksmääratud heategevusorganisatsioonid(näiteks Punane Rist, Caritas, Toidupankadeföderatsioon,jne).
They act at nationallevel as headquarters oflowerlevel organisationsfor matters related to representation, contacts with the national authorities, coordination and supervision of the activities.
Needtegutsevadriiklikultasandil madalama tasandi organisatsioonide peakorteritenaselliste ülesannetetäitmisel nagu esindamine, kontaktid riigiasutustega, tegevuse kooskõlastamine ja toimingute järelevalve.
They do not distribute aid to final recipients.
Need ei jaota toiduabi lõplikele abisaajatele.
2ndlevel: Charitable organisations acting atregional/locallevel(e.g. dioceses Caritas,food banks, etc.).
2.tasand: Piirkondlikul/kohalikultasandiltegutsevad heategevusorganisatsioonid(nt Dioceses Caritas, toidupangad, jne).
The majority ofthem belongtothe network ofthe main organisations.
Enamus neist kuulub peaorganisatsioonide võrku.
They havethestorage capacities and receive the foodstuffs and distribute them to lower level organisations and/or to final beneficiaries.
Neil on ladustamisvõimalused ning need saavadjajaotavadtoiduaineid madalamatasandi organisatsioonideleja/võilõplikele abisaajatele.
3rd level: Organisations operating locally and distributing the aid directly to the beneficiaries. There are up to several thousands in each Member State and their missions are wide and multiple.
3.tasand: Organisatsioonid, kestegutsevad kohalikultasandiljajaotavad abi otse abisaajatele.Igas liikmesriigis on neid mitu tuhat ning nende ülesanded on väga laiahaardelised ja erinevad.
Very often these organisations belong to a network of the main charitable organisations, but also include independent organisations created at the initiative of local communities.
Väga sageli kuuluvad need organisatsioonid peamiste heategevusorganisatsioonide võrku, kuid hõlmavad ka kohalike kogukondade algatusel loodud iseseisvaid organisatsioone.
The Commission does not dispose of data onthe number ofthe designatedand othercharitable organisations which participate in the EU programme.
Komisjonil puuduvad andmed ELi programmis osalevate kindlaksmääratudja muude heategevusorganisatsioonide arvu kohta.
In the Member States audited they numbered around 40 000.
Auditeeritudliikmesriikides oli neidligikaudu 40 000.
Details are shown below:
Allpool esitatakse täpsemad üksikasjad:
Type of charitable organisation
Heategevusorganisatsiooni liik
Designated organisations (1st level)
Kindlaksmääratud organisatsioonid (1. tasand)
Organisations of lower level distributing food to final recipients (3rd level)
Madalama tasandi organisatsioonid, kes jaotavad toitu lõplikele abisaajatele (3. tasand) ligikaudu 6 000 ligikaudu 9 000
Hence, charitable organisations play a key role in the implementation oftheprogramme. Whiletheprogrammecontributestowardstheir administrative costs to a limited extent (1 % of the value of the products madeavailable)12,thedesignatedorganisationsbear mostof theirownadministrativeandoperationalcostsforthereception, storage and distribution ofthe goodstothefinal beneficiaries.
Seepärast on heategevusorganisatsioonidel programmi rakendamisel peamineosa.Programmigakaetakse piiratud määralorganisatsioo- nide halduskulutusi(1 %kättesaadavatetoodeteväärtusest)12,kuid kindlaksmääratud organisatsioonid kannavad enamuse kaupade saamise, ladustamise ja lõplikele abisaajatele jaotamisega seonduvatest enda haldus-jategevuskuludest.
12Charitable organisations also stressed that it would be necessary to increase the administration and logistics infrastructure (storage and distribution capacities and related manpower) for meeting the need to distribute increased quantities of products.
12Samuti rõhutasid heategevusorganisatsioonid, et oleks vajalik suurendada haldus- ja logistilist infrastruktuuri (ladustamis- ja jaotamisvõimalused ning sellega seonduv tööjõud), kuna nõudlus toodete järele on suurenenud.
The Commission does not dispose of complete data for all Member States.
Komisjonil puuduvad täielikud andmed kõigi liikmesriikide kohta.
By their nature, the charitable organisations involved in the scheme are difficulttobeheldaccountableinnormaladministrativetermsas they are mainly staffed by volunteers and deal with an unstable and noteasily monitoredtargetpopulation.Thesecircumstancespose particular challengesforthe administration ofthescheme.
Skeemi kaasatud heategevusorganisatsioone on nende olemuse tõttu tavalise halduse mõttes raske vastutavaks pidada, kuna nende töötajad on peamiselt vabatahtlikud ning nende sihtrühm on ebastabiilne ja raskestijälgitav. Need asjaolud muudavad skeemi haldamise erili-seltraskeks.
The quantities of food provided by the EU programme generally represent only one element of the totality of the food products distributed for freebythecharitableorganisationsinvolved.
ELi programmiga tarnitud toidu kogused moodustavad tavaliselt ainult ühe osakõigistkaasatud heategevusorganisatsioonide poolttasuta jaotatudtoiduainetest.Teatavatekohalikultasandiltegutsevate heategevusorganisatsioonide jaoks on ELi programm siiski ainuke puudustkannatavatele isikutele toidu jaotamise allikas.
However,forcertain charitable organisations operating atlocallevel,the EU programme istheonlysourceoffoodfordistributiontodeprivedpersons.For the Member States and charitable organisations auditedthefollow-ingfigures were given13(see Box 5).
Auditeeritud liikmesriikide ja heategevusorganisatsioonide kohta esitati järgmised arvandmed13(vt 5. selgitus).
BOX 5
SELGITUS
PARTICIPATION OF THE EU PROGRAMME TO THE TOTAL QUANTITIES DISTRIBUTED
ELi PROGRAMMI OSAKAALJAOTATUD KOGUSTE KOGUHULGAST
Spain: In 2006 the quantities distributed by the designated organisation amounted to 60 048 tonnes, of which 32 660 (54 %) were from the EU programme and the remainder from other sources (food industry, wholesalers, markets, collect actions, etc.).
Hispaania: 2006. aastal moodustasid kindlaksmääratud organisatsioonide poolt jaotatud kogused kuni 60 048tonni, millest 32 660(54 %)tonni saadi ELi programmiraamesja ülejäänudteistest allikatest (toiduainetetööstus, hulgimüüjad, turud, kogumiskampaaniad jne).
France: Thereis a national programme supplementarytothe EU one.
Prantsusmaa: ELi programmile lisandub riiklik programm.
Thereis no exact data butitis estimated that the national programme represents about 6 % and the EU programme 30 % of the total quantities distributed.
Täpsed andmed puuduvad, kuid hinnanguliselt moodustab riiklik programm ligikaudu 6 % ja ELi programm 30 % jaotatud üldkoguste koguhulgast.
Italy: There is no data on country level.
Itaalia: Puuduvad andmed riigi tasandil.
For two organisations audited the EU programme covers almost 100 % of the quantities distributed.
Kahe auditeeritud organisatsiooni puhul katab ELi programm jaotatud kogustest peaaegu 100 %.
For another organisation the EU participation is about 60 %.
Ühe teise organisatsiooni puhul on ELi osalus ligikaudu 60 %.
Poland: There are no concrete globalfigures.
Poola: Puuduvad konkreetsed üldarvud.
EU programme covers approximately 60–70 % offood distributed by the two organisations audited (estimation).
ELi programm katab hinnanguliselt ligikaudu 60 %–70 % kahe auditeeritud organisatsiooni poolt jaotatud toidust.
The audit objective was to assess the programme ‘European Union food aid for deprived persons’ with reference to the relationship between objectives, meansand methodsemployed.Inparticular,theaudit examined whether the intended aims of the programme are still valid in the context of an evolving market and social situation.
Auditi eesmärk oli hinnata programmi “Euroopa Liidu toiduabi puudust-kannatavateleisikutele”,arvestadesseoseideesmärkide,vahendite ja meetoditevahel.Eelkõigekontrollitiauditiga,kasprogrammi kavandatudeesmärgidonarenevaturujasotsiaalseolukorrakon-tekstis endiselt kehtivad.
Furthermore the adequacy of the means made available and of the systems applied for measuring the programme’s impact on the beneficiaries was also assessed in terms of value, quantity and variety of products provided anddistributed.Finallytheauditexaminedtheadministrativeand management procedures usedfortheimplementation ofthe annual plans.
Lisaks hinnati, kas kättesaadavad vahendid ja programmi abisaajatele avalduva mõju mõõtmiseks kasutatud süsteemid on asjakohased tarnitud ja jaotatud toodete väärtuse, koguse ja mitmekesisuse seisukohast. Lõpuks kontrolliti haldus-jajuhtimis-menetlusi aastaplaanidetäitmisel.
The main questions addressedinthisreport arethefollowing:
Käesolevas aruandes käsitletud peamised küsimused onjärgmised: a)
(a)Dotheobjectivesoftheprogrammeremainvalidandisthe approach appropriate?
Kasprogrammieesmärgidonendiseltkehtivadjalähenemisviis asjakohane?
(b)Arethe meanscommensuratewiththeobjectivessoughtand adequatelyimplemented?
Kas vahendid on vastavuses valitud eesmärkidega ja asjakohaselt rakendatud?
(c)Arethe procedures being applied asintended?
Kas menetlusi kohaldatakse nii, nagu oli kavandatud?
To answer these questions the audit work covered the data for meas-uringtheprogramme’simpactinrelationtoeachoftheobjectives set,the selection and eligibility criteriafor charitable organisations participating in the scheme and for the final beneficiaries, the implementation oftheannual plans byallstakeholdersinvolvedandthe mechanismsusedforthedistributionofthefoodstuffsintermsof quantity, quality and variety. Finallythe systemfor establishingthe needs, the allocation of the financial resources to the Member States and the procurement procedures for the final products to be supplied to charitable organisationsfor distribution were examined.
Nimetatud küsimustele vastamiseks hõlmas audititöö andmeid, mille alusel mõõdetakse programmi mõjuiga püstitatud eesmärgi suhtes, skeemis osalevate heategevusorganisatsioonide ja lõplike abisaajate valiku- ja abikõlblikkuskriteeriume, kõigi kaasatud huvirühmade aas-taplaanidetäitmistjatoiduainetejaotusmehhanismikoguse,kvali-teedija mitmekesisuseseisukohast.Lõpukskontrollitikavajaduste kaardistamisesüsteemi,rahalistevahenditeeraldamistliikmesriiki-dele ja heategevusorganisatsioonidele jaotamiseks tarnitavate lõpp-toodetegaseotud hankemenetlusi.
The audit covered the management and monitoring of the programme at both the Commission and in selected Member States.
Audit hõlmas programmi juhtimist ja järelevalvet nii komisjoni kui ka valitud liikmesriikide tasandil.
The audit work focused on the analysis, documentation and testing of the procedures andsystemsappliedforthe managementoftheprogrammebythe Commission, bythe competent national authorities, and by some of thedesignatedcharitableorganisationsatnational,regionaland locallevelparticipatingintheactualdistributionoffoodstuffsto deprived persons.
Audititöö keskendus nende menetluste jasüsteemideanalüüsile,dokumentatsioonilejatestimisele, mida rakendasidprogrammijuhtimiselkomisjon,pädevadriigiasutused ning mõned riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil kindlaksmääratud heategevusorganisatsioonid, kes osalesid toiduainete tegelikul jaotamisel puudustkannatavateleisikutele.
Theaudit wascarriedoutinfour Member States —Spain,France, Italy and Poland —accountingfor morethan72 %oftheannual budgetaryappropriations.Theauditfocusedontheplansforthe years 2006–2008.
Audit viidi läbi neljas liikmesriigis – Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia ja Poola-, kattes üle 72 % iga-aastastest eelarveassigneeringutest. Audit keskendus ajavahemiku 2006–2008 aastaplaanidele.
THE PROGRAMME’S OBJECTIVES AND APPROACH: DO THE OBJECTIVES OF THE PROGRAMME REMAIN VALID ANDIS THE APPROACH APPROPRIATE?
PROGRAMMI EESMÄRGID JA LÄHENEMISVIIS: KAS PROGRAMMI EESMÄRGID ON ENDISELT KEHTIVAD JA LÄHENEMISVIIS ASJAKOHANE?
THE DICHOTOMY OF THE PROGRAMME’S OBJECTIVES
PROGRAMMI EESMÄRKIDE VASTURÄÄKIVUS
Regulation (EEC) No 3730/87 laying down general rules as incorporated in Regulation (EC) No 1234/2007.
Määrus (EMÜ) nr 3730/87, millega kehtestatakse üldised eeskirjad, mis on inkorporeeritud määrusesse (EÜ) nr 1234/2007.
The legal provisions14 set for the measure the twin objectives of making a significant contribution towards the wellbeing of the most deprived citizensandthestabilisationofagricultural marketsthroughthe disposal of part oftheinterventionstocks(see Box 6).
Õigusnormidega on sätestatud14 meetmele vastuolulised eesmärgid: üheltpooltoluliseltkaasaaidataenimpuudustkannatavateisikute heaolule ja teisalt stabiliseerida põllumajandusturgu sekkumisvarude osalise kõrvaldamise kaudu(vt 6. selgitus).
The programme’s implementation responsibility has been given to the actors generally involved in the management of agricultural expenditure, namely the Directorate-General for Agriculture and Rural Development within the Commission and, in the Member States, the paying agency dealing with agricultural payments, and responsible for man-agingtheinterventionstocks.
Programmi rakendamise eest vastutavad tavaliselt põllumajanduskulutuste haldamisse kaasatud osapooled, nimelt komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat ning liikmesriikide makseasutused, kes tegelevadpõllumajandusmaksetegajavastutavadsekkumisvarude haldamise eest.
THE OBJECTIVES OF THE PROGRAMME
PROGRAMMI EESMÄRGID
‘The Community has through its intervention stocks of various agricultural products the potential means to make asignificant contributiontowardsthe wellbeing ofits most deprived citizens;itisinthe Community interest, and in line with the objectives of the common agricultural policy, to exploit this potential on a durable basis until the stocks have been run down to a normal level […].’
“Ühendusel on sekkumisvarudest pärit põllumajandustoodetega võimalik oma enim puudustkannatavate inimeste heaolu oluliselt parandada; ühenduse huve ja ühise põllumajanduspoliitika eesmärke silmas pidades tuleb seda võimalust asjakohaseid meetmeid rakendades ka edaspidi kasutada, kuni kõnealuseid varusid on vähendatud normaalkoguseni […].”
WHENINTERVENTION STOCKS ARE LOW THE LINK WITH AGRICULTURAL EXPENDITUREIS TENUOUS
SEKKUMISVARUDE VÄHESUSE KORRAL ON SEOS PÕLLUMAJANDUSKULUTUSTEGA NÕRK
See Box 6.
Vt 6. selgitus.
For the annual plan 2008 only
Aastaplaani 2008 kohaselt oli
The current programme has been in application since 1987.
Praegust programmi on rakendatud alates aastast 1987.
The initial provisions favoured the financing of the programme usinginterven-tionstocksinline withtheobjectivesofthecommonagricultural policy‘torundownthestockstoanormallevel’15.However,the reform of the CAP in recent years, whereby intervention measures for certain products are being phased out, andthe decrease of existing interventionstockstozero,haveconsiderablyaffectedtheimple-mentation of the programme: the majority of the products now have to be purchased directly onthe market16.
Esialgsete sätetega soositi sellist programmi rahastamisviisi, mille kohaselt kasutati sekkumisvarusid kooskõlas üldise põllumajanduspoliitika eesmärkidega, “kuni varusid on vähendatud normaalkoguseni”15 . Viimaste aastate ühise põllumajanduspoliitika reform, millega järk-järgult lõpe-tataksesekkumismeetmeidteatavatetoodetesuhtes,jaolemasole-vate sekkumisvarude vähendamine peaaegu nullini on siiski oluliselt mõjutanud programmi rakendamist: praegu tuleb enamik tooteid osta otseturult16.
Nevertheless, a tenuous link is still maintained with agricultural expendi-tureinsofar asthe products made availableto deprived persons are stillthosederivedfromagriculturalproductseligibleforinterven-tionstorage.
Siiski on säilinud nõrk seos põllumajanduskulutustega, kuivõrd tooted, mis tehakse puudustkannatavatele isikutele kättesaadavaks, on endiselt saadud sekkumisvarudeks kõlblikest põllumajandustoodetest.
Thiscomplicatesthe management ofthe measure and restricts the choice of products to be distributed.
See raskendab meetmehaldamistjapiirabjaotatavatetoodetevalikut.
Finally, the nature of the aid, i.e. a contribution to alleviate poverty, is difficult to reconcile with the general nature of EU agricultural expenditure, whereby the support is targeted at farmers and/or the farming industry and eligible beneficiaries are entitledtoreceive aspecific amount of aid.
Lõpetuseks võib öelda, et raske on sobitada ELi põllumajanduskulutuste üldist olemust abi omaga, st aidata kaasa vaesuse vähendamisele, kuna põllumajanduskulutuste puhul on toetus suunatud põllumajandustootjateleja/võipõllumajandustööstuseleningabi-kõlblikel abisaajatel on õigussaada konkreetsesuurusega abi.
sugar was available in intervention and the rest of the products had to be mobilised on the market.
sekkumisvarudest kättesaadav ainult suhkur ja ülejäänud toiduaineid tuli hankida turult.
A forecast published by DG AGRI in July 2007, ‘The Prospects For Agricultural Markets and Income in the European Union’, for the period 2007–2014, is that:—for cereals ‘public stocks would largely disappear in the early projection period’,—sugar is ‘expected to reach balance as from 2010’,—for butter ‘emptied intervention stocks in the first semester of 2007 will remain empty until the end of 2014’ and—for skimmed milk powder (SMP) ‘the market is expected to remain balanced throughout the projection period with no necessity to offer products for intervention buying-in’.
Juulis 2007 põllumajanduse peadirektoraadi avaldatud prognoos ajavahemikuks2007–2014 “Põllumajandusturgude ja sissetuleku väljavaated Euroopa Liidus” on järgmine:–teravili: “avalikud varud kaovad suurelt osalt kavandamisperioodi alguses”,–suhkur: “loodetakse jõuda tasakaalu alates 2010. aastast”,–või: “2007. aasta esimesel poolaastal lõppesid sekkumisvarud ja seis ei parane enne 2014. aasta lõppu”,–lõssipulber: “loodetakse turu jäämist tasakaalu kogu kavandamisperioodi jooksul, ilma et oleks vaja pakkuda tooteid sisseostmiseks sekkumisvarudesse”.
Minutes of the meetings of
Teravilja korralduskomitee
The issue of the appropriateness of treating the expenditure for the programme as part of the Common Agricultural Policy has been raised in the Management Committee meetings.
Korralduskomitee koosolekutel on tõstatatud küsimus, kas on asjakohane käsitleda programmi kulutusi kui osa ühisest põllumajanduspoliitikast.
Certain Member States who do not participate in the EU food programme have voted against the approval of the annual plansin the recent years considering this aid incompatible withthe CAP’sfocus andtype offinancing17.
Teatavad liikmesriigid, kes ei osale ELi toiduabi programmis, on viimastel aastatel hääletanud aastaplaanide heakskiitmise vastu, pidadessedaabiühtesobimatuksühisepõllumajanduspoliitikaras-kuskeskmejarahastamisliigiga17.
the Management Committee for Cereals (adoption of the annual plan 2008):‘DE: finds that there is no longer any consistency between the Council Regulation and the Implementing Regulation;NL, SE, UK: do not want a social measure to be financed by the CAP budget;NL: likewise because they do not want a social measure to be financed by the Community budget.’
koosolekute protokoll (2008. aasta aastaplaani heakskiitmine):“DE: leiab, et nõukogu määruse ja rakendusmääruse vahel ei ole enam järjepidevust;NL, SE, UK: ei soovi sotsiaalmeetme rahastamist ühtse põllumajanduspoliitika eelarvest;NL: on samal arvamusel, kuna nad ei soovi sotsiaalmeetme rahastamist ühenduse eelarvest.”
THE SOCIAL OBJECTIVE OF THE MEASUREIS PREDOMINANT
MEETME SOTSIAALNE EESMÄRK ON TÄHTSAM
Although the contribution towards the wellbeing of the most deprived citizens was linked to the stabilisation of agricultural markets through the disposal ofinterventionstocks,recent developments meanthat the social aim ofthe measure has become much more predominant.
Kuigi kaasaaitamine puudustkannatavate isikute heaolu parandamisele oli seotud põllumajandusturgude stabiliseerimisega varude realiseerimise kaudu, näitab uuem suundumus, et meetme sotsiaalne eesmärk on hakanud domineerima.
As early as 1998, the Commission published an evaluation of the European Community Food Programmes which concluded that the social aspects of the measure were regarded as a more important objective than that as aninstrument of market regulation(see Box 7).Indeed, theevaluationconsideredthattheeffectivenessofthe measurein termsof marketregulation wasdoubtfulsince,ontheonehandin some cases a proportion of the products withdrawn from Community stocks returned indirectly back to intervention and, on the other hand, the measure wasconsiderably moreexpensivethanexportrefunds as a method ofreducingthestructuralsurplus.
Juba 1998. aastal järeldati komisjoni avaldatud Euroopa Ühenduse toiduprogramme käsitlevas hindamises, et meetme sotsiaalseid aspekte peeti turu reguleerimiseinstrumendist tähtsamaks eesmärgiks (vt 7. selgitus). Hindamises oldi arvamusel, et meetme mõjususturureguleerimisel olikaheldav,kuna ühelt poolt jõudis osa ühenduse varudest eraldatud toodetest mõnel juhul kaud-seltsekkumisvarudessetagasijateiseltpooltoli meedestruktuuri-liste ülejääkide vähendamise meetodina eksporditoetustest tunduvalt kallim.
‘The social purpose of the measure is clearly set out in the regulations. […] its usefulness in the context of persistent widespread povertyin Europeis attested bythe charities[…].
“Meetme sotsiaalne eesmärk on selgelt esitatud määrustes. […] Heategevusorganisatsioonid on tõendanud selle kasulikkust püsiva laialtlevinud vaesuse tõttu Euroopas […].