natgillin/translations-raw huggingface dataset:
•Setting up pan-European public–private partnershipsfor technological research throughjoint initiatives based on the technological platforms conceptwhich brings togetherpublic and private stakeholders, to set up and implement common research agendas in fieldsof industrial relevance, on the model followed in the European growth initiative.
See lüli hõlmab Euroopa pädevuspooluste toetamist sellistes valdkondades nagu keskkond ja kliimauuringud, info- ja sidetehnoloogia, meditsiini- ja toidu-uuringud, samuti uute materjalide ja tööstuslike protsesside uurimist, luues ja toetades Euroopa kõrgetasemeliste laborite koostööd Euroopa nn pädevusvõrgustikes ning hea eesmärgiseadega ühisuurimusi nn lõimitud projektideraames;
Examples of these partnerships would include the development of a new generation of clean andeconomic aircraft at the horizon 2020, the development of hydrogen networks and fuel cells,mastering electronics on a nanotechnological scale, investment in future mobile and wireless technologies and applications, enhancement of joint efforts in embedded systems, as well as new technologies in solar energy, and European coordinated efforts in advanced chemistry, for multipleindustrial applications and social purposes.
•riiklike ja piirkondlike uurimisprogrammide ja -poliitikaparandamine spetsiifiliste võrgustikuloomise mehhanismide abil loomaks ressursside kriitilist massi, tugevdamaks riiklike ettevõtmiste täiendavat iseloomu ning parandamaks uurimiskavade seostatust üle Euroopa.See hõlmab virgutavaid vahetusprogramme, uurimisprogrammide vastastikust avamist ningühisalgatuste käivitamist.
•Stimulating the development of European ‘poles of excellence’ based on networking andcollaborationat laboratory level by supporting transnational medium-scale networks andprojects through the new instruments used in the sixth EU research framework programmeimproved on the basis of experience.
Eri riikide uurimisprogrammid ühendatakse sellistes valdkondades nagu vähi, Alzheimeri tõve jamuude haiguste uurimine, nanotehnoloogia, samuti olulisemate sotsiaalsete ja majandusprobleemide – demograafia, hariduse, tööhõive ja innovatsiooni – käsitlemine.
This strand involves supporting European poles of excellence in fields such as environment and climate research, information communication technologies, medical and food research, or researchon new materials and industrial processes, by creating and supporting the cooperation of European high-level laboratories in European ‘networks of excellence’ and joint research towardsprecise and well-targeted objectives in ‘integrated projects’.
Tihedas seoses teadustööga peab liit toetama seostatud ja tugevaid meetmeid Euroopa tasandil kahes järgmises valdkonnas, kus teadusel ja tehnoloogial on täita võtmeroll.
•Improving, through specific networking mechanisms, the coordination of national andregional research programmes and policies,to create critical masses of resources,strengthen the complementary character of national activities, and improve the coherence ofpublic research agendas throughout Europe. This involves stimulating exchanges, the mutualopening of programmes and the launch of common initiatives.
•Kosmos– Euroopa kosmosepoliitikat toetades tuleb püüda saavutada Euroopa ning liikmesmaade riiklike ja eraalgatuste suurem seostatus, koondada tähelepanu rakenduste arendamisele sellistes valdkondades nagu positsioneerimine ja navigatsioon, Maa vaatlemine ja seire, telekommunikatsioon, teadus- ja arendustegevuse investeeringute koordineerimine eri tasanditel ning ELi abistamine oma poliitiliste eesmärkide realiseerimisel koostöös arenenud
National research programmes would be pooled in areas like, for instance, cancer, Alzheimer’s disease and emerging diseases, nanotechnologies, or research on the main social and economicalchallenges, like demography, education, employment and innovation.
13 kosmosetööstuse riikidega, nagu Venemaa, või seda arendavate riikidega, nagu Hiina, Indiaja Brasiilia.
•Space,in support of a European space policy aiming at greater coherence of European andnational private and public efforts, and focusing on the development of applications in fieldssuch as positioning and navigation, earth observation and monitoring, and telecommunications, coordinating R & D investments at various levels and helping the EU to better realiseits policy objectives in partnership with existing space powers such as Russia, and emergingones like China, India and Brazil. Action in this area will rely on the implementation of a European space programme strengthening EU space projects (such as GMES — global monitoring for environment and security).
Selles valdkonnas tugineb tegevus ELi kosmoseprojekte (näiteks GMES – Global Monitoring for Environment and Security Action– globaalne keskkonna ja julgeoleku seire) tugevdava Euroopakosmoseprogrammi elluviimisele.
•Security,in support of the implementation of EU policies, by fostering research needed toincrease security in its different dimensions in Europe as a follow-up of the preparatory actionlaunched in this field, in which US investments are five times higher than Europe’s.
•Turvalisus – liidu poliitikat järgides tuleb edendada uuringuid, mis on tarvilikud turvalisuse erimõõtmete tõhustamiseks Euroopas jätkuna ettevalmistavale tegevusele selles valdkonnas,kus USA investeeringud on viis korda suuremad Euroopa omadest.
This constitutes a Commission contribution to the wider EU agenda to address Europe’s challengesand threats as set out, inter alia, in the European security strategy that was endorsed by the European Council in December 2003.
See on komisjoni panus ELi laiemasse tegevuskavva Euroopa probleemide ja ohtude ohjamiseks, mis on muu hulgasmääratletud ka Euroopa Ülemkogu poolt detsembris 2003 kinnitatud Euroopa turvalisusstrateegias.
It is complementary to the actions and efforts that arebeing deployed by the Member States and the other EU institutions.
See täiendab ettevõtmisi ja meetmeid, mida on võtnud liikmesriigid ning teised ELiinstitutsioonid.
It would involve the development of knowledge and technologies with European added value tosuccessfully anticipate, monitor and mitigate new security threats, such as those related to bioterrorism, cyber-crime and global security, and to ensure the European position in the complexresearch networks.
See hõlmaks selliste Euroopa lisaväärtusega teadmiste ja tehnoloogiate arendamist, mis võimaldavad edukalt ennetada, seirata ja leevendada uusi, näiteks bioterrorismi, küberkuritegevuse jaglobaalse julgeolekuga seotud julgeolekuriske, ning aitavad kindlustada Euroopa positsiooni keerulistes uurimisvõrgustikes.
EU action in the field of dissemination of research resultswill be strengthened accordingly, and European participation and leadership in global initiativeswill be reinforced.
Vastavalt tõhustatakse ELi tegevust teadussaavutuste levitamisel,samuti tugevdatakse Euroopa osalust ja juhtrolli globaalsetes initsiatiivides.
(c) Connecting Europe through EU networks
c) Euroopa ühendamine ELi võrkude toel
Ten years after the launch of the transEuropean networks initiative, the development of a spineof major axes across the European Union is stagnating.
Kümme aastat pärast üleeuroopaliste võrkude algatuse käivitamist on Euroopa Liitu läbiva telgede selgroo arendamine soikunud.
However, traffic on the networks is continuing to grow, and enlargement will generate additional growth in traffic on the road, rail andenergy infrastructures.
Samas on liikumine võrkudes jätkuvalt kasvamas ning laienemisega suureneb see maantee-, raudtee- ja energiainfrastruktuurides veelgi.
The cost of congestion is estimated to represent 1 % of GDP, which willdouble by 2020.
Ülekoormusemaksumus on hinnanguliselt 1% SKTst ning aastaks 2020 see kahekordistub.
If nothing is done, most of the increase will fall on roads leading to very negative consequences in terms of congestion, the environment, safety and quality of life.
Kui midagi etteei võeta, langeb juurdekasvu põhiosa maanteedele, mis toob kaasa väga negatiivseid tagajärgiülekoormuse, keskkonna, ohutuse ja elukvaliteedi aspektist.
If nothingis done, Europe will not be connected, and it will pay the price of a failing infrastructure on itspotential for growth.
Kui midagi ette ei võeta, ei tule Euroopa ühendamisest midagi välja ning kasvupotentsiaalist tõusev tulu läheb äpardunud infrastruktuuri kulude katteks.
High-performing transEuropean networks are an essential catalyst for the sustainable mobilityof goods, citizens and energy in an enlarged EU.
Kõrgetasemelised üleeuroopalised võrgud on kaupade, kodanike ja energia püsiva liikuvuse tagamise oluline katalüsaator laienenud Euroopa Liidus.
This not only contributes to competitiveness,it also offers a tangible symbol of European integration.
Lisaks konkurentsivõime tõstmisele onneed ka Euroopa lõimimise sümboliks.
The untapped potential for people andfor businesses resulting from better transport connections is estimated at 0.23 % of GDP, meaning about 1 million permanent jobs.
Paremate transpordiühendustega kaasneb hinnanguliselt inim- ja ettevõtluspotentsiaali tõus, mis moodustab 0,23% SKTst ning tähendab ligikaudumiljonit alalist töökohta.
Projects like high-speed railway lines or the European
Ent see saab toimuda vaid ELi koordineerimise kaudu.
BUILDING OUR COMMON FUTURE• 2007–13 satellite navigation system, Galileo, will boost European industries at the cutting edge of hightechnology.
EHITADES MEIE ÜHIST TULEVIKKU• 2007–2013
•The Mont-Cenis rail tunnel between Lyons and Turin would treble the current capacity andlink some of Europe’s most dynamic regions with the core of the new Member States. But itcannot be kick-started without EU backing.
•Mont-Cenis’ raudteetunnel Lyoni ja Torino vahel kolmekordistaks praegust võimsust ningühendaks Euroopa mõned kõige dünaamilisemad piirkonnad uute liikmesriikide tuumikuga.Ent seda ei saa teostada ilma ELi toetuseta.
The cost of the whole transEuropean network is estimated at EUR 600 billion.
Üleeuroopalise võrgu kogumaksumus on hinnanguliselt 600 miljardit eurot.
The new guidelines for the transEuropean networks welcomed by the European Council in December 2003offer better coordination between Member States and a tighter focus on a list of defined priority projects with precise dates.
Euroopa Ülemkogupoolt detsembris 2003 heakskiidetud üleeuroopaliste võrkude uued suunised võimaldavad paremat koordineerimist liikmesriikide vahel ning tähelepanu koondamist esmatähtsatele projektidele ühes täpsete tähtaegadega.
This includes interconnecting national high-speed rail networks by 2012, developing a core railfreight network in central Europe by 2015, and a package to connect ports and land transportby 2010.
See hõlmab riikide kiirraudteevõrkude ühendamist aastaks 2012, raudtee-kaubaveovõrgu väljaarendamist Kesk-Euroopas aastaks 2015 ning sadamate ja maismaatranspordi ühenduspaketti aastani 2010.
The overall level of investment required to realise the 26 priority transport projects amounts to EUR 220 billion up to 2020, with funding to peak between 2007 and 2013.
26 esmatähtsa transpordiprojekti rahastamiseks on aastani 2020 vaja 220 miljardit eurot, finantseerimise kõrgpunkt langeb vahemikku 2007–2013.
It is estimated thatthe private sector’s share in financing this project should be around 20 % of funding requirements, the rest being financed jointly by national budgets, and the Community budget contributing up to 20 %.
Hinnanguliselt küüniks erasektori osalus20%ni vajalikest investeeringutest, ülejäänu tuleks liikmesriikide eelarvest, ühenduse eelarvepanuseks oleks kuni 20%.
European funding is also required to ensure that Europe’s energy supply is delivered acrossnational frontiers and to develop renewable energy and clean fuel, with costs estimated at some EUR 100 billion.
Euroopa-poolne rahastamine on vajalik ka selleks, et kindlustada energiaga varustatus üle riigipiiride ning arendada taastuvat energiat ja puhtaid kütuseid, mis läheb hinnanguliselt maksmaligikaudu 100 miljardit eurot.
Community initiatives are needed to raise the impact and appeal of renewableenergy and energy efficiency and to meet agreed targets like providing 22 % of electricity fromrenewable sources by 2010.
Vajalikud on ühenduse algatused tõstmaks taastuva energia mõjukust ja äratamaks selle vastu huvi, et pidada kinni kokkulepitud eesmärkidest, nagu taastuvaenergia osakaalu suurendamine 22%ni aastaks 2010.
The EU will also need to pursue its efforts to remove the barriers hindering the development ofan internal market for telecommunications and to ensure the availability of a secure broadbandnetwork infrastructure in all regions, devoting particular attention to the risk of digital dividebetween urban and remote and rural areas.
Samuti peab liit jätkama jõupingutusi kaotamaks takistused telekommunikatsiooni siseturuarengult ja kindlustamaks juurdepääs turvalisele lairiba infrastruktuurile kõigis piirkondades,pöörates erilist tähelepanu infotehnoloogilise lõhe tekkimise ohule linna- ning kaugete ja maapiirkondade vahel.
(d) Improving the quality of education and training
d) Hariduse ja koolituse kvaliteedi parandamine liidus
Human capital is one of the major determinants of growth.
Inimkapital on kasvu üks olulisemaid mõjureid.
One additional year of schooling canincrease the aggregate productivity by 6.2 % for a typical European country.
Üks täiendav kooliaasta tõstab tüüpilises Euroopa riigis tootlikkust keskmiselt 6,2% võrra.
Yet over the period 1995–2000, public investment in education and training as a proportion of GDP fell in most Member States.
Ometi on aastatel 1995–2000 riiklike haridus- ja koolitusinvesteeringute suhe SKTsse enamikes liikmesriikides langenud.
The EU lags behind its competitors in terms of the number of graduates, theskills achieved when leaving school, and participation in lifelong learning.
Üleilmastumine, tehnoloogilised ja demograafilised muutused tingivad vajaduse paindliku ja liikuva tööjõu järele, kellel ontarvilikud ning pidevalt ajakohastatavad oskused.
There are also hugevariations in performance from one Member State to another.
Hariduspoliitika on valdkond, mille puhul on väga tähtis inimlähedus ja kultuuriline mitmekesisus ning kus riigi- ja kohalikel asutustel on täita võtmeroll.
In view of these declining indica-
Ühenduse haridus- ja koolitussüsteemi üldisel uuendamisel on Lissaboni strateegias keskne koht.
15 tors there is an urgent need to speed up the pace of reform and modernisation of Europe’s education and training systems.
15 jõudude ja koolitajate ning samuti ideede ja heade tavade liikuvus. Mitmepoolne piiriülene liikuvus on valdkond, millele küll omistatakse otsustavat tähtsust, ent mida ei ole võimalik ühel riigiltõhusalt korraldada ja rahastada.
Globalisation, technological and demographic change require aflexible and mobile workforce with relevant and continually updated skills.
Vaid ELi poolne tegevus saab anda raamistiku ja rahalise toetuse programmidele, mille puhul juba praegu nõudmine ületab pakkumise.
Education policies are an area where closeness to the individuals and cultural diversity are veryimportant, and hence where national and local authorities have a primary role.
•kolme miljoni üliõpilase osalemine liikuvusprogrammides aastaks 2010 (esimese miljonini jõuti aastal 2002), mis tähendab, et 10%-l üliõpilastest on võimalik saada uusi kogemusi ning kasu välismaalõppimisest;
Consequently, the European Council has adopted common objectives and a work programme to transform education and training systems into efficient lifelong learning systemsaccessible to all citizens and to promote convergence in order to raise standards overall.
•150 000 kutseõppuri aastane liikuvus 2013. aastaks;•10% kooliõpilaste ja õpetajate liikuvus programmi kestel;•50 000 täiskasvanu elukestva õppega seotud liikuvus 2013. aastaks.
This work requires EU support, since the benefits are spread Europe-wide and Member Statesindividually do not have the appropriate means.
Tulemuseks peab olema oluline panus Euroopa kui haridus- ja koolitusala juhtiva jõu positsioonide taastamisse.
Besides cohesion policy, support to infrastructure and basic education and training, the EU contribution takes two main forms: supportingindividual mobility (such as students, teachers, academics or trainers); promoting partnerships/networks between schools, universities and training providers in different countries.
e) Sotsiaalpoliitika valdkond: aidata Euroopa ühiskonnal ette näha ja juhtida muutusi
At theheart of this objective will be mobility of students, teachers, academics, trainers, and not least ofideas and best practices.
Rahvusvahelise konkurentsi tingimuste kiire muutumine viib uuele tööjaotusele, mis mõjutabmeid kõiki.
Multilateral crossborder mobility is an area that, although recognisedby all to be crucial, cannot be efficiently organised or funded at national level.
Kasu sellest on mitmesugune, ent koostoimes kasvuga võib see viia töötuse ja tõrjutuse suurenemisele.
Only EU actioncan provide the framework and financial support, for which demand under the current programmes far exceeds supply.
Seetõttu peab EL ette nägema ja suunama eesseisvaid muutusi – see on Euroopa sotsiaalse ühtekuuluvuse ja majanduskasvu mudeli olemus.
Targets would include the following:
Liit peab muutustega kohanema, olema muutuste käivitaja ja nendega kaasamineja.
• the participation of 3 million university students in mobility programmes by 2010 (the figure of 1 million was achieved in 2002) implying that some 10 % of university students are offered the possibilityto get exposure to and benefit from studying abroad;
Liidu tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonna kui Lissaboni strateegia osa teekaardiks on sotsiaalpoliitikakava, mis käsitleb dünaamiliselt rahvusvahelise konkurentsi tingimuste kiiret muutumist.
• the involvement of 150 000 vocational trainees a year in mobility actions by 2013;
See kava aitab kaasa Euroopa sotsiaalse mudeli uuenemisele, ühendades endas õigusloome, kooskõlastamise ja sotsiaaldialoogi avatud meetodi ning toe ELi eelarvest.
• involving 10 % of the Community’s school population (pupils and teachers) in mobility actionsthroughout the programme period;
Sotsiaalpoliitika kava peab aitama Euroopal tõsta oma potentsiaali sotsiaalpoliitika kui tootmisteguri tugevdamise kaudu ning näitama selle eiramise hinda.
• the participation of 50 000 adults in lifelong learning mobility actions by 2013.
ELi tegevuskiirendab reformimeetmete määratlemist ja rakendamist liikmesriikide poolt, tagades niiviisi olulised muutused mõõduka hinnaga.
The result must be a major contribution to re-establishing Europe as a pole of educational andtraining excellence.
ELi tasand on ka sobivaim sotsiaaldialoogi edukaks arendamiseks, nagu asutamislepingus ette nähakse.
(e) On the social policy agenda: helping European society to anticipate and managechange
•Sotsiaalpoliitika kava tuleb jätkuvalt tugevdada, et tulla toime uute väljakutsetega, mis onühised kõigil liikmesriikidel, ning juhtida muutusi laienemise, üleilmastumise ja elanikkonnavananemise kontekstis.
The rapid change in international competitive conditions leads to a new division of labour whichhas an impact on all.
•Viimases kevadaruandes kutsus komisjon üles algatama Euroopa muutuspartnerlusi, kolmepoolseid mehhanisme, mille eesmärgiks on ühiste väljakutsete määratlemine ning kohastevastuste leidmine muutuste suunamisel.
Its benefits are widespread but, combined with weak growth, it may resultin increased unemployment and exclusion.
Kollektiivlepingud katavad tavaliselt üha laiemat küsimusteringi väljaspool palkade ja tööaja klassikalisi teemasid, neist on arendatud muutusteettenägemise ja juhtimise vahendid.
Against this background, the EU must anticipate andaccompany forthcoming changes: this is the essence of the European model of social cohesionand economic growth.
Need partnerlused peavad käsitlema ka üleilmastumisest tuleneva uue rahvusvahelise tööjaotuse küsimusi erinevate sektorite kaupa.
The EU needs to adapt, trigger and absorb change.
Tegevus ELi tasandil väljendub järgmises.
By dynamically addressing challenges relatedto rapid change in international competitive conditions, the social policy agenda is the EU’sroadmap for policy and action in the employment and social sphere, as part of the overall Lisbon
•EL tagab sobiva õigusliku raamistiku, mis kindlustab ettevõtjate võrdsed võimalused, kehtestades ühtsed sotsiaalsed standardid ja õigused ning töötajate vaba liikumise.
BUILDING OUR COMMON FUTURE• 2007–13 strategy.
EHITADES MEIE ÜHIST TULEVIKKU• 2007–2013
•In its latest ‘Spring report’, the Commission called for the establishment of European partnerships for change: tripartite mechanisms aiming at identifying common challenges and giving appropriate responses in terms of harnessing change.
Ennetustöö hoogustamine ning tervise ja ohutuse miinimumstandardite juurutamine vähendasmärgatavalt kutsehaiguste ja tööõnnetuste hulka.
However, the total cost to the economy still amounts tobetween 2.6 and 3.8 % of GNP, testimony of the high economic costs of not having appropriatelegislation in place.
Samas kõigub majanduse kogukulu endiselt 2,6ja 3,8% vahel RKTst, mis annab tunnistust kohaste õigusaktide puudumisest tingitud kõrgetestmajanduskuludest.
The Commission has called for a target of a 15 % overall reduction in the incidence rate of accidents at work in each Member State.
Komisjon on kutsunud üles seadma sihiks tööõnnetusjuhtumite 15% vähenemise kõigis liikmesriikides.
Currently 30 million people benefit from social security coordination provisions at EU level duringa temporary stay in another Member State.
Praegu saavad ELi sotsiaalkindlustusmeetmete koordineerimisest kasu 30 miljonit inimest, kes viibivad ajutiselt mõnes teises liikmesriigis.
The target of at least 100 million persons should beachieved through the deployment of the European health insurance card.
Euroopa ravikindlustuskaardi kasutuselevõtuga peakssee arv suurenema vähemalt 100 miljonini.
•EU policy coordination acts as a catalyst bringing about important policy developments in Member States with modest financial means.
•ELi poliitiline koordineerimine kiirendab oluliste muutuste toimumist liikmesriikides ning tagab nende mõõduka hinna.
The European employment strategy brings about structural reforms to Member States’ labour markets.
Euroopa tööhõivestrateegia toob endaga liikmesriikide tööturu struktuurireformid.
Further bridging the performance gap between the current employment rate and the fullemployment goal amounts to almost 16 million jobs.
Lõhe edasinevähendamine tööhõive praeguse näitaja ning sihiks seatud täieliku tööhõive vahel küünib ligi 16miljoni töökohani.
Tapping the potential of older workers alonewould total 7 million jobs.
Üksi vanemaealiste töötajate potentsiaali kasutamine tähendaks 7 miljonit töökohta.
The total cost of the underutilisation of the labour force is estimated ataround 9 % of the EU’s GDP, or EUR 825 billion.
Tööjõu alakasutuse hind moodustab hinnanguliselt 9% ELi SKTst ehk 825 miljardit eurot.
•The EU level is also the most appropriate place to successfully enhance the quality of industrial relations and promote social dialogue as foreseen by the Treaty.
•ELi tasand on samuti väga sobilik töösuhete kvaliteedi tulemuslikuks edendamiseks ning sotsiaaldialoogi soodustamiseks, nagu näeb ette asutamisleping.
The European Works Council directive aims at fostering the information and consultation of workers at transnational level. By increasing the coverage of employees to 80 % (from 65 % currently),
Euroopa töönõukogu direktiivi eesmärgiks on toetada töötajate teavitamis- ja ärakuulamismenetlust riikidevahelisel tasandil.
17 an additional 2.5 to 3 million employees could benefit from these mechanisms, thus attainingaround 21.5 million workers across Europe and facilitating restructuring.
Suurendades töötajate kaasatuse 80%ni (praeguselt 65%-lt) saavadnendest menetlustest kasu veel 2,5–3 miljonit töötajat, tõstes koguarvu üle Euroopa 21,5 miljonile ning aidates sellega kaasa ümberkorraldustele.
In light of the above, here is a financial illustration.
Eelnevast lähtuv rahaline ülevaade 1. jaotisest:
(million EUR at 2004 prices)
(miljonit eurot 2004. aasta hindades)
Competitiveness for growth and employment
Konkurentsivõime tõstmine kasvu ja tööhõive nimel