natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Compared to the average person, people living in very heterogeneous neighbourhoods tend to :
Väga heterogeenses ümbruses elavad inimesed:
•Know and trust their neighbours less, whether or not their knowledge comes from the same or another background
•tunnevad ja usaldavad oma naabreid keskmiselt vähem sõltumata sellest, kas see on tingitud nende sarnasustest või erinevustest;
•Have less trust (though not necessarily less knowledge) of local politics, leaders and media
•usaldavad (kuid mitte tingimata tunnevad) keskmiselt vähem kohalikku poliitikat, kohalikke juhte ja meediat;
•Participate politically in different ways like street protests and social reform groups
•osalevad poliitikaelus teistmoodi, nt meeleavalduste ja sotsiaalseid reforme taotlevate rühmituste kaudu;
•Have a worse sense of well-being
•tunnevad madalamat heaolu määra;
•Expect that they have less influence over political decisions and that their communities are less likely to cooperate together to solve a common problem
•arvavad, et neil on poliitiliste otsuste suhtes vähem mõjujõudu ning et nende kogukonnad pigem ei suuda ühiste probleemide lahendamisel koostööd teha.
These findings caution that communities in transition, left on their own, may temporarily experience lower levels of mutual understanding and trust within majority and within minority groups, between majorities and minorities, and with their local government.
Need järeldused hoiatavad, et muutuvate kogukondade enamus- ja vähemusrühmades võib omavaheline ja kohaliku omavalitsusega vastastikune mõistmine ja usaldus ajutiselt väheneda, kui jätta nende probleemid tähelepanuta.
Lower levels of mutual understanding and trust are often attributed to lower levels of social capital (that is, fewer social and organisational networks).
Vähenenud vastastikust mõistmist ja usaldust seostatakse sageli sotsiaalse kapitali (s.o inimeste ja organisatsioonide võrgustike) vähesusega.
Friendships and civil society provide individuals with local opportunities for meaningful interaction and relationships.
Sõprussuhted ja kodanikuühiskond avavad inimestele võimalusi mõtestatud suhete loomiseks.
The strength of social and associational networks influences the level of trust and solidarity within the community and the personal and economic well-being of its residents.
Sotsiaalsete ja organisatsiooniliste võrgustike tugevus mõjutab usaldust ja solidaarsustunnet kogukonnas ning selle liikmete isiklikku ja majanduslikku heaolu.
Increasing diversity is only one factor in what is a general decline in social capital in many Western societies, where people are not as socially and civically active as they used to be.
Mitmel pool lääne ühiskonnas, kus inimesed ei ole enam sotsiaalselt ja kogukondlikult nii aktiivsed kui varem, on kasvav mitmekesisus vaid üks paljudest sotsiaalse kapitali üldise languse põhjustest.
Societal integration is negatively affected by weakening social and associational networks which can lead to extreme individualism and indifference to others’ well-being, mutual stereotyping and scapegoating, the voicelessness of vulnerable groups, inaction on real community problems, conflicts over the distribution of resources, and multiple forms of discrimination and extremism on all sides of the spectrum.
Sotsiaalsete ja organisatsiooniliste võrgustike nõrgenemine tuleb ühiskonna integratsioonile kahjuks, mis võib viia äärmusliku individualismini ja ükskõiksuseni teiste heaolu suhtes, vastastikuse stereotüüpse kujutamise ja süüdistamiseni, haavatavate rühmade hoidumiseni ühiskonnaelust, reaalsete kogukonnaprobleemide eiramiseni, konfliktideni ressursside jagamise pärast ning mitmesuguse diskrimineerimise ja äärmusluseni selle skaala kogu ulatuses.
This weakening also has an impact on the integration of newcomers, who are hit the hardest.
Võrgustike nõrgenemine mõjutab integreerumist ka uustulnukate puhul, kes satuvad kõige suurema löögi alla.
During the settlement process, newcomers tend to rely on the existing social and associational networks, more than natives or established groups, in order to make up for their lack of social capital in the country.
Uues elukohariigis enda sisseseadmise ajal kasutavad uustulnukad oma sotsiaalse kapitali kompenseerimiseks uues riigis rohkem olemasolevate sotsiaalsete ja organisatsiooniliste võrgustike kui kohalike elanike või väljakujunenud rühmade abi.
Sustained, meaningful intercultural interactions help local residents to understand how others like them and those with different backgrounds are changing within an increasingly diverse society.
Arutelufoorumid üha rohkem mitmekesistuva ühiskonnaga.
They better understand and trust each other as they begin to see themselves as full members of a community with a shared identity and interest in each other’s well-being.
Vastastikune mõistmine ja usaldus hakkab suurenema siis, kui nad hakkavad ennast nägema kogukonna täieõiguslike liikmetena, keda seob ühine identiteeditunne ning huvi üksteise heaolu vastu.
4.1 Setting up and running a platform : overcoming obstacles
4.1 Foorumi loomine ja juhtimine: takistuste ületamine
Policy-makers often turn to dialogue to reassure the population in response to big news items about social conflict.
Poliitikud kasutavad dialoogi sageli elanikkonna rahustamiseks suuremate sotsiaalsete konfliktide korral.
These conflicts may be symptomatic of greater problems of inequality and disadvantage in a diverse society (i.e. labour market exclusion, deprived urban areas, racism).
Need võivad viidata suurematele probleemidele, mis on seotud ebavõrdsuse ja halvemusega mitmekesises ühiskonnas (s.o tõrjutus tööturult, vähe -arenenud linnapiirkonnad, rassism).
As such, these tensions will eventually require negotiating a proper integration policy response to address the specific problem.
Sellised pinged vajavad varem või hiljem korralikku lahendust integratsioonipoliitika meetmete näol.
A dialogue platform can be thought of as a starting point for negotiating this proper policy response.
Arutelufoorumit võib võtta kui sellise lahenduse otsimise lähtekohta.
It can be a point of first contact for overcoming misunderstanding and mistrust.
See võib olla esimese kokkusaamise koht, kus võib ületada mõistmatust ja usaldamatust.
It initiates conversation on a specific problem by providing a civic space for an open and respectful exchange of views.
Foorumis, mis kujutab endast avalikku ruumi avatud ja lugupidavaks arvamustevahetuseks, algatatakse arutelusid konkreetsetel teemadel.
Depending on where the lack of understanding and trust lies, this exchange can take place among immigrants, with fellow residents, and with government.
Sõltuvalt sellest, millest mõistmatus ja usaldamatus on tingitud, võib see arvamustevahetus toimuda sisserändajate vahel ning koos teiste elanike ja valitsusega.
Participants engage in a process of mutual learning.
Selliselt õpivad osalejad üksteist paremini tundma.
They integrate their different perspectives into a shared understanding of the problem, develop basic trust, and find common ground for working together to solve it.
Nad toovad arutelusse kaasa oma erinevad perspektiivid, millest kujuneb välja ühine arusaam probleemist ja sellest omakorda esmane vastastikune usaldus, ning leiavad ühiseid aluseid koostööks probleemi lahendamisel.
A dialogue platform is a civic space in which to begin an open and respectful exchange of views among immigrants, with fellow residents, or with government.
Arutelufoorum on avalik ruum, kus algatatakse avatud ja lugupidavaid arvamustevahetusi sisserändajate vahel ning koos teiste elanikega või koos valitsusega.
The objective is for participants to develop shared understanding and trust on a specific problem and find common ground for working together to solve it.
Eesmärk on, et osalejate vahel tekiks probleemist ühine arusaam ja vastastikune usaldus ning leitaks ühiseid aluseid koostööks probleemi lahendamisel.
Intended outcomes and impact of a dialogue platform
Arutelufoorumi oodatav tulemus ja mõju
Successful dialogue platforms lead to the formation of working relationships between the participants developing joint public activities, partnerships, and new ongoing consultation mechanisms.
Edukas arutelufoorum viib osalejate vahel toimivate suhete loomiseni, ühiste avalike ürituste kavandamiseni ning partnerlussuhete ja uute alaliste konsultatsioonimehha - nismide loomiseni.
This follow-up provides new spaces for meaningful interaction, this time with a broader public.
Sellised järgnevad tegevused loovad uusi võimalusi mõtestatud suhtluseks, sedakorda laiema üldsusega.
In the medium-term, it nurtures new and stronger social and associational networks and government consultation.
Keskmise pikkusega perspektiivis soodustab see uute sotsiaalsete ja organisatsiooniliste võrgustike loomist ja olemasolevate tugevnemist ning valitsusega konsulteerimist.
The partners form a new organisation, or mainstream cooperation into their organisation’s core business.
Partnerid moodustavad uue organisatsiooni või kohandavad koostöö oma organisatsiooni põhitegevusalaga.
In either case, this cooperation should stand on its own without the need for the support of a dialogue platform.
See protsess võib soodustada identiteetide kokkusaamist ja muutumist naabruskonna ja linna ning võib-olla
It can help bring together and change identities at the neighbourhood, city, and perhaps even regional, national, or European level.
isegi piirkondlikul, riigi või Euroopa tasandil.
Political and civil society leaders can use these civic spaces to integrate diversity into a stronger, more widely shared sense of identity and to develop a more inclusive language to discuss common problems.
Poliitilised ja kodanikuühiskonna liidrid võivad selliste avalike ruumide abil lõimida mitmekesisuse tugevamasse ja ühisemasse identiteeditundesse ning leida ühiste probleemide arutamiseks ühisema keele.
Immigration can raise questions in domestic and foreign politics as to the values that an increasingly diverse Europe have in common.
Sisserände tõttu võivad aktuaalseks muutuda sise- ja välispoliitilised küsimused, mis seonduvad üha enam mitmekesistuva Euroopa ühiste väärtustega.
The EU responds to this with its motto, “unity in diversity,” defined in the preamble of the Treaty of the EU as “desiring to deepen the solidarity between their peoples while respecting their history, their culture and their traditions.”
Euroopa Liidu vastus sellele on põhimõte „ühtsus mitmekesisuses”, mis on Euroopa Liidu lepingu preambulis määratletud kui „soov [...] süvendada oma rahvaste vahelist solidaarsust, samal ajal austades nende ajalugu, kultuuri ja traditsioone”.
The Council of Europe’s White Paper on Intercultural Dialogue picks up this idea and makes it as relevant for immigrant integration as it is for European integration ; “An absence of dialogue does not take account of the lessons of Europe’s cultural and political heritage.
Euroopa Nõukogu valges raamatus kultuuride - vahelise dialoogi kohta leitakse, et see idee on sisserändajate integratsioonis sama oluline kui Euroopa integratsioonis: „Dialoogi puudumine on vastuolus Euroopa kultuurilise ja poliitilise pärandi õppetundidega.
European history has been peaceful and productive whenever a real determination prevailed to speak to our neighbour and to cooperate across dividing lines… Only dialogue allows people to live in unity in diversity.”
Euroopa ajalugu on olnud rahumeelne ja viljakas alati siis, kui inimesed on kindlalt otsustanud oma naabritega suhelda ja teha nendega koostööd vaatamata erinevustele. [...] Ainult dialoogi abil saavad inimesed elada ühtsuses mitmekesisuses.”
More ideas and examples of intercultural dialogue and platform practices can be found in :
Rohkem ideid ja näiteid kultuuridevahelisest dialoogist ning foorumitavadest võib leida järgmistelt veebisaitidelt:
The activities of the 2008 European Year of Intercultural Dialogue : www.interculturaldialogue2008.eu
Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aasta 2008 üritused: www.interculturaldialogue2008.eu
White Paper on Intercultural Dialogue : Living Together as Equals in Dignity prepared by the Council of Europe : www.coe.int/t/dg4/intercultural/default_en.asp
„White Paper on Intercultural Dialogue: Living Together as Equals in Dignity” („Valge raamat kultuuridevahelise dialoogi kohta: elades koos võrdselt ja väärikalt”), koostanud Euroopa Nõukogu: www.coe.int/t/dg4/intercultural/default_en.asp
The legal framework as facilitator of dialogue
Õiguslik raamistik kui dialoogi hõlbustaja
A dialogue platform can be situated in a particular context : in the workplace, school, cultural realm, public services, religious life, neighbourhood relations, foreign affairs, and so on.
Arutelufoorumi võib sisse seada konkreetses kontekstis: tööl, koolis, aga ka kultuuri, avalike teenuste, usu, naabrussuhete, välispoliitika vallas jne.
Each has its own opportunities for exchanging views and making decisions together.
Igaühes neist on arvamuste vahetamiseks ja ühiste otsuste tegemiseks omad võimalused.
Policy-makers should ensure that citizens and third-country nationals have similar opportunities for participation in these contexts.
Poliitikud peaksid tagama, et oma ja kolmandate riikide kodanikel oleksid nendes kontekstides osalemiseks sarnased võimalused.
Depending on the available
Sõltuvalt sellest, kuidas on reguleeritud poliitikaelus osalemine, hõlmab see
Dialogue Platforms policies for political participation, this includes the right to form associations, political parties, or work-related bodies, receive capacity-building funding, vote in elections, or be consulted on an ongoing basis by government.
Arutelufoorumid õigust asutada ühendusi ja erakondi või tööga seotud organeid, taotleda abi suutlikkuse suurendamiseks, osaleda valimistel või nõustada jooksvalt valitsust.
These policies allow for different elected representatives and other actors to emerge, who will then participate in platforms.
Need põhimõtted tagavad, et foorumites võivad hakata osalema nii valitud esindajad kui ka teised osalejad.
The presence of this civic community can be thought of as the infrastructure that makes dialogue platforms possible in a given society.
Sellise kogukonna olemasolu võib pidada infrastruktuuriks, tänu millele on arutelufoorumid ühiskonnas võimalikud.
In 2006, the Czech Ministry of the Interior adopted a more inclusive interpretation of Act 83/1990 so that any physical person—not just citizens—can form an association.
Tšehhi siseministeerium kehtestas 2006. aastal seaduse nr 83/1990 palju kaasavama tõlgenduse, mille kohaselt ühenduste asutamise õigus on igal füüsilisel isikul ja mitte ainult kodanikul.
Before, non-nationals could only do so if they involved at least three Czech nationals.In Spain, the Constitutional Court stated in its decision Nr. 236/2007 that there are certain fundamental rights which pertain to every person, regardless of administrative status, among which are the rights to association, reunion, demonstration and education.In Austria, the 2006 Act on the Chamber of Labour and the Act of Institutional Settings at the Workplace extended to all third-country national workers the right to stand for elections as shop-stewards (a union member who represents their co-workers in dealings with management) and as delegates to the Chamber of Labour (a platform representing all private employees).
Varem oli see Tšehhi kodakondsuseta isikutel võimalik ainult siis, kui nad kaasasid loodavasse ühendusse vähemalt kolm Tšehhi kodanikku.Hispaanias järeldas põhiseaduskohus oma otsuses nr 236/2007, et on olemas teatavad põhiõigused, mis peavad olenemata halduslikust staatusest olema igal isikul, nagu õigus asutada ühendusi, taasühineda perekonnaga, avaldada meelt ja saada haridust.Austrias anti 2006. aasta Bundesarbeitskammeri seadusega ja töökohas loodavate organite seadusega kõigile kolmandate riikide kodanikest töötajatele õigus olla valitud usaldusisikuks (ametiühingu liige, kes esindab töötajaid suhtluses juhtkonnaga) ning Bundesarbeitskammeri (Austrias kõiki erasektori töötajaid esindav katusorganisatsioon) delegaadiks.
The national programmes of the European Fund for the Integration of Third-Country Nationals can be used to fund the development of national, regional, and local consultative bodies and capacity-building programmes for third-country nationals and their associations to participate in the democratic process.
Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fondi riigipõhistest programmidest võib rahastada riigi, piirkondlike ja kohalike nõuandeorganite arendamist ning kolmandate riikide kodanike ja nende ühenduste demokraatlikus protsessis osalemise suutlikkuse suurendamise kavasid.
A national or local authority who has demonstrated openness to structural, ongoing consultation and built up trust and understanding can use these skills to moderate a new dialogue platform and progress on to more sensitive topics.
Riigi või kohalik ametiasutus, mis on näidanud üles avatust kestvale struktureeritud konsulteerimisele ning saavutanud usalduse ja mõistmise, võib neid oskusi kasutada uue arutelufoorumi loomiseks ja tundlikumate teemade käsitlemiseks.
Removing barriers in the legal framework to immigrant civic participation creates opportunities for the development of civil society and consultative bodies, who will later be key participants in a dialogue platform.
Kaotades õiguslikus raamistikus takistused sisserändajate osalemisele kodanikuühis - konnas, luuakse arenguvõimalused kodanikuühiskonnale ja nõuandeorganitele, kellest hiljem saavad arutelufoorumi peamised osalejad.
The Council for Ethnic Minorities in Denmark is the national consultative body, composed of locally elected integration councils.
Taani rahvusvähemuste nõukogu on riigi nõuandeorgan, kuhu kuuluvad kohalikul tasandil valitud integratsiooninõukogude esindajad.
When a TV investigation found that local councils received low satisfaction ratings from its members and little trust from local politicians, the Council used its existing structure to facilitate five regional dialogue platforms on how best to conduct dialogue in the future.
Kui ühes telesaates näidati, et nende liikmed ei ole kohaliku omavalitsuse tegevusega rahul ning kohalikud poliitikud ei usalda neid, seadis omavalitsus oma olemasoleva struktuuri raames sisse viis piirkondlikku arutelufoorumit, et leida parimad võimalused dialoogi edaspidiseks jätkamiseks.
The local council members acted as key facilitators who could mobilise trans-ethnic networks and bring in municipality and media participants.
Kohalike omavalitsuste volikogude liikmed osutusid seejuures kõige suuremaks abiks rahvustevaheliste võrgustike mobiliseerimisel ning omavalitsuste ja meedia esindajate kaasamisel.
The Minderheden Forum is an independent umbrella organisation of 15 federations of over 1,000 local migrant organisations in Flanders and Brussels.
Minderheden Forum (vähemuste foorum) on sõltumatu katusorganisatsioon 15 liidule, mis ühendab rohkem kui tuhandet Flandria ja Brüsseli kohalikku sisserändajate organisatsiooni.
Its funding and official recognition from the Flemish community gives the Forum the capacity to participate externally in new government dialogues and set the agenda.
Kuna foorumit rahastab ja tunnustab ametlikult flaami kogukond, on see pädev osalema valitsuse uutes dialoogides ja tegevuseesmärkide püstitamises.
Internally, it hosts working groups and platforms for its members.
Foorumi raames tegutsevad omakorda töörühmad ja foorumid liikmete jaoks.
Government has a “short-cut” to various minority groups without running the risk of selecting one as the “arbitrary spokesmen.”
Samuti on valitsusel foorumi näol „otsetee” mitmesuguste vähemusrühmade juurde, kartmata sealjuures isehakanud esindajaid.
Members can speak up through the Forum and use its structures to build their organisation’s capacity.
Liikmed võivad foorumis väljendada oma seisukohti ning selle struktuuride abil tõsta oma organisatsiooni suutlikkust.
Focus on a specific problem based on a community’s needs
Keskendumine kogukonna vajadustest tulenevale konkreetsele probleemile
Platforms should avoid a broad scope covering the entire concept of integration and, instead, opt for a focus on specific needs and issues, for instance on health, employment, education, harassment, and so on.
Arutelufoorum ei tohiks olla liiga üldine ega hõlmata kogu integratsiooniteemat, vaid peaks keskenduma konkreetsetele vajadustele ja probleemidele, nagu tervishoid, tööhõive, haridus, tagakiusamine jne.
A needs-based platform is based on the problems that are most relevant for a specific area—immigrants and natives alike.
Vajadustepõhise arutelufoorumi fookuses on probleemid, mis on teatavas konkreetses valdkonnas nii sisserändajate kui ka kohalike jaoks kõige olulisemad.
Refocusing on needs and issues as the common point of reference can steer clear of sometimes unnecessary distinctions made on the basis, for instance, of different communities.
Vajadustele ja probleemidele kui ühisele lähtepunktile keskendudes võib vabaneda mõnikord tarbetust, näiteks kogukondade järgi eristamisest.
Critical to the success of a needs-based platform on a specific integration issue is listening to the host and migrant communities.
Konkreetseid integratsiooniprobleeme käsitleva vajadustepõhise arutelufoorumi edu pant on nii sisserändajate kui ka kohalike kogukondade ärakuulamine.
Listening takes place not only in the design phase but throughout its implementation.
Inimesi ei tule ära kuulata ainult foorumi väljatöötamisel, vaid ka kogu selle tegevuse ajal.
This requires a significant and dedicated period of time for consultation, response, and feedback.
See nõuab palju lisaaega konsulteerimiseks, reageerimiseks ja tagasiside andmiseks.
The need for a platform is assessed by asking the affected community to identify their key problems ; whether they think others know of their problem ; and whether they trust others to cooperate with them to solve it.
Selleks et selgitada välja vajadus arutelufoorumi järele, tuleb asjaomaselt kogukonnalt paluda, et ta annaks teada oma põhiprobleemidest ning sellest, kas nende arvates on nende probleem teada ka teistele ja kas nad usaldaksid teistega selle lahendamisel koostööd teha.
The Refugee & Migrant Forum Manchester seeks to empower refugees and asylum seekers to express their specific needs and aspirations to inform local and national decision-making. It builds respect and cooperation among Manchester’s refugee and migrant population and provides a space for sharing skills, information, and resources. The Forum was launched in 2006 on the basis of the Refugee Charter for Manchester, a statement of rights and responsibilities written by refugees and asylum seekers and endorsed by 100 policy and opinion-makers in Manchester, including the City Council. www.mrsn.org.uk/forum
Foorum aitab kaasa vastastikusele lugupidamisele ja koostööle Manchesteri pagulaste ja sisserändajate hulgas ning pakub võimalust vahetada oskusi, teavet ja vahendeid. Foorum kutsuti ellu 2006. aastal Manchesteri pagulaste harta alusel – see on pagulaste ja varjupaigataotlejate koostatud õiguste ja kohustuste akt, mille on heaks kiitnud 100 Manchesteri poliitikut ja arvamusliidrit, kaasa arvatud linnavalitsus.
A process of consultation prior to the establishment of a platform reveals what key issues are creating the differences of opinion and suspicion which are frustrating community cooperation.
Foorumi käivitamisele eelneva konsulteerimise teel on võimalik välja selgitada põhilised lahkarvamusi ja usaldamatust tekitavad teemad, mis takistavad kogukonnasisest koostööd.
The ‘New Neighbours Framework Programme’ is a Barcelona municipal platform of service providers, public authorities, and NGOs working on facilitating family reunion.
„Uute naabrite raamprogramm” on Barcelona linnavalitsuse foorum, mis koondab pere -kondade taasühendamisega tegelevaid teenuseosutajaid, ametiasutusi ja vabaühendusi.