natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On average, consumer goodsproducer prices grew by 1.3%, still below theirhistorical average but above the averageincrease of 1.1% in 2003.
Kasv muutus eritikiireks teises kvartalis, mil seda soodustasid peamiselt energia- ja vahekaupade hinnad.
A significant part ofthe increase in consumer goods producer pricesbetween 2003 and 2004 resulted from tobaccotax increases.
Selline areng oli kooskõlas nafta ja muu toorme hindade tõusuga, mis avaldab sisendhindadelesurvet tootmisahela varasemates etappides.
Chart 23 Residential property pricedevelopments in the euro area
Joonis 24 Euroala tööstustoodangu tootjahindade jaotus
Chart 24 Breakdown of industrial producerprices
Joonis23Elamispindadehindade muutusedeuroalal
(annual percentage changes; annual data)
(aastane muutus protsentides; aastased andmed)
(annual percentage changes; monthly data) in nominal terms
(aastane muutus protsentides; kuised andmed) nominaalne
10 energy (left-hand scale)industry excl. construction (right-hand scale)intermediate goods (right-hand scale)capital goods (right-hand scale)consumer goods (right-hand scale)
10 energia (vasakpoolsel teljel)tööstus, v.a ehitus (parempoolsel teljel)vahekaubad (parempoolsel teljel)kapitalikaubad (parempoolsel teljel)tarbekaubad (parempoolsel teljel)
Source: ECB calculations, based on non-harmonised nationaldata.Note: Data for 2004 refer to the first half of the year.
Allikas: EKParvutused, mis põhinevad ühtlustamata riiklikelandmetel.Märkus: 2004. aasta andmed viitavad aasta esimesele poolele.
prevent firms from passing on increases inenergy and intermediate goods prices.
2004. aastal kerkisid vahekaupade hinnadkeskmiselt 3,5%, 2003. aastal oli vastav näitaja0,8%.
decline was broadly based across the mainsectors of the economy (see Chart 25), althoughit was somewhat stronger in market-relatedservices.
oluliselt tarbijakaupade tootjahindade tõusu2003. ja 2004. aastal.
Available data on compensation peremployee in the second half of 2004 point to afurther moderation of wage growth. This is alsosuggested by other labour cost indicators.
Kuna sisendhindade surveavaldumine kogu tootmisahelas võtab tavaliseltaega, võib tootmisahela varasemates etappidesjuba täheldatav toormehindade tõusu järelmõjutarbijakaupade tootjahindadele alata alles 2005.aasta alguses.
Theannual growth rate of negotiated wages stoodat 2.2% in 2004, compared with 2.4% in 2003.Anecdotal evidence from wage bargainingagreements signed in the period up to late 2004
Siiski võib tagasihoidlik nõudluspanna ettevõtteid tegutsema selle nimel, et energia ja vahekaupade hinnatõusu mõju edasi eikanduks.
MODERATE DEVELOPMENTS IN LABOUR COSTS IN2004Labour cost indicators in the euro areacontinued to ease in 2004 compared with recentyears (see Table 2).
Samas oli vähe märke selle kohta, et märgatavhinnasurve mõjutaks tootmisahela hilisemateetappide hindasid.
Growth in compensationper employee showed a decline in the first halfof 2004, with an average annual growth rate of2.2% compared with 2.4% in 2003.
Tarbijakaupade tootjahinnadkasvasid keskmiselt 1,3%, mis on varasemateaastate keskmisest tasemest väiksem, kuid siiskisuurem kui 2003. aasta keskmine näitaja(1,1%).
Table 2 Labour cost indicators
Tabel 2 Tööjõukulude näitajad
Negotiated wages Total hourly labour costs Gross monthly earnings Compensation per employee Labour productivity Unit labour costs
Kollektiivlepinguga määratud palgad Tööjõukulu tunnis kokku Kogusissetulek kuus Hüvitis töötaja kohta Tööviljakus Tööjõu erikulud
Sources: Eurostat, national data and ECB calculations.
Allikad: Eurostat, riiklikud andmed ja EKParvutused.
Chart 25 Sectoral compensation peremployee
Joonis25 Hüvitistöötajakohtasektoritelõikeseuroalal
(annual percentage changes; quarterly data) hourly labour costs also declined graduallythroughout 2004, to reach an averagesignificantly lower than in 2003.
(aastane muutus protsentides; kvartaalsed andmed) tööstus, v.a ehitusehitusteenused
Sources: Eurostat and ECB calculations.
Allikad: Eurostati ja EKParvutused.
in several euro area countries did not suggestthe emergence of secondround effects ofhigher oil prices.
TÖÖJÕUKULUDE MÕÕDUKAS ARENG 2004.
The annual growth rate of
Tegu oli laiapõhjalise langusega,mis hõlmas kõiki peamisi majandussektoreid (vtjoonist 25), kuid oli veidi tuntavam just turuteenuste vallas.
ECONOMIC RECOVERY CONTINUED IN 2004The recovery of economic activity in the euroarea, which started in the second half of 2003,continued in 2004.
2004. aasta teise poole olemasolevate andmete põhjal peaks töötaja kohtamakstava hüvitise kasv jätkuvalt pidurduma.Sellele osutavad ka teised tööjõukulusid puudutavad näitajad.
At 1.8%, the highest raterecorded since 2000, overall GDP growth in
2004. aastal kasvasid kollektiivlepinguga määratud palgad 2,2%, võrrelduna2003. aasta 2,4%ga.
Table 3 Composition of real GDP growth
Tabel 3 SKP reaalkasvu jagunemine
(percentage changes, unless otherwise indicated; seasonally adjusted)
(muutused protsentides, kui pole viidatud teisiti; sesoonselt kohandatud)
Quarterly rates 2)
Kvartaalsed määrad2)
Domestic demand Private consumption Government consumption Gross fixed capital formation Changes in inventories 3), 4)
0,3 0,5 0,2 valitsemissektori tarbiminekapitali kogumahutus põhivarassevarude muutused3), 4) netoeksport 3)
Real gross value addedof which:Industry excl. construction Construction Purely market-related services
-0,1 -0,7 0,2 reaalne kogulisandväärtusmillest:tööstus, v.a ehitusehitusüksnes turuteenused6)
Sources: Eurostat and ECB calculations.1) Percentage change compared with the same period a year earlier.2) Percentage change compared with the previous quarter.3) As a contribution to real GDP growth; in percentage points.4) Including acquisitions less disposals of valuables.5) Exports and imports cover goods and services and include internal crossborder trade in the euro area.
Allikad: Eurostati ja EKParvutused.1) Muutus protsentides võrreldes eelmise aasta sama ajavahemikuga.2) Protsent võrreldes eelmise kvartaliga.3) Osakaal SKPreaalkasvus; protsendipunktides.4) Sh väärisesemete soetamine miinus realiseerimine.5) Eksport ja import hõlmavad kaupu ja teenuseid ning sisaldavad piiriülest kaubavahetust euroalal.
Since intra-euro area tradeis not cancelled out in import and export figures used in national accounts, these data are not fully comparable with balance ofpayments data.6) Includes trade, transport, repairs, hotels and restaurants, communication, finance, business services, real estate and renting services.
Et euroalasisese kaubanduse andmeid ei kustutata rahvamajanduse arvepidamise impordi- ja ekspordiandmetest, ei saa neid maksebilansi andmetega täielikult võrrelda.6) Hõlmab kaubandust, transporti, remonditeenuseid, hotelle ja restorane, sidet, rahandust, äri, teenuseid, kinnisvara ja renditeenuseid.
Chart 26 Contributions to quarterly real GDP growth
Joonis26 Mõju kvartaalse SKP reaalkasvule
(quarterly percentage point contributions; seasonally adjusted) real GDP 1)final domestic demand exports
(kvartaalsed osakaalu näitajad protsendipunktides; sesoonseltkohandatud) reaalne SKP 1)lõplik sisenõudlus eksport
Sources: Eurostat and ECB calculations.1) Percentage change compared with the previous quarter.
Allikad: Eurostati ja EKParvutused.1) Muutus protsentides võrreldes eelmise kvartaliga.
Thecontribution from inventories was relativelysignificant in some quarters during the recoverybut was also volatile.
Taastumisele aitas kaasa ekspordi kasv, mis oli 2004.aastal 5, 6% suurem kui 2003. aastal.
With the exception ofchanges in inventories, these developments arebroadly consistent with the characteristics ofrecoveries observed in the past few decades in theeuro area.
Samutikasvas sisenõudlus, eriti investeeringud.
The pattern of economic growth in 2004 wasalso influenced by specific external factors,including oil price and exchange ratedevelopments.
Siiskitakistasid majandustegevuse taastumist kogu2004. aasta vältel erinevad arengusuunad, mida eiosatud ette näha.
Euro area growth was affectednot only by the direct impact of oil priceincreases, in the form of increased productioncosts and reduced purchasing power ofconsumers’ income, but also indirectly via theimpact on the international environment.
Kvartalite lõikes oli kasv aastaesimesel poolel suurem kui teisel.
Thestrong expansion of global economic activityobserved at the beginning of 2004 wasdampened in the second half of the year.
Naftahinna javahetuskursi areng pärssis kasvu ning aeglaseltparanevate tööturutingimuste ja tarbijate väiksekindlustunde tõttu jäi eratarbimine nõrgaks.
It wasaffected by, among other factors, oil priceincreases recorded from mid2004 onwards,which thus contributed to reducing the growthof foreign demand for euro area exports duringthe second half of the year.
vaid ka jätkuvat ebakindlust seoses vajalikestruktuurireformide elluviimisega (täpsem teavestruktuurireformidega seotud edusammudekohta on esitatud taustinfos 6). See võis halvatatarbijate kindlustunnet.
Similarly, thesignificant appreciation of the euro exchangerate observed during most of 2003, despitehaving reduced the cost of oil for euro areaimporters, also had a lagged negative effect onthe competitiveness of the euro area as a whole.
Kapitali kogumahutuspõhivarasse kasvas 2004. aasta jooksul märkimisväärselt, hoolimata Saksamaa ehitusinvesteeringute kasvu tuntava pidurdumise negatiivsest mõjust aasta esimesel poolel javalitsemissektori investeeringute languse negatiivsest mõjust aasta teisel poolel.
As regards the domestic side, quarter-on-quarter growth in private consumption was onaverage relatively weak during 2004, reflectingnot only subdued labour market developmentsbut also continuing uncertainty regarding theimplementation of necessary structural reforms(see Box 6 for more details on the progresswith structural reforms).
2003. aasta keskpaigast 2004. aasta keskpaiganisoodustas majandustegevuse taastumist peamiselt ekspordi kasv, samas kui lõpliku sisenõudluse (välja arvatud varude muutused) panus jäisuhteliselt tagasihoidlikuks (vt joonist 26).2004. aasta teisel poolel täheldatav kasvu aeglustumine kvartalite lõikes tulenes välissektoriosakaalu märkimisväärsest vähenemisest, midaüksnes osaliselt leevendas lõpliku sisemaisenõudluse järkjärguline suurenemine.
This is likely to haveweighed on consumer confidence.
Varude osaoli taastumisperioodil mõnes kvartalis suhteliselt märkimisväärne, ent ka volatiilne.
Gross fixedcapital formation rose significantly during2004, despite the negative impact of significantdeclines in German construction investmentgrowth in the first half of the year and of falls ingeneral government investment in the secondhalf.
Mis puutub euroala sisemajandusse, siis kvartalite lõikes oli eratarbimise kasv 2004. aastajooksul keskmiselt suhteliselt nõrk, kajastadesmitte üksnes tööturu tagasihoidlikku arengut,
Box 6
Taustinfo 6
PROGRESS WITH STRUCTURAL REFORMS IN EU LABOUR AND PRODUCT MARKETS
EUROOPA LIIDU TÖÖ- JA KAUBATURGUDE STRUKTUURIREFORMIDE EDUSAMMUD
Structural reforms in product and labour markets are essential to enhance Europe’s economicgrowth potential, facilitate adjustment and increase resilience to shocks.
Kauba- ja tööturgude struktuurireformid suurendavad oluliselt Euroopa majanduskasvu potentsiaali, võimaldavad kohandusi ja tõstavad šokitaluvust.
Measures to raise thepotential rate of economic growth are all the more important in view of the downward impactthat population ageing is likely to have on future labour supply.
Majanduskasvu potentsiaali suurendamine on vajalik sellepärast, et tulevikus võib eeldada rahvastiku vananemise negatiivset mõjutööjõupakkumisele.
In March 2000 the Lisbon European Council introduced an ambitious reform agenda aimed at making the EU the mostcompetitive and dynamic knowledge-based economy in the world by 2010.
2000. aasta märtsis tutvustas Euroopa Ülemkogu Lissabonis ambitsioonikat reformikava, mille eesmärk on muuta Euroopa Liit 2010. aastaks maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduspiirkonnaks.
The November2004 report by the highlevel group chaired by Wim Kok1 formed the starting point for the midterm review of this strategy.
Wim Koki1juhi-tud kõrgetasemelise töörühma poolt 2004. aasta novembris koostatud aruandes sõnastati sellestrateegia keskpika läbivaatamise alused.
In February 2005 the European Commission’s Spring Report tothe European Council called for increased national ownership of the Lisbon strategy, itssimplification and streamlining and an increased focus on growth and employment.
2005. aasta veebruaris kutsuti Euroopa Komisjonipoolt Euroopa Ülemkogule esitatavas kevadaruandes suurendama liikmesriikide panust Lissaboni strateegia rakendamisel, lihtsustama Lissaboni agendat ning keskenduma rohkem kasvuleja tööhõivele.
The midterm review of the strategy was concluded by the European Council in March 2005.
Euroopa Ülemkogu lõpetas strateegia keskpika läbivaatamise 2005. aasta märtsis.
This boxbriefly reviews the progress made in implementing the EU’s reform agenda over recent yearsand particularly in 2004.
Käesolevas taustinfos vaadeldakse põgusalt ELi reformikava rakendamisel tehtud edusamme viimastel aastatel ja eriti 2004. aastal.
The EU defines overarching priorities for various fields of economic policy in the Broad Economic Policy Guidelines (BEPGs).
ELon sätestanud majanduspoliitika üldsuunistes erinevate valdkondade majanduspoliitilisedprioriteedid.
These priorities then form the basis of policyrecommendations which are made for each EU Member State.
Need moodustavad igale ELi liikmesriigile antavate soovituste aluse.
In the field of labour markets,the BEPGs for the period 2003-05, together with the update of the BEPGs carried out in 2004 toincorporate the new Member States, stress the need to: (i) improve the combined incentiveeffects of taxes and benefits in order to make work pay, (ii) ensure efficient, active labourmarket policies targeted towards the most disadvantaged groups, (iii) promote a more flexibleorganisation of work and review employment contract regulations, (iv) facilitate geographicaland occupational mobility, and (v) ensure that wage bargaining systems allow wages to reflectproductivity.
Seoses tööturu valdkonnaga rõhutati 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuunistes ja nende 2004.aastal tehtud täiendustes (mille eesmärgiks oli kaasata ka uued liikmesriigid) vajadust: 1) parandada maksude ja toetuste soodsat ühismõju, et muuta töö tasuvaks; 2) tagada tõhus ja aktiivnetööturupoliitika, mis on suunatud kõige ebasoodsamas olukorras olevatele rühmadele; 3) edendada paindlikumat töökorraldust ja vaadata läbi töölepinguid puudutav seadusandlus; 4) võimaldada geograafilist ja erialast liikuvust; 5) tagada, et palgaläbirääkimissüsteemid võimaldaksid siduda palgad tootlikkusega.
Over recent years a number of countries have implemented reforms in their tax and benefitsystems in order to reduce non-wage labour costs and encourage labour supply.
Viimastel aastatel on paljud riigid reforminud oma maksu- ja toetussüsteeme, et vähendada palkadega mitteseotud tööjõukulusid ja suurendada tööjõupakkumist.
Income taxrates have decreased in the bottom and middle income brackets and employees’ and employers’social security contributions have been reduced, particularly for the low-paid.
Madalaima ja keskmise sissetulekuga töötajate tulumaksumäärad on vähenenud ning töötajate ja tööandjate sotsiaalkindlustusmakseid on alandatud, eriti väikese sissetulekuga töötajate osas.
Moreover,progress has been made in increasing the employment rate among people on the margins of thelabour market.
Lisaks on tehtud edusammetööturu äärealadel asuvate inimeste tööhõive suurendamisel.
Some Member States have strengthened the role of temporary work agenciesand relaxed employment protection legislation on temporary contracts.
Mõned liikmesriigid on tugevdanud ajutist tööjõudu vahendavate asutuste rolli ja leevendanud ajutisi töölepinguid reguleerivaid tööhõive kaitse alaseid õigusakte.
There have also beenchanges to working time regulations to allow for a more flexible calculation of maximumallowable working hours across the EU, and the right to work parttime has been extended insome countries.
Enamik ELi liikmesriike juurutas 2004. aastal täiendavaid tööturureforme, sealhulgas jätkasidnad tulumaksusüsteemide reformimist, sotsiaalkindlustus- ja toetussüsteemide restruktureerimist ja keskmise pensioniea tõstmist.
There is some evidence that firms have acquired greater flexibility in their useof labour resources as a result of reforms implemented in the past.
Siiski näib, et reformid on valitsuste seisukohtadest mahajäänud.
For example, recentevidence suggests that the adjustment of working hours played a more important role in theeuro area in the 2001-03 slowdown than in earlier cycles.2
Inimeste meelitamisel tööturule, inimkapitali akumuleerumisse investeerimisel ning
Most EU Member States introduced further labour market reforms in 2004, including thecontinued reform of income tax systems, the restructuring of social security and benefitsystems, and policies to increase the average retirement age.
töötajate ja ettevõtete kohanemisvõime suurendamisel muutuvates makromajanduslikes tingimuste suhtes on oldud vähem edukad.
Measures that aim to reduce longterm unemployment through retraining and seekto increase labour productivity through vocational and professional development and lifelonglearning continue to be priority areas for reform.
Jätkuvalt on reformi prioriteedid meetmed, mille eesmärgiks on vähendada pikaajalist tööpuudust ümberkoolitamise abil ja suurendada tööjõu tootlikkust kutse- ja erialase arengu ning elukestva õppe teel.
Moreover, further reforms are needed toencourage labour mobility by improving the transferability of pensions and healthcare rightsand by allowing wage differentiation according to local, regional and sectoral differences inproductivity.
Lisaks on tarvis täiendavaid reformetööjõu liikuvuse tõhustamiseks, pensionide ja tervishoiuõiguste ülekantavuse parandamiseksja palkade diferentseerimiseks vastavalt tootlikkuse kohalikele, piirkondlikele ja sektoripõhistele erinevustele.
The structural reform agenda for product markets covers a wide range of areas.
Kaubaturgudestruktuurireformide kava hõlmab paljusid valdkondi.
Among otherthings, the BEPGs urge Member States to foster competition in goods and services markets by:(i) transposing internal market directives more quickly into national legislation, (ii) furtheropening up public procurement, (iii) giving adequate powers and resources to competitionand regulatory authorities and ensuring their independence, (iv) reducing state aid and(v) encouraging market entry and effective competition in network industries.
Muuhulgas kutsutaksemajanduspoliitika üldsuunistes liikmesriike üles edendama kaupade ja teenuste alast konkurentsi alljärgneva abil: 1) siseturu direktiivide kiirem ülevõtmine riiklikesse õigusaktidesse; 2) riigihangete veelgi avatumaks muutmine; 3) konkurentsi- ja reguleerivatele asutustele vajalike volituste ja ressursside andmine ning nende asutuste sõltumatuse tagamine; 4) riigiabi vähendamine; 5) turule sisenemise ja tõhusa konkurentsi edendamine kommunikatsioonivõrkude sektoris.
The percentage of EU internal market legislation which Member States had not yet transposedinto national law (known as the “transposition deficit”) increased further.
Liikmesriikide siseriiklikku õigusse veel ülevõtmata ELi siseturgu puudutavate õigusaktideosakaal (nn ülevõtmisdefitsiit) suurenes.
The European Commission has taken several steps to improve the functioning of the internal market, inparticular in the service sector, where some significant barriers to its functioning remain. Manyof these barriers appear to be due to national regulations, for example administrative burdensand procedures for setting up subsidiaries in other EU countries.
Euroopa Komisjon on astunud mitmeid samme siseturu toimimise parandamiseks, eelkõige teenindussektoris, kus esineb veel mitmeid takistusi.Paljud neist on seotud ELi liikmesriikide seadusandlusega, näiteks erineb riigiti halduskoormusja tütarettevõtete loomise kord.
At the beginning of 2004 the Irish, Dutch, Luxembourg and British presidencies agreed upon a joint initiative to prioritiseregulatory reforms over the course of 2004 and 2005 and step up efforts to reduce theadministrative burden.
2004. aasta alguses leppisid eesistujariigid Iirimaa, Holland,Luksemburg ja Suurbritannia kokku ühisalgatuses, mille eesmärgiks on määrata kindlaks õigusaktide reformimise prioriteedid aastateks 2004–2005 ja kiirendada püüdlusi halduskoormusevähendamisel.
Many countries have taken steps to improve the efficiency andtransparency of public procurement procedures.
Paljud riigid on astunud samme riigihankeprotseduuride tõhustamiseks ja läbipaistvamaks muutmiseks.
In addition, some countries have increased thepowers and independence of their competition and regulatory authorities.
Lisaks sellele on teatud riikides suurendatud konkurentsi- ja reguleerivate asutuste sõltumatust.
Moreover, the trendtowards reducing and redirecting state aid towards horizontal objectives seems to havecontinued over recent years, although state aid still plays an important role in some sectors,such as transport.
Riigi toetuse vähendamine ja selle ümbersuunamine horisontaalsetele eesmärkidele on viimastel aastatel jätkunud, kuigi toetusel on endiselt oluline rollmõningates sektorites, näiteks transpordisektoris.
Member States have continued to implement regulatory reforms in networkindustries, although the regulatory reform agenda in this area has not yet been completed.De facto competition in previously sheltered sectors, such as electricity and gas, should beincreased further.
Liikmesriigid jätkasid õigusaktide reformimist kommunikatsioonivõrkude sektoris, kuigi selle kava pole antud valdkonnas veel paika pandud. Suurendada tuleks tegelikku konkurentsi eelnevalt suletud sektorites, näiteks elektri jagaasiga seotud valdkondades.
To sum up, further progress with structural reform was made in 2004, especially in labourmarkets, but overall the pace of reform remained disappointing.
Kokkuvõtteks võib öelda, et struktuurireformi osas tehti 2004. aastal edusamme, eriti seosestööturuga, kuid reformi üldine tempo valmistas pettumuse.
As a result, the EU will mostlikely not be able to achieve the Lisbon targets unless Member States vigorously step up theirefforts to implement reform.
Kui liikmesriigid ei suurenda omajõupingutusi olulisel määral, siis ei suuda ELtõenäoliselt Lissaboni eesmärke saavutada.
Renewed momentum in the process of structural reform will notonly increase overall economic efficiency and enhance longerterm growth prospects, but willalso strengthen the basis for a sustained economic upswing.
Struktuurireformi kiirendamine ei suurendaks üksnes üldist majanduslikku tõhusust ja pikemaajalisi kasvuväljavaateid, vaid tugevdaks ka majanduskasvu jätkusuutlikkuse aluseid.
From a sectoral perspective, value addedgrowth tended to track overall real outputdevelopments over the cycle.
2004. aasta majanduskasvu mudelit mõjutasidka konkreetsed välistegurid, sh naftahinna javahetuskursi muutused.
In particular,value added growth in both manufacturing andpurely market-related services was sustainedduring the first half of 2004 but moderated inthe second half. The cyclical movement of theeconomy in the past year seems therefore tohave been driven mainly by aggregate, ratherthan sector-specific, disturbances.
Euroala kasvu ei mõjutanud mitte üksnes naftahinna tõusu otsenemõju, mis avaldus tootmiskulude kasvus ja tarbijate ostujõu languses, vaid kaudselt ka naftahinna tõusu mõju rahvusvahelisele keskkonnale.2004. aasta teisel poolel pidurdus üleilmsemajandusaktiivsuse jõuline suurenemine, mida võis täheldada aasta alguses.
however. This was partly in line with thelagged response of employment to economicactivity but also reflected the unusualresilience of employment (measured in termsof persons employed) during the economicslowdown in 2001-03, which lessened the needto hire labour at this stage of the upturn.
Seda mõjutas muuhulgas ka 2004. aasta keskpaigast alanud naftahinna tõus, mis vähendas välisnõudluse kasvueuroala ekspordi järele aasta teisel poolel.