natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• to help strengthen the administrative capacity for designing, implementing and managing development programmes at regional level.
ISPA oli 2003. aasta lõpuks heaks kiitnud 342 projekti, mis jagunesid võrdselt transpordi (maantee ja raudtee) ning keskkonna vahel.
The need to develop a strategic approach and to focus on a limited number of priorities, highlighted during the negotiations, is to be maintained in the implementation phase.
Uutel liikmesriikidel on õigus saada struktuurifondidest toetust aastatel 2004–2006.
In addition, special attentionwill need to be given to ensuring the maximum coherence between the Structural Funds and national policies, to environmental considerations and to equal opportunities.
Toetus, mille kogusumma kolme aasta jooksul on umbes 21,8 miljardit eurot, suunatakse piiratud arvu piirkondadesse, et suurendada maksimaalselt selle mõju ning viia miinimumini programmi rakendamisega kaasnevad probleemid.
At the same time, the issue of administrative capacity remains a concern, despite the progress made at both national government and regional level, though experience of actually implementing programmes will help strengthen capacity.
Riikide poolt välja valitud prioriteetsed piirkonnad erinevad üksteisest märkimisväärselt nende infrastruktuuri, inimressurssi ja tootmisse tehtavate investeeringute suuruse poolest, milles osaliselt peegelduvad erinevused kapitali paiknemises vastavates piirkondades.
From this and other perspectives, the 2004–2006 period can be regarded as a transition alone, allowing the newMemberStates concerned to prepare the ground for the next, and much longer, programming period.
Vajadusele välja arendada strateegiline lähenemine ning keskenduda piiratud arvule prioriteetidele, mida on rõhutatud ka läbirääkimistel, tuleb tähelepanu pöörata ka tegevuskavade elluviimise etapil.
On this and previous points, see Agenda for a growing Europe, report of an independent high-level study group, chaired by André Sapir, July 2003.
Lisaks tuleb erilist tähelepanu pöörata struktuurifondide ja riiklike poliitikate võimali-
0 0 The Commission adopted a proposal on 10 February
Järeldused: ettepanek reformida ühtekuuluvuspoliitikat
2004 for the budget of the enlarged European Union of 27 Member States for the period 2007–2013.
10. veebruaril 2004 võttis komisjon vastu laienenud, 27 liikmesriiki hõlmava Euroopa Liidu esialgse eelarve1 perioodiks 2007–2013.
of the European Union that explicitly addresses economic and social inequalities. It is thus a very specific policy involving a transfer of resources betweenMem-ber States via the budget of the European Union for the purpose of supporting economic growth and sustainable development through investment in people and in physical capital.
Tegemist on väga spetsiifiliste poliitiliste meetmetega, mis hõlmavad ressursside ümberjaotamist liikmesriikide vahel Euroopa Liidu eelarve kaudu, mille eesmärgiks on majanduskasvu ning jätkusuutliku arengu toetamine inim- ja füüsilisse kapitali investeerimise teel.
This also means that the concept of cohesion that has applied at the European level has not been a passive one that redistributes incomebut a dynamic policy that seeks to create resources by targeting the factors of economic competitiveness and employment, especially where unused potential is high.
Ühtlasi tähendab see, et Euroopa tasandil kasutatav ühtekuuluvuse mõiste ei tähenda vaid passiivset tulude ümberjaotamist, vaid dünaamilist poliitikat, mis on suunatud ressursside leidmisele, soodustamaks majanduse konkurentsivõimet ning tööhõivet, eriti seal, kus on palju kasutamata võimalusi.
This was an important decision, the Commission taking the view that Union’s intervention in a number of key policy fields required strengthening .
See oli tähtis otsus, kuna komisjon on seisukohal, et EL peab mitmesse olulisse poliitikavaldkonda jõulisemalt sekkuma.
In particular, the Commission decided that an ambitious cohesion policy should be an essential element of the total package.
Komisjon otsustas, et kogupaketi oluliseks elemendiks peaks olema ambitsioonikas ühtekuuluvuspoliitika.
Importantly, in the new budgetary structure, the Commissionmaintains the view that cohesion policy should be allocated a single, and transparent, budgetary heading which is essential in order to provide the certainty and the stability necessary for the planning of the next generation of national and regional multiannual programmes.
Oluline on, et kuigi eelarve on uutmoodi üles ehitatud, püsib komisjon seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitika vahendid peaksid olema koondatud ühte läbipaistvasse eelarverubriiki, mis aitab tagada järgmiste mitmeaastaste riiklike ja regionaalsete programmide planeerimiseks vajalikku kindlust ja stabiilsust.
Four challenges for the future
Neli väljakutset tulevikuks
More cohesion needed in an enlarged Union
Laienenud liit vajab rohkem ühtekuuluvust
The enlargement of the Union to 25 Member States, and subsequently to 27 or more, will present an unprecedented challenge for the competitiveness and internal cohesion of the Union.
Liidu laienemine 25 liikmesriigini, hiljem aga 27 või rohkema liikmeni, esitab liidu konkurentsivõimele ja sisemisele ühtekuuluvusele enneolematu väljakutse.
As illustrated in this report, enlargement will lead to the wideningof the economic development gap, a geographical shift in the problem of disparities towards the east and a more difficult employment situation: socio-economic disparities will double and the average GDP of the Unionwill decrease by 12.5%.
Nagu käesolev aruanne näitab, kaasneb laienemisega lõhe suurenemine majandusarengus, erinevuste probleemi nihkumine ida poole ning keerukam tööhõiveolukord: sotsiaalmajanduslikud erinevused kahekordistuvad ja liidu keskmine SKP väheneb 12,5%.
The decision reflected the work that has been undertaken since thepublicationof the Second Cohesion Report in 2001 which launched the debate on the future of cohesion policy in the enlarged Union for the period beginning in 2007.
Vastuvõetud otsus kajastas tehtud töö tulemusi alates teise ühtekuuluvusaruande avaldamisest aastal 2001.
The conclusions of the Third Cohesion Report that follow present a detailed proposal for the priorities and delivery system for the new generation programmes under cohesion policy in conformity with the broad guidelines set out in the financial perspective.
Teine aruanne vallandas debati ühtekuuluvuspoliitika tuleviku üle laienenud liidus 2007. a. algaval perioodil.
Part II describes the main elements of a new delivery system. Part III sets out the resource implications.
Sissejuhatusele järgnevas I osas esitatakse ühtekuuluvuspoliitika uued prioriteedid, II osas kirjeldatakse uue rakendussüsteemi põhielemente ja III osas käsitletakse majandusliku mõju.
At the same time, the whole of the Union faces challenges arising from a likely acceleration in economic restructuring as a result of globalisation, trade
Samal ajal seisavad kogu liidu ees globaliseerumise tagajärjel toimuvast majanduse ümberstruktureerimisest, kaubanduse avanemisest, tehnoloogilisest revolutsioonist, teadmuspõhise majanduse ja
It is worth recalling that cohesion policy — one of the pillars of the European construction togetherwith the singlemarket andmonetary union— is the only policy
Tuleb meeles pidada, et ühtekuuluvuspoliitika, mis on koos ühtse turu ja rahaliiduga üks Euroopa ülesehitamise tugisammastest, on ainus Euroopa Liidu poliitika, mis tegeleb selgesõnaliselt majandusliku ja sotsiaalse ebavõrdsuse probleemidega.
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
Järeldused: ettepanek reformida ühtekuuluvuspoliitikat ühiskonna arenemisest, elanikkonna vananemisest ja immigratsiooni kasvust tulenevad väljakutsed.
Conclusions: a proposal for a reformed cohesion policy
dusarengusse ning saada sellest omakorda kasu.
opening, the technological revolution, the development of the knowledgeeconomy and society, an ageing population and a growth in immigration.
Seda nägemust, mis on põhiseaduse eelnõus ühtekuuluvuse territoriaalset dimensiooni rõhutades selgemini esitatud, kajastavad lepingu artiklid 3 ja 158.
0 0 Cohesion policy is also necessary in a situation where other Community policies have important benefits combined with limited but localised costs.
Ühtekuuluvuspoliitika vajalikkus ilmneb samuti olukorras, kus ülejäänud ühenduse poliitilised meetmed on toonud piiratud ning lokaliseeritud kulude juures olulist kasu.
Cohesion policy helps to spread the benefits.
Ühtekuuluvuspoliitika suurendab sellist mõju veelgi.
By anticipating change and facilitating adaptation, cohesion policy can help to limit the negative impacts.
Pidades silmas muutunud prognoose ja muutes kohanemise kergemaks, saab ühtekuuluvuspoliitika abil piirata negatiivseid mõjutegureid.
Demographic ageing in Europe is a particular challenge.
Rahvastiku vananemine seab Euroopa suurte probleemide ette.
The regional variations in this respect are considerable reflecting trends in fertility andmortality, and in migration.
Selles vallas on piirkondlikud erinevused tuntavad, kajastades suundumusi sündivuse ja suremuse, samuti ka migratsiooni osas.
Addressing the problems is not simply a question of coping with arise in the dependent population.
Nende probleemide lahendamine ei seisne ainult selles, et tullakse toime toetust vajava elanikkonna osa suurenemisega.
It also requires ensuring that national and regional development strategies are adapted to demographic circumstances and are able, in particular, to promote active ageing policies and to exploit the often underused potential of the older population.
See nõuab ka riikliku ja piirkondliku arengustrateegia kohandamist demograafilise olukorraga ning selle strateegia alusel aktiivsete meetmete väljatöötamist elanikkonna vananemisega seotud probleemide lahendamiseks ning vanema elanikkonna sageli alahinnatud potentsiaali kasutuselevõttu.
For this reason, cohesion policy in all its dimensions must be seen as an integral part of the Lisbon strategy, even if today, as the Commission pointed out in the financial perspective, the policy design underlying Lisbon needs to be completed and updated.
Sel põhjusel tuleb ühtekuuluvuspoliitikat kõigis tema dimensioonides näha Lissaboni strateegia koostisosana, kuigi strateegia ise vajab veel täiendamist ja ajakohastamist, nagu komisjon finantsperspektiivis märkis.
In other words, cohesion policy needs to incorporate the Lisbon and Gothenburg objectives and to become a key vehicle for their realisation via the national and regional development programmes.
Teisiti öeldes peavad ühtekuuluvuspoliitikas sisalduma Lissabonis ja Göteborgis püstitatud eesmärgid, muutudes riiklike ja regionaalsete arenguprogrammide kaudu selle elluviimise võtmeinstrumendiks.
Finally, economic growth in theEUhasslowedappre-ciablyover the three years since thepublicationof the lastCohesion Report .
Lõpuks tuleb märkida, et majanduskasv EL-is on viimase ühtekuuluvusaruande avaldamisest saadik tunduvalt aeglustunud.
As a result, unemployment has risen again in many parts of the Union with all the social implicationswhich this entails.
Selle tulemusena on paljudes liidu osades kasvanud tööpuudus koos kõigi sellest tulenevate sotsiaalsete tagajärgedega.
As a springboard to the future, the Union should fully exploit the opportunities provided by the current trend towards recovery.
Hüppelauana tulevikku peab EL kasutama täielikult ära võimalused, mida pakub praegune suund olukorra paranemisele.
Increasing quality to promotemore balanced and sustainable development
Kvaliteedi parandamine tasakaalustatuma ja jätkusuutlikuma arengu soodustamiseks
Reinforcing the priorities of the Union
Liidu prioriteetide tugevdamine
This report shows that disparities in output, productivity and access to jobswhich persist betweencountries and regions stem from structural deficiencies in key factors of competitiveness — inadequate endowment of physical and human capital, a lack of innovative capacity and regional governance, and a low level of environmental capital.
Käesolev aruanne näitab, et riikide ja regioonide vahel endiselt säilinud erinevused toodangus, tootlikkuses ja tööhõives pärinevad konkurentsivõime oluliste tegurite struktuurilistest puudujääkidest — ebapiisavast inim- ja füüsilisest kapitalist, innovatsioonivõime ja regionaalse haldussuutlikkuse puudumisest ning keskkonnakapitali madalast tasemest.
In an effort to improve the performance of the EU economy, the Heads of State and of Government of the Union meeting in Lisbon in March 2000 set out a strategy designed to make Europe the most successful and competitive knowledgebased economy in the world by 2010.
Euroopa majandussuutlikkuse parandamiseks esitasid riigipead ja valitsusjuhid EL-i Lissaboni kohtumisel 2000. a. märtsis strateegia, mille Eesmärk on Euroopa muutmine 2010. aastaks maailma kõige edukamaks ja konkurentsivõimelisemaks teadmuspõhiseks majanduseks.
The Nice Council in December 2000 translated the Lisbon objectives on poverty reduction into a coordinated EU strategy for social inclusion.
Nice'i tippkohtumise 2000. a. detsembris kujundati Lissabonis püstitatud vaesuse vähendamise eesmärgid ümber EL-i koordineeritud sotsiaalse kaasamise strateegiaks.
At the Gothenburg Council in June 2001, the Lisbon strategy was widened adding a new emphasis onprotectingtheenvironment and achieving a more sustainable pattern of development.
Göteborgi tippkohtumisel 2001. a. juunis laiendati Lissaboni strateegiat, rõhutades enam keskkonnakaitset ning jätkusuutlikuma arengumudeli saavutamist.
The cost of not pursuing a vigorous cohesion policy to promote growth and tackle disparities is therefore measured not only in terms of a loss of individual and collective well-being but also in economic terms, in a loss of potential real income and higher living standards.
Loiu kasvu ning erinevuste vähendamist mitte soodustava ühtekuuluvuspoliitika hind pole seetõttu mõõdetav mitte ainult individuaalse ja kollektiivse heaolu vähenemisega, vaid ka majanduslikult potentsiaalse reaaltulu ja kõrgema elustandardi kaotusega.
Given the interdependencies inherent in an integrated economy, these losses are not confined to the less competitive regions or to individuals who are not working or who are in unproductive jobs but affect everyone in the Union.
Kuna integreeritud majanduses on vastastikused seosed väga tihedad, ei piirdu kaotused vaid vähem konkurentsivõimeliste piirkondadega, töötutega või isikutega, kes töötavad vähem-
Cohesionpolicymakesanimportantcontributiontoreal- ising these aims. In effect, growth and cohesion are mutually supportive.
Ühtekuuluvuspoliitikal on nende eesmärkide saavutamisel oluline osa, kasv ja ühtekuuluvus täiendavad teineteist.
Strengthening regional competitiveness through well-targeted investment throughout the Union and providing economic opportunities which help people
Erinevuste vähendamisega tagab liit kõigile regioonidele ja sotsiaalsetele gruppidele võimaluse anda oma panus liidu üldisesse majan-
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
Järeldused: ettepanek reformida ühtekuuluvuspoliitikat tootlikel töökohtadel, vaid avaldavad mõju igale EL-i elanikule.
5 fulfil their capabilities will thus underpin the growth potential of the EU economyas a whole to the common benefit of all.
Piirkondliku konkurentsivõime tugevdamine täpselt suunatud investeeringute kaudu kogu EL-is ning inimestele nende võimete avamiseks võimaluste tagamine toetab seega EL majanduse kasvupotentsiaali tervikuna ning toob kasu kõigile.
By securing a more balanced spread of economic activity across the Union, regional policy helps to reduce the pressures of over-concentration, congestion and bottlenecks.
Majandustegevuse ühtlasema jaotamisega üle kogu EL-i aitab regionaalpoliitika vähendada liigsest keskendatusest, ülekoormatusest ja kitsaskohtadest tulenevaid pingeid.
Commission proposes a core list consisting of a limited number of key themes as follows: innovation and the knowledge economy, environment and risk prevention, accessibility and services of general economic interest.
Sellele vastavalt teeb komisjon ettepaneku koostada regionaalprogrammide jaoks põhinimekiri, kus oleksid kirjas peatee-mad:innovatsioon ja teadmuspõhine majandus, keskkond ja ohtude ärahoidmine, ligipääsetavus ja üldist majandushuvi pakkuvad teenused.
For employment related programmes, the focuswill be on implementing the reforms needed to progress towards full employment, improve quality and productivity at work, and promote social inclusion and cohesion, in linewith the guidelines and recommendations under the European Employment Strategy.
Tööhõiveprogrammide puhul keskendutakse vastavalt Euroopa Tööhõivestrateegia juhenditele ja soovitustele täieliku tööhõive saavutamiseks, töö kvaliteedi ja tootlikkuse parandamiseks ning reformidele, mis on vajalikud sotsiaalse kaasatuse ja ühtekuuluvuse suurendamiseks.
The reform of cohesion policy should also provide an opportunity to bring greater efficiency, transparency and political accountability.
Ühtekuuluvuspoliitika reform peab samuti võimaldama suurendada tõhusust, läbipaistvust ja poliitilist vastutust.
This requires, first and foremost, the definition of a strategic approach for the policy spelling out its priorities, ensuring coordination with the system of economic and social governance and allowing for a regular, open review of progress made.
See nõuab eelkõige poliitilise strateegia määratlemist ning prioriteetide väljatoomist, koostööd majandusliku ja sotsiaalse juhtimissüsteemiga ning korrapärast ning avalikku aruandlust edasiliikumise kohta.
These priority themes would be valid for the Union in general, but they would need to be completed and expanded to take account of the specific needs of the less developed regions and Member States, where additional needs persist, for example, in relation to the provision of infrastructure and to institutional capacity building.
Need prioriteetsed teemad kehtivad küll EL-i kui terviku kohta, kuid vajavad täiendamist ja laiendamist, võttes arvesse vähemarenenud piirkondade ja liikmesriikide erivajadusi, kus võib olla tarvis tegeleda rohkem näiteks infrastruktuuri arendamisega ning institutsioonilise suutlikkuse parandamisega.
These aspects are dealt with below (see also first Box at theendof this section for details).
Neid aspekte vaadeldakse allpool (detailide kohta vaata ka esimest kasti käesoleva lõigu lõpus).
The corollary of the above is the need to reinforce institutional capacities at all levels of government throughout the Union, building on one of the key strengths of cohesion policy.
Seetõttu on vaja tugevdada institutsionaalset suutlikkust kõigil EL-i valitsemistasanditel, et kasutada ära üks ühtekuuluvuspoliitika peamistest eelistest.
Three Community priorities
Ühenduse kolm prioriteeti
A new architecture for EU cohesion policy after 2006
EL-i ühtekuuluvuspoliitika uus arhitektuur pärast 2006. aastat
The pursuit of the priority themes would be organised around a simplified and more transparent framework with the future generation of programmes grouped under three headings: convergence, regional competitiveness and employment; territorial cooperation.
Prioriteetsete eesmärkide saavutamiseks on ette nähtud lihtsustatud ja läbipaistvam raamistik ning tulevased programmid rühmitatakse kolme pealkirja alla: konvergents, regionaalne konkurentsivõime ja tööhõive ning territoriaalne koostöö.
Convergence: supporting growth and job creation in the least developed Member States and regions
Konvergents: kasvu toetamine ning töökohtade loomine kõige vähem arenenud liikmesriikides ja regioonides
In the public debate on the future of cohesion policy referred to above, a general conclusion was that there area number of matters which are important for cohesion in the Union as awhole. (…“the issues of competitiveness, sustainable development, and economic and social restructuring are relevant in all Member States”2).
Avalikus debatis ühtekuuluvuspoliitika tuleviku üle, millele eelnevalt viidati, jõuti ühisele järeldusele, et on rida teemasid, mis on olulised liidu kui terviku ühtekuuluvuse suurendamiseks. (“… konkurentsivõime, jätkusuutliku arengu ning majandusliku ja sotsiaalse ümberstruktureerimise teemad on olulised kõigis liikmesriikides„2).
These elements are key to understanding the proposal below on future priorities.
Need elemendid on allpool toodud tulevikuprioriteetide mõistmiseks väga olulised.
In effect, the Commission proposes that actions supported by cohesion policy should focus on investment in a limited number of Community priorities, reflecting the Lisbon and Gothenburg agendas, where Community intervention can be expected to bring about a leverage effect and significant added value. Accordingly, for the regional programmes, the
Komisjon teeb ettepaneku, et ühtekuuluvuspoliitika meetmed keskenduksid piiratud arvule ühenduse prioriteetidele, mis kajastavad Lissabonis ja Göte-
The convergence programmes concern the less developed Member States and regions which in accordance with the Treaty are the to p priority for Community cohesion policy.
Konvergentsi programmid puudutavad vähemarenenud liikmesriike ja regioone, mis on vastavalt asutamislepingule ühenduse ühtekuuluvuspoliitika peamiseks prioriteediks.
The Treaty calls for a reduction in disparities between “the levels of development of the various regions and the backwardness of the least favoured regions or islands, including rural areas” (Article 158).
Asutamisleping kutsub üles erinevuste vähendamisele "eri regioonide arengutasemes ning kõige vähem arenenud piirkondade või saarte, sealhulgas maapiirkondade, mahajäämuse vähendamisele” (artikkel 158).
THIRDREPORTONECONOMICANDSOCIALCOHESION
Laienemisel kasvavad erinevused EL-is seniole-
Conclusions: a proposal for a reformed cohesion policy
Järeldused: ettepanek reformida ühtekuuluvuspoliitikat matul määral ja nende vähendamine nõuab pikaajalisi kestvaid jõupingutusi.
This objective would concern, first and foremost,
See Eesmärk puudutab eelkõige neid piirkondi3
0 0 The key objective of cohesion policy in this context would be to promote growth-enhancing conditions and factors leading to real convergence.
Selles kontekstis on ühtekuuluvuspoliitika peaeesmärgiks kaasa aidata kasvu soodustavate tingimuste ja tegelikule ühtlustumisele viivate tegurite arengule.
Strategies should plan for the development of longterm competitiveness and employment.
Strateegia peab olema suunatud pikaajalise konkurentsivõime ja tööhõive arendamisele.
The Commission proposes that temporary support should apply under this heading to those regions where per capita GDPwould have been below 75% of the Community average as calculated for the Union of Fifteen (the socalled statistical effect of enlargement).
Komisjon teeb ettepaneku, et selle prioriteedi raames toetatakse ajutiselt neid piirkondi, kus SKP inimese kohta on alla 75% ühenduse keskmisest arvutatuna EL15 kohta (laienemise nn statistiline mõju).
These are regions where objective circumstances have not changed, although their GDPper head will be relatively higher in the enlarged Union.
Need on piirkonnad, kus objektiivsed tingimused ei ole muutunud, kuigi nende SKP suhtarv inimese kohta laienenud liidus tõuseb.
In the interest of equity, and to allow the regions concerned to complete the process of convergence, support would be higher than decided in Berlin in 1999 for the socalled “phasing out” regions of the current generation.
Võrdsuse huvides ning võimaldamaks asjaomastel regioonidel ühtlustusprotsess lõpetada toetatakse praeguse põlvkonna nn "phasing-out" regioone rohkem kui otsustati 1999. a. Berliinis.
It should be noted that in making this proposal, the Commission is opting for the more rigorous among the four options presented in the Second Cohesion Report, in the interest of concentration and a more effective cohesion policy overall .
Tuleb märkida, et seda ettepanekut tehes valib komisjon keskendatuse ja üldise tõhusama ühtekuuluvuspoliitika huvides neljast teises ühtekuuluvusaruandes esitatud variandist kõige rangema.
It should be understood that this support would end in 2013 and would not be followed by a further phasing out period.
Abi aga lõpeb 2013. a. ning sellele ei järgne uut järkjärgulise vähendamise perioodi.