natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is equally evident that on the global scene Europe is acting way below its economic weightand political potential.
Ilmne on ka, et maailmaareenil ei kasuta Euroopa täielikult ära oma majanduslikku ja poliitilistpotentsiaali.
Only through the existence and efficiency of common action can wetranslate our values and political declarations into reality.
Ainult toimiva ja tõhusa ühistegevusega saame oma väärtused ja poliitilised deklaratsioonid tegelikkuseks muuta.
We will never be able to properlyrespond to crises in Europe or elsewhere without common instruments and the resources tomake them work.
Me ei suuda eales kohaselt vastata kriisile Euroopas või mujaltoimimiseks vajalike ühiste instrumentide ja ressurssideta.
As a continental and global player, the EU must rise to the growing challengesand responsibilities of its regional leadership.
Tegutsedes nii Euroopa mandril kuiterves maailmas, peab EL suutma vastu võtta regionaalsest juhtjõuks olemisest tulenevad kasvavad väljakutsed ja kohustused.
The future financial framework of the European Union should offer the stability to support thepolitical objectives of the EU on a multiannual basis. It must be targeted to deliver concrete,selected priorities that benefit Member States and citizens.
Edasine finantsraamistik peab pakkuma stabiilsust toetamaks liidu mitmeaastasi poliitilisi sihte.See peab olema suunatud konkreetsetele valitud prioriteetidele, mis toovad kasu liikmesriikidele ja kodanikele.
This means optimising the relationship between action at national and EU level.
See tingib riigi ja liidu tasandi tegevuste suhte optimeerimise vajaduse.
Common policies can and must continue to be central to achieving the objectives of theenlarged EU. Common policies are not an optional extra: in these fields, only joint action at European level can succeed.
Ühispoliitikad saavad ja peavad olema keskne vahend laienenud liidu sihtide saavutamisel.Ühispoliitika ei kujuta endast lisavõimalust: nendes valdkondades saab edu tuua vaid ühine tegevus Euroopa tasandil.
Traditionally, EU policies have been centred on the agricultural sector, on cohesion, on the creation of an integrated internal market and on the achievement of macroeconomic stability. Inthose areas, they have had great success.
Tavapäraselt on ühispoliitika keskendunud põllumajandussektorile, ühtekuuluvusele, integreeritud siseturu loomisele ning makromajanduslikule stabiilsusele, kus on saavutatud suurt edu.Oleks viga eemalduda neist valdkondadest, kus saavutatud edule tuginedes on päevakordatõusnud uued vajadused.
It would be a mistake to disengage from those fields,where policies have already been adjusted to build on their success and to address new needs.The agreement on agricultural reform and its financing shows that the Member States share thisview.
Kokkulepe põllumajandusreformi ja selle rahastamise üle kinnitab, etliikmesriigid jagavad seda seisukohta.
The EU must now further rationalise its action in those fields and extend it to the new Member States.
Liit peab jätkama uuendusi nendes valdkondades ninglaiendama neid uutele liikmesriikidele.
But since enlargement will have an asymmetric impact on the Communitybudget — increasing expenditure more than revenues — even the simple preservation of theacquisimplies an intensification of financial effort.
Ent kuna laienemisel on ühenduse eelarvele asümmeetriline mõju – kulutused suurenevad kiiremini kui sissetulekud –, toob lihtne acquis’ säilitaminegikaasa finantssurve.
The gap between ambitious, highest-level political commitments and a failure to implementthem cannot be allowed to grow any wider.
Lõhe suurejooneliste ja kõrgetasemeliste poliitiliste lubaduste ning nende täitmise vahel ei tohienam suureneda.
In many of these new priority areas, the capacity ofthe EU to deliver on the promises of the Member States is crippled by a lack of political will toact and by insufficient resources.
Mitmes uues prioriteetses valdkonnas takerdub liidu võime täita liikmesriikidele antud lubadusi poliitilise tegutsemistahte puudumise ja ebapiisavate ressursside taha.
The political aims and expectations set for the EU must bematched by adequate means, including financial resources.
Liidu ette seatud poliitilised sihid ja ootused peavad olema tagatud vastavate vahendite, sealhulgas rahaliste ressurssidega.
The goal must be to maximise theefficiency of public spending and make national and European efforts more than the sum of theparts.
Eesmärgiks peab olema eelarveliste kulutuste efektiivsuse tõstmine ning tagamine, et riiklike ja Euroopa pingutuste tulem on suurem kui nende osade lihtsumma.
I. PRIORITIES FOR THE ENLARGEDEUROPEAN UNION
I. LAIENENUD EUROOPA LIIDU PRIORITEEDID
Three priorities for the next financial perspectives
Järgmiste finantsperspektiividega on seotud 3 prioriteeti:
A. Sustainable development
A. Säästev areng
The internal market objective provides the basis for growth.
Siseturu loomise eesmärk annab kasvule aluse.
But increasing European citizens’prosperity according to European values requires the transformation of the European Union intoa dynamic knowledge-based economy, with sustainable economic growth and greater socialcohesion.
Ent Euroopa kodanike jõukuse suurendamineeuroopalike väärtuste alusel nõuab Euroopa Liidu muutmist dünaamiliseks teadmistel põhinevaks majanduseks, mida iseloomustab püsiv majanduskasv ning suurem sotsiaalne ühtekuuluvus.
This is precisely what the Lisbon agenda, launched in 2000, completed in the Gothenburg European Council of 2001, is all about.
See ongi 2000. aastal käivitatud ja Göteborgi Euroopa Ülemkogus aastal 2001 täiendatud Lissaboni agenda sisu.
Reinforcing and delivering the Lisbon agenda entails addressing the mutually reinforcing aspectsof competitiveness and cohesion.
Lissaboni agenda jõustamine ja elluviimine nõuab kahe teineteist võimendava aspekti, konkurentsi ja ühtekuuluvuse arvestamist.
These are dealt with in the subsequent sections.
Neid käsitletakse järgnevates jaotistes.
Increasing European citizens’ prosperity in a sustainable way requires:
Euroopa kodanike jõukuse säästlik suurendamine nõuab järgmist.
• transforming the European Union into a dynamic knowledge-based economy geared towardsgrowth;
• Muuta Euroopa Liit dünaamiliseks teadmistel põhinevaks kasvule suunatud majanduseks.
• pursuing greater cohesion in the context of an enlarged EU;
• Püüelda laienenud liidu suuremale ühtekuuluvusele.
• reinforcing the competitiveness of our agriculture, strengthening rural development, ensuringsustainable exploitation of fish resources and the quality of the environment.
• Tugevdada meie põllumajanduse konkurentsivõimet, edendada maaelu arengut, tagada kalavarude säästlik kasutamine ja keskkonna kvaliteet.
Competitiveness for growth and employment: the need toimplement the Lisbon agenda
Konkurentsivõime tõstmine kasvu ja tööhõive nimel: vajadus viia ellu Lissaboni otsused
Giving priority to growth requires a new orientation for the national as well as EU policies andbudgets.
Muutes prioriteediks kasvu, tuleb anda uus suund nii liikmesriikide kui ELi mitmele poliitikavaldkonnale ning eelarvele.
What is needed now is a more dynamic and better connected Europe.
Euroopa peab olema dünaamilisem ja paremate ühendustega.
This requires asubstantial change in policies to support the EU’s physical and knowledge infrastructure.
See tingib põhimõttelise muutuse vajaduse liidu füüsilise ja teadmiste infrastruktuuri toetamisel.
Thismeans action to improve research, boost enterprise and innovation, and establish networks at European level, and to enhance the role of education.
Tulebsoodustada teadusuuringuid, edendada ettevõtlust ja innovatsiooni, luua võrgud Euroopa tasandil ning suurendada hariduse rolli.
This is a condition of maintaining a competitive industrial base.
See on konkurentsivõimelise tööstusliku baasi säilimisetingimus.
Simultaneously, this requires new collective guarantees for employeesand a new effort to anticipate and adjust in time to a changing global economic and trade environment.
Samal ajal nõuab see uusi kollektiivseid garantiisid tööandjatele ning uusi samme käimaks kaasas maailma majandus- ja kaubanduskeskkonna muutustega.
BUILDING OUR COMMON FUTURE• 2007–13
EHITADES MEIE ÜHIST TULEVIKKU• 2007–2013
• Promoting the competitiveness of enterprises in a fully integrated single market
Eesmärgid:• Ettevõtete konkurentsivõime suurendamine täielikult integreeritud ühtsel turul. • Teaduse ja tehnoloogilise arengu tugevdamine Euroopas. • Euroopa ühendamine ELi võrkude toel.• Hariduse ja koolituse kvaliteedi parandamine. • Sotsiaalpoliitika valdkond: aidata Euroopa ühiskonnal ette näha ja juhtida muutusi.
(a) Promoting the competitiveness of enterprises in a fully integrated single market
a) Ettevõtete konkurentsivõime suurendamine täielikult integreeritud ühtsel turul
In order to meet its ambitious goals of enhancing growth and promoting cohesion and en-vironment-friendly investment, Europe needs to develop a coherent competitiveness approachto unlock the untapped potential of the internal market.
Täitmaks kasvu suurendamise, ühtekuuluvuse edendamise ja keskkonnasõbraliku investeerimise suurejoonelisi eesmärke, peab Euroopa arendama konkurentsivõime koherentset käsitlust, etavada siseturu hõlvamata potentsiaal.
The EU can be the catalyst and coordinator of Member States’ efforts and it can contribute to, and complement their achievements.
Liit saab olla liikmesriikide püüdluste katalüsaator jakoordinaator, ta saab anda oma panuse ning täiendada nende saavutusi.
European Union actions to improve the business environment and to increase productivity couldaddress the following strands.
Euroopa Liidu tegevus ettevõtluskeskkonna parandamisel ning tootlikkuse tõstmisel võib ollasuunatud järgmisele.
• Completing, improving and managing the internal market.Further legislative workwill aim to remove the remaining obstacles to full market integration.
• Ühtse turu lõpuleviimine, selle arendamine ja korraldamine.Edasise õigusloome sihiks onturu täielikku lõimimist takistavate tegurite kõrvaldamine.
In some particular areaslike network industries or services, the single market is still far from being a reality.
Mõne valdkonna puhul, nagu võrgudja teenused, tuleb ühtse turu loomisega veel pikalt tegelda.
Managingthe internal market in areas like pharmaceutical or chemical products, whether through agencies, or through European standardisation, will continue to involve a significant effort in theenlarged EU.
Siseturu korraldamiseks farmaat-sia- või keemiatoodete osas (vastavate ametite või üleeuroopaliste standardite abil) on laienenud liidus jätkuvalt vaja teha tõsiseid jõupingutusi.
An additional challenge will be to extend it to neighbouring countries.
Laiendamine naaberriikidesse on lisaprobleemiks.
• Preserving and enhancing the competitiveness of industry,aiming at higher productivity growth and improved international competitiveness.
• Tööstuse konkurentsivõime säilitamine ja tõstmine,mille sihiks on tootlikkuse kiirem kasvja paranenud rahvusvaheline konkurentsivõime.
This includes a new approach to Community and national legislation, with the full use of ‘better lawmaking’ principles, including the assessment of the impact of legislation and of the regulatory environment on the competitiveness of European enterprises.
See hõlmab uut lähenemist ühenduse ja liikmesriikide seadusandlusele, „parema seadusloome“ põhimõtete täielikku rakendamist, sealhulgas hinnangut, kuidas õigusaktid ja reguleeriv keskkond mõjutavad Euroopa ettevõtetekonkurentsivõimet.
• Fostering entrepreneurial initiative and small business development.Furtherimproving the access to finance through Community financial instruments, as well as the availability of European business support services, will contribute to the fitness of enterprises to dobusiness in the enlarged internal market and to compete abroad.
• Ettevõtlusinitsiatiivi ja väikeettevõtete arengu toetamine.Rahastamisele juurdepääsuedasine parandamine ühenduse finantsinstrumentide kaudu, samuti Euroopa äriabiteenustekättesaadavus tõstavad ettevõtete võimekust ajada äri suurenenud siseturul ning konkureerida välismaal.
• Mobilising relevant actors and resources to help realise the innovative potential ofenterprises.
• Asjaomaste osaliste ja ressursside mobiliseerimine aitamaks realiseerida ettevõtete innovatiivset potentsiaali.
Promoting technology transferthrough knowledge flows and innovationnetworks will bring benefits to firms, in particular to young innovative enterprises.
Tehnosiirdesoodustamine teabevoogude ja innovatsiooni võrgustikekaudu toob kasu äriühingutele, iseäranis uutele innovatiivsetele ettevõtetele.
Innovationpolicy will also foster investment in innovation, in organisational changeand in innovative designsolutions.
Innovatsioonipoliitika toetab investeeringuid innovatsiooni, organisatsioonilistesse muutustesseja uuenduslikesse projektlahendustesse.Ühiste lähenemiste hõlbustamine, piiriülene ja regionaalne tegevus, samuti võrgustike loomine üle Euroopa aitab kaasa innovatsioonisõbraliku reguleeriva keskkonna arengule ja levikule.
Facilitating common approaches, crossborder and regional activity aswell as networking throughout the EU can contribute to the development and diffusion of aninnovation-friendly regulatory environment.
• Teadusuuringutel, regulatiivsete ja kasutamispõhimõtete ühendamiselpõhinev süste-maatiliseminfoühiskonnakäsitlus on tootlikkuse kasvu kiirendamise eeltingimus, kuna riiklikud ja erainvesteeringud info- ja sidetehnoloogiasse etendavad olulist rolli tootlikkuse ja konkurentsivõime parandamisel ning tõhususe tõstmisel.
• More systemic approaches to the information society,based on a mix of research, regulatory and deploymentpolicies are a prerequisite for cutting the gap in productivitygrowth, since public and private investment in information and communication technologiesplay a major role in improving productivity, competitiveness and increasing efficiency.
• Siseriiklikud investeeringud info- ja sidetehnoloogiasse liikmesriikide avalikes teenustesküü-nivad 2011. aastaks hinnanguliselt 50 miljardi euroni. Tuleb teha edasisi jõupingutusi, et tagada tehnoloogiliste uuenduste üle- ja omaksvõtt üleeuroopaliste avalike teenuste alal paranda-
I. PRIORITIES FOR THE ENLARGED EUROPEAN UNION
I. LAIENENUD EUROOPA LIIDU PRIORITEEDID
This covers public-sector areas such as health, environment, culture, education andsecurity.
See puudutab selliseid valdkondinagu tervishoid, keskkond, kultuur, haridus ja turvalisus.
• Promoting the take-up of eco-efficient technologies,which can reduce environmentalimpacts while contributing to competitiveness and growth.
• Keskkonnasäästlike tehnoloogiatekasutuselevõtu soodustamine, mis aitab vähendadamõju keskkonnale, suurendades samas konkurentsivõimet ja kasvu.
Many potentially significant environmental technologies exist, but are under-used, due to lock-in to existing technologies, difficult access to finance, low investor awareness, distorted price signals.
Eksisteerib mitmeidkeskkonna aspektist potentsiaalselt olulisi tehnoloogiaid, mis ei ole käiku läinud, kuna hoitakse kramplikult kinni senistest tehnoloogiatest, pole leitud rahastamisvõimalusi, investoritelpuudub piisav teadlikkus või leidub märke võimalikest hinnamoonutustest.
Based on the‘Environmental technologies action plan’, environmental technologies can be promotedthrough market-based instruments as well as targeted policy initiatives aiming at pushinginnovation in this area.
Keskkonnatehnoloogiate tegevuskavale tuginedes saab edendada keskkonnatehnoloogiaid turupõhiste vahendite ning suunatud algatuste abil, mille sihiks on innovatsiooni hoogustamine selles valdkonnas.
EU instruments in the field of research, demonstration, and innovation,as well as regional policy and external cooperation, should integrate this dimension.
ELi teadus-, näitlikustamis- ning innovatsioonimeetmed, samuti regionaalpoliitika javäliskoostöö peaksid seda mõõdet lõimima.
(b) Strengthening the European effort in research and technological development
b) Teaduse ja tehnoloogilise arengu tugevdamine Euroopas
An obvious area where the EU budget can, and should, make a difference is research and technology.
Teadusuuringud ja tehnoloogia on kõige ilmsemad valdkonnad, kus ELi eelarvet saab ja tuleksmuuta.
The European research effort remains too fragmented, too compartmentalised andinsufficiently connected to international cooperation.
Euroopa teadusuuringud on liiga killustunud, osadeks jagunenud ning rahvusvahelisekoostööga ebapiisavalt seotud.
Moreover, Europe devotes only 2 % of its GDP to research, compared with 2.7 % in the United States and more than 3 % in Japan.
Liiatigi kulutab Euroopa teadusuuringutele vaid 2% SKTst võrreldes USA 2,7 ning Jaapani enam kui 3ga.
Europehas not been able to attract the world’s best researchers, and many excellent European scientistsstill choose to work in the United States.
Euroopa ei ole suutnud köita maailma parimaidteadlasi ning paljud suurepärased Euroopa teadlased eelistavad töötada USAs.
This is a critical issue to improve our productive sector’scapacity to benefit from the new international division of labour.
Ülioluline ontõsta meie tootmissektori võimet uus rahvusvaheline tööjaotus enda kasuks tööle panna.
To help Europe to become a beacon of excellence attracting researchers and investments, wemust remove the barriers to excellence arising from segmented national programmes.
Et Euroopa saaks pädevuse etaloniks, mis köidab teadlasi ja toob investeeringuid, peame kõrvaldama takistused, mis on tekkinud liikmesriikide segmenteeritud programmidest.
But quality improvements will not be enough.
Ent kvaliteedi tõstmisest ei piisa.
Increasing the research effort will also be necessary.
Tuleb suurendada ka teadustöö mahtu.
Thisimplies that the EU must pursue simultaneously three related and complementary goals:
Sellest tulenevalt peab liit silmas pidama kolme omavahel seotud ja üksteist täiendavat eesmärki:
• to realise a European research area,acting as an internal market for research and technology, as well as a space for better coordination of national and regional research activitiesand policies, to overcome the present fragmentation and duplication of research efforts in Europe;
• nn Euroopa teadusruumi loomine,mis toimiks kui teadusuuringute ja tehnoloogia siseturgning riikliku ja kohaliku teadustöö parema koordineerimise keskus kõrvaldamaks üle Euroopateadusuuringute praegune killustatus ning tarbetu kattuvus;
• to help raise the European effort on research to 3 % of EU GDP by 2010;with 1 % tocome from public sources, and 2 % from the private sector;
• aidata tõsta Euroopa kulutusi teadusuuringutele 2010. aastaks 3%ni SKTst,kusjuures 1%tuleks riiklikest allikatest ning 2% erasektorist;
• to support and strengthen researchthroughout Europe by providing direct financial support at European level to complement national programmes helping to achieve the first twoobjectives.
• teadusuuringute toetamine ja tugevdamineüle Euroopa, pakkudes otsest rahalist toetust Euroopa tasandil täiendamaks liikmesriikide programme kahe esimese eesmärgi saavutamisel.
Financial support at EU level offers a high added value in research by helping to create criticalmasses of financial and human resources, stimulating excellence and creativity throughexchange, networking, collaboration and competition on a European scale, and increasing thevisibility of European capacities and performances.
Rahaline toetus ELi tasandil annab teadusuuringutele lisaväärtuse, aidates luua rahaliste jainimressursside kriitilist massi, hinnates pädevust ja loovust Euroopa mastaabis vahetusprogrammide, võrgustike loomise, koostöö ja konkurentsi abil ning muutes nähtavamaks Euroopavõimekuse ja tulemused.
There is, therefore, a strong case for a significant increase in EU research funding, currently at0.04 % of GDP, as a contribution to bridging the remaining gap towards the 1 % target of public investment, as a complement to national efforts and in close relationship with them.
Järelikult leidub tõsiseid argumente suurendamaks ELi teadusuuringute praegust rahastamist(0,04% SKTst): see aitaks viia riikliku finantseerimise eesmärgiks seatud 1%ni, täiendades tihedas koostöös eri riikide vastavaid püüdlusi.
The EU’saction should concentrate on the following five main themes corresponding to five major issues Europe is facing in research.
Liidu tegevus peab keskenduma viiele põhiteemale, mis vastavad Euroopa teadusuuringute ees seisvale viiele põhiprobleemile:
•Stimulating the dynamism, excellence, creativity and productivity of European research bygiving financial support toprojects carried out by individual research teams selected on a competitive basison a European rather than national scale, in particular in basicresearch, to explore new scientific avenues and topics, in close relationship with the scientific community.
• tõhustada Euroopa teadusuuringuid,toetades euroopalikku mõõdet ja huvi evivate võtmetähtsusega teadusinfrastruktuuride projekteerimist, arendamist ja kasutamist, samuti inimressursside parandamist teaduse ja tehnoloogia alal, edendades koolitust, aidates kaotada tõkkeid üleeuroopalise teadusliku karjääri teelt ning edendades teadlaste rahvusvahelist liikuvust.Neid tegevusi tuleks koordineerida ühtekuuluvuspoliitika meetmetega.
To this end, a European facility would be established along the lines of, for instance, the National Science Foundation in the United States, for awarding grants to the highest level individualresearch teams in competition at European level, in fields such as advanced mathematics or quantum physics in the perspective of new breakthroughs in informatics and software.
Teadusuuringute tõhustamine hõlmaks näiteks mateeria- ja biomeditsiinilistes rakendusuuringuteskasutatavaid Euroopa võimsaid lasereid ning neutronivoo seadmeid, või Euroopa geenivaramuidja teadusvõrgustike ja arvutiinfrastruktuuride edasiarendamist. Teaduse inimressursi parandaminehõlmaks mahukaid toetusprogramme Euroopa edukatele noorteadlastele;
•Strengthening European research capacitiesby supporting the design, development anduse of key research infrastructures of European dimension and interest, as well as the development of human resources in research and technology, by supporting training, helpingremove the obstacles to pan-European scientific careers, and promoting researchers’ transnational mobility. These actions would need to be coordinated with those under the cohesion policy.
•käivitada üleeuroopalised tehnoloogiliste uuringute avaliku sektori / erasektori partnerlus-suhtedühiste algatustena, mille aluseks on tehnoloogiliste platvormidepõhimõte,misühendab avaliku ja erasektori huvirühmi eesmärgiga koostada ja käivitada ühiseid teadusprogramme tööstusele olulistes valdkondades, järgides Euroopa kasvualgatuses esitatud mudelit.
Research capacities of this kind would be, for instance, European large laser and neutron sourcesfacilities for the exploration of matter and biomedical applications; or European bio-databanks ingenomics and the upgrade of Europe’s research networking and computing infrastructure.
Need partnerlussuhted hõlmaks puhast ja säästlikku kütust kasutavate uue põlvkonna lennukiteväljaarendamist 2020. aasta perspektiivis, vesinikuvõrgustike ning kütuseelementide ja nanoelektroonika arendamist, investeeringuid tuleviku mobiil- ja traadita side tehnoloogiatesse ja rakendustesse, ühispingutuste hoogustamist manussüsteemide valdkonnas, samuti uute tehnoloogiatearendamist päikeseenergia alal ning Euroopa koordineeritud samme kaasaegse keemia valdkonnas nii tööstusliku rakenduse kui laiemas plaanis;
Supportto improve human research resources would include large-scale support programmes for Europeanyoung and established scientists.
•laboratooriumide võrgustikul ja koostöölpõhinevate Euroopa nn pädevuspooluste arengustimuleerimine, toetades rahvusvahelisi keskmise suurusega võrgustikke ning projekte saadud kogemuse alusel parandatud ühenduse kuuendas teadusuuringute raamprogrammis kasutatud uudsete vahendite toel.