natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Chart16 MFIinterestratesforlendingtohouseholdsandnon-financialcorporations
Joonis 16 Majapidamistele ning kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvatele ettevõtetele rahaloomeasutuste poolt antavate laenude intressimäärad
(average annual growth between 1998 and 2003; percentages)
(keskmine aastakasv perioodil 1998–2003; protsentides)
(percentages per annum; rates on new business; excludingbank overdrafts; weightadjusted 1)) y-axis: house pricesx-axis: loans for house purchase loans to households for consumption with a floating rate and up to one year initial rate fixation
(protsenti aastas; uute laenude ja hoiuste intressimäärad;
20 loans to households for house purchase with over five and up to ten years’ initial rate fixation
20 kodumajapidamistele väljastatud ujuva intressimääraga ja kuni üheaastase tähtajaga fikseeritud intressimääraga tarbimislaenud kodumajapidamistele väljastatud viie- kuni kümneaastase tähtajaga fikseeritud intressimääraga eluasemelaenud
Source: ECB calculations based on MFI data for loans andlatest available national data on house prices.
Allikas: EKParvutused, mis põhinevad rahaloomeasutuste laenuandmetel ja viimastel olemasolevatel riiklikel eluasemehindade andmetel.
Source: ECB.1) For the period from December 2003 onwards, the weightadjusted MFI interest rates are calculated using countryweights constructed from a 12-month moving average of newbusiness volumes. For the preceding period, from January to November 2003, the weightadjusted MFI interest rates arecalculated using country weights constructed from the averageof new business volumes in 2003.
Allikas: EKP.1) Alates 2003. aasta detsembrist arvutatakse rahaloomeasutustekaalutud intressimäärad riikide osakaalude abil, mis tuginevaduute laenude ja hoiuste 12 kuu libisevale keskmisele mahule.Jaanuarist kuni detsembrini 2003 arvutati rahaloomeasutustekaalutud intressimäärad riikide osakaalude abil, mis tuginesiduute laenude ja hoiuste 2003. aasta keskmisele mahule. Lisateabe saamiseks vt EKP2004. aasta augusti kuubülletääni taustinfot “Analysing MFI interest rates at the euro area level”.
A factor underpinning the strong growth inloans for house purchase was the low cost offinancing for housing loans, which declinedfurther in 2004 from the already low levelprevailing in previous years.
vajaduse finantseerimise järele, kuid see võistõhustada ka laenude kättesaadavust kodumajapidamistele, suurendades nende käsutusesolevate tagatiste väärtust.
This increased theaffordability of house purchases.
Samal ajal võis kaeluasemelaenude jõuline kasv ise põhjustadakinnisvarahindade kallinemist.
MFI interestrates on new loans for house purchase with overfive and under ten years’ initial rate fixationdeclined by 52 basis points over the course ofthe year and stood at 4.49% in December 2004(see Chart 16), mirroring developments incomparable market interest rates for mediumterm government bonds.
Eluasemelaenude hoogsale kasvule aitasidolulisel määral kaasa nende väikesed rahastamiskulud, mis langesid 2004. aastal varasemate aastate niigi madalalt tasemelt veelgimadalamale, muutes eluaseme ostmise taskukohasemaks.
This strengthening might reflect the gradualimprovement in the European Commission’sindicator of consumer confidence in anenvironment of relatively low interest rates onloans to households for consumption.
Sellekomponendi elavat dünaamikat soodustas kinnisvarahindade areng – mitmes euroala riigistegid need läbi olulise tõusu ning 2004. aastaesimesel poolel ületas kogu euroala kinnisvarahindade aastane kasvumäär 7%.
Theresults of the Eurosystem’s bank lendingsurvey also indicate that the availability of bothcredit for consumption and other lendingimproved as lending conditions eased over thecourse of 2004.
Olemasolevad andmed osutavad sellele, et kodumajapidamiste poolt võetavad eluasemelaenudkasvasid aeglaselt enamikus riikides, kus kinnisvarahinnad muutusid vähe, ja jõuliselt nendes riikides, kus kinnisvarahinnad tõusidkiiresti (vt joonist 15).
The annual growth rate of consumer credit alsostrengthened in 2004, although from a moresubdued level and with a lag compared with thedevelopments in lending for house purchase.
Mitmes euroala riigisvõis kinnisvarahindade ja eluasemelaenudefinantseerimise areng kaasa aidata ka tarbimisekasvule. Kinnisvarahindade tõus tingis suurema
Chart 17 Debt-to-GDP ratio and growth inloans of households
Joonis 17 Võla suhe SKPsse ja kodumajapidamistele väljastatud laenude kasv
(debt-to-GDP ratio and annual growth in percentages;contribution to annual growth rate in percentage points) annual growth rate of loans (right-hand scale) contribution of lending for house purchase (right-hand scale) contribution of consumer credit (right-hand scale)contribution of other lending (right-hand scale)debt-to-GDP ratio (left-hand scale) uncertainty because, for instance, the share ofexisting mortgage debt exposed to changes inprevailing interest rate conditions depends onthe features of the underlying mortgagecontracts.
(võla suhe SKPsse ja aastane kasv protsentides; osakaal aastaseskasvumääras protsendipunktides) laenude aastane kasvumäär (parempoolsel teljel)eluasemelaenude osakaal (parempoolsel teljel)tarbimislaenude osakaal (parempoolsel teljel)eluasemelaenude osakaal (parempoolsel teljel)võla suhe SKPsse (vasakpoolsel teljel)
LOW COST OF EXTERNAL FINANCING FORNON-FINANCIAL CORPORATIONSDebt financing conditions for non-financialcorporations in the euro area remained veryfavourable throughout 2004, as was reflected incorporate bond market rates and bank interestrates.
Allikas: EKP.Märkus: Võla suhe SKPsse on kvartaalse finantskonto põhjalpisut madalam, seda peamiselt seetõttu, et hõlmatud ei olereaalsektorist ja väljaspool euroala asuvatelt pankadelt võetudlaenud.
Firms enjoyed low debt financing costsand generally unconstrained access to sourcesof finance.
Samuti jääb mulje, et 2004.aastal muutusid laenud kodumajapidamisteleüldiselt kättesaadavamaks.
Source: ECB.Note: The ratio of debt to GDP is somewhat lower on the basisof the quarterly financial accounts than on the basis of theannual financial accounts mainly because loans by nonfinancial sectors and banks outside the euro area are notincluded.
Ka eurosüsteemikorraldatud pankade laenutegevuse uuringutulemused osutavad sellele, et 2004. aastaviimases kolmes kvartalis leevendasid pangadmõningal määral eluasemelaenude nõudeid.
As regards financing in the form of securities,the yields on bonds issued by non-financialcorporations stood at historically low levelsboth in nominal and in real terms (see Chart 18).
KODUMAJAPIDAMISTE VÕLA SUURENEMINEEt kodumajapidamiste laenuvõtmine kasvas,muutus kodumajapidamiste võla suhe SKPsseveelgi suuremaks (vt joonist 17).
At the same time, real dividendyields (which can be seen as an indicator for thereal cost of equity financing), while remainingat a somewhat higher level than their averagesince the mid-1990s, declined from the peakobserved in 2003.
Võla suhe SKPsse võis suureneda osaliselt seetõttu, etpärast euro kasutuselevõttu kujunesid mitmeseuroala riigis välja hinnastabiilsust ja madalaidintressimäärasid soodustavad tingimused.
The low cost of bond financing is to a largeextent a consequence of the historically lowlevels of interest rates across the maturityspectrum, as well as a reflection of investors’perceptions of a positive outlook for corporatecredit risk in the euro area.
Võlateenindamise kulud (intressi- ja põhiosamaksetesuhe kasutatavasse tulusse) olid endiseltsuhteliselt väiksed tänu madalatele intressimääradele.
Spreads betweencorporate bonds and government bonds,particularly for AA and BBB-rated bonds,declined further in 2004 from already lowlevels.
Samuti püsis euroala kodumajapidamiste võla suhe SKPsse madalal tasemelvõrreldes näiteks Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide näitajatega.
The decline in spreads may be explainedby fundamental factors such as the pronounceddecline in volatility in financial markets (see Box 3 entitled “Common trends in impliedfinancial market volatility”) and improvementsin corporate profitability. At the same time, in
Sellised teguridolenevad nii riikide hüpoteegituru struktuurist,kultuurilistest tavadest ja ajaloolisest taustastkui ka õiguslikust ja eelarvepoliitilisest lähenemisest, mis on euroala riikides üsnagierinevad4.
4For further details, see the box entitled “Features of mortgagecontracts in the euro area” in the November 2004 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
KAUPU JA MITTEFINANTSTEENUSEID PAKKUVATEETTEVÕTETE VÄLISFINANTSEERIMISE MADALAD KULUD2004. aastal valitsesid euroalal kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete jaokssoodsad võla finantseerimise tingimused, miskajastus ka ettevõtete võlakirjade turu japankade intressimäärades. Võla finantseerimise
RISING HOUSEHOLD DEBTThe increased borrowing of householdsresulted in a further edging-up of the ratio ofhousehold debt to GDP (see Chart 17).
2004. aastal jätkus ka tarbimislaenude aastasekasvumäära tõus, kuigi võrreldes eluasemelaenudega oli see tagasihoidlikum ja võttisrohkem aega.
The risein the debt-to-GDP ratio is partly a reflection ofthe move towards an environment of pricestability and lower interest rates in several euroarea countries after the adoption of the euro.Indeed, the debt service burden (i.e. the ratio ofinterest payments and principal repaymentsto disposable income) remained fairly low as aresult of the low level of interest rates.
Tarbimislaenude kasv võib ollaseotud sellega, et Euroopa Komisjoni tarbijatekindlustunde näitaja paranes järk-järgult ja etkodumajapidamistele väljastatud tarbimislaenude intressimäärad olid madalad.
Thedebt-to-GDP ratio of euro area households alsoremained low for example relative to the United Kingdom and the United States.Nonetheless, this rise in debt is not withoutrisk, as it increased households’ exposure tochanges in interest rates, income and assetprices.
Eurosüsteemi korraldatud pankade laenutegevuseuuringu tulemused viitavad samuti sellele, ettarbimiskrediit ja muud laenud muutusid kätte-
real corporate bond yields (left-hand scale) 1)real dividend yields (right-hand scale) 2)
(protsenti aastas) ettevõtete võlakirjade reaaltootlus (vasakpoolsel teljel) 1)dividendide reaaltootlus (parempoolsel teljel) 2)
At thesame time, there were some differencesbetween large enterprises and small andmedium-sized enterprises in terms of financingcosts (see Box 4 entitled “Were small andmedium-sized enterprises subject to lessfavourable financing conditions than largeenterprises in the euro area in 2004?”).
Mis aga puudutab kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete võla finantseerimisepeamise vormi, s.t rahaloomeasutuste väljastatud laenude rahastamiskulusid, siis pärast2002. ja 2003. aastal toimunud langust jäidrahaloomeasutuste intressimäärad 2004. aastalüldiselt stabiilseks (vt joonist 16), püsides vägamadalal tasemel.
Sources: ECB, Thomson Financial Datastream, Merrill Lynchand Consensus Economics Forecasts.1) Bond yields of nonfinancial corporations are based on anindex compiled by Merrill Lynch referring to investmentgrade nonfinancial corporations as well as on a high-yieldindex.
Allikad: EKP, Thomson Financial Datastream, Merrill Lynch ja Consensus Economics Forecasts.1) Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete võlakirjade tootlus tugineb Merrill Lynchi indeksile, mis viitab kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõteteinvesteerimisastmele ja kõrgele tootluse indeksile.
Prior to April 1998, only national data are available(Belgium, France, Germany, Italy, the Netherlands and Spain).Yields are aggregated using GDP weights corresponding to thepurchasing power parity in 2001.
Enne 1998.aasta aprilli olid saadaval üksnes riiklikud andmed (Belgia, Hispaania, Holland, Itaalia, Prantsusmaa ja Saksamaa). Tootlusedkoondatakse 2001. aasta ostujõu pariteedile vastava SKPosakaalu abil.
Nominal yields are deflatedby average inflation expectations (published by Consensus Economics Forecasts) over a period equal to the averageduration of the corporate bonds.2) Dividend yields are defined as the annual dividendsanticipated by market participants, expressed as a percentageof the share price.
Nominaaltootlus on korrutatud järgmise neljaaasta inflatsiooniootustega, mille on avaldanud Consensus Economics Forecasts.2) Dividendide tootlus kujutab endast turuosaliste poolt oodatudaastaseid dividende protsendina aktsiahinnast.
Nominal yields are deflated by the HICP.
Nominaaltootluson korrutatud keskmiste inflatsiooniootustega (avaldatud Consensus Economics Forecastsi poolt) ajavahemikuks, mis onvõrdne ettevõtete võlakirjade keskmise kestusega.
WERE SMALL AND MEDIUM-SIZED ENTERPRISES SUBJECT TO LESS FAVOURABLE FINANCINGCONDITIONS THAN LARGE ENTERPRISES IN THE EURO AREA IN 2004?
kulud olid ettevõtete jaoks madalad ningfinantseerimine oli neile üldiselt kättesaadav.
Small and medium-sized enterprises (SMEs) may, in general, be subject to greater constraintsthan large companies in terms of costs of financing and access to external finance.
2004. aastal muutusid pangalaenud ettevõtetejaoks suhteliselt kergemini kättesaadavaks.Eurosüsteemi korraldatud pankade laenutegevuse uuringu tulemused osutavad sellele, et2004. aasta esimesel poolel algas järkjärgulineettevõtetele antavate laenude nõuete karmistamise vähenemine, mis tõi aasta teisel poolelkaasa nende mõningase leevenemise.
In contrast tolarger firms, SMEs are typically not able to raise financing in the capital markets and,therefore, have to rely predominantly on bank credit or more expensive types of externalfinance (e.g. trade credit, leasing and factoring, etc.).
Samal ajalvõis suurte ettevõtete ning väikeste ja keskmisesuurusega ettevõtete rahastamiskuludes täheldada teatud erinevusi (vt taustinfot 4 “Kas 2004.aastal olid rahastamistingimused euroalaväikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoksvähem soodsad kui suurte ettevõtete jaoks?”).
In addition, smaller firms would beexpected, on average, to suffer more from problems relating to potential creditors’ lack ofinformation when trying to obtain funding as they are often younger and face less rigorousreporting requirements (i.e. they provide less detailed accounting statements, etc.).
Mis puudutab aga finantseerimist väärtpaberitekujul, siis oli kaupu ja mittefinantsteenuseidpakkuvate ettevõtete poolt emiteeritud võlakirjade nominaalne ja reaaltootlus ajalooliseltmadalal tasemel (vt joonist 18).
Moreover,SMEs tend to have less collateral (e.g. fixed assets) to offer, which could mitigate the problemsof inadequate information, than more established larger firms.
Dividendidereaaltootlus (mida võib käsitleda omakapitalifinantseerimise reaalkulude näitajana) püsis1990. aastate keskpaigast alates mõõdetudkeskmisest tasemest küll veidi kõrgemal, kuidlanges 2003. aastal saavutatud tipptasemestsiiski allapoole.
As a consequence, banks mayoften apply tighter credit standards to loans to smaller and younger firms as they tend to haveless information about these firms.
Võlakirjade finantseerimise väikesed kuludtulenesid suures osas ajalooliselt madalatestintressimääradest kõigi tähtaegade lõikes ja
The relatively higher interest rates on small-sized loans may be explainedby a number of factors. For example, there may be fixed costs of lending that are notproportional to the size of the loan.
Suurte ettevõtetega võrreldes võivad rahastamiskulud olla väikeste ja keskmise suurusegaettevõtete jaoks üldiselt suuremad ja finantseerimise kättesaadavus väiksem.
Small corporations may also be riskier than larger and moreestablished ones (although the diversification effects for banks may even be greater withrespect to loans to SMEs).
Tavaliselt ei suudaväikesed ja keskmise suurusega ettevõtted finantseerida end kapitaliturgude abil, nagu seda teevad suured ettevõtted, ning peavad seetõttu leppima enamasti pangalaenude või teiste kallimatevälisfinantseerimise liikidega (nt kaubanduskrediit, liising, faktooring jne).
In addition, there may be a lack of competition among lenders to SMEs, which may thus be better able to “lock in” their small-sized borrowers, therebyincreasing these borrowers’ bank switching costs.
Lisaks eeldatakseüldiselt, et finantseerimise taotlemise käigus tekivad väiksemate ettevõtete puhul peamiselt sellised probleemid, mis on seotud võimalikele võlausaldajatele esitatava teabe vähesusega, sesttegu on uuemate ettevõtetega ja nende aruandlus ei ole veel karmidele nõuetele allutatud (s.tnende aruanded ei ole piisavalt üksikasjalikud jne).
Moreover, owing to their relativelyconstrained access to, and higher costs of, external financing, SMEs traditionally rely more oninternal financing by holding, on average, more liquid assets in their balance sheets.
Võrreldes tuntumate ja suuremateettevõtetega on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete käsutuses enamasti ka väiksemadtagatised (nt põhivara), millega võiks leevendada teabe vähesuse probleeme.
Sinceholding liquid assets is costly, this may represent an additional burden for small enterprises.1
Seega võivad pangad rakendada väiksematele ja uuematele ettevõtetele väljastatavate laenude suhtes sagelikarmimaid nõudeid, sest nende kohta on pankadel tavaliselt vähem teavet.
The bank lending survey (BLS), which is conducted by the Eurosystem four times a year, provides qualitative information on the financing conditions of SMEs and large enterprises.
Samuti on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rahastamiskulud (nt mõõdetuna pankadeintressimäärades) tihti suuremad kui suurte ettevõtete omad.
In particular, the BLS reports the changes in credit standards forloans granted to large enterprises and SMEs (see Chart A).
Väikesemahuliste laenudesuhteliselt kõrged intressimäärad võivad tuleneda erinevatest teguritest.
Chart A Changes in the credit standards applied to the approval ofloans orcreditlinestonon-financialcorporations
Joonis A Muutused laenunõuetes, mida kohaldataksekaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvateleettevõtetele laenude või krediidilimiidi heakskiitmisel
(net percentages)
(netomäär protsentides) väikesed ja keskmise suurusega ettevõttedsuurettevõtted
Source: ECB.Note: The net percentages refer to the difference between the sumof the percentages for “tightened considerably” and “tightenedsomewhat” and the sum of the percentages for “eased somewhat”and “eased considerably”.
Sellest tulenevalt pööratakse viimasel ajal üha enam tähelepanu euroalal valitsevatele rahastamistingimustele, mis puudutavad väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid.
The introduction of the new MFI interest ratestatistics (from January 2003 onwards) allowsrates on loans of different sizes (below andabove 1 million) to be compared.2 Assumingthat loans of more than 1 million are grantedmore often to large enterprises, a comparisonof interest rates charged on loans of differentsizes may provide some information on SMEs’ costs of financing compared withthose of large enterprises.
Eurosüsteemipoolt neli korda aastas korraldatav pankade laenutegevuse uuring annab kvalitatiivset teavetnii väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kui ka suurte ettevõtete rahastamistingimustekohta.
Naturally, this canonly be a rough distinction. Throughout theperiod from January 2003 to December 2004,the level of interest rates on small-sized MFIloans (as measured by MFI interest rates on
Eelkõige toob pankade laenutegevuse uuring esile muutused suurtele ettevõtetele ningväikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele väljastatavate laenude nõuetes (vt joonist A).Alates 2002. aasta neljandast kvartalist on pankade poolt väikestele ja keskmise suurusegaettevõtetele ning suurtele ettevõtetele väljastatud laenude nõuded muutunud üsna sarnaselt –nende karmistumine on järk-järgult vähenenud.
1For a more detailed discussion of the financing of SMEs in Europe, see “Europe’s changing financial landscape: The financing ofsmall and medium-sized enterprises”, EIB Papers, vol.
Suurtele ettevõtetele väljastatud laenude nõudedon keskmiselt olnud pigem vähem karmimad ning alates 2004. aasta teisest kvartalist on needisegi leevenenud.
8, No 2, 2003, and the European Commission’s “SMEs and access tofinance”, Observatory of European SMEs, 2003, No 2.2See also Box 13 entitled “Financial integration in the euro area credit market” later in this report.
2004. aasta neljandas kvartalis vähenes aga väikestele ja keskmise suurusegaettevõtetele väljastatud laenude nõuete karmistumine veidi rohkem ning esimest korda pärastpankade laenutegevuse uuringu korraldamise alustamist võis täheldada nende leevenemist.
Chart B MFI interest rate spreads betweensmall-sized loans and large-sized loans tonon-financial corporations1), 2)
Joonis B Rahaloomeasutuste kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvatele ettevõtetele väljastatud väiksemate jasuuremate laenude intressimäärade vahe 1) 2)
(percentage points; new business loans) over one and up to five years’ initial rate fixationover five years’ initial rate fixationfloating rate and up to one year initial rate fixation
(protsendipunktides, uued laenud ja hoiused) intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui üheks aastaks ja kuni viieks aastaks intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui viieks aastaks ujuv intressimäär ja intressimäära esialgne fikseeriminekuni üheks aastaks
2004 loans of up to 1 million to non-financialcorporations) was between 0.4 and 1.8percentage points higher than the level ofinterest rates on larger MFI loans (asmeasured by MFI interest rates on loans ofmore than 1 million to non-financialcorporations) (see Chart B). Overall in theperiod since January 2003, the spreadsbetween small-sized loans and large-sizedloans changed only slightly.
Allikas: EKP.1) Alates 2003. a detsembrist arvutatakse rahaloomeasutustekaalutud intressimäärad riikide osakaalude abil, mis tuginevaduute laenude ja hoiuste 12 kuu libisevale keskmisele mahule.Jaanuarist kuni novembrini 2003 arvutati rahaloomeasutustekaalutud intressimäärad riikide osakaalude abil, mis tuginesiduute laenude ja hoiuste 2003. aasta keskmisele mahule.
Looking at recentdevelopments in more detail, in 2004, thespread of interest rates on small-sized loansover both those on large-sized loans with overone year’s and up to five years’ initial ratefixation and those on such loans with over fiveyears’ initial rate fixation decreased slightly(by 10 and 15 basis points respectively),while it remained broadly unchanged over theinterest rates on loans with floating rates andup to one year’s initial rate fixation.
Lisateabe saamiseks vt 2004. aasta augusti kuubülletääni taustinfotpealkirjaga “Analysing MFI interest rates at the euro area level”.2) Väiksemad laenud on kuni 1 mln EUR suurused laenud jasuuremad laenud üle 1 mln EUR suurused laenud.
Source: ECB.1) For the period from December 2003 onwards, the weightadjusted MFI interest rates are calculated using countryweights constructed from a 12-month moving average of newbusiness volumes.
ja keskmise suurusega ettevõtete rahastamiskulude kohta võrreldes suurte ettevõtete omadega.Loomulikult on siinkohal tegu vaid üldise eristusega.
For the preceding period, from January to November 2003, the weightadjusted MFI interest rates arecalculated using country weights constructed from the averageof new business volumes in 2003.
Tervikuna onväikese- ja suuremahuliste laenude hinnavahemuutunud alates 2003. aasta jaanuarist vaidvähesel määral.
For further information, seethe box entitled “Analysing MFI interest rates at the euro arealevel” in the August 2004 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.2) Small-sized loans are loans up to 1 million and large-sizedloans are loans over 1 million.
2Vt ka käesoleva aastaaruande taustinfot pealkirjaga “Euroala laenuturu finantslõimumine”.
It is difficult to draw firm conclusions on thebasis of the evidence available.
Olemasolevate andmete põhjal on raske kindlaid järeldusi teha.
While the costof financing of SMEs remained relativelyhigh compared with large companies, thedevelopments in 2004 were broadly similarfor small and large companies.
Kuigi väikese ja keskmise suurusega ettevõtete rahastamiskulud jäid suurte ettevõtetega võrreldes suhteliselt suureks, olid2004. aasta arengusuunad väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul sarnased.
At the sametime, some evidence suggests that SMEs’access to finance improved significantly inthe same period.
Samal ajalviitavad mõned näitajad sellele, et finantseerimine muutus väikeste ja keskmise suurusegaettevõtetele oluliselt kättesaadavamaks.