natgillin/translations-raw huggingface dataset:
e spheres with the highest scientific, socialand political consensus concerningrecognition of the social value addedcontributions of the SE are social cohesion,employment, generating and maintainingthe social and economic fabric, thedevelopment of democracy, socialinnovation and local development.However,the SE also makes notable contributions toa fairer distribution of income and wealth,to creating and providing welfare services(such as social, health and social securityservices), to sustainable development, togreater democracy and involvement by thepublic and to increasing the efficiency ofpublic policies.
Paljud uurimused on näidanud, et sotsiaalmajandus moodustab süsteemi reguleerivaruumi, et saavutada sotsiaalse ja majandusliku arengu tasakaalustatum mudel.
Many studies have shown that the SEforms a space that regulates the system inthe interests of achieving a more balancedmodel of social and economic development.is regulatory role shows itself on differentlevels, such as in the definition of socioeconomic activities, in the accessibility ofservices (geographically, socially, financiallyand culturally), in its ability to fit services toneeds and in its ability to generate stabilityin a context of eminently cyclical economies.e capacity of the SE to generate newopportunities for society has also beenshown, as has the fact that this is a social
Nimetatud reguleeriv roll ilmneb eri tasanditel,näiteks sotsiaalmajandusliku tegevuse määratlemisel, teenuste kättesaadavuse tagamisel (geograafiliselt, sotsiaalselt, rahaliselt jakultuuriliselt), selle võimes kohandada teenuseid vastavalt vajadustele ning luua stabiilsust suurelt jaolt tsüklilise majandusetingimustes.
Social cohesion:Complementing and, aboveall, paving the way for public action in thestruggle against social exclusion, the SE hasdemonstrated its capacity to increase thelevels of social cohesion on two ways.In thefirst place, it has contributed to the socialand work integration of clearlydisadvantaged people and geographicalareas; this has been particularly evident inthe case of associations, foundations, and
Lisaks on selgunud, et sotsiaalmajandusel on võime luua ühiskonnaleuusi võimalusi ning et kõnealune sotsiaalsektor toob kaasa sellise arengu, kus esikohale asetatakse inimesed.
E ministries of work and social affairs thattend to be responsible for fostering the SE.e European Union's Lisbon Strategyitself expressly recognizes the SE as the coreof its employment policy.
AN DUSE U RO O P näidanud, et sotsiaalmajandus on Euroopastugev töökohti loov sektor ja et ta on tööhõiveprobleemide suhtes tundlikum kui teised majandusvaldkonnad (vt CIRIEC,2000).
H E culture and a business fabric; d) it can hookup the generation and/or expansion ofeconomic activity to local needs (e.g.community services) and/or the localproductive fabric; e) it can maintaineconomic activities at risk of disappearingowing to lack of profitability (e.g. crafts) orstrong competition (traditional industries);f) it can generate social capital as Putnamunderstands it, as the fundamentalinstitutional foundation for fosteringsustained economic development.
Samuti on esile toodud sotsiaalmajanduseteatud omadusi praegustes globaliseerumisetingimustes, kus tootmisprotsesside ümberpaigutamine on piirkondadele pidev väljakutse. Nimelt kaldub sotsiaalmajanduslikjuhtimis- ja otsustamisvorm, mis põhinebdemokraatlikel põhimõtetel ja kodanikuosalusel, jätma majandusprotsesside juhtimise asjaomase piirkonnakodanikuühiskonna ülesandeks (vastupidiselt kapitaliinvestoritele), liites ettevõttedparemini kogukonnaga ja andes kohalikulepiirkonnale suurema vabaduse määratledaoma arengumudel.
In particular, the SE has contributed tocreating new jobs, retaining jobs in sectorsand businesses in crisis and/or threatenedby closure, increasing job stability levels,bringing jobs out of the black economy intothe official one, keeping skills alive (e.g.crafts) and exploring new occupations (e.g.social educator) and developing routes intowork for groups that are especiallydisadvantaged and falling into socialexclusion.Over the last few decadesstatistical data have shown that it is apowerful job-creating sector in Europe,with greater sensitivity to employment thanthe other sectors of the economy (see CIRIEC 2000).
Makromajanduslikust vaatepunktist lähtudes on üks põhiprobleem kõnealuse sektori ja tema algatuste suurkillustatus ning tema struktuurilised takistused rühmade moodustamisele.Teine suurprobleem on sotsiaalmajandusorganisatsioonide struktuuriline suundumus kaotadaoma iseloomulikke omadusi või isegi muutuda traditsiooniliseks tulundusettevõtteksnende sotsiaalmajandusettevõtete puhul,mis on kõige enam seotud turuga, või muutuda valitsusasutuste instrumendiks võiisegi neist sõltuvaks (eriti rahaliselt), kuinad on suuremalt osalt seotud valitsusasutustega. Kirjeldatud nähtust nimetatakse organisatsiooniliseks isomorfismiks.
Equally, certain properties of the SE havebeen highlighted by the current context ofglobalisation, where relocations of pro -duction processes are constantly challengingthe regions:the authentic SE form ofcontrol and decision-making, based ondemocratic principles and citizenparticipation, tends to keep the reins of theeconomic process within the civil society ofits own area (unlike capital investors),anchoring enterprises better within thecommunity and giving the local area greaterautonomy to define its own model ofdevelopment.
Uuendustegevus. Samuti on tähtis sotsiaalmajanduse uuendusvõime, mida Shumpeter on määratlenud eri mõõtmetes (toode,protsess, turg ja organisatsioon), eriti Euroopa ühiskonna muutumisprotsessides.
In the sphere of technological innovation,too, especially in contexts where SE innovation systems are developed, thegeneration and dissemination of new ideasand innovations has shown higher successrates.A key factor in these systems is thestable alliance between the different agentsof a region involved in fostering the SE,such as the government agencies in chargeof these matters, the universities, thefederations and the business sector of the Social Economy itself.Some examples are Quebec, the Mondragón Cooperative Corporation and the CEPES-Andalusiasystem in the South of Spain.
Sotsiaalsektori ja ühiskonna otsekontakt annabsotsiaalmajandusele erilise võime märgatauusi vajadusi, suunata need avalikku haldusse ja traditsioonilistesse kasumit taotlevatesse eraettevõtetesse ning vajaduselpakkuda uusi loomingulisi lahendusi. Näiteks 19.sajandil olid vastastikuse abistamiseühingud ja vastastikused ühingud teerajajad selles, et vastasid uue tööstusühiskonnavajadustele, kattes elanike terviseriskid.
Innovation has not received balancedfunding from public authorities and privateinstitutions, however.
Samuti aitasid nad töölisklassi tulu säilitadaning kujundasid suuri sotsiaalseid ja institutsioonilisi uuendusi, mis olid Euroopariiklike sotsiaalsüsteemide eelkäijaid.
Preference has beengiven to financing technological innovationrather than other forms of innovationwhere the SE is a greater leader.
Praeguste sotsiaalkindlustusmudelite mitmekesisus tulenebki neist paljudest viisidest,kuidas tolleaegsed sotsiaalmajanduse orga-
Innovation:e SE's capacity for inno -vation, in the different dimensionsidentified by Shumpeter (product, process,market and organisation), is no lessimportant, especially in the processes ofchange within European society.e directcontact between this social sector andsociety endows it with a special capacity fordetecting new needs, channelling them intothe public administration and traditionalprofit-making private enterprises and,where appropriate, coming up with creativeinnovatory responses.In the nineteenthcentury, for example, mutual assistance
Sotsiaalmajandus on eelkõige aidanud luuauusi töökohti, säilitada töökohti sektoritesja ettevõtetes, mis on kriisiolukorras ja/võisulgemise ohus, tõsta töökohtade stabiilsust, muuta mitteametlikud töökohadametlikuks, säilitada oskusi (nt käsitöö),edendada uusi ameteid (nt sotsiaalpedagoog) ning leida viise, kuidas suunata tööturule inimrühmi, kes on eriti ebasoodsatestingimustes ja keda ähvardab seetõttu sotsiaalse tõrjutuse oht. Viimase paari kümnendi jooksul on statistilised andmed
Employment:It is in the regulation of thenumerous imbalances in the labour marketthat the social value added by the SEbecomes most visibly and explicitlyapparent.It is hardly surprising that amongthe European governments it is the
Euroopa ülesehitamine. Ajalooliselt on sotsiaalmajandus olnud seotud ka Euroopaülesehitamise projektiga, alates Rooma lepingutest, milles nimetati ühistuid sõnaselgelt ettevõtluse üheks vormiks, kuni
If it really wants to develop its
Kohalik ja piirkondlik areng.
Local and regional development:e SE alsoconstitutes a strategic motor for local andregional development.Indeed, it shows agreat potential for activating endogenousdevelopment processes in rural areas, forreactivating declining industrial areas andfor rehabilitating and revitalising run-downurban areas, in short, for contributing toendogenous economic development,restoring competitiveness to extensive areasand facilitating their integration at nationaland international level, rectifying significantspatial imbalances.is capacity issupported by arguments that fit in with theconceptual parameters of the Swedish Nobel prizewinner Gunnar Myrdal'seconomic development theory, as itpromotes spread effects(local-leveldevelopment and accumulation processes)and minimises the regression or backwasheffects: a) given its authentic profit andsurplus distribution logic, it shows a greaterpropensity to reinvest the profits in thegeographical area where they weregenerated; b) it is able to mobilise not onlythe agents with the best knowledge of theirmedium and in the best position to initiatesuitable initiatives, but also the resourcesthat exist at local level; c) it is capable ofcreating and spreading entrepreneurial
Sotsiaalmajanduse nimetatudvõimet toetavad väited, mis sobivad Rootsi Nobeli preemia laureaadi Gunnar Myrdalimajandusarengu teooria kontseptuaalseteparameetritega, sest see edendab kohalikkearengu- ja akumulatsiooniprotsesse (spreadeffect) ning vähendab tagasilangust (backwash effect). a) Arvestades sotsiaalmajanduse kasumi ja ülejäägi jagamise loogikat,näitab sotsiaalmajandus suuremat kalduvust kasum uuesti investeerida samasse piirkonda, kus see saadi. b) Sotsiaalmajandussuudab mobiliseerida mitte ainult osalejaid,kes on oma vahenditest hästi teadlikud jakellel on parimad tingimused algatuste käivitamiseks, vaid ka kohaliku tasandi ressursse. c) Sotsiaalmajandus suudab luua jalevitada ettevõtlikkust ja ettevõtlusstruktuuri. d) Sotsiaalmajandus saab siduda majandustegevuse loomise ja/või laienemisekohalike vajadustega (nt kohalikud teenused) ja/või kohaliku tootmisstruktuuriga. e)Sotsiaalmajandus suudab säilitada majandustegevused, mis on kadumisohus kasumi
LEGISLATION FOR THE SOCIALECONOMY ACTORS IN THEEUROPEAN UNION
SOTSIAALMAJANDUSE OSALEJAIDPUUDUTAVAD ÕIGUSAKTIDEUROOPA LIIDUS
T full potential, the SE needs to createmechanisms to resist this dilution ordegeneration, organise self-sustainingdevelopment mechanisms that will preventits becoming dependent on the other twosectors and forge alliances.From themicroeconomic point of view the mainproblems are,on the one hand,the difficultythat SE companies and organisations havein attracting capital to finance theirinvestments and activities and, on the other,their tensions in retaining strategic humanresources.
Vastastikusedühingud, liidud ja sihtasutused on pool sajandit pärast oma põhimõttelist kadumisttaas tasapisi levimas ja end avastamas samaaegselt kõnealuste riikide kodanikuühiskonna, sotsiaalsete liikumiste jaametiühingute arenemisega.
is important social sector is widelyrecognised by the institutions of the various EU countries in terms of legislation andpolicies.
Mitmete ELi riikide institutsioonid tunnustavad kõnealust olulist sotsiaalset sektorit õiguslikus ja poliitilises mõttes.
Developing this 'third pillar' is of interest tothe new member states if they wish tofollow the European model of developmentand achieve fast, adequate integration intothe European social model.
Kirjeldatud nn kolmanda samba arendamine on uute liikmesriikide huvides, kuinad soovivad järgida Euroopa arengumudelit ning asjakohaselt ja kiirelt integreeruda Euroopa sotsiaalmudelisse.
Building Europe:Historically, the SE has notbeen unconnected with the project ofbuilding Europe, from the Treaty of Rome,which explicitly acknowledged thecooperatives as forms of entrepreneurship,to the European Constitution project,which refers to a social market economy.Toreach the levels of welfare and progress thatthe 'Western' countries of the European Union enjoy, the European social andeconomic model has needed thecontribution of the SE, which has provedcapable of occupying a space that balanceseconomic and social aspects, mediatesbetween public institutions and civil society e statutory provisions defining thisframework establish three types ofrecognition of this sector:1) explicitrecognition by the public authorities of thedifferent identity of these organizations,which require special treatment.In thisrespect, the purpose of the code of law is toestablish them as Private Agents; 2)recognition of these organisations' capacityand liberty to operate in any sector ofeconomic and social activity; 3) recognitionof the SE's role as an interlocutor in theprocess of drawing up and applyingdifferent public policies, viewing it as codecision maker and co-executor of thepolicies.
liikmete ja kolmandate osapoolte õigused,kuid mitte alati ei ole nende jaoks riiklikultasandil spetsiaalset seadust,mis reguleerikskõiki ühistuid. Mõnes riigis, nagu Taani,Tšehhi Vabariik ja Ühendkuningriik, ei oleüldiseid ühistuid käsitlevaid õigusakte, kuigion mõned õigusaktid teatud konkreetsetliiki ühistute kohta, nagu näiteks elamuühistud (Taanis) või krediidiühistud(Ühendkuningriigis ja Tšehhi Vabariigis).Teistes riikides, nagu Hispaanias, Itaalias ja Prantsusmaal, on kõnealuses valdkonnasseevastu liiga palju õigusakte, millest igaükskäsitleb eri ühistuliike ja eri valitsustasandeid (riiklik ja piirkondlik tasand).
In the case of the cooperatives, which areexplicitly recognized in Article or Section48 of the Treaty of Rome as a specific typeof company and also in the constitutions ofvarious member states, like Greece, Italy,Portugal and Spain, although they have aregulatory framework within which theycan operate and which guarantees the rightsof members and third parties there is notalways a specific law at national level thatregulates all cooperatives.Indeed, certaincountries such as Denmark, the Czech Republic or the United Kingdom lackgeneral laws on cooperatives although theyhave some laws for specific types ofcooperative, like housing cooperatives in thecase of Denmark or credit cooperatives orcredit unions in the United Kingdom andthe Czech Republic.is contrasts with thesituation in other countries like Spain, Italyor France, which suffer from legislativeinflation in this area, with different lawsaccording to the type of cooperative andlevel of government (national and regional).
Õigussätted, mis moodustavad kõnealuseraamistiku, annavad nimetatud sektorilekolme laadi tunnustuse: 1) riigiasutusedtunnustavad kõnealuste erikäsitlust nõudvate organisatsioonide spetsiifilist iseloomu.Asjaomase õigusakti eesmärk on määratleda neid erasektori osalejatena; 2) tunnustatakse kõnealuste organisatsioonidesuutlikkust ja vabadust tegutseda mis tahesmajandus- ja sotsiaalse tegevuse valdkonnas; 3) tunnustatakse sotsiaalmajanduserolli kaasarääkijana riigi poliitikate väljatöötamisel ja rakendamisel, käsitledes tedakaasotsustajana ja poliitikate kaaselluviijana.
In Europe, the different forms of the SE donot always enjoy an adequate level ofinstitutionalization in these three areas.
Euroopas ei ole sotsiaalmajanduse eri vormid alati nimetatud kolmes valdkonnas asjakohaselt institutsionaliseeritud.
An analogous situation is found in thedifferences in legal status ofthe formstaken by the SE in Europe.
Samasugune olukord valitseb ka Euroopasotsiaalmajanduse vormide erineva õigusliku staatuse osas.
Three groupsofcountries may be identified:the firsthas specific legislation for the SE forms,
Ühistute puhul, keda Rooma lepingu artiklis 48 tunnustatakse selgelt äriühingu teatud liigina, samuti mitmete riikide, nagu Kreeka, Itaalia, Portugal ja Hispaania, põhiseaduses, on küll olemas õigusraamistik,milles nad võivad tegutseda ja mis tagab
As far as the first is concerned, not all formsof the SE are recognised to the same extentin the legal systems of the differentcountries of the European Union.
Puudujäägid õigusaktides võivad põhjustada suuri raskusi nende rühmade õiguslikus seisundis, kes soovivad asutadasotsiaalmajandusorganisatsiooni: õigusraa-
United Kingdom, or where these legalforms had been increasingly losing socialprestige through being considered vestigesof the old regime, as in the new members in Central and Eastern Europe.
sätete eesmärk on seda eripära kajastada,kehtestades muu hulgas demokraatliku otsuste tegemise põhimõtte ning kasumi jaülejäägi jaotamise eeskirjad.
many countries that have a special taxsystem do not extend it to all co-operatives.In Ireland, for instance, it is only applicableto credit unions and in Greece only toagricultural cooperatives.
Kuid sellinespetsiifiline modus operandiei ole neutraalne, sest kõnealuste õiguslike vormidekasutamine tekitab asutajarühmale ja majandusosalejatele võrreldes teiste eraettevõtte vormidega suhteliselt suuremaidtegevuskulusid.
the second has some statutory provisionscovering SE organisations scatteredamong different laws and the third lacksany trace of legislation governing certainforms of the SE.
mistik võib takistada uute vormide arengut,kui olemasolevaid vorme ei kohandata uutele vajadustele.
H E the legal framework should institutemeasures to compensate for the operationaldifficulties suffered by legal forms thatafford poorer opportunities.esemeasures may be grants but they can alsotake the form of tax concessions.At thesame time, however, lawmakers should setup suitable mechanisms to prevent certaineconomic agents from behavingopportunistically and taking advantage ofthe compensations for adopting these formswithout shouldering their respective costs.
Viimastel aastatel on mitmetes riikides vastuvõetud õigusaktidega, ntspetsiifilised õigusaktid, mis käsitlevad sotsiaalettevõtteid (Soome 2003. aasta seadus,Leedu 2004. aasta seadus ja Itaalia seadusnr 118/2005), sotsiaalühistuid (Poola ja Portugali 2006. aasta seadused) ja ühiskondlikku kasu pakkuvaid mittetulundusorganisatsioone (Itaalia seadus nr460/1997), või uusi vorme arvesse võtvatemuudatustega olemasolevates õigusaktides(nt 2001. aastal Prantsusmaal loodud ühiseid huve teenivad ühistud või viimastel aastatel Hispaania ühistuid käsitlevatesõigusaktides nimetatud sotsiaalsete algatuste ühistud), tahetud luua raamistik nnuue sotsiaalmajanduse arenguks. Eriti olulised on viimastel aastatel mitmetes uutesliikmesriikides vastuvõetud õigusaktid.
Equally, the removal of the proposals for a European Mutual Society Statute and a European Association from the European Commission's agenda in the past few yearshas been a serious setback to providinggreater opportunities for the deployment ofthese forms of the SE in this continent.
Kuigi sotsiaalmajanduse vormide kohta on olemas sätted, milles tunnustatakse nende õigust turul vabalt tegutseda nagu mis tahes muu erasektori osaleja, võivad valdkondlikud eeskirjad seadapiirid nende juurdepääsule teatud tegevusvaldkondadele ja seal tegutsemisele.
Shortfalls in the legislation can causeserious difficulties as regards the legalposition of groups that wish to set up SEorganisations:the legal framework can actas a brake on the deployment of new formsif the existing ones cannot be adapted tonew necessities.In this respect, the objectiveof the new legislation that has appeared inrecent years in different countries, like thespecific laws concerning social companies(Act of 2003 in Finland, Act of 2004 in Lithuania and Act 118/2005 in Italy),social cooperatives (Acts of 2006 in Polandand Portugal) and nonprofit organizationsof social utility (Decree 460/1997 in Italy)or the modifications to existing laws toreflect new forms (like the cooperativesocieties of collective interest created in2001 in France, or the social initiativecooperatives that have appeared in recentyears in the different laws concerning Spanish co-operatives), has been to providea channel for the development of anemerging 'New Social Economy'.e recentlegislation passed in the last few years inseveral of the new European Unionmember states is particularly significant.
Euroopa tasandil aitab uus Euroopa ühistute põhikiri juba kaasa selle sotsiaalmajanduse vormi levikule, parandades mitteüksnes Euroopa ühistute piiriülese tegevusearenguvõimalusi, vaid eelkõige edendadeskõnealuse sektori arengut neis riikides, kuspuudub oma põhikiri, nagu Ühendkuningriik, või sellistes riikides, nagu uued Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriigid, kus ühiskondsuhtub sellistesse õiguslikesse vormidessehalvasti, pidades neid vana režiimi jäänukiks.
e specificity of the organisations in theSE is based on certain characteristic valuesand principles.e purpose of the rulesthat govern these organisations is to reflectthis specificity, laying down the principle ofdemocratic decisionmaking andlimitations on how profits and surpluses aredistributed, among others.However, thisspecific modus operandiis not neutral. euse of these legal forms occasions thefounding groups and economic agentsrelatively higher operating expensescompared to other forms of privatecompany.e expenses entailed by thespecific features of the SE organisationsrespond to their internalisation of socialcosts, linked to the democratic decisionmaking process, the way that surpluses areallotted and the nature of the goods andservices produced, which are basically ofsocial and/or general interest, compared tothe externalisation of private costs bytraditional for-profit private companies.
Euroopa vastastikuste ühingute põhikirja ja Euroopa ühenduste põhikirja ettepanekutekustutamine Euroopa Komisjoni tööprogrammist on viimastel aastatel andnud tõsise tagasilöögi kõnealuste sotsiaalmajanduse vormide arengule Euroopas.
From the perspective of guaranteeing equalopportunities among different types oforganization, and given that unequalsituations call for differences in treatment,
Sotsiaalmajandusorganisatsioonide eripärapõhineb teatud väärtustel ja põhimõtetel.Nimetatud organisatsioonide reguleerivate
At the European level, the new Statute fora European Cooperative Society is alreadyfavouring the spread of this form of the SE,not only improving the possibilities of the European co-operatives' conductingtransnational activities but also, above all,developing the sector in countries whichlack their own statute, as in the case of the
Enamikus Lääne-Euroopa liikmesriikideson sotsiaalmajanduse neljale peamisele õiguslikule vormile maksude osas ette nähtudmingit laadi erikäsitlus. Nimetatud maksualased erimeetmed annavad eriti suurt kasuliitudele ja sihtasutustele, seda nende mittetulundusliku iseloomu ning vahendite ja tulude jagamise viisi tõttu, keskendudespeamiselt sotsiaalset ja/või üldist huvi pakkuvale tegevusele.Kõnealuseid õigusakte on
PUBLIC POLICIES TOWARDSTHE SOCIAL ECONOMYIN EUROPEAN UNION COUNTRIES
SOTSIAALMAJANDUST EDENDAVAVALIKU SEKTORI POLIITIKAEUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDES
European Union has been patchy in bothits extent and its content.
Üldiselt on tegemist olnud valdkondliku poliitikaga, mison otseselt,kuigi fragmentaarselt ja hajusalt,puudutanud institutsioonilisi vorme, mismoodustavad sotsiaalmajanduse.