natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Commission has also refined its policies and practices in the management of projects. The rules now established will be applied to activities in the 10 new Member States during the 2004–06 period and to those projects assisted already under the Structural Instrument for Pre-Accession (ISPA) (2).
See suhteliselt vähene avalik tuntus on seletatav faktiga, et esiteks oli selle loomisel abikõlblikkus fondi jaoks piiratud ainult neljaga viieteistkümnest liikmesriigist, ja teiseks, et fond asutati teatava eripäraga selle eesmärkide ja rakendamise suhtes.
The Commission took the view that such strategies should be defined and set down formally in one or more ‘strategic reference frameworks’ in each beneficiary State.
> teatavaid meetmeid fondi ratsionaalsemaks juhtimiseks, nagu näiteks uus standardne taotlusvorm. Ühtekuuluvusfond asutati ametlikult nõukogu 16. aprilli
The distinctive features of the Cohesion Fund — 1994
1994. aasta määrusega (3
From the outset, the specific c differences of the Cohesion Fund, compared with the then system for the Structural Funds, were as follows.
Algusest peale olid Ühtekuulu- vusfondil struktuurifondide süsteemiga võrreldes järgmised erijooned:
> certain measures to rationalise the management of the Fund, such as a new standard application form. > The Cohesion Fund provided support to projects within the eligible Member State without internal regionaldistinction. Other developments in the implementation of the Fund since 1999 can be characterised as improvements in the rules governing projects and clarification of the Commission policy in appraising and managing projects.
Ülejäänud arenguid fondi rakendamisel alates aastast 1999 võib iseloomustada kui projektide halduseeskirjade täiustamist ja komisjoni poliitika selgitamist projektide hindamisel ja juhtimisel.
In the 2000–04 period, common rules, to be respected in implementation, were fixed by Commission regulations.
> Ühtekuuluvusfond toetas projekte abikõlblikes liikmesriikides ilma sisemise piirkondliku eristamiseta. Ajavahemikus 2000–2004 olid rakendamisel täitmisele kuuluvad üldeeskirjad fikseeritud komisjoni määrustega.
The rules modified in this way relate to:
Sel viisil muudetud eeskirjad käsitlesid:
> Macroeconomic conditionality was attached to the Cohesion Fund as a funding mechanism. Essentially, the eligible Member States had to submit a convergence programme with a view to joining the euro zone. In complying with that programme each State had to avoid an excessive public deficit. As the Fund’s objective was to replace national expenditure, the additionality test of the Structural Funds was not applied. > financial management and control and financial corrections procedures (2002); > eligibility rules that align more closely to the Structural Funds eligibility fiches (2003); > The assistance was targeted on meeting the objectives of the environment action programme and contributing to the trans-European networks — transport. > simplified rules on information and publicity (2004). > The overall breakdown of assistance to projects in the eligible sectors of environment and transport had to reflect a suitable balance. The Commission interpreted this to mean a 50:50 balance in assistance to the two sectors. These regulations simplified the grant decision used for each project and brought the implementation regime for the Fund closer to that of the Structural Funds.
> finantsjuhtimist ja kontrolli ning finantskorrektsiooni protseduure (2002); > abikõlblikkuse eeskirju, mis oleks tihedamalt seotud struktuurifondide abikõlblikkuskriteeriumitega (2003); > Makromajanduslike tingimuste rahuldamine seoti Ühtekuuluvusfondi rahastamismehhanismiga. Abikõlblikel liikmesriikidel tuli eeltingimusena esitada eurotsooniga ühinemisele suunatud lähenemisprogramm. Vastavalt sellele programmile pidi iga riik vältima liigseid avaliku sektori eelarvepuudujääke. Kuna fondi eesmärgiks oli riiklike kulutuste asendamine, ei kohaldatud struktuurifondidele täiendavaid kontrollprotseduure. > lihtsustatud teavitamis- ja avalikustamisreegleid (2004). > Abi suunati keskkonnaalase tegevusprogrammi sihtaladele ja üleeuroopalise transpordivõrgu toetamisele. Need määrused on lihtsustanud otsuste vastuvõtmist toetuste määramisel iga projekti jaoks ning lähendanud nende rakendamise korda struktuurifondides kehtivale korrale.
Also, the Commission policy and practice in appraising large projects under the Structural Funds and the Cohesion Fund were also refined with the publication of the revised Guide to cost-benefit analysis of investment projects in 2002 (6).
> Toetuse jaotumine projektidele abikõlblikes keskkonnaalastes ja transpordisektorites pidi olema sobivalt tasakaalustatud. Komisjon määras tasakaaluks toetuste vahel neile kahele sektorile suhte 50 : 50. > Komisjon määras toetusi eraldi projektidele liikmesriikide taotluste alusel ning üldreeglina pidi projekti minimaalne abikõlblik maksumus moodustama vähemalt 10 miljonit eurot. Samuti on komisjoni poliitika ja praktika täiustamisele suurte projektide hindamisel Ühtekuuluvusfondi ja struktuurifondide raames kaasa aidanud 2000. aastal avaldatud parandatud Investeerimisprojektide kulude--tulude analüüs (6).
The Cohesion Fund A boost for European solidarity
Euroopa solidaarsuse võimendaja
Communicating about the Cohesion Fund: the new regulation
Ühtekuuluvusfondi tegevusest teavitamine: uus määrus
As with the Structural Funds, information and publicity have to be provided regarding projects financed by the Cohesion Fund.
Nagu ka struktuurifondide korral, tuleb Ühtekuuluvusfondi poolt fi nantseeri-tavaid projekte saata teavitamise ja avalikustamisega.
In this respect, the new regulation ratified in 2004 significantly simplifies the measures laid down in Decision (EC)No 455/1996 which applied until recently.
Selles suhtes lihtsustab 2004. aastal vastu võetud määrus oluliselt kuni viimase ajani kehtinud määruse (EÜ) nr 455/1996 meetmeid.
The new Regulation (EC) No 621/2004, first of all reiterates the two principal messages around which Cohesion Fund communication should be structured, namely:
Uus määrus (EÜ) nr 621/2004 kordab kõigepealt kahte keskset sõnumit, mille ümber tuleb struktureerida Ühtekuuluvusfondi teavitamispoliitikat, nimelt:
> the project supported by the Fund contributes to the reduction of social and economic disparities between European Union citizens; > successful implementation of the project has been made possible through the financial contribution from the Cohesion Fund. As well as explaining the project’s practical impact, the first message is a reminder of the objective of European intervention: the Union promotes equal opportunities among its citizens.
> fondi poolt toetatud projekt panustab sotsiaalse ja majandusliku ebavõrdsuse vähendamisse Euroopa Liidu kodanike vahel; > projekti edukas rakendamine on saanud võimalikuks tänu Ühtekuuluvusfondi rahalisele toetusele. Lisaks projekti praktiliste tulemuste selgitamisele kujutab esimene sõnum endast meeldetuletust Euroopa Liidu sekkumise eesmärgi kohta: liit töötab võrdsete võimaluste heaks oma kodanike vahel.
Furthermore, reference to the term ‘citizen’ is not purely a formality: the final receiver of the communication, the citizen, has to feel that he or she is implicated.
Ning termini “kodanik” kasutamine ei kujuta endast kõigest formaalsust: teavitamise lõppadressaadid, kodanikud, peavad tunnetama, et mõeldud on just neid.
The messages can be expressed in terms other than those in the regulation and there is no ban on using simple and catchy expressions.
Sõnumeid on võimalik väljendada ka määruses kasutatutest erinevate terminitega.
The two messages are reinforced by the inclusion of the EU flag.
Selle eesmärgi täitmisel ei ole keelatud kasutada lihtsat ja kaasahaaravat sõnastust.
In terms of the communication tools and actions to be used, the only stipulations included in the regulation concern media relations and the positioning of signboards and commemorative plaques.
Neid kahte sõnumit võimendab ELi lipu kaasamine. Mis puudutab kasutatavaid teavitamisvahendeid ja -tegevusi, sisaldab määrus ainult teatavaid tingimusi meediasuhete ning siltide ja tänutahvlite paigutamise kohta.
At the end of the 1993–99 period, in common with the Structural Funds, there was a significant unspent commitment balance under the Fund representing around 120 % of the 1999 budget for the Cohesion Fund by the end of 2000.
Ajavahemiku 1993–1999 lõpus tekkis koos struktuurifondidega märkimisväärne maksebilansi ülejääk, mis moodustas 2000. aasta lõpuks ligikaudu 120% Ühtekuuluvusfondi 1999. aasta eelarvest.
Now, with more than half of the members of the EU-25 implicated directly in its activities, the relative importance of the Cohesion Fund has increased.
Nüüd, kui Ühtekuuluvusfondi tegevusse on otseselt kaasatud üle poole EL-25 liikmetest, on selle suhteline tähtsus suurenenud.
Moreover, an increased proportion of the money being made available under cohesion policy to each of the new Member States is provided under the Cohesion Fund.
Lisaks on suurenenud Ühtekuuluvusfondist igale uuele liikmesriigile ühtekuuluvuspoliitika raames eraldatav rahaosa.
By way of comparison, Ireland received total resources of EUR 7 840 million in the 1994–99 period, with Cohesion Fund assistance of EUR 1 490 million (current prices) or 19 % of the total.
Võrdluseks eraldati Iirimaale ajavahemikus 19941999 vahendeid kogusummas 7 840 miljonit eurot, kus Ühtekuuluvusfondi osalus moodustas 1 490 miljonit eurot (jooksvates hindades) ehk 19%.
The comparable average share of the Fund for the new Member States is 35 %.
Fondi võrreldav keskmine eraldis uutele liikmesriikidele on 35%.
To address this issue, the Commission engaged in an active dialogue with all the Member States to accelerate closure.
Selle küsimuse lahendamiseks ja sulgemise kiirendamiseks alustas komisjon aktiivset dialoogi kõikide liikmesriikidega.
In order to further improve the quality of projects and the pace of absorption, the Commission also took the initiative in 2002 of informing the beneficiary States that it was adopting a policy of limiting the modifications allowed when granting decisions (7).
Projektide kvaliteedi ja absorbtsioonitempo edasiseks tõstmiseks teavitas komisjon 2002. aastal kõiki abisaajaid riike oma uuest lubatud toetusotsuste muudatuste piiramise poliitikast (7).
By the end of 2003, the amount remaining represented around 40 % of the 1999 budget.
2003. aasta lõpuks moodustas ülejääk 40% 1999. aasta eelarvest.
Challenges for the future
Tulevikuväljakutsed
The Cohesion Fund started life with four beneficiary States with a per capita gross national income (GNI) of less than 90 % of the EU average.
Ühtekuuluvusfond alustas oma tööd nelja abisaaja riigiga, kus rahvamajanduse kogutulu (Gross National Income – GNI) elaniku kohta oli alla 90% ELi keskmisest.
With the eligibility revision of 2003 (8), the Cohesion Fund has seen its first student graduate from the ‘class of 1993’.
Pärast 2003. aasta abikõlblikkuse revisjoni (8) nägi Ühtekuuluvusfond oma esimese “1993. aasta lennu” õpilase lõpetamist.
With an average GNI of 101 % of the EU-15 average in the years 2000–02, Ireland was deemed to exceed the eligibility threshold and has no longer been eligible for support from 2004.
Oma keskmise rahvamajanduse kogutuluga (GNI) 101% EL-15 keskmisest aastatel 2000–2002 tunnistati Iirimaa abikõlblikkuse künnise ületanuks ning alates aastast 2004 mitteabikõlblikuks.
This reduction to three eligible countries has quickly been superseded with the expansion of eligibility to the 10 new Member States on 1 May 2004.
See kahanemine kolme abikõlbliku riigini ületati aga kiiresti 10 uue abikõlbliku liikmesriigi lisandumisega 1. mail 2004.
Portugal: construction of a waste water treatment plant with the help of the Cohesion Fund
Portugal: reoveepuhasti ehitus Ühtekuuluvusfondi abiga
(7) http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docoffi c/offi cial/orient_en.htm (8) Commission communication COM(2004) 191 of 24 March 2004.
(7) http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docoffi c/offi cial/orient_en.htm (8) Komisjoni 24. märtsi 2004. aasta teatis KOM(2004)191.
Further evolution — 2007–13
Edasine areng – 2007–2013
Relative share of the Cohesion Fund in the new Member States for the 2004–06 period
Ühtekuuluvusfondi suhteline osalus uutes liikmesriikides ajavahemikus 2004–2006
Share (%) million EUR
Koguvahendid
Cohesion Fund
Miljoneid EUR
Total resources
Ühtekuuluvus- fond
The Commission already signalled in the third cohesion report (9) that the Cohesion Fund should be more completely integrated into the operation of the mainstream Structural Funds.
Komisjon on oma kolmandas ühtekuuluvusaruandes (9) juba andnud märku Ühtekuuluvusfondi täieliku integreerimise vajadusest peamiste struktuurifondide tööga.
The Commission has now prepared a new legislative package to cover the implementation of the Structural Funds and the Cohesion Fund in the 2007–13 programming period.
Komisjon on nüüdseks ette valmistanud uue seaduste paketi, mis hõlmaks struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi rakendamist programmperioodil 2007–2013.
Czech Republic Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia
Tšehhi Vabariik Eesti Küpros Läti Leedu Ungari Malta Poola Sloveenia Slovakkia
> Coordination with the ERDF at a strategic level will take place within the relevant programmes. In particular, the Cohesion Fund support is proposed for delivery in relevant national programmes under separate priorities alongside ERDF priorities. > Common evaluation and monitoring arrangements will be applied across the relevant programmes (selection criteria, indicators, monitoring committees, etc.). Also, the implementation of the Cohesion Fund, with around three times the annual volume of resources previously allocated to the ISPA pre-accession instrument, represents a dramatic expansion of activity in the new Member States.
> Strateegiline tegevuse koordineerimine ERDFiga hakkab toimuma asjakohaste programmide raames. Kõrvuti ERDF prioriteetidega pakutakse Ühtekuuluvusfondi toetust just erinevate prioriteetidega asjakohaste riiklike programmide jaoks. > Ühise hindamis- ja järelvalvekorra rakendamine asjakohastele programmidele (valikukriteeriumid, näitajad, järelvalvekomiteed jne). Lisaks näitab Ühtekuuluvusfondi rakendamine uutes liikmesriikides ligikaudu kolmekordse ISPA ühinemiseelsele rahastamisvahendile eraldatud ressursside ületamisega aktiivsuse järsku suurenemist.
Following the experience of the Commission and the beneficiary countries with the delivery of ISPA infrastructure projects it is clear that delivering a sufficient number of quality projects will represent a major challenge for the relevant national administrations and for the Commission.
Komisjoni ja abisaajate riikide eelnevad kogemused ISPA infrastruktuuriprojektidega näitavad, et peamist väljakutset nii siseriiklikele haldusorganitele kui ka komisjonile kujutab endast piisava arvu kvaliteetsete projektide koostamine.
> The ERDF and Cohesion Fund eligibility rules will be set out in the general regulation with eligibility restrictions set out in the regulation for each fund. > Financial management and financial control requirements will be unified (i.e. single annual commitment by fund). In 2004, the Commission therefore proposed a new dialogue to encourage beneficiary countries to reinforce their capability to absorb and manage the available EU funds.
> ERDFi ja Ühtekuuluvusfondi abikõlblikkuseeskirjad sätestatakse üldises määruses ning abikõlblikkuse piirangud eraldi määruses kummagi fondi jaoks. > Finantsjuhtimise ja kontrolli nõuded ühtsustatakse (st ühtne aastakohustus iga fondi jaoks). Sellest lähtuvalt tegi komisjon 2004. aastal ettepaneku alustada dialoogi, et julgustada abisaajaid riike tugevdama oma võimekust pakutavate ELi vahendite absorbeerimisel ja haldamisel.
The measures to be taken will be defined by the beneficiary States themselves according to their specific circumstances and focus initially on the project identification, selection, preparation and evaluation stages.
Rakendamisele kuuluvad meetmed määratletakse toetust saavate riikide eneste poolt vastavalt nende spetsiifilistele asjaoludele, keskendudes esialgu projektide kindlaksmääramise, valiku, ettevalmistuse ja hindamise staadiumitele.
> The financial arrangements and spending discipline of the Structural Funds (annual programme commitments and automatic decommitment) will be introduced to encourage prompt use of the Cohesion Fund budget resources. The programming of the Cohesion Fund will herald a new balance in the relationship between the beneficiary Member States and the Commission in relation to Cohesion Fund implementation.
> Struktuurifondide rahastamiskorda ja kulutuste distsipliini (iga-aastased programmkohustused koos automaatse kohustustest vabastamisega) hakatakse rakendama Ühtekuuluvusfondi eelarvevahendite operatiivsema kasutamise julgustamiseks. Ühtekuuluvusfondi rakendamise osas kuulutab Ühtekuuluvusfondi programmitöö uue tasakaalu saavutamist abisaajate liikmesriikide ja komisjoni vahelistes suhetes.
The Member States will now have the authority to choose the projects for Cohesion Fund support under their national programmes while respecting the sectoral objectives of the Cohesion Fund and more limited rules on expenditure eligibility.
Liikmesriikidel on nüüd õigus valida oma riiklike programmide raames Ühtekuuluvusfondi poolt toetamiseks projekte, arvestades seejuures Ühtekuuluvusfondi sektoripõhiseid eesmärke ja rangemaid piiranguid abikõlblikele kulutustele.
This will reduce significantly the number of projects requiring Commission approval.
See vähendab oluliselt komisjoni poolt kinnitamisele kuuluvate projektide arvu.
Only in the case of major projects will the Member States be required to seek the approval of the Commission for the grant rates.
Ainult suuremate projektide korral nõutakse liikmesriikidelt toetussummadele komisjoni heakskiidu taotlemist.
Also, the application of common simplified programming rules will automatically lead to a simplified management of ERDF and Cohesion Fund activities.
Samuti toob lihtsustatud programmitöö reeglite rakendamine automaatselt kaasa ERDFi ja Ühtekuuluvusfondi tegevuse juhtimise lihtsustumise.
The Cohesion Fund at the service of transport: a view of the Patras–Athens–Thessaloniki motorway in Greece
Ühtekuuluvusfond transpordi teenistuses: vaade Patra-se-Ateena-Thessaloníki kiirteele Kreekas
) Third report on economic and social cohesion, 2004, p. XXXV.
) Kolmas majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse aruanne, 2004, lk XXXV.
This authority will be combined with increased responsibility for the Cohesion Fund managing authorities in terms of selection, appraisal, analysis, monitoring, management and ensuring speedy implementation to avoid loss of assistance.
Koos volituste sellise suurenemisega suureneb ka Ühtekuuluvusfondi juhtivorganite vastutus valiku hindamisel, analüüsi, järelvalve ja haldamise teostamisel ning kiire rakendamise tagamisel abivahendite kaotuste vältimiseks.
Given the nature of the activities supported by the Cohesion Fund — infrastructure delivery — the introduction of programme-based financial discipline will not be without its challenges.
Ühtekuuluvusfondi poolt toetatava tegevuse iseloom – infrastruktuuri arendamine – jätab ruumi väljakutsetele programmipõhise finantsdistsipliini rakendamisel.
However, as has been demonstrated in the current programmes, such discipline gives a strong incentive to quick programme start-up and the early delivery of programme benefits. ts.
Sellele vaatamata on jooksvad programmid näidanud, et selline distsipliin loob tugeva stiimuli programmide kiireks käivitamiseks ja programmitulemuste varasemaks saavutamiseks.
In conclusion, the Commission’s proposal aims to achieve a maximum degree of coordination between the ERDF and Cohesion Fund, equal treatment of the funds in terms of f i nancial management, and harmonised implementation rules giving the national authorities the opportunity for simplification in management arrangements.
Lõpetuseks on komisjoni ettepanek suunatud maksimaalse koordinatsiooniastme saavutamisele ERDFi ja Ühtekuuluvusfondi vahel ning kummagi fondi võrdsele kohtlemisele läbi ühtlustatud finantsjuhtimise ja rakenduseeskirjade, mis annab riigiasutustele võimaluse halduskorra lihtsustamiseks.
The Cerceda Environmental Complex (Spain)
Cerceda keskkonnakompleks (Hispaania)
Main benefits of the Cohesion Fund
Ühtekuuluvusfondi tegevuse põhikasud
The Cohesion Fund helped the original four beneficiaries to meet the convergence criteria for euro zone membership.
Ühtekuuluvusfond aitas esialgsel neljal abisaajal rahuldada eurotsooni liikmeks saamisel lähenemiskriteeriumit.
Some of the other benefits of the Cohesion Fund to date are summarised in the tables below.
Alltoodud tabelis on kokku võetud veel mõningad kasud Ühtekuuluvusfondi tegevusest kuni käesoleva ajani.
Commitments to date
Kohustused käesoleva ajani (2004)
Overall, the 50:50 balance sought was respected.
Üldkokkuvõttes õnnestus saavutada soovitud tasakaal 50 : 50.
With some national variations, the two most important sectors were roads and waste water.
Teatavate riiklike erinevustega osutusid kõige tähtsamateks sektoriteks teed ja kanalisatsioon.
Country million EUR
Riik miljonitesEUR EUR
The four beneficiaries have received assistance of EUR 27 000 million to date.
Neli abisaajat on käesolevaks ajaks saanud toetusi kogusummas 27 000 miljonit eurot.
This represents a major contribution to the effort to modernise the infrastructure.
See kujutab endast peamist panust infrastruktuuri kaasajastamisele suunatud jõupingutustesse.
Investment priorities 1993–99 (%)
Investeerimisprioriteedid 1993–1999 (%)
Spain Ireland Portugal
Kreeka Hispaania Iirimaa Portugal Kõik
Waste water
Kanalisatsioon
Air/sea ports
Lennujaamad/sadamad
‘Cohesion Fund in Poland — project appraisal dilemmas’
“Ühtekuuluvusfond Poolas –
There is a strong expectation that the Cohesion Fund will play an important role in implementing the environmental acquis communautaire in Poland.
Ootused on suured, et Ühtekuuluvusfond hakkab mängima tähtsat rolli keskkonnaalase acquis communautaire’i rakendamisel Poolas.
Forecasts show that in the 2003–10 period approximately 19 % of investment outlays for municipal environmental infrastructure may be covered by the Cohesion Fund (1).
Prognoosid näitavad, et ajavahemikus 2003–2010 võib Ühtekuuluvusfond katta u 19% investeerimiskulutustest kohaliku keskkonna infrastruktuuri. (1) keskkonnaprojektide rahastamiseks.
of the directives (2). Secondly, national programmes (apart from the national programme for waste water treatment) could be more detailed and clearly define a project portfolio.
(2) Teiseks võiksid riiklikud programmid (peale heitvee puhastamise riikliku programmi) olla üksikasjalisemad ja määratleda täpsemalt projekti portfelli.
Thirdly, the number of projects proposed by the municipalities for Cohesion Fund fi nanc-ing is relatively high, while the quality and credibility of the proposals and documentation submitted differ greatly for each project.
Kolmandaks on omavalitsuste poolt Ühtekuuluvusfondile fi nantsee-rimiseks esitatavate projektide arv suhteliselt suur, kuid samas esineb projektide vahel suuri erinevusi ettepanekute ja dokumentatsiooni kvaliteedis ning usaldusväärsuses.
Since the number of potential projects and their financial value is significantly higher than available assistance from the Cohesion Fund, there is a need to establish an efficient and transparent system for project appraisal.
Kuna potentsiaalsete projektide arv ja nende fi -nantsväärtus ületavad oluliselt Ühtekuuluvusfondi võimalusi, on vajalik tõhusa ja läbipaistva projektide hindamise süsteemi koostamine.
Project appraisal methodology indicates two possible approaches.
Projektihindamise metoodika pakub kahte võimalikku lähenemisviisi.
Therefore, the appraisal procedure should be based on a more robust system using criteria that permit project ranking.
Seega peab hindamisprotseduur toetuma robustsemale süsteemile, kasutades projektide järjestamist võimaldavaid kriteeriume.