natgillin/translations-raw huggingface dataset:
First competitiveness and innovation framework programme
Innovatsiooni ja konkurentsivõime esimene raamprogramm
To accompany the new impetus given to the Lisbon strategy, the Commission proposed on 6 April the establishment of a competitiveness and innovation framework programme (CIP) for implementation over the period 2007–13 (1).
Et toetada Lissaboni strateegiale antud uut hoogu, tegi komisjon 6. aprillil ettepaneku kehtestada innovatsiooni ja konkurentsivõime raamprogramm ajavahemikuks 2007–2013.
The CIP will gather together, in a common framework, specific Community support programmes and relevant parts of other Community programmes in areas that are crucial for increasing Europe’s productivity, ability to innovate and sustainable growth.
(1) Innovatsiooni ja konkurentsivõime raamprogramm koondab ühisesse raamistikku ühenduse konkreetsed toetusprogrammid ning muude ühenduse programmide asjakohased osad sellistes kriitilistes valdkondades, mis on olulised Euroopa tootlikkuse, innovatsioonivõime ja säästva majanduskasvu edendamiseks.
Intended to foster action in a number of key areas for competitiveness, the recommended framework is made up of three specific programmes: an entrepreneurship and innovation framework programme, including eco-innovation; a policy support programme for information and communication technologies; a programme for the promotion of ‘intelligent energy’.
Eesmärgiga lihtsustada tegevust teatavas hulgas valdkondades, mis on konkurentsivõime jaoks olulise tähtsusega, jaguneb raamprogramm kolmeks eriprogrammiks: ettevõtluse ja innovatsiooni programm, mis hõlmab ka keskkonnahoidlikud uuendused; infoja sidetehnoloogia poliitika toetusprogramm;
LEVERS OF PROSPERITY
HEAOLU HOOVAD
Adoption of the framework programme requires a further decision of the European Parliament and of the Council.
Raamprogrammi vastuvõtmiseks on vaja Euroopa Parlamendi ja nõukogu hilisemat otsust.
As part of the partnership for growth and employment, a key component of the relaunch of the Lisbon strategy, the Commission wished to detail the content of the commitments to research and innovation set out in general terms in the initiative.
Seoses majanduskasvule ja tööhõivele suunatud partnerlusega, mis on Lissaboni strateegia liikumapanevaks jõuks, soovis komisjon täpsustada selles algatuses üldiselt väljendatud kohustuste sisu teadusuuringute ja innovatsiooni osas.
The guidelines it recommends on this subject were laid down in a communication dated 12 October (1).
Selleks soovitatavad suunised on väljatöötatud 12. oktoobri teatises.
The Commission lists a number of measures with a view, in particular, to reinforcing the links between research and innovation.
(1) Komisjon täpsustab selles teatavaid meetmeid eelkõige selleks, et tugevdada sidemeid teadusuuringute ja innovatsiooni vahel.
It emphasises once again that, consistent with its approach to ‘better lawmaking’ (2), measures which might a ect competitiveness will undergo an impact assessment.
Kooskõlas parema õigusloome (2) põhimõttega rõhutab komisjon veelkord, et konkurentsivõimele tõenäoliselt mõju avaldavate meetmete kohta viiakse läbi mõju hindamine.
Access to risk capital and to mezzanine nancing is crucial for supporting the process of innovation, but their potential is not fully realised.
Juurdepääs riskikapitalile ja vahefinantseerimisele on innovatsiooniprotsessi toetamisel olulise tähtsusega, kuid nende potentsiaali ei ole veel täielikult kasutatud.
The Risk Capital Summit jointly organised by the Presidency of the EU and the Commission in October highlighted the fact that there is no single market for venture capital, while identifying some areas to investigate.
Oktoobris Euroopa Liidu eesistujariigi ja komisjoni ühiselt korraldatud riskikapitali teemalisel tippkohtumisel juhiti tähelepanu sellele, et riskikapitali ühisturgu ei ole, ning määrati kindlaks uurimist vajavad suunad.
With regard to this, the nancial instruments for SMEs proposed in the CIP will make a useful contribution to lling the gaps left by the market in this area.
Innovatsiooni ja konkurentsivõime raamprogrammis ettenähtud finantseerimisvahendid väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEdele) on turupuuduste kõrvaldamisel kõnealuses valdkonnas seetõttu olulised.
Industrial policy
Tööstuspoliitika
Also in connection with the goals of the Lisbon strategy and in response to a specific invitation by the European Council in October 2003, on 5 October the Commission presented its thoughts on de ning a political framework for strengthening manufacturing (3).
Samuti seoses Lissaboni strateegia eesmärkidega ja vastuseks Euroopa Ülemkogu poolt 2003. aasta oktoobris väljendatud üleskutsele esitas komisjon 5. oktoobril (3) oma nägemuse töötleva tööstuse tugevdamise poliitilise raamistiku kohta.
This new framework aims to take a more integrated approach to industrial policy and puts forward a number of sectoral and horizontal actions linked, in particular, to the simplification of legislation, research and innovation, intellectual property rights, restructuring of industries, professional qualifications, the links between the environment, energy and competitiveness, and access to markets of third countries.
Selle uue raamistikuga nähakse ette integreeritum lähenemine tööstuspoliitikale ning soovitatakse hulk valdkondlikke ja horisontaalmeetmeid, mis on eelkõige seotud õigusaktide lihtsustamise, teadusuuringute ja innovatsiooni, intellektuaalse omandi õiguste, tööstuse ümberkorraldamise ja kutsekvalifikatsiooniga, seostega keskkonna, energia ja konkurentsivõime vahel ning juurdepääsuga kolmandate riikide turule.
Other institutional players also turned their attention to the concerns about the future of this policy.
Kõnealuse poliitika tulevikuga seotud muredele on tähelepanu pööranud ka teised institutsioonid.
In a resolution of 23 February, the European Parliament thus expressed concern about the future of the European steel industry.
Näiteks avaldas Euroopa Parlament 23. veebruari resolutsioonis muret Euroopa terasetööstuse tulevikuperspektiivide pärast.
On 9 June it recommended a new approach to industrial policy to strengthen competitiveness and employment through the key elements of rationalisation of the regulatory framework, simplification of access to sources of nancing, maintenance of aid for research and training, and the creation of new jobs.
9. juunil soovitas ta uue tööstuspoliitika lähenemisviisi, et tugevdada konkurentsivõimet ja tööhõivet selliste oluliste elementide kaudu nagu õigusaktide ratsionaliseerimine, rahastamisallikatele juurdepääsu lihtsustamine, teadusuuringute ja koolituste toetuse säilitamine ning uute
PROSPERITY reinforced, such as professional qualifications, innovation, increasing public–private partnerships in key sectors, and investment in infrastructure.
HEAOLU töökohtade loomine. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee omalt poolt soovitas juulis ettevõtete ümberpaiknemise mõju käsitlevas arvamuses tugevdada tööstuspoliitika teatavaid põhiaspekte, nagu kutsekvalifikatsioonid, innovatsioon, avaliku ja erasektori koostöö suurendamine olulise tähtsusega sektorites või investeeringud infrastruktuuridesse.
The ‘Partnership for growth and employment’ (1) emphasised in particular the need to improve the business environment, take account of SMEs’ concerns, and provide them with appropriate support.
Majanduskasvule ja tööhõivele suunatud partnerluses (1) rõhutati eelkõige vajadust parandada majanduskeskkonda, arvestada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete muredega ning tagada neile vastav toetus.
To achieve this, the Commission communication on a modern SME policy for growth and employment provides a consistent framework for the use of the varied instruments of enterprise policy and aims to incorporate the principle of giving priority to small businesses (‘think small rst’) throughout all European Union policies.
Seepärast pakutakse komisjoni teatisega, milles käsitletakse tänapäeva väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete poliitikat majanduskasvu soodustamiseks ja tööhõive suurendamiseks, ühine raamistik eri ettevõtluspoliitika vahendite kasutamiseks ning nähakse ette integreerida põhimõte, millega seatakse esikohale väikesed ettevõtted („kõigepealt mõtle väikestele”), Euroopa Liidu kõikidesse poliitikavaldkondadesse.
To ensure the continuity of Community support for the promotion of entrepreneurship, the multiannual programme for enterprise and entrepreneurship, which covered the period 2001–05 and focused particularly on SMEs, has been extended to 31 December 2006 (2).
Et tagada ühenduse jätkuv toetus ettevõtluse edendamiseks, pikendati kuni 31. detsembrini 2006 (2) ettevõtjaid ja ettevõtlust käsitlevat mitmeaastast programmi, mis hõlmas aastaid 2001–2005 ning oli eelkõige suunatud VKEdele.
In addition to its opinion on this initiative, the European Economic and Social Committee wanted to support the priority that the Commission intended to give to promoting cooperative societies in Europe (3).
Koos oma arvamusega selle algatuse kohta soovis Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetada komisjoni kavatsust anda prioriteet ühistute edendamisele Euroopas.
The fth annual report on the implementation of the European Charter for Small Enterprises, adopted by the Commission in February, gives an overview of the measures taken in this area by the Member States, Norway, the candidate countries, Moldova, the western Balkans and the Commission (4).
(3) Komisjoni poolt veebruaris vastuvõetud Euroopa väikeettevõtluse harta rakendamise viienda aastaaruandega antakse ülevaade meetmetest, mis liikmesriigid, Norra, kandidaatriigid, Moldova, Lääne-Balkani riigid ja komisjon on võtnud kõnealuses valdkonnas. (4)
Product policy
Tootepoliitika
In the vehicle manufacturing sector, a high-level group called CARS 21 (‘Competitive automotive regulatory system for the 21st century’) made up of all the parties concerned met on the initiative of Commission Vice-President Günter Verheugen and adopted its nal report on 12 December as a prelude to a future communication which the Commission intends to publish on the implementation of recommendations on improving the competitiveness of the European automobile industry.
Sõidukite tootmise valdkonnas kogunes komisjoni asepresidendi G. Verheugeni algatusel kõikidest asjaomastest osapooltest (ametiasutuste, tööstuse ja valitsusväliste organisatsioonide esindajad) koosnev kõrgetasemeline töörühm CARS 21 (mootorsõidukite konkurentsivõimeline reguleeriv süsteem 21. sajandiks), kes võttis lõpparuande vastu 12. detsembril. See on alus hilisemale teatisele, mille komisjon kavatseb esitada selliste soovituste rakendamise kohta, milles käsitletakse Euroopa autotööstuse konkurentsivõime parandamise viise.
The year 2005 also saw the conclusion of legislative work to increase motor vehicle safety.
Aastal 2005 jõudis samuti lõpule töö mitmete mootorsõidukite ohutust käsitlevate õigusaktidega.
And on 21 December the Commission presented a proposal for the introduction of common standards limiting the emission of atmospheric pollutants from motor vehicles (‘Euro 5’) (5).
Lisaks tegi komisjon 21. detsembril ettepaneku kehtestada ühised nõuded selliste mootorsõidukite tekitatud atmosfäärisaaste vähendamiseks (normid „Euro 5”). (5)
1) See ‘Relaunch’ in this chapter of the Report.2) Decision 1776/2005/EC (OJ L 289, 3.11.2005).
) Vt käesoleva peatüki jagu, mis käsitleb Lissaboni strateegia taaskäivitamist. ) Otsus nr 1776/2005/EÜ (ELT L 289, 3.11.2005). ) KOM(2004) 18. ) KOM(2005) 30. ) KOM(2005) 683.
Subsequently, the European Parliament adopted its opinion at rst reading on 17 November, and the Council came to an agreement on 13 December.
Lisaks jätkub debatt uue reguleeriva raamistiku kehtestamise üle kemikaalidele (REACH-projekt).
For further information on product policy, see ‘Free movement of goods’ below.
(1) See viis 2005. aastal Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide
c research in the world, in terms of both quantity and quality.
Komitee seisukohtade vastuvõtmiseni.
European citizens citizens while while allowing allowing the European Union the European Union to to increase increase its global its global competitiveness.
Seejärel võttis Euroopa Parlament 17. novembril esimesel lugemisel vastu oma arvamuse ning nõukogu jõudis poliitilisele kokkuleppele 13. detsembril.
It thus plays a thus plays a special special part part in in accomplishing accomplishing the the Lisbon
7. novembril peeti komisjoni asepresidendi G. Verheugeni ning komisjoni liikme J. Potočniku algatusel konverents loomkatsete kohta.
Lisbon strategy, strategy, which which relies relies largely largely on on the the knowledgebased knowledgebased economy (see ‘Economic and social environment’ in this chapter).
See viis partnerluse käivitamisele komisjoni ja asjaomase tööstuse vahel, et edendada sellist liiki katsetele alternatiivseid lähenemisviise.
economy (see ‘Economic and social environment’ in this chapter).
Ülejäänud teavet tootepoliitika kohta käsitletakse käesoleva jao osas „Kaupade vaba liikumine” (vt allpool).
• with with Member
Teadusuuringud ja kosmosepoliitika
• conditions for research activities and researchers in the EU; this is closely tied to the goal the conditions for research activities and researchers in the EU; this is closely tied to the goal the
Euroopa Liit on koos Ameerika Ühendriikide ja Jaapaniga üks kolmest maailma teadusuuringute keskusest, seda nii kvalitatiivselt kui kvantitatiivselt.
EU has set of dedicating 3 % of its GDP to research in 2010 compared with 1.9 % today.
Peamiselt parandab Euroopa teadusuuringute poliitika Euroopa kodanike elukvaliteeti, võimaldades samas Euroopa Liidul tõsta oma konkurentsivõimet maailma tasandil.
Union therefore therefore has has available available a a budget budget of of approximately approximately EUR 20 billion
Ta kuulub seega eelistatult Lissaboni strateegia teostamise raamidesse, mis rajaneb peamiselt teadmistepõhisel majandusel (vt käesoleva peatüki jagu „Majandus- ja sotsiaalkeskkond”).
EUR 20 billion allocated through the sixth framework programme for research to seven priorities: allocated through the sixth framework programme for research to seven priorities: life sciences, genomics and biotechnology for health; life sciences, genomics and biotechnology for health;
Teadusuuringute valdkonnas on Euroopa Liidul kaks peamist eesmärki: luua Euroopa teadusruum, ühendades nii rahalised vahendid kui inimressursid liikmesriikide teadusliku ja tehnilise suutlikkusega, soodustades Euroopa teadusuuringute programmide vastastikust mõju sellistes olulistes valdkondades nagu tervis, keskkond, toidu kvaliteet, transport jne; suurendada ning parandada riiklikke ja erainvesteeringuid Euroopas, mõjutades tingimusi, mida uurimistegevusele ja teadlastele liidus pakutakse; see on tihedalt seotud ühenduse eesmärgiga pühendada teadusuuringutele 2010. aastaks SKTst 3% praeguse 1,9% asemel.
• nanotechnologies, intelligent materials and new production processes; nanotechnologies, intelligent materials and new production processes;
Nii on ühendusel 2002.–2006. aastaks kasutada ligikaudu 20 miljardi eurone eelarve, mis on eraldatud kuuenda teadusuuringute raamprogrammi seitsmele prioriteedile: bioteadused, genoomika ja biotehnoloogia tervishoius; infoühiskonna tehnoloogiad; nanotehnoloogiad, intelligentsed materjalid ja uued tootmisprotsessid; lennundus ja kosmoseuuringud; toiduohutus- ja terviseriskid;
PROSPERITY
HEAOLU säästev areng; majandus- ja sotsiaalteadused.
European research area (ERA)
Euroopa teadusruum
In a communication of 6 April entitled ‘Building the ERA of knowledge for growth’ (1), the Commission reiterated how crucial it was to improve knowledge if the Lisbon objective was to be achieved.
6. aprilli teatises „Majanduskasvu soodustava Euroopa teadusruumi loomine” (1) rõhutas komisjon teadmiste parandamise olulisust Lissaboni eesmärkide saavutamiseks.
Building up the European Union’s capacity to produce knowledge, disseminate it through education, and apply it through innovation was the best means that the Union had available to stimulate economic growth and produce quantitative and qualitative improvements in employment while ensuring social progress and protecting the environment.
Arendada Euroopa Liidu võimet toota teadmisi, neid hariduse kaudu levitada ning tänu innovatsioonile rakendada on Euroopa Liidu parimad vahendid majanduskasvu stimuleerimiseks ning tööhõive kvaliteedi ja kvantiteedi parandamiseks, tagades samas sotsiaalse arengu ja keskkonnakaitse.
Nonetheless, the Commission noted that to achieve this it was necessary to bring together a number of framework conditions, such as tax incentives, adapting the rules on state aid and intellectual property rights, and strengthening the ties between universities and business.
Siiski märgib komisjon, et selleks on vaja koondada teatav hulk raamtingimusi, sealhulgas maksusoodustused, riigiabi ja intellektuaalse omandi eeskirjade kohandamine ning sidemete tugevdamine ülikooli ja ettevõtluse vahel.
The case of nanosciences and nanotechnologies is an excellent example: in its action plan for 2005–09, presented on 7 June (2), the Commission stated that research in this area had to be increased and coordinated in order to create economies of scale and establish synergy with education and innovation.
Nanoteadus ja nanotehnoloogia on selle suurepärane näide: 7. juunil esitatud 2005.– 2009. aasta tegevuskavas (2) kinnitab komisjon, et kõnealuse valdkonna teadus- uuringuid tuleks tugevdada ja koordineerida, et saavutada majanduslikke mastaabisääste ning hariduse ja innovatsiooni vastastikune mõju.
Concerted action by European industry, research bodies, universities and nancial institutions should make it possible to create products and procedures which are commercially viable and fundamentally safe.
Kooskõlastatud tegevus Euroopa tööstuse, teadusasutuste, ülikoolide ja finantsasutuste vahel võimaldaks välja töötada kaubanduslikult elujõulisi ja ohutuid tooteid ning meetodeid.
Still in the light of the Lisbon strategy, the importance of the life sciences and biotechnology sector for promoting growth and strengthening the Union’s position in the global market for high technology was highlighted in a Commission report of 29 June (3).
Endiselt Lissaboni strateegiast lähtudes rõhutati komisjoni 29. juuni aruandes (3) bioteaduste ja biotehnoloogia sektori tähtsust majanduskasvu edendamisel ja Euroopa
To achieve this, the report emphasised the need to introduce as quickly as possible a simplified European patent system and to re-examine pharmaceutical legislation, which is currently overly complex.
Selleks rõhutatakse aruandes vajadust kehtestada võimalikult kiiresti Euroopa patendi lihtsustatud süsteem ja uuesti läbi vaadata ravimitealased õigusaktid, mis on praegu liiga keerukad.
It also pleads in favour of more active cooperation by the Member States with regard to the implementation of a new regulatory framework for genetically modified organisms.
Komisjon toetab ka aktiivsemat koostööd liikmesriikide vahel uue, geneetiliselt muundatud organisme reguleeriva õigusliku raamistiku rakendamiseks.
ITER (international thermonuclear experimental reactor)
Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)
Important progress was made on the construction of the ITER experimental fusion reactor in June, thanks to the unanimous agreement by the parties involved in the negotiations (China, Japan, Russia, South Korea, the United States and the European Union) that the reactor would be built in Europe.
Juunis saavutati tähelepanuväärset edu rahvusvahelise termotuumareaktori ehitamise kava elluviimisel tänu läbirääkimise osapoolte (Hiina, Lõuna-Korea, Ameerika Ühendriigid, Jaapan, Venemaa ja Euroopa Liit) ühehäälsele nõusolekule ehitada kõnealune reaktor Euroopasse.
Since then, India has joined the negotiations, which means that more than half of the world’s population is now involved in this vast project intended to promote sustainable development in the eld of energy.
Alates India ühinemisest läbirääkimistega on üle poole
Seventh research framework programme
Seitsmes teadusuuringute raamprogramm
Although the sixth research framework programme runs until 2006, preparation of the seventh framework programme (EC and Euratom) is already well advanced, particularly since the Commission proposal of 6 April (1).
Kuigi kuues raamprogramm kestab 2006. aastani, on seitsmenda raamprogrammi (EL ja Euratom) ettevalmistused hästi edenenud, eelkõige alates komisjoni 6. aprilli ettepanekust (1).
This instrument should come into e ect on 1 January 2007 and run for seven years (2007–13).
Seitsmes raamprogramm peaks jõustuma 1. jaanuaril 2007 ja kehtima seitse aastat (2007–2013).
It is intended to consolidate the ERA set up by the sixth framework programme, while giving new impetus to achieving the European Union’s Lisbon strategy objectives.
Selle eesmärk on tugevdada kuuenda raamprogrammiga loodud Euroopa teadusruumi, andes samal ajal uut hoogu Euroopa Liidu Lissaboni strateegia eesmärkide täitmiseks.
In addition to the programme setting out the guidelines for the Joint Research Centre
Euroopa Teadusnõukogu loomisega püütakse muuhulgas lahendada probleemi seoses abi eraldamisega alusuuringuteks.
In many ways it it takes takes over over the multisectoral the multisectoral approach approach that that characterises characterises the the
Rakendatav Euroopa kosmosepoliitika on Euroopa teadusruumi üks peamisi elemente.
ERA, i.e. a speci i.e. a specific c c industrial policy, e industrial policy, e ective ective investment and management investment and management instruments, and instruments, and above all above all international international cooperation cooperation to to reinforce multilateral reinforce multilateral initiatives.
See kordab paljudes punktides teadusruumi iseloomustavat, mitut valdkonda hõlmavat lähenemisviisi, näiteks spetsiifiline tööstuspoliitika, tõhusad investeerimis- ja juhtimisvahendid, kuid eelkõige rahvusvaheline koostöö mitmepoolsete algatuste tugevdamiseks.
The three pillars of three pillars of the European space policy are the European Union itself, the European Space Agency and the the European space policy are the European Union itself, the European Space Agency and the
Euroopa kosmosepoliitika kolm tugisammast on Euroopa Liit ise, Euroopa Kosmoseagentuur ja liikmesriigid, kes koos püüdlevad kosmose kasutamise ja uurimisega seotud eesmärkide saavutamise suunas.
Moreover, a a preparatory preparatory action action for for research research into into security security is is nancing nancing multidisciplinary multidisciplinary research research projects projects directed directed at at solving solving speci specific c c security security questions.
Muuhulgas rahastatakse julgeoleku valdkonnas ettevalmistava meetmena mitut valdkonda hõlmavaid teadusuuringute projekte, mis keskenduvad konkreetsete julgeolekualaste ülesannete lahendamisele.
This action action is is laying laying the the groundwork for the addition of a chapter on security under the ‘Security and space’ theme of groundwork for the addition of a chapter on security under the ‘Security and space’ theme of the seventh research framework programme.
Selle meetmega valmistatakse ette peatüki „Julgeolek” lisamist seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi teema „Julgeolek ja kosmos” alla.
In its communication of 23 May on European space policy (1), the Commission identified priority applications projects, i.e. the Galileo satellite navigation programme, GMES (‘Global monitoring for environment and security’) and research into satellite communications technology under the i2010 initiative (see ‘Development of information and communication technologies’ in this chapter).
Oma 23. mai teatises Euroopa kosmosepoliitika kohta (1) tõstab komisjon esile olulisemad rakenduskavad, näiteks satelliit-raadionavigatsiooni programm Galileo, GMES (üleilmne keskkonna- ja turvaseire) ning teadusuuringud satelliitsidetehnoloogiate valdkonnas i2010-algatuse raames (vt käesoleva peatüki alapeatükki „Info- ja sidetehnoloogiate arendamine”).
A crucial element for the success of GMES services is the development of the European spatial data infrastructure provided for by the Inspire initiative (2).
GMESi teenuste edukaks arenguks on väga oluline arendada Euroopa ruumiandmete infrastruktuuri, mis on ettenähtud algatusega Inspire (2).