natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Operation ALTHEA in Bosnia and Herzegovina – in the centre, Lt. General David Leakey, the present Director General of the EU Military Sta am805477EN_Int.indd 36 am805477EN_Int.indd 36
Solana on juhtinud ELi aktiivset tegevust paljudes Lääne-Balkani riikides, sealhulgas endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, kus ta juhtis läbirääkimisi Ohridi lepingu üle, Serbias ja Montenegros, kelle vahel ta aitas saavutada Belgradi lepingu, ning Kosovos.
European Union Special Representatives
Euroopa Liidu eriesindajad
“It is my belief that because of our size and interests, because of our history and values, we have an obligation to take our share of responsibilities in this global age.
„Minu veendumus on, et arvestades meie suurust ja huve, arvestades meie ajalugu ja väärtusi, lasub meil kohustus võtta üleilmastumise ajajärgul endile oma osa vastutusest.
We could, in theory, walk away from these responsibilities - but we could not escape the consequences of doing so.”
Teoreetiliselt me võiksime sellest vastutusest kõrvale hiilida – kuid sellele järgnevate tagajärgede eest pole meil kuskile põgeneda.”
Erwan Fouéré EUSR for the former Yugoslav Republic of Macedonia
Erwan Fouéré ELi eriesindaja endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis
Miroslav Lajčák EUSR for Bosnia and Herzegovina
Miroslav Lajčák ELi eriesindaja Bosnias ja Hertsegoviinas rahvusvahelist olukorda ning annab oma panuse poliitika kujundamisse.
Kálmán Mizsei EUSR for the Republic of Moldova
Kálmán Mizsei ELi eriesindaja Moldova Vabariigis
Pierre Morel EUSR for Central Asia
Pierre Morel ELi eriesindaja Kesk-Aasias
Marc Otte EUSR for the Middle East peace process
Marc Otte ELi eriesindaja Lähis-Ida rahuprotsessis
High Representative. The Policy Planning and Early Warning Unit, in the General Secretariat of the Council, is staffed by national diplomats and experts from the Council and the Commission.
1. jaanuaril 2003 loodi ELi vaatluskeskus (SITCEN), kus töötab nii tsiviil- kui ka sõjaväelastest ametnikke.
It monitors international political developments, alerts the High Representative and the Council to any crises that are likely to arise and examines their possible consequences for the Union, as well as possible lines of action for the Union to take, enabling it to react more swiftly and effectively. ectively.
Vaatluskeskus tegeleb varajase hoiatamise, olukorra jälgimise ja hindamisega, toimib ööpäevaringse operatiivse kontaktpunktina ja toetab logistiliselt kriisiohjeüksusi.
Peter Semneby EUSR for the South Caucasus
Peter Semneby ELi eriesindaja Lõuna-Kaukaasias
Roeland van de Geer EUSR for the African Great Lakes Region
Roeland van de Geer ELi eriesindaja Ida-Aafrika järvede piirkonnas
Francesc Vendrell EUSR for Afghanistan
Francesc Vendrell ELi eriesindaja Afganistanis
Formulation and conduct of foreign policy
Välispoliitika kujundamine ja elluviimine
The European Council (Heads of State and Government of the 27 Member States plus the President of the European Commission) sets out the general principles and guidelines for the CFSP, including for matters with defence implications.
ÜVJP, sealhulgas kaitseküsimuste üldpõhimõtted ja suunised, kehtestab Euroopa Ülemkogu (27 liikmesriigi riigipead ja valitsusjuhid ning Euroopa Komisjoni president).
It generally meets four times a year.
Euroopa Ülemkogu tuleb reeglina kokku neli korda aastas.
The six-monthly rotating Presidency of the Council represents the Union in CFSP matters and expresses the position of the Union in international organisations and international conferences.
Liitu esindab ÜVJP küsimustes ja liidu seisukohta väljendab rahvusvahelistes organisatsioonides ja rahvusvahelistel konverentsidel iga poole aasta tagant vahetuv nõukogu eesistujariik.
It is assisted by the High Representative who contributes to the formulation, preparation and implementation of European policy decisions.
Nõukogu eesistujat abistab kõrge esindaja, kes aitab kaasa Euroopa poliitika otsuste väljakujundamisele, ettevalmistamisele ja elluviimisele.
The Presidency, High Representative and President of the European Commission hold summit meetings with the EU’s partner countries or regions.
Eesistujariik, kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni president peavad tippkohtumisi ELi partnerriikide ja -regioonidega.
and the High Representative.
Saksamaa liidukantsler Angela Merkel ja ÜVJP kõrge esindaja Javier Solana ELi-Aafrika tippkohtumisel Lissabonis.
Since the late 1990s, EU defence ministers have met regularly.
Töörühmad valmistavad ette poliitika- ja julgeolekukomitee ning Coreperi koosolekud.
Although there is no formal Defence Council as such, at least one informal meeting of defence ministers is held during each presidency and defence ministers attend one session of the External Relations Council devoted to politico-military issues.
Nad koostavad ettepanekuid ÜVJP rakendamist käsitlevate ettepanekute kohta, nagu eesistujariigi avaldused ELi nimel, ning esitavad need heakskiitmiseks poliitika- ja julgeolekukomiteele ja seejärel nõukogule.
The Permanent Representatives Committee (COREPER) and the Political and Security Committee (PSC) prepare the work of the Council, with COREPER preparing the work of the Council as a whole and the PSC dealing
Nad koostavad samuti soovitusi poliitika- ja julgeolekukomiteele ÜVJP valdkonda kuuluvate tulevaste algatuste kohta.
The Council – meeting as the General Affairs and External Relations Council (GAERC) and consisting of the foreign ministers of the Member States – convenes once a month and discusses relevant external relations issues as well as institutional issues.
Nõukogu tuleb üldasjade ja välissuhete koosseisus ehk välisministrite tasemel kokku kord kuus, et arutada asjaomaseid välissuhete küsimusi ja institutsioonilisi probleeme.
It defines and implements the EU’s common foreign and security policy on the basis of guidelines set by the European Council.
Üldasjade ja välissuhete nõukogu töötab Euroopa Ülemkogu poolt kindlaksmääratud suuniste alusel välja ja viib ellu ELi ühist välis- ja julgeolekupoliitikat.
Policy is formulated on the basis of consensusbuilding and collective problem-solving.
Poliitika töötatakse välja konsensuse alusel ja probleeme kollektiivselt lahendades.
The Council’s formal positions are published as “conclusions” or “statements” of the Council.
Nõukogu ametlikud seisukohad avaldatakse nõukogu „järeldustena” või „avaldustena”.
Declarations are also issued by the Presidency am805477EN_Int.indd 38 am805477EN_Int.indd 38
Ka eesistujariik ja kõrge esindaja teevad avaldusi. ELi kaitseministrid on korrapäraselt kohtunud 1990. aastate lõpust saadik.
It commits the Member States to conducting an activity, for example appointing an EUSR, supporting projects in the field of non-proliferation, or sending a peacemonitoring mission after a conflict.
Liit on sõlminud kokkuleppeid kolmandate riikidega konsulteerimiseks ning kolmandate riikide osalemiseks kriisiohjes.
When the Council decides on a joint action it lays down its scope, the EU’s general and specific objectives for the action and, if necessary, its duration, means, procedures and conditions for its implementation.
Ka on liit NATOga kindlaks määranud mõlema organisatsiooni vaheliste suhete raamistiku, sealhulgas kokkuleppe, mille kohaselt liit võib kasutada NATO vahendeid ja võimeid.
It also usually defines the financial reference amount for the conduct of the action.
Enamasti määrab nõukogu kindlaks ka meetme rakendamise lähtesumma.
The Amsterdam Treaty added a third legal instrument, a common strategy, to be defined by consensus in an area where the Member States have important shared interests.
Amsterdami leping lisas kolmanda õigusakti, ühisstrateegia, mis määratakse kindlaks konsensuse alusel neis valdkondades, kus liikmesriikidel on tähtsad ühishuvid.
The European Security and Defence Policy (ESDP) with political and security issues.
Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP)
The European Security and Defence Policy (ESDP), was introduced under the Amsterdam Treaty, as the operational arm of the Common Foreign and Security Policy in the field of crisis management, covering all questions relating to the EU’s security and with the potential for later creating a common defence structure, should the European Council so decide.
1999. aasta detsembris Helsingis kokkutulnud Euroopa Ülemkogu seadis liikmesriikidele Helsingi peaeesmärgi, millega neile tehti ülesandeks olla 2003. aastaks võimelised lähetama 60 päeva jooksul kuni 60 000 isikust koosneva väeüksuse ning tagama selle ülalpidamise vähemalt ühe aasta jooksul.
Under the ESDP, the Union now has permanent political and military structures and civilian and military capabilities, as well as a set of crisis management concepts and procedures.
2004. aastal lepiti 2010. aastaks kokku uutes eesmärkides, keskendudes kiirreageerimisele ja püüdes kiiresti missioonipiirkonda lähetatavate lahingugruppide komplekteerimise lõpule viia 2007. aastaks.
Common Positions and Joint Actions were created for the CFSP by the Maastricht Treaty. A common position, reached by consensus, is defined on a matter of foreign and security policy of general interest.
Lahingugrupid on väga hea ettevalmistusega, pataljonisuurused üksused (igaühes 1500 sõdurit), mida on võimalik lähetada 15 päeva jooksul ja missioonipiirkonnas hoida vähemalt 30 päeva.
Member States are bound by it and are required to ensure that their national policies are in line with it.
EL on oma eesmärgi täitnud ning on 2007. aasta jaanuarist saadik suuteline korraga läbi viima kaks kiirreageerimisoperatsiooni, kusjuures kummagi tarvis kasutatakse ühte pataljoni ning mõlemad operatsioonid on võimalik käivitada ühel ajal.
The Cologne European Council in June 1999 placed crisis-management tasks at the heart of the process of strengthening the CFSP. These tasks include humanitarian and rescue tasks, peace keeping tasks and tasks of combat-force in crisis management, including peace-making.
Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) loodi Amsterdami lepinguga ühise välis- ja julgeolekupoliitika operatiivharuna kriisiohje vallas, kusjuures EJKP hõlmab kõiki ELi julgeolekuga seonduvaid küsimusi ning võib potentsiaalselt päädida ühise kaitsestruktuuri loomisega, kui Euroopa Ülemkogu peaks vastava otsuse langetama.
The Cologne European Council also decided that “the Union must have the am805477EN_Int.indd 39 am805477EN_Int.indd 39
Liidul on praegu EJKP raames nii alalised poliitilissõjalised
First contacts between members of EUFOR Tchad/RCA and local people
EJKP struktuurid ülesandeks on kavandada ja läbi viia EJKP tsiviilmissioone.
The EU has the means to address the crises confronting it on its doorstep, as well as in other parts of the world.
ELil on olemas vahendid, et reageerida nii oma koduukse ees kui ka mujal maailmas puhkevatele kriisidele.
The European Union Military Committee (EUMC) is the highest military body within the Council.
Nõukogu kõrgeim sõjaline organ on Euroopa Liidu sõjaline komitee.
It is composed of the Chiefs of Defence Sta of the Member States or their representatives and it provides the PSC with advice and recommendations on all aspects of military crisis management.
Sellesse komiteesse kuuluvad liikmesriikide kaitsejõudude juhid või nende esindajad.
The European Union Military Sta(EUMS), the EU’s only permanent integrated military structure, is composed of military and civilian experts seconded to the Council Secretariat by the Member States.
Euroopa Liidu sõjaline komitee annab poliitika- ja julgeolekukomiteele nõu
It includes a civilianmilitary (civ-mil) cell and an EU Operations Centre.
Oluline samm oli Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) asutamine 2004. aastal.
The Council Secretariat also includes a Civilian Planning and Conduct Capability (CPCC) in charge of planning and running civilian missions under the ESDP.
Agentuuri juhatajaks on kõrge esindaja ja seda juhib peadirektor (praegu Alexander Weis), kes toetab liikmesriike ja nõukogu nende püüetes parandada Euroopa kaitsevõimet kriisiohje valdkonnas.
The Union has concluded arrangements for the consultation and participation of third countries in crisis management.
Pariisis asuv Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituut (EUISS) on ELi Nõukogu iseseisev amet, mis asutati 2001. aastal liidu ühist välis- ja julgeolekupoliitikat toetavaks poliitikaalaseks uurimistööks.
It has also defined with NATO the framework for relations between the two organisations, including arrangements allowing the Union to have recourse to NATO’s assets and capabilities.
Hispaanias Torrejón de Ardozis asuv Euroopa Liidu Satelliidikeskus (EUSC), nõukogu amet 2002. aastast saadik, toetab ELi otsuste tegemise protsessi satelliitkujutiste ja nendega seotud andmete analüüsimise abil.
In December 1999, the Helsinki European Council set the Helsinki Headline Goal, calling on the Member States to be able, by 2003, to deploy military forces of up to 60 000 persons within 60 days and sustain them for at least one year.
Operatsiooni EUFOR Tchad/RCA liikmete ja kohaliku elanikkonna esimesed kontaktid.
New goals for 2010 were agreed in 2004, focusing on rapid response and aiming for the development of rapidly deployable battlegroups to be completed by 2007.
ning soovitusi sõjalise kriisiohje kõigis aspektides.
Battlegroups are highly-trained, battalionsized, formations (1 500 soldiers each), available at 15 days’ notice and sustainable for at least 30 days.
Euroopa Liidu sõjaline staap, ELi ainus alaline integreeritud sõjaline struktuur, koosneb liikmesriikide poolt nõukogu sekretariaati lähetatud sõjalistest ja tsiviilekspertidest.
The EU has reached its goal and,
Staabis paiknevad tsiviil-sõjaline staabiüksus ja ELi operatsioonide keskus.
The Institute for Security Studies (EU ISS) in Paris is an autonomous agency of the EU Council set up in 2001 to conduct policy-oriented research in support of the Union’s Common Foreign and Security Policy (CFSP).
Operatsioonid toimuvad kahel mandril ning ulatuvad sõjalistest operatsioonidest julgeolekusektori reformi, institutsioonide väljaarendamise ning polit-sei- ja õigusriigimissioonideni.
The European Union am805477EN_Int.indd 40 am805477EN_Int.indd 40
EL teeb rahu ja stabiilsuse nimel olulist tööd Kabulist Kinshasani, Tšaadist Sarajevoni, Râm Allâhist Kosovoni.
ESDP operations
Euroopa julgeolekustrateegia
A EUFOR soldier in the Democratic Republic of the Congo (DRC)
EUFORi sõdur Kongo Demokraatlikus Vabariigis.
ESDP operations
EJKP operatsioonid
Since 2003 when the first missions were launched, the Union has conducted 17 military and civilian crisis-management operations.
2008. aastal viis EL maailmas läbi 10 operatsiooni, milles osales ligi 10 000 meest ja naist.
It currently has eleven ESDP operations under way.
Praegused EVJP operatsioonid kogu maailmas:
They span three continents and range from military operations to securitysector reform, institution-building and police and rule-of-law missions.
2003. aasta detsembris võttis liit vastu Euroopa julgeolekustrateegia, mis moodustab ELi julgeolekudoktriini ja andis ÜVJP-le ja EJKP-le uue hoo.
Some are autonomous missions and some assist other international organisations, such as the UN or the African Union.
Pealkirja „Turvaline Euroopa paremas maailmas” kandvas strateegias on kirjas, et liit peab „välja kujundama strateegilise kultuuri, mis edendab varajast, kiiret ja vajadusel energilist sekkumist”.
From Kabul to Kinshasa, from Chad to Sarajevo, from Ramallah to Kosovo, the EU is providing the ‘key enablers’ for peace and stability.
Julgeolekustrateegia, mis koostati Euroopa Ülemkogu taotlusel Javier Solana juhendamisel, on ELi liikmesriikide ühine nägemus ülemaailmsetest probleemidest ja peamistest ELi ähvardavatest ohtudest, neile reageerimisest ja ELi strateegilistest eesmärkidest.
In 2008, the EU conducted 10 operations around the world with some 10 000 men and women serving in them.
Terrorism, massihävitusrelvade levik, piirkondlikud konfliktid, riiklike struktuuride mittetoimimine ja organiseeritud kuritegevus on aktuaalsemad kui kunagi varem.
Current ESDP operations around the world:
Euroopa julgeolekustrateegia rõhutab vajadust tagada julgeolek meie naabruses ja edendada tõhusal mitmepoolsusel rajanevat rahvusvahelist korda.
Africa EUPOL RD Congo and EUSEC RD Congo EUFOR/Tchad/RCA, launched in January 2008EUSEC Guinea-Bissau
Aafrika EUPOL RD Congo ja EUSEC RD Congo EUFOR Tchad/RCA, mis käivitati 2008. aasta jaanuaris EUSEC Guinea-Bissau
Middle East EUJUST LEX (Iraq/Brussels) EUPOL COPPS in the Palestinian Territories EUBAM Rafah in the Palestinian Territories
Lähis-Ida EUJUST LEX (Iraak/Brüssel)EUPOL COPPS Palestiina aladel EUBAM Rafah Palestiina aladel
The Strategy, entitled ‘A Secure Europe in a Better World’ states that the Union needs ‘to develop a strategic culture that fosters early, rapid and, when necessary, robust intervention’ Drawn up under the guidance of Javier Solana at the European Council’s request, the ESS is the EU Member States’ shared vision of the global challenges and key threats facing the EU, how to respond to them and its strategic objectives.
11. septembril 2001 New Yorgis, 2004. aasta märtsis Madridis ja 2005. aasta juulis Londonis toimunud terroriaktid ajendasid nõukogu vastu võtma ELi terrorismivastase võitluse strateegia, millega liit võtab endale kohustuse võidelda terrorismiga kogu maailmas, austades samal ajal inimõigusi ja võimaldades oma kodanikel elada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal.
The ESS underlines the need to build security in our neighbourhood and to promote an international order based on effective multilateralism. The
ELi Nõukogu tööd terrorismivastases võitluses koordineerib terrorismivastase võitluse koordinaator.
“Europe has never been so prosperous, so secure nor so free.
„Euroopa pole kunagi varem olnud nii jõukas, nii turvaline ja nii vaba.
The violence of the first half of the 20th century has given way to a period of peace and stability unprecedented in European history.
20. sajandi alguse vägivallale on järgnenud Euroopa ajaloos pretsedenditu rahu ja stabiilsuse periood.
The creation of the European Union has been central to this development.
Euroopa Liidu loomine on selles arengus keskset rolli mänginud.
The terrorist attacks of 11 September 2001 in New York, March 2004 in Madrid and July 2005 in London spurred the adoption by the Council of the EU Counter-Terrorism Strategy, which commits the Union to combating terrorism globally while respecting human rights, and allowing its citizens to live in an area of freedom, security and justice.
Paralleelselt Euroopa julgeolekustrateegiaga võttis Euroopa Ülemkogu 2003. aasta detsembris vastu massihävitusrelvade leviku tõkestamise strateegia, mis kinnitab, et massihävitusrelvade ja kanderakettide levik ohustab ELi liikmesriikide, nende elanikkonna ja nende ülemaailmsete huvide turvalisust.
A Counter-Terrorism Coordinator coordinates the work of the Council of the EU in the field of counter-terrorism.
EL peab tegutsema kogu maailmas muret tekitavate massihävitusrelvade leviku programmide ärahoidmise, takistamise, peatamise ja võimaluse korral elimineerimise nimel.
In parallel with the European Security Strategy, the European Council of December 2003 adopted a Strategy against the proliferation of WMD which states that WMD and missile proliferation put at risk the security of EU Member States, their people and their interests around the world.
Me elame maailmas, mis pakub meile paremaid võimalusi, kuid ka suuremaid ohte kui vanasti.
The EU must act to prevent, deter, halt and, where possible, eliminate WMD proliferation programmes of concern worldwide.
Me peame mõtlema maailma mastaabis ja tegutsema kohalikul tasandil.”
The EU’s relations with key countries and regions
ELi suhted esmatähtsate riikide ja piirkondadega endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, kes on ka Euroopa Komisjoni delegatsiooni juhataja, ja ELi eriesindaja Kosovos.
The Union’s relationships with countries and regions in the world are guided by the European Security Strategy.
Liit juhindub suhetes maailma riikide ja piirkondadega Euroopa julgeolekustrateegiast.
European Neighbourhood Policy
Liidul on lähinaabritega tihedad suhted.
The EU’s contractual relations with the Western Balkans are based on the Stabilisation and Association Process (SAP) established in 1999 and designed to bring the Western Balkans region (Albania, Bosnia and Herzegovina, Croatia, former Yugoslav Republic of Macedonia, Montenegro, Serbia and Kosovo) closer to the EU.
Euroopa naabruspoliitika on ELi esmajärguline poliitika ELi idanaabrite ja Vahemere piirkonna suhtes. See hõlmab kõiki Vahemere ja Ida-Euroopa riike ning Kaukaasiat, välja arvatud Venemaa.
At the Thessaloniki European Council in 2003, the EU reiterated its determination to fully and effectively support the European perspective of the Western Balkan countries, which will become an integral part of the EU once they meet the established criteria.
Euroopa naabruspoliitika eesmärk on liidu ja iga naabermaa vahel luua privilegeeritud majandus- ja poliitilised suhted, mis rajanevad vastastikusel pühendumisel ühistele väärtustele (demokraatia ja inimõigused, õigusriik, hea valitsemistava, turu -majanduse põhimõtted ja säästev areng).
The ENP seeks to create privileged economic and political relationships between the Union and each neighbouring country, building upon a mutual commitment to common values (democracy and human rights, rule of law, good governance, market economy principles and sustainable development).
2003. aastal Thessaloníkis kokkutulnud Euroopa Ülemkogu kordab oma otsust toetada täielikult ja tõhusalt Lääne-Balkani riikide Euroopaga ühinemist, kinnitades, et kõnealustest riikides saab ELi lahutamatu osa, kui nad vastavad kehtestatud kriteeriumidele.
Stabilisation and Association Agreements have been signed with Albania, Croatia and the former Yugoslav Republic of Macedonia and negotiated with Bosnia and Herzegovina and Serbia.
Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingud on allkirjastatud Albaaniaga, Horvaatiaga ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga.
The EU has three Special
Läbirääkimised käivad Bosnia ja Hertsegoviinaga ning Serbiaga.
The signing of agreements between the EU and the Western Balkan countries in the elds of justice and home affairs airs am805477EN_Int.indd 43 am805477EN_Int.indd 43
Lepingute allakirjutamine ELi ja Lääne-Balkani riikide vahel justiits- ja siseasjade valdkonnas.
Euro-Mediterranean Partnership
Euroopa – Vahemere piirkonna partnerlus
The Euro-Mediterranean Partnership (Barcelona Process), launched in 1995,provides the regional framework for the Union’s relations with the countries in North Africa and the Middle East (from Jordan to Morocco).
1995. aastal käivitatud Euroopa – Vahemere piirkonna partnerlus (Barcelona protsess) moodustab liidu ja Põhja-Aafrika ning Lähis-Ida (Jordaaniast Marokoni) riikide vaheliste suhete piirkondliku raamistiku.
Albania and Mauritania recently became members.
Hiljuti liitusid Euroopa – Vahemere piirkonna partnerlusega Albaania ja Mauritaania.
The Euro Mediterranean Partnership is the only regional forum within which Israel meets the Arab countries.
Euroopa – Vahemere piirkonna partnerlus on ainuke piirkondlik foorum, kus Iisrael kohtub Araabia maadega.
The EU is developing ever closer relations with the six Arab Gulf States of the Gulf Cooperation Council: Bahrain, Kuwait, Oman, Qatar, Saudi Arabia and the United Arab Emirates.
EL arendab üha tihedamaid suhteid kuue Pärsia lahe piirkonda kuuluva Araabia riigiga, kes on Pärsia lahe koostöönõukogu liikmed: Bahrein, Kuveit, Omaan, Katar, Saudi Araabia ja Araabia Ühendemiraadid.
Negotiations on a new Free Trade Agreement have picked up reflecting the keen interest on both sides in deepening relations.
Hoogustunud on läbirääkimised uue vabakaubanduslepingu üle, mis annab tunnistust mõlemapoolsest elavast huvist suhete süvendamise vastu.
Within the present Cooperation Agreement, the EU and the GCC States already meet in various fora, including the annual Joint Council and Ministerial meeting.
Praeguse koostöölepingu raames kohtuvad EL ja Pärsia lahe koostöönõukogu riigid juba erinevates foorumites, sealhulgas igaaastase ühisnõukogu ja ministrite kohtumise raames.