natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The concept of sustainable consumption and production has become more prominent on the policy agenda since the Kiev Conference.
Säästva tarbimise ja tootmise mõiste tähtsus poliitilises päevakorras on pärast Kiievi konverentsi tõusnud.
However, few concrete outcomes have emerged, and implementation strategies and tools to measure environmental impacts need to be put in place.
Konkreetseid tulemusi on aga vähe ning rakendusstrateegiad ja keskkonnamõju mõõtmise vahendid vajavad juurutamist.
Per capita resource use levels have remained stable in all regions over recent years, and some decoupling has been achieved between resource use and economic growth.
Viimastel aastatel on ressursikasutuse tase elaniku kohta püsinud kõigis regioonides stabiilsena ning mõningal määral on õnnestunud ressursikasutuse kasv majanduskasvust eraldada.
Resource use eficiency varies signiicantly between countries, and is several times higher in the EU‑15 than in the EU‑10 and SEE countries, and up to twenty times higher than in EECCA.
Ressursikasutuse tõhusus on riigiti väga erinev, olles EL-15 riikides mitu korda kõrgem kui EL-10 ja Kagu-Euroopa riikides ning kuni kakskümmend korda kõrgem kui Ida‑Euroopa, Kaukaasia ja Kesk‑Aasia riikides.
Patterns of consumption are changing rapidly, driven by socio-economic changes.
Tarbimisharjumused muutuvad sotsiaalmajanduslike muutuste tõttu kiiresti.
The consumption categories causing the highest life-cycle environmental impacts are food and beverages, private transport, and housing.
Oma elutsükli jooksul kõige suurema keskkonnamõjuga tarbimiskategooriad on toiduained ja joogid, eratransport ning elamumajandus.
In the EU, tourism and air travel are emerging as key areas of future impacts.
Euroopa Liidus on tulevasteks tähtsateks mõjuallikateks tõusmas turism ja õhutransport.
The pan-European region is generating ever more waste.
Pan-Euroopa regioonis tekib üha enam jäätmeid.
Landill, environmentally the least preferred option, is still the most common method of waste management across the pan‑European region.
Prügilasse ladestamine, mis on keskkonna seisukohast ebasoovitavaim meetod, on kogu regioonis ikka veel tavalisim jäätmekõrvaldusmeetod.
EU Member States have made some progress in limiting the share of municipal waste going to landill.
Euroopa Liidu liikmesriigid on teinud mõningaid edusamme prügilasse ladestatavate olmejäätmete osakaalu vähendamisel.
Many EECCA and SEE countries have developed waste strategies and legislation for waste, but these still need to be implemented effectively.
Paljud Ida‑Euroopa, Kaukaasia ja Kesk‑Aasia ning Kagu‑Euroopa riigid on välja töötanud jäätmestrateegiad ja jäätmealased õigusaktid, kuid need vajavad veel tõhusat rakendamist.
Municipal waste collected
Kogutud olmejäätmed kg elaniku kohta
Source: Figure 6.20 of The fourth assessment.
Allikas: neljanda hindamisaruande joonis 6.20.
Proper waste collection and safe landilling remain a challenge.
Endiselt on palju ära teha jäätmete nõuetekohasel kogumisel ja ohutul prügilasse ladestamisel.
In some EECCA countries an even bigger challenge is ensuring the environmental safety and clean-up of hazardous waste sites inherited from the past.
Mõnes Ida‑Euroopa, Kaukaasia ja Kesk‑Aasia riigis on veelgi suuremaks väljakutseks minevikupärandina kaasa saadud ohtlike jäätmete reostuskollete keskkonnaohutuse tagamine ja saneerimine.
Modern, intensive agriculture often has a negative impact through its use and pollution of air, water and soil.
Tänapäevane intensiivpõllumajandus avaldab sageli kahjulikku mõju, kasutades ja saastades õhku, vett ja pinnast.
On the other hand, farming still plays a positive role in preserving Europe's landscapes and biodiversity.
Teisalt on põllumajandusel endiselt positiivne osa Euroopa maastike ning elustiku mitmekesisuse säilitamisel.
The area of irrigated land in the southern EU‑15 and SEE has increased, showing a continuing trend of agricultural intensiication.
EL-15 ja Kagu-Euroopa riikides on suurenenud niisutatava maa pindala, mis näitab, et põllumajanduse intensiivistumise suundumus jätkub.
Irrigation has ofte n caused declines in water resources and quality, salinisation and land degradation — especially in southern and eastern EECCA.
Niisutamine on sageli põhjustanud veevarude vähenemist ja veekvaliteedi langust, sooldumist ning pinnase vaesumist, eriti Ida‑Euroopa, Kaukaasia ja Kesk‑Aasia piirkonna lõuna- ja idaosas.
Most of SEE and EECCA will require continued international support to achieve better environmental management of the agricultural sector.
Enamik Kagu-Euroopa, Ida-Euroopa, Kaukaasia ja Kesk‑Aasia riike vajab põllumajandussektoris parema keskkonnajuhtimise saavutamiseks ka edaspidi rahvusvahelist tuge.
Fertiliser input per hectare of agricultural land
Väetiste kasutamine põllumajandusmaa hektari kohta
Mean fertiliser consumption (kg/ha)
Keskmine väetisekasutus (kg/ha)
Source: Figure 7.1.1 of The fourth assessment.
Allikas: neljanda hindamisaruande joonis 7.1.1.
International tourist arrivals in the pan-European region continue to grow.
Rahvusvaheliste turistide saabumiste arv kasvab Pan-Euroopa regioonis üha.
Tourism is one of the main drivers of increased demand for the most environmentally damaging transport modes: private cars and, more critically, air transport.
Turism on üks peamisi põhjusi, miks kõige keskkonnakahjulikumate transpordiliikide — sõiduautode ja veelgi kriitilisemal määral õhutranspordi — järele on üha suurem nõudlus.
Coasts, islands and mountains remain particularly sensitive to tourism development.
Endiselt on turismiarenduse suhtes eriti tundlikud rannikud, saared ja mäed.
Degradation, sometimes irreversible, has already occurred in some popular mass-tourism destinations.
Mõnes populaarses massiturismi sihtkohas on juba toimunud halvenemine, mis mõnel juhul on pöördumatu.
The impacts of tourism are projected to grow as a result of increasing afluence and lifestyle and demographic changes.
Prognooside kohaselt kasvab turismi mõju üha suureneva jõukuse ning elustiili‑ ja demograailistemuutuste tõttu veelgi.
Tourist behaviour remains a crucial factor for the sustainability of the sector.
Selle sektori jätkusuutlikkuse määravaks teguriks jääb turistide käitumine.
International tourist arrivals and percentage change
Rahvusvaheliste turistide saabumiste arv ja selle muutus protsentides
1 000 arrivals
1000 saabumist
% change 2000–2005
% muutus 2000–2005
Source: Figure 7.4.2 of The fourth assessment.
Allikas: neljanda hindamisaruande joonis 7.4.2.
Energy consumption and greenhouse gas emissions from transport in SEE and WCE are growing rapidly along with the general growth in transport. Transport energy consumption and the resulting
Energiatarbimine ning transpordist pärit kasvuhoonegaaside heitkogused kasvavad Kagu-, Lääne- ja Kesk-Euroopa riikides koos üldise transpordikasvuga kiiresti.
CO emissions per capita in WCE continue to be two
Transpordi energiatarve ja sellest tingitud CO heitkogused elaniku kohta
2 to four times higher than in SEE and EECCA.
2 on Lääne- ja Kesk-Euroopa riikides jätkuvalt kaks kuni neli korda suuremad kui Kagu-Euroopa, Ida‑Euroopa, Kaukaasia ja Kesk‑Aasia riikides.
Developing competitive urban transport solutions is away of ighting trafic congestion and air quality problems as well as improving transport safety.
Liiklusummikute ja õhukvaliteedi probleemide vastu aitab konkurentsivõimeliste ühistranspordilahenduste arendamine, mis parandab ühtlasi transpordi ohutust.
For public transport to become competitive, cities need to be planned and developed with public transport in mind.
Et ühistransport muutuks konkurentsivõimeliseks, tuleb linnu planeerida ja arendada ühistransporti silmas pidades.
Car ownership in Europe
Autode omamine Euroopas
Cars/1 000 people
Autosid 1000 elaniku kohta
Tu of ic a d bl
T do on ja e ol ke a
Source: Figure 7.2.5 of The fourth assessment.
Allikas: neljanda hindamisaruande joonis 7.2.5.
Sectors: Energy
Sektorid: Energeetika
Energy consumption and resulting greenhouse gas emissions have been increasing in the pan‑European region since the Kiev Conference, despite energy eficiency improvements and an increased use of renewable energy in some areas.
Energiatarve ja sellest tingitud kasvuhoonegaaside heitkogused on Kiievi konverentsi järel Pan-Euroopa regioonis suurenenud, ehkki mõnes piirkonnas on energiakasutuse tõhusus paranenud ning taastuvenergia kasutamine suurenenud.
This trend is expected to continue if no additional policies and measures are implemented.
Eeldatavasti see suundumus jätkub, kui ei rakendata täiendavaid strateegiaid ja meetmeid.
Energy markets in the three pan-European sub‑regions are closely linked.
Pan-Euroopa kolme allregiooni energiaturud on üksteisega tihedalt seotud.
A signiicant share of natural gas and oil imports into WCE and SEE come from EECCA and this share is projected to rise substantially to 2030.
Oluline osa Lääne- ja Kesk-Euroopa ning Kagu-Euroopa riikidesse imporditavast maagaasist ja naftast pärineb Ida‑Euroopa, Kaukaasia ja Kesk‑Aasia riikidest ningprognoositavalt kasvab see osakaal 2030. aastaks tunduvalt.
Total energy consumption by fuel source
Energia kogutarve kütuseallikate kaupa
Renewables
Taastuvkütused
Oil and petrolium products
Nafta ja naftasaadused
Coal and coal products
Kivisüsi ja kivisöesaadused
Source: Figure 7.3.3 of The fourth assessment.
Allikas: neljanda hindamisaruande joonis 7.3.3.
'Environment for Europe' highlights
Protsessi „Keskkond Euroopa jaoks” tähtsamad sündmused
First Ministerial Conference in Dobris
Esimene ministrite konverents, Dobris
Signature: Convention on Environmental Impact Assessment in a Transboundary Context (EIA Convention); VOC Protocol to Convention on Long-range Transboundary Air Pollution (CLRTAP)
Allkirjastati: piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsioon; piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni lenduvate orgaaniliste ühendite protokoll
Entry into force: NO
Jõustus: piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni
Signature: Transboundary Water Convention (TWC); Convention on Transboundary Effects of Industrial Accidents (CTEIA)
Allkirjastati: piiriveekogude konventsioon; tööstusõnnetuste piiriülese mõju konventsioon
Signature: Sulphur Emissions Protocol to CLRTAP
Allkirjastati: piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni väävliprotokoll
Entry into force: Transboundary Water Convention (TWC)
Jõustus: piiriveekogude konventsioon
Entry into force: Convention on Environmental Impact Assessment in a Transboundary Context (EIA Convention); VOC Protocol to CLRTAP
Jõustus: piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsioon; piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni lenduvate orgaaniliste ühendite protokoll
Fourth Ministerial Conference in Aarhus
Neljas ministrite konverents, �rhus
Signature: Aarhus Convention (AC); POPs Protocol to CLRTAP; Heavy Metal Protocol to CLRTAP
Allkirjastati: �rhusi konventsioon; piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni orgaaniliste püsisaasteainete protokoll; piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni raskmetallide protokoll
Entry into force: Sulphur Emissions Protocol to CLRTAP
Jõustus: piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni väävliprotokoll
Signature: Water and Health Protocol to TWC; Ground-level Ozone Protocol to CLRTAP
Allkirjastati: piiriveekogude konventsiooni vee ja tervise protokoll; piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni maapinnalähedase osooni protokoll
Entry into force: Convention on Transboundary Effects of Industrial Accidents (CTEIA)
Jõustus: tööstusõnnetuste piiriülese mõju konventsioon
Entry into force: Aarhus Convention (AC)
Jõustus: �rhusi konventsioon
Adoption of EECCA Strategy Kiev Resolution on Biodiversity Signed, but not in force (Status June 2007): PRTR Protocol to AC; Civil Liability Protocol to TWC; SEA Protocol to EIA
Ida‑Euroopa, Kaukasuse ja Kesk‑Aasia (IEKKA) strateegia vastuvõtmine Elustiku mitmekesisuse Kiievi resolutsioon Allkirjastatud, kuid jõustumata (2007. aasta juuni seisuga): �rhusi konventsiooni saasteaineregistrite protokoll; piiriveekogude konventsiooni tsiviilvastutuse protokoll; piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsiooni strateegilise keskkonnamõju hindamise (SEA) protokoll.
Signature: Convention on Environment Protection and Sustainable Development of the Carpathians (Carpathian Convention)
Allkirjastati: Karpaatide keskkonnakaitse ja säästva arengu konventsioon (Karpaatide konventsioon).
Entry into force: POPs Protocol to CLRTAP; Heavy Metal Protocol to CLRTAP
Jõustus: piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni orgaaniliste püsisaasteainete protokoll; piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni raskmetallide protokoll
Entry into force: Water and Health Protocol to TWC; Ground-level Ozone Protocol to CLRTAP
Jõustus: piiriveekogude konventsiooni vee ja tervise protokoll; piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni maapinnalähedase osooni protokoll
Entry into force: Carpathian Convention
Jõustus: Karpaatide konventsioon
'Environment for Europe' countries
Protsessi „Keskkond Euroopa jaoks” osalisriigid
The third assessment
Kolmas hindamisaruanne
For more information and to download these reports, please visit: www.eea.europa.eu/pan-european
Lisateave ja aruanded leiduvad veebilehelt www.eea.europa.eu/pan-european
European Environment Agency K on ge n s Nytorv 6 1050 Copenhagen K, Denmark
Euroopa Keskkonnaagentuur Kongens Nytorv 6 1050 Copenhagen K, Taani
Web: eea.europa.eu Enquiries: eea.europa.eu/enquiries
Koduleht: eea.europa.eu Küsimused: eea.europa.eu/enquiries
EEA Strategy 2009–2013Multi-annual Work Programme
EEA strateegia 2009–2013Mitmeaastane tööplaan
Cover design: EEALayout: EEA
Kaas: EEAKujundus: EEA
Legal notice The contents of this publication do not necessarily reflect the official opinions of the European Commission or other institutions of the European Communities.
Vastutus Käesoleva trükise sisu ei tarvitse kajastada Euroopa Komisjoni ega Euroopa Ühenduse muude institutsioonide ametlikke seisukohti.
Neither the European Environment Agency nor any person or company acting on behalf of the Agency is responsible for the use that may be made of the information contained in this report.
Euroopa Keskkonnaagentuur ega ükski agentuuri nimel tegutsev era- või juriidiline ei vastuta käesolevas dokumendis sisalduva informatsiooni kasutamise eest.
Copyright notice© EEA, Copenhagen, 2009Reproduction is authorised, provided the source is acknowledged, save where otherwise stated.
Autoriõigus© EEA, Kopenhaagen, 2009Taasesitamine on lubatud allikale viitamisel, kui ei ole märgitud teisiti.
Information about the European Union is available on the Internet.
Internetis leidub Euroopa Liidu kohta palju informatsiooni: www.europa.eu.
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2009
Luksemburg: Euroopa Ühenduse Ametlike Väljaannete Talitus, 2009
Environmental production This publication is printed according to high environmental standards.
Keskkonnasõbralik toode Käesolev väljaanne on trükitud kõrgete keskkonnanormide kohaselt.
Printed by Schultz Grafisk— Environmental Management Certificate: ISO 14001 — IQNet — The International Certification Network DS/EN ISO 14001:2004
Trükkinud Schultz Grafisk— Keskkonnajuhtimissertifikaat: ISO 14001— IQNet –Rahvusvaheline Sertifitseerimisvõrgustik DS/EN ISO 14001:2004
European Environment Agency Kongens Nytorv 61050 Copenhagen K Denmark Tel.: +45 33 36 71 00Fax: +45 33 36 71 99Web: eea.europa.eu Enquiries: eea.europa.eu/enquiries
Euroopa Keskkonnaagentuur Kongens Nytorv 61050 Kopenhaagen K Taani Tel: +45 33 36 71 00Faks: +45 33 36 71 99Veeb: eea.europa.eu Päringud: eea.europa.eu/enquiries
EEA in brief environment and resources.
Lühidalt Euroopa Keskkonnaagentuurist mõjude käsitlemine.
The EEA is an important source and custodian of environmentrelated data and indicators and a key provider of environmental knowledge and information services.
EEA on keskkonnaandmete ja -indikaatorite oluline allikas ja haldaja ning peamisi keskkonnaalaste teadmiste ja teabeteenuste pakkujaid.
The European Environment Agency (EEA) is a European public body dedicated to providing objective, reliable and comparable information on the environment.
Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA) on Euroopa Liidu organisatsioon, mis pakub objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat keskkonnainfot.
The aim of the EEA is to ensure that decision-makers and the general public are kept informed about the state and outlook of the environment.
EEA eesmärk on tagada, et poliitikakujundajad ja üldsus saaksid keskkonna seisundi ja selle tulevikuväljavaadete kohta pidevalt teavet.
The EEA also provides the necessary independent scientific knowledge and technical support to enable the Community and member countries take appropriate measures to protect and improve the environment as laid down by the Treaty and by successive Community action programmes on the environment and sustainable development.
EEA pakub ka sõltumatut teaduslikku teavet ja tehnilist tuge, et ühendus ja liikmesriigid saaksid võtta keskkonna kaitsmiseks ja selle seisundi parandamiseks asjakohaseid meetmeid kasutusele, nagu on sätestatud asutamislepingus ning ühenduse keskkonna ja säästva arengu tegevusprogrammides.
The EEA works in partnership with government departments and agencies, international conventions and UN bodies, the scientific community, private sector and civil society.
EEA teeb koostööd riigiasutustega, rahvusvaheliste konventsioonide organitega ja ÜROga, teadlastega, erasektoriga ning kodanikega.
The European Environment Agency (EEA) and the European environment information and observation network (Eionet) were established by EEC Regulation 1210/90 on 7 May 1990 (as amended by EC Regulation 933/1999 of 29 April 1999 and EC Regulation 1641/2003 of the European Parliament and Council of 22 July 2003).
Euroopa Keskkonnaagentuur ning Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrk (Eionet) loodi 7. mai 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 1210/90 (muudetud 29. aprilli 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 933/1999 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1641/2003).
The decision to locate the Agency in Copenhagen was taken in 1993 and the EEA became operational in 1994.
1993. aastal määrati EEA asukohaks Kopenhaagen ja agentuur alustas tegevust 1994. aastal.
The founding regulation sets out a number of tasks (Article 2) and priority areas (Article 3) for the EEA; these are addressed through its multi-annual and annual work programmes.
Agentuuri põhimäärus kehtestab EEA tööülesanded (artikkel 2) ja prioriteetsed valdkonnad (artikkel 3); agentuuri mitmeaastased ja iga-aastased tööplaanid tuginevad neile.
The EEA undertakes a comprehensive range of integrated environmental and thematic assessments. These include a five-yearly state and outlook of the environment report, thematic and sectoral assessments, analyses of the effectiveness of policy measures, forward studies and the impacts of globalisation on Europe's
EEA koostab hulgaliselt erinevaid keskkonnaülevaateid.Nende hulka kuuluvad iga viie aasta tagant koostatav keskkonnaseisundi ja tulevikuväljavaadete aruanne, analüüsid teemade ja sektorite lõikes, poliitikameetmete tõhususe analüüsid, tuleviku-uuringud ja üleilmastumisest Euroopa keskkonnale ja loodusvaradele avalduvate
The EEA strategy 2009–2013 is the fourth Multi-annual Work Programme of the Agency; it was adopted by the EEA Management Board through written procedure following its 52nd meeting on 26 November 2008.
EEA strateegia aastateks 2009–2013 on agentuuri neljas mitmeaastane tööplaan EEA juhatus võttis selle vastu oma 52. koosolekul 26. novembril 2008. aastal.
EEA Strategy 2009–2013 — Multi-annual Work Programme
EEA strateegia 2009–2013 — Mitmeaastane tööplaan
Our vision
Meie visioon
To become recognised as the world's leading body for the provision of timely, relevant and accessible European enviromental data, information, knowledge and assessments.
Saavutada tunnustus maailma oma ala juhtiva organisatsioonina, kes pakub õigeaegseid, asjakohaseid ja kättesaadavaid andmeid, teavet, teadmisi ja analüüse Euroopa keskkonna kohta.
Chairman of the EEA Management Board
EEA juhatuse esimees
Integrated environmental assessments and anticipating new thinking, especially about ecosystem services, eco-efficiency and emerging technologies and innovations will play a key role in shaping European environmental policies.
Euroopa keskkonnapoliitika kujundamisel hakkavad võtmerolli mängima ja uut, eriti ökosüsteemi teenuste, ökotõhususe, kujunemisjärgus tehnoloogiate ja innovatsiooni vallas.
Well designed environmental policies are necessary and positive for our society and economy.
Meie ühiskond ja majandus vajavad põhjalikult läbimõeldud keskkonnapoliitikat.
The EEA will continue to work closely with neighbouring countries, in particular the West Balkan region.
EEA jätkab tihedat koostööd naaberriikidega, eelkõige Lääne-Balkani piirkonnaga.
Importantly, our early and close cooperation not only improves the quality and coverage of environmental information, but also has a part to play in stabilising the environment in these countries.
Tuleb märkida, et meie ennetav ja tihe koostöö mitte ainult ei paranda keskkonnateabe kvaliteeti ja ulatust, vaid sellel on tähtis roll ka nende riikide keskkonnaseisundi stabiliseerimisel.
The wider world — the EEA report 'Europe's environment — the fourth assessment', launched in 2007 and known as the Belgrade report, provided policy-relevant, up-to-date and reliable information on the interactions between the environment and society at the pan-European level, by working with 56 countries.
Laiemas plaanis vaadates andis EEA 2007. aastal avaldatud aruanne „Euroopa keskkond — neljas hinnang” ehk Belgradi aruanne poliitikakujundamise seisukohalt asjakohast, ajakohast ja usaldusväärset teavet keskkonna ja ühiskonna koostoime kohta üleeuroopalisel tasandil, kaasates 56 riiki.
It also illustrated that for successful implementation of environmental policies we need to engage at a global and regional level with all actors.
Ühtlasi oli see hea näide sellest, et keskkonnapoliitika edukaks rakendamiseks tuleb kaasata kõik osalised nii maailma tasandil kui piirkondlikult.
On behalf of the Board I would like to thank the outgoing Chairman, Lars-Erik Liljelund, for his dedicated and effective leadership of the Management Board.
Tahaksin juhatuse nimel tänada ametist lahkuvat esimeest Lars-Erik Liljelundi juhatuse pühendunud ja tõhusa juhtimise eest.
Over the last few years environment policy questions have again moved up the political agenda, which is lasting proof of the EEA's work, and that its contribution is now more relevant than ever.
Viimase paari aastaga on keskkonnapoliitika taas tõusnud tavapoliitika päevakorda, mis tõestab EEA pidevat head tööd ja näitab, et agentuuri panus on praegu tähtsam kui kunagi varem.
The EEA is well placed to further develop its role as a provider of independent and assured environmental information. In addition, and looking to the next five years, I would like to highlight some of the EEA's strategic issues.
Agentuuri töösse panustavad nii üldsus, poliitikakujundajad, teadlased kui ka poliitikud ning see suundumus süveneb; kliimamuutused, bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, vee- ja õhukvaliteet — kõik need teemad tekitavad tuliseid vaidlusi.
The public, policy-makers, the scientific community and politicians are all benefactors of work carried out by the Agency, and this trend is set to increase; climate change, biodiversity loss, water and air quality are all issues that invoke heated debate.
EEA-l on hea võimalus oma rolli sõltumatu ja usaldusväärse keskkonnateabe pakkujana veelgi suurendada. Samuti sooviksin ma järgmist viit aastat silmas pidades rõhutada EEA teatud strateegilisi teemasid.
I appreciate that this will only continue if at its heart is a forward-looking EEA, which over the next 5 years is providing innovative information which is timely, relevant and robust.
Mõistan, et selline koostöö saab jätkuda ainult siis, kui selle keskmes on tulevikku vaatav EEA, kes pakub järgmise viie aasta jooksul uuenduslikku, õigeaegset, asjakohast ja põhjalikku teavet.
This new Strategy will continue to support the aims of the Environment Action Programmes of the EU.
Meie uus strateegia jätkab ELi keskkonnaalaste tegevusprogrammide eesmärkide toetamist.