natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These questions – excluding question 3 for which there is insuficient data – provide the structural framework for the presentation of key trends and messages that follow in the rest of the summary.
Kõik küsimused peale kolmanda, mille kohta pole piisavalt andmeid, annavad infot peamiste suundumuste kohta, millest on juttu aruandes edaspidi.
Some key messages
Mõned olulised märkused
A description of the related transport and environment policy docu ments is given on page 17
* Vastavate transpordi- ja keskkonnapoliitika dokumentide kirjeldus on leheküljel 17.
The ’smiley’ faces next to each indicator aim to give a concise assessment of the indicator trend in the ACs, based on the following broad guidance: positive trend, moving towards policy objective or t a r g e t
‘Näod’ indikaatorite juures hindavad indikaatori arengutendentsi kandidaatriigis:
J K some positive development, but either insuficient to reach policy objective or mixed trend within the indicator
# mõningane positiivne areng, mis pole piisav poliitilise eesmärgi saavutamiseks, ebaselge suund;
L unfavourable trend, moving away from policy objective or target impossible to evaluate the trend because of data gaps or lack of policy objective or target.
∃ ebasoovitav suund, poliitilisest eesmärgist eemaldumine; arengutendentsi on võimatu määratleda lünklike andmete või poliitilise eesmärgi puudumise tõttu.
S u m m a r y ฀ 9
Kokkuvõte
Is the environmental performance of the transport sector improving (1)?
Kas transpordisektori keskkonnakäitumine on paranemas (1)?
Energy consumption by transport is increasing rapidly, mainly as a result of growth in road transport
Peamiselt tänu maanteetranspordi kasvule kasvab ka transpordisektori energiatarbimine kiiresti.
L are now growing with trafic volumes
Transpordi põhjustatud süsihappegaasi emissioonid kandidaatriikides langesid 1990ndate alguses, kuid tõusevad taas koos liikluse elavnemisega.
AC transport emissions of air pollutants dropped at the beginning of the 1990s, and have since stabilised
Transpordist tekkinud saasteainete õhku paiskumine vähenes kandidaatriikides 1990ndate alguses ning on sellest ajast alates jäänud muutumatuks.
Urban air quality is improving but urban populations are stil l
Linnaõhu kvaliteet on paranemas, kuid linnaelanikud peavad paiguti siiski taluma tervisele ohtliku saastetasemega õhku.
Road fatalities in the ACs fell in the early 1990s, but ar e now
1990ndate alguses liiklusohvrite arv kandidaatriikides vähenes.
K levelling at around 21 000 a year
Praegu hukkub umbes 21 000 ohvrit aastas.
Environmental pressures from transport for ACs and EU-15, Figure 21990-2000
Transpordi põhjustatud surve keskkonnale kandidaatriikides ja 15 ELi riigis, 1990–2000
Accession countries
Kandidaatriigid
Transport energy consumption (AC9)
Transpordi energia tarbimine
Transport emissions of acidifying substances acidifying substances (AC12)
Hapendavate ainete emissioon transpordist
Is the environmental performance of the transport sector improving (2)?
Kas transpordisektori keskkonnakäitumine on paranemas (2)?
Land take by transport infrastructure is increasing
Transpordi infrastruktuuri maakasutus kasvab.
L remains stable in the Baltic Sea and is not monitored in t h e B l a c k Sea
Maa killustatus on kandidaatriikides väiksem kui ELs, aga infrastruktuuri arenedes see suureneb.
Numbers of end-of-life vehicles and used tyres are expected to
Infrastruktuurivõrkude laienemine suurendab survet kaitsealadele.
Figure 3(a) Annual number of observed oil slicks per light hour in the Baltic Sea and North Sea and (b) treatment of waste tyres in the EU+3
Avastatud ebaseaduslike õliheitmete arv laevadelt on jäänud samale tasemele Läänemeres; Mustas meres sellist seiret ei tehta.
Number of oil slicks per flighthour% share0.35100
On oodata vanaautode ja kasutatud rehvide hulga märgatavat kasvu.
Energy recovery
Kulunud osad,eksporti
Are we getting better at managing transport demand and at improving the modal split?
Kas me liigume transpordinõudluse korralduse paremaksmuutmise ja erinevate transpordiliikide turuosade parema jaotuse suunas?
K economic activity) in the ACs is falling, but is still on averag e ive times higher than in the EU
Kaubavedude intensiivsus (transporditud tonnkilomeetreid majandustegevuse ühiku kohta) kandidaatriikides väheneb, kuid see on ikkagi veel viis korda kõrgem kui ELs.
L rail is still much larger than in the EU
Kandidaatriikide kaubavedudes suureneb maanteetranspordi osakaal, kuid raudteevedude osa on siiski oluliselt suurem kui ELs.
Passenger transport is growing in the ACs, but data are insuficient to quantify this
Reisijate transport kandidaatriikides suureneb, kuid olukorra hindamiseks on andmed selles valdkonnas puudulikud.
L rail in ACs is still well above the EU average
Kandidaatriikides suureneb reisijate veol maantee- ja õhuliikluse osakaal, kuid raudtee osa on ikkagi tunduvalt suurem kui ELs keskmiselt.
Transport volumes, GDP and car ownership, 1990–99
Transpordimahud, SKT ja autode arv, 1990–99
Car ownership
Liikmesriigid
717 231 km in 1998
Märkus: SKT 1995. a. hindades.
Rail74 097 km in 199975
Kaubaveod hõlmavad maantee-, raudteetransporti ja vedusid siseveeteedel.
Rail152 723 km in 1999
Andmeid kandidaatriikide reisiliikluse kohta on vähe.
Notes:Road, excluding motorways, is based on AC-10 (excluding Czech Republic, E stonia and Turkey).
Märkus: Maanteed, v.a. kiirteed, andmed KR-10 osas (puuduvad Tšehhi, Eesti ja Türgi).
Oil pipelines and inland waterways remained more or less stable and are ther efore left out of the chart.Source:UNECE, 2001a (and Eurostat, 2002a for gap-illing).
Õlijuhtmete ja siseveeteede osas üldiselt muutusi pole ja need on graafikult välja jäetud.Allias: UNECE, 2001a (ja Eurostat, 2002a lünkade täitmiseks).
Are we moving towards a fairer and more eficient pricing system, which ensures that external costs are internalised?
Kas me liigume ausama ja tõhusama hinnasüsteemi suunas, mis tagaks kaudsete kulude arvestamise hinnas?
External costs of transport are not yet quantiied for the ACs
Kandidaatriikides pole transpordi kaudseid kulusid veel määratud.
Few internalisation instruments are in force in the ACs
Kandidaatriikides on kehtestatud vaid üksikud instrumendid kaudsete kulude arvestuseks.
Trends in fuel prices are not encouraging the use of more f u e l -
Kütusehindade arengutendents ei soodusta efektiivsema kütusekasutusega transpordiliikide kasutamist.
Weighted average fuel (EU) and diesel (AC) cost price, Figure 6VAT and excise duties
Kütuse (EL) ja diisli (KR) sisseostuhindade, käibemaksu ja aktsiisimaksu kaalutud keskmine
Four accession countries
Neli kandidaatriiki
How rapidly are cleaner technologies being introduced and how eficiently are vehicles being used?
Kui kiiresti toimub puhtamate tehnoloogiate rakendamine ja kui tõhusalt kasutatakse sõidukeid?
No data on energy eficiency are available for ACs; in the EU all modes except rail show some improvement
Energiatõhususe kohta kandidaatriikides andmeid pole, ELs on näha mõningat paranemist kõikide transpordiliikide osas, v.a. raudteetransport.
No data are available for ACs on speciic emissions (air po llutant emissions per transport unit) of vehicles; EU road vehicles sho w signiicant improvement
Eriemissiooni (õhku paisatav saastekogus transpordiühiku kohta) kohta kandidaatriikides andmeid pole; EL maanteesõidukite osas on näha olulist paranemist.
The AC vehicle leet is on average four to ive years older than the EU leet
Sõidukite ja kütuse standardite osas on olukord paranemas, kuid katalüüsjärelpõletiga autode osakaal kandidaatriikides on ikka veel väike.
United K i n g d o m * F i n l a n d S p a i n P o r t u g a l *
Märkus: Iirimaa, Itaalia, Suurbritannia ja Portugali andmed vastavad aastatele 1996–98, mitte 1996–99.Allikad: Eurostat, 2002a; REC, 1998; UNECE, 2001a.
4060% share
Kokkuvõte
Are environmental management and monitoring tools being used effectively to support policy-making?
Kandidaatriikides pole keskkonna ja transpordi ühisstrateegiaid.
Integrated transport and environment strategies are lacking in ACs
Asutuste vahel on märgata kasvavat koostööd keskkonnakaitse ja transpordi küsimustes, kuid see jõuab harva mingi konkreetse dokumendini.
Institutional cooperation on transport and environment is emerging in ACs but is seldom formalised
Kandidaatriigid ei seira keskkonnakaitse põhimõtete lülitamist transpordipoliitikasse.
ACs are not monitoring the environmental integration in their transport policies
Mõned kandidaatriigid on kehtestanud strateegilise keskkonnamõju hindamise nõude, kuid keskkonnahinnangute rakendamine transpordipoliitikas piirdub pilootprojektidega.
A few ACs have legal requirements for strategic environmental assessment, but application in the transport sector is limited to pilot initiatives
Ülevaade keskkonnajuhtimise integreerimise meetmetest kandidaatriikides
Overview of management integration tools in the ACs
Transpordi- ja keskkonnaseire
Integrated Strategic Institutional T & ET & E environmental cooperationmonitoringstrategyassessment
Ühine transpordi- ja keskkonna strateegia
H u n g a r y
Eesti
L i t h u a n i a ü
Leedu
Notes: ü A d o p t e d , present, or in place.UD Under development.* Only temporary working groups established.Sources:EEA, 2001b; REC, 2001.
Märkused: % Olemas VT Väljatöötamisel* Loodud on ajutised töörühmad Allikad: EKA, 2001b; REC, 2001
The TERM indicator fact sheets form the reference information system of this report and can be do wnloaded from the EEA web site: http://themes.eea.eu.int/Sectors_and_activities/transport/indicators
TERMi indikaatorite andmelehed moodustavad baasinfosüsteemi käesolevale aruandele. Andmelehed saab laadida EKA veebilehelt: http://themes.eea.eu.int/Sectors_and_activities/transport/indicators
Transport and environment related policy d o c u m e n t s T h e three main policy documents from the European Commission related to TERM are the:
Transpordi- ja keskkonnapoliitika dokumendid Euroopa Komisjoni kolm tähtsamat dokumenti seoses TERMiga on:
Sustainable Development Strategy (SDS)2.
Säästva arengu strateegia (SDS)2.
Sixth Environmental Action Programme (6EAP)3.
VI keskkonnategevuskava (6EAP)3.
White Paper on the Common Transport Policy (CTP)
Ühise transpordipoliitika valge raamat (CTP)
A short list of priorities set in each of these policy documents, which particularly relate to transport, environment and enlargement, is given below.
Alljärgnevalt lühike loetelu nendes poliitilistes dokumentides püstitatud tähtsamatest küsimustest transpordi, keskkonnakaitse ja laienemise valdkonnas dokumentide kaupa.
According to this strategy, the ACs ‘should be actively involved in implementing the [sustainable development] strategy’.
‘Kandidaatriigid tuleb aktiivselt kaasata säästva arengu strateegia rakendamisse’.
‘Ensuring sustainable transport’ is one of the strategy’s priorities.
Strateegia üheks prioriteediks on ‘säästva transpordi tagamine’.
The conclusions of the summit adopting this strategy stress that a sustainable transport system should tackle rising volumes of trafic.
Strateegia heaks kiitnud tippkohtumise kokkuvõttes rõhutatakse, et üha kasvavate transpordimahtudega saab hakkama säästev transpordisüsteem.
6EAPThe sixth environmental action programme’s key actions are:• the full implementation of the environment acquis;• the adoption of policies and approaches that permitsustainable development, e.g. by promoting strategic environmental assessment (SEA) and mainstreaming environmental objectives and policies into other departments;• to support alternatives to road, e.g. by the way in which the Community gives inancial support; • to carefully plan road transport so that new developments are not damaging to towns, cities, nature or wildlife.
VI keskkonnategevuskava peamised tegevusvaldkonnad on:• keskkonnaalase seadusandluse täielik rakendamine;• säästvat arengut võimaldavate tegutsemisviiside rakendamine, näit. strateegiline keskkonnamõju hindamine, keskkonnakaitseliste eesmärkide ja tegutsemisviiside tähtsustamine ja viimine teiste ametkondadeni;• maanteede kõrval alternatiivsete lahenduste toetamine, näit. Ühenduse rahalise toe kaudu; • maanteetranspordi hoolikas kavandamine, et uued arendustööd ei kahjustaks asulaid ja loodust või loomastikku.
The White Paper’s priorities are:• the full implementation of the transport acquis;• to connect the infrastructure of the ACs to that of the EU and further develop infrastructure within the ACs;• to take full advantage of the available well-developed railway network and know-how to rebalance the modal split in an enlarged Europe.
Valge raamatu tähtsamad teemad on:• transpordialase seadusandluse täielik täitmine;• kandidaatriikide infrastruktuuri ühendamine ELi omaga ja kandidaatriikide sisese infrastruktuuri edasine arendamine;• olemasoleva hästiarenenud raudteevõrgu ja oskusteabe täielik ära kasutamine erinevate transpordiliikide turuosa tasakaalus hoidmiseks laienenud Euroopas.
Comprehensive information on the aims and status of the enlargement process can be found on: http://europa.eu.int/comm/enlargement/index_en.html
Täpsemat teavet laienemisprotsessi seisu ja eesmärkide kohta võib leida aadressil: http://europa.eu.int/comm/enlargement/index_en.html
Paving the way for EU e n l a r g e m e n t I n d i c a t o r s of transport and environment i n t e g r a t i o n T E R M 2002Summary
Euroopa Liidu laienemise lävel Transpordi ja keskkonnakaitse kompleksindikaatorid TERM 2002Kokkuvõte
Luxembourg: Ofice for Oficial Publications of the E u r o p e a n C o m m u n i t i e s 2 0 0 1 – 20pp. – 14.8 x 21 c m I S B N 92-9167-424-9
Luxembourg: Euroopa Ühenduste ametlike väljaannete talitus2002 — 20pp. — 14.8 x 21 cm ISBN 92-9167-538-5
A European Environment Agency update on selected issues
Euroopa Keskkonnaagentuuri uusimadandmed valitud küsimustes
Cover design: EEALayout: Brandpunkt a/s
Kaas: EKAKujundus: Brandpunkt a/s
Legal notice The contents of this publication do not necessarily reflect the official opinions of the European Commission or other institutions of the European Communities.
Vastutus Käesoleva trükise sisu ei tarvitse kajastada Euroopa Komisjoni ega Euroopa ühenduste muude institutsioonide ametlikke seisukohti.
Neither the European Environment Agency nor any person or company acting on behalf of the Agency is responsible for the use that may be made of the information contained in this report.
Euroopa Keskkonnaagentuur ega ükski agentuuri nimel tegutsev isik ega äriühing ei vastuta käesolevas dokumendis sisalduva informatsiooni kasutamise eest.
All rights reserved No part of this publication may be reproduced in any form or by any means electronic or mechanical, including photocopying, recording or by any information storage retrieval system, without the permission in writing from the copyright holder.
Autoriõigus Ühtki käesoleva trükise osa ei tohi paljundada ilma autoriõiguse omaniku kirjaliku loata üheski vormis ega ühelgi viisil elektrooniliselt ega mehaaniliselt, sealhulgas fotokopeerimise või salvestamise teel või otsingusüsteemis salvestamise teel.
Information about the European Union is available on the Internet.
Internetis leidub Euroopa Liidu kohta palju informatsiooni.
It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Seda võib leida Europa serveri kaudu (http://europa.eu.int).
Cataloguing data can be found at the end of this publication.
Kataloogimisandmed on käesoleva trükise lõpus.
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2004
Luksemburg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, 2004
European Environment Agency Kongens Nytorv 6 DK-1050 Copenhagen K Denmark Tel. (45) 33 36 71 00 Fax (45) 33 36 71 99 E-mail: eea@eea.eu.int Internet: http://www.eea.eu.int
Euroopa Keskkonnaagentuur Kongens Nytorv 6DK-1050 Kopenhaagen K Taani Tel: (45)33 36 71 00Faks: (45)33 36 71 99Informatsiooni: http://www.eea.eu.int/enquirieshttp://www.eea.eu.int
Europe in 2004: An environmental perspective ............................................ 3
Euroopa 2004. aastal: keskkonnaalased perspektiivid................................... 3
Water pollution: Managing nitrate ............................................................ 10
Veereostus: nitraatide käsitlemine ........................................................... 10
Nature: Maximising the value of protected areas........................................ 12
Loodus: kaitsealade väärtuse maksimeerimine .......................................... 12
Packaging waste: Still increasing ............................................................. 14
Pakendijäätmed: endiselt kasvamas ......................................................... 14
Sustainable energy: A long way to go ....................................................... 16
Säästev energia: pikk tee minna ............................................................. 16
Transport: Full-cost pricing needed .......................................................... 18
Transport: hind sisaldagu kõiki kulusid ..................................................... 18
Air pollution: Damaging health in cities ..................................................... 20
Õhureostus: tervise kahjustamine linnades ............................................... 20
Climate change: Growing evidence of impacts ........................................... 22
Kliimamuutused: üha rohkem tõendeid mõjude kohta ................................ 22
Data sources......................................................................................... 24
Andmeallikad ........................................................................................ 24
Data quality.......................................................................................... 26
Andmete kvaliteet ................................................................................. 26
Further reading ..................................................................................... 28
Täiendav kirjandus ................................................................................ 28
Notes................................................................................................... 30
Märkused ............................................................................................. 30
Population growth.....................................................................................5 .....................................................................................5
Rahvastiku kasv .......................................................................................5
Energy consumption and gross domestic product ..........................................5
Energiatarbimine ja sisemajanduse kogutoodang ..........................................5
Employment trends in Europe, Japan and the US ..........................................5
Tööhõive Euroopas, Jaapanis ja USAs ..........................................................5
Built-up land area.....................................................................................7 .....................................................................................7
Hoonestatud alad .....................................................................................7
Direct material consumption ......................................................................7
Otsene materjalitarbimine .........................................................................7
Urban population......................................................................................7 ......................................................................................7
Linnade elanike arv ..................................................................................7
Rural development spending ......................................................................9
Kulutused maaelu arendamisele ................................................................9
Bird populations .......................................................................................9
Linnaelanikkond .......................................................................................9
Organic farming area ................................................................................9
Mahepõllunduse alad .................................................................................9
Arable land in upstream catchments ..........................................................11
Põllumaa valglates ..................................................................................11
Nitrate concentrations in rivers .................................................................11
Nitraatide kontsentratsioon jõgedes .........................................................11
Nitrate concentrations in groundwater .......................................................11
Põhjavee nitraadisisaldus .........................................................................11
Implementation of the habitats directive ....................................................13
Elupaikade direktiivi rakendamine .............................................................13
Fish catches above safe limits ..................................................................13
Ohutuid piirkoguseid ületav kalapüük ........................................................13
Zooplankton abundance ..........................................................................13
Zooplanktoni rohkus ..............................................................................13
Packaging waste treatment ......................................................................15
Pakendijäätmete tekkimine .....................................................................15
Proportion of packaging waste recycled .....................................................15
Pakendijäätmete käitlemine .....................................................................15
Projected progress towards Kyoto Protocol targets ......................................17
Prognoositav edasiliikumine Kyoto protokolli sihtide suunas ........................17
Total energy consumption by fuel type ......................................................17
Üldine energiatarbimine kütuseliikide kaupa ...............................................17
Renewable energy sources as a share of electricity consumption ...................17
Taastuvate energiaallikate osakaal elektrienergia tarbimises ........................17
Transport growth and gross domestic product .............................................19
Transpordi kasv ja sisemajanduse kogutoodang ..........................................19
Transport emissions of air pollutants .........................................................19
Transpordist lähtuvad õhusaasteainete kogused .........................................19
Progress with distance-related charges for heavy goods vehicles on highways 19
Edasiminek sõidukaugusega seotud raskeveokitasude osas ..........................19
Urban population exposure to pollution levels above EU limit values ..............21
Linnaelanikkonna kokkupuude EL piirväärtusi ülevate reostustasemetega ......21
Urban population exposure: geographical variations ....................................21
Linnaelanikkonna kokkupuude: geograafilised erinevused ............................21
Observed temperature trend in Europe ......................................................23
Suundumus Euroopa õhutemperatuurides .................................................23
Average change in European glaciers ........................................................23
Euroopa liustike keskmistatud muutused ..................................................23
Observed changes in growing season length ...............................................23
Muutused kasvuperioodi pikkuses ............................................................23
EEA Signals are annual reports covering a broad range of topics.
Euroopa Keskkonnaagentuuri (EKA) signaalid on laia teemade ringi käsitlevad aastaaruanded.
They are typically built around 20–30 pages of indicator-based assessment wri�en in non-technical language for a broad audience with graphics to support the text.
Nende tuuma moodustab tavaliselt 20–30 lehekülje pikkune indikaatoritel põhinev analüüs, mis on kirjutatud lihtsas keeles laiale lugejaskonnale ja illustreeritud diagrammidega.