natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It has been emulated beyond its own circle of beneficiaries.
Seda on jäljendatud väljaspool tema enda abisaajate ringi.
The interest Leader has aroused has sometimes in uenced national, regional and local administrations and policies with its capacity to tackle development problems through new forms of partnerships and linking activities.
Huvi Leaderi vastu on mõnikord tänu oma võimele lahendada arenguprobleeme uute koostöövormide ja vastavate tegevusvaldkondade kaudu mõjutanud riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke haldusasutusi ning poliitikat.
Leader stands for ‘Links between actions of rural development’ (2).
Leader tähendab maaelu arengu meetmete omavahelisi seoseid (2).
As its name suggests, it is a method of mobilising and delivering rural development in local rural communities, rather than a xed set of measures to be implemented.
Nagu see nimi viitab, on tegemist pigem kohalike maapiirkondade arengu edendamise ja tagamise meetodiga kui kindlaksmääratud meetmetega, mida tuleb rakendada.
Experience has shown that Leader can make a real difference to the daily lives of people in rural areas.
Kogemused on näidanud, et Leader võib oluliselt muuta maapiirkondades elavate inimeste igapäevaelu.
It can play an important role in encouraging innovative responses to old and new rural problems, and becomes a sort of ‘laboratory’ for building local capabilities and for testing out new ways of meeting the needs of rural communities.
Tänu sellele võivad vanad ja uued maaelu probleemid leida uuenduslikke lahendusi ning see on n-ö laboriks, mille abil tõstetakse kohalikku suutlikkust ja kus püütakse leida uusi võimalusi, mis vastaksid maapiirkondade vajadustele.
It has generated valuable results in many rural areas in the EU-15 (3) Member States, and could play a significant role in assisting rural areas in new and future EU Member States to adapt to today’s changing realities.
See on andnud väärtuslikke tulemusi mitmes ELi vanade liikmesriikide (3) maapiirkonnas ning võib aidata uutel ja tulevastel ELi liikmesriikidel kohaneda tänapäeva muutuva maailmaga.
Since its launch in 1991, Leader has provided rural communities in the EU with the tools to play an active role in shaping their own future.
Alates selle algusest 1991. aastal on ELi maarahvastikule Leaderiga ette nähtud vahendid aktiivseks osalemiseks oma tuleviku kujundamisel.
It has evolved over time, together with the rest of the CAP.
Aja jooksul on see arenenud koos muu ühise põllumajanduspoliitikaga.
Information from evaluations and rural stakeholders indicates that the Leader approach is a tool that works well, in quite different situations and types of areas, thus adapting rural policy-making to the extreme diversity of rural areas’ needs.
Hindamisel ja maapiirkondade sidusrühmadelt saadud andmed tõendavad, et Leaderlähenemine on vahend, mis toimib hästi eri olukordades ja piirkondades ning arvestab maaelu poliitika kujundamisel väga mitmesuguseid maapiirkondade vajadusi.
For these reasons, it has now become an integral part of rural development policy.
Seetõttu on sellest saanud maaelu arengu poliitika lahutamatu osa.
By encouraging local participation in the drawing up and implementation of sustainable development strategies, the Leader approach may prove to be a precious resource for future rural policy.
Leaderlähenemine võib tulevikus osutuda väärtuslikuks abivahendiks maaelu arengu poliitika kujundamisel, julgustades kohalikke organisatsioone osalema säästva arengu strateegiate väljatöötamisel ja rakendamisel.
Leader complements other European and national programmes.
Leader täiendab muid üleeuroopalisi ja riiklikke programme.
For example, Leader actions can activate and mobilise local resources, by supporting pre-development projects (such as diagnostic studies and feasibility studies or local capacity building) which will improve these areas’ ability to access and use not only Leader funds but also other sources for nancing their development (for ex -ample, wider EU and national rural and regional development programmes).
Leader-meetmetega on võimalik näiteks rakendada ja koondada kohalikke ressursse, toetades arenguprojektide eelseid projekte (nt diagnostilisi ja teostatavusuuringuid või kohaliku suutlikkuse tõstmist), mis parandavad nende piirkondade võimalusi saada ja kasutada oma arengu rahastamiseks mitte üksnes Leaderi rahalisi vahendeid, vaid ka muid vahendeid (nt laiemaid ELi ja riiklikke maaelu ja regionaalse arengu programme).
Leader also assists sectors and categories of beneficiary which often receive no support, or only limited support, under other programmes operating in rural areas, such as cultural activities, enhancement of the natural environment, rehabilitation of architecture and heritage buildings, rural tourism, improving the links between producers and consumers, etc.
Leaderi kaudu abistatakse eri valdkondi ja abisaajate rühmi, kes sageli ei saa üldse toetust või saavad seda vaid piiratult, ka muude maapiirkondades rakendatavate programmide raames, näiteks kultuuritegevus, looduskeskkonna parandamine, arhitektuurimälestiste ja muinsuskaitse alla kuuluvate ehitiste taastamine, maaturism, tootjate ja tarbijate vaheliste sidemete parandamine jne.
For the 2007–13 programming period, Leader will no longer be a separate programme but will be integrated (‘mainstreamed’) in all national/regional rural development programmes.
Leader ei ole aastatel 2007–2013 enam eraldiseisev programm, vaid see on kaasatud (n-ö süvalaiendatud) kõigisse riiklikesse/piirkondlikesse maaelu arenguprogrammidesse.
This opens up new possibilities for the Leader approach to be applied on a far wider scale and
See avab uued võimalused kohaldada Leader-lähenemist
Leader encourages socioeconomic players to work together, to produce goods and services that generate maximum added value in their local area.
Leader ergutab sotsiaal-majanduslikke üksusi tegema koostööd, et toota kaupu ja teenuseid, mis annavad suurimat lisandväärtust oma piirkonnas.
In the EU of 25 Member States (EU-25).In French, Liaison entre actions de développement rural.
25 liikmesriigiga ELis. Prantsuse keele liaison entre actions de développement rural.
A brief history of Leader
Lühike ülevaade Leaderist
Leader was launched in 1991 with the aim of improving the development potential of rural areas by drawing on local initiative and skills, promoting the acquisition of know-how on local integrated development, and disseminating this know-how to other rural areas.
Kohalikke kogukondi kaasavat ja kohalikke ressursse väärtustavat piirkonnapõhist lähenemist ja altpoolt tulevat algatust hakati pikapeale nägema uue võimalusena töökohtade ja ettevõtete loomiseks maapiirkondades.
An area-based and bottom-up approach, involving local communities and adding value to local resources, gradually came to be seen as a new way of creating jobs and businesses in rural areas.
Leaderit hakati rakendama katseliselt, liites mitmesugused kohaliku tasandi projektid ja ideed, sidusrühmad ning ressursid.
Leader began in an experimental way bringing together, at local level, various projects and ideas, stakeholders and resources.
See osutus ideaalseks vahendiks, et testida, kuidas suurendada maapiirkondade võimalusi.
It proved to be an ideal instrument for testing how to expand opportunities for rural areas.
Leader-programmiga tehti algust 1991. aastal ning selle eesmärgiks oli tõsta maapiirkondade arengupotentsiaali, tuginedes kohalikule algatusele ja oskustele, edendades oskusteabe omandamist kohaliku lõimitud arengu kohta ja levitades seda oskusteavet muudesse maapiirkondadesse.
(a) Leader is part of the EU’s wider rural development policy
a) Leader on osa ELi laiemast maaelu arengu poliitikast
The share of EU territory in which the Leader approach is being applied, the number of Leader groups and the level of funding allocated to Leader-type approaches have increased substantially since Leader was launched in 1991.
ELi territoorium, kus Leader-lähenemist rakendatakse, Leaderrühmade hulk ja Leader-tüüpi lähenemistele eraldatud rahaliste vahendite hulk on pärast Leaderi alustamist 1991. aastal oluliselt suurenenud.
(c) Policy context: from pilot initiative to mainstream
katselisest algatusest c) Poliitiline kontekst: süvalaiendamiseni
Leader’s aims are in line with those of the EU’s overall rural development policy.
Leaderi eesmärgid on kooskõlas ELi üldise maaelu arengu poliitika eesmärkidega.
The evolving CAP takes into account the diversity of rural areas and landscapes, rich local identities and the increasing value society puts on a high-quality natural environment.
Arenev ühine põllumajanduspoliitika arvestab maapiirkondade ja maastike mitmekesisust, kohalikku omapära ja seda, et ühiskond väärtustab üha enam kvaliteetset looduskeskkonda.
These are acknowledged to be the major assets of the EU’s rural areas.
Neid käsitatakse ELi maapiirkondade suurima varana.
Different rural development approaches tried out prior to the early 1990s were typically sectoral, focusing primarily on farmers and aiming to encourage structural change within agriculture.
Enne 1990ndate aastate algust katsetatud maaelu arengu käsitlusviisid olid tüüpiliselt valdkonnapõhised, keskendusid peamiselt põllumajandustootjatele ja nende eesmärk oli soodustada struktuurimuudatusi põllumajanduses.
They used ‘top down’ approaches, with support schemes decided at national or regional level.
Nende puhul kasutati ülalt alla lähenemist, kus toetuskavade rakendamise üle otsustati riiklikul ja piirkondlikul tasandil.
Local stakeholders were not always encouraged to acquire the skills to become the architects of the future of their own areas.
Kohalikke sidusrühmi ei innustatud alati omandama oskusi, et kujundada ise oma piirkonna tulevikku.
In policy terms, Leader was introduced as a ‘Community initiative’ nanced under the EU Structural Funds.
Leaderit esitleti poliitilises mõttes kui ELi tõukefondidest rahastatud ühenduse algatust.
There have been three generations of Leader: Leader I (1991–93), Leader II (1994–99) and Leader+ (2000–06).
Leaderprogramme on rakendatud kolmes etapis: Leader I (1991–93), Leader II (1994–99) ja Leader+ (2000–06).
During this time, Member States and regions have had stand-alone Leader programmes with separate nancing set aside at EU level.
Liikmesriikides ja piirkondades on selle aja vältel rakendatud eraldiseisvaid Leader-programme, mida on ELi tasandil eraldi rahastatud.
From 2007 onwards, the Leader approach will be integrated (‘mainstreamed’) within overall EU rural development policy.
Alates 2007. aastast kaasatakse (n-ö süvalaiendatakse) Leaderlähenemine üldisesse ELi maaelu arengu poliitikasse.
This means Leader will be included in national and regional general rural development programmes supported by the EU, alongside a range of other rural development axes.
See tähendab, et Leader liidetakse ELi toetatavatesse riiklikesse ja piirkondlikesse maaelu arengu üldprogrammidesse kõrvuti mitmete muude maaelu arengu telgedega.
Financing for the Leader axis from 2007 will come from within the overall nancial envelopes received by each Member State from the EU under the new European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) to support rural development.
Alates 2007. aastast rahastatakse Leaderit üldise nantsraamistiku raames uuest Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD), kust EL annab igale liikmesriigile vahendid maaelu arengu toetamiseks.
Number of local action groups
Kohalike tegevusrühmade arv
relevant public administrations and the necessary technical assistance for the transfer of good practice.
rakendusprotsess, asjaomaste riiklike haldusasutuste toetus ja hea tava edasiandmiseks vajalik tehniline tugi.
The main concept behind the Leader approach is that, given the diversity of European rural areas, development strategies are more effective and efficient if decided and implemented at local level by local actors, accompanied by clear and transparent procedures, the support of the
Leader-lähenemise aluseks on põhimõte, et arvestades Euroopa maapiirkondade mitmekesisust on arengustrateegiad tulemuslikumad ja tõhusamad, kui nende üle otsustavad ja neid rakendavad kohalikud osalejad kohalikul tasandil ning kui nendega kaasneb selge ja läbipaistev
The difference between Leader and other more traditional rural policy measures is that it indicates ‘how’ to proceed rather than ‘what’ needs to be done.
Leaderlähenemine erineb muudest traditsioonilisematest maaelu arengu poliitilistest meetmetest selle poolest, et ta näitab pigem seda, kuidas toimida, kui seda, mida oleks vaja teha.
Seven key features summarise the Leader approach.
Leader-lähenemist saab lühidalt iseloomustada seitsme põhielemendi kaudu.
They are described here separately, but it is important to consider them as a toolkit.
Neid on käesolevas dokumendis eraldi kirjeldatud, kuid oluline on neid käsitada ühtse vahendite kogumina.
Each feature complements and interacts positively with the others throughout the whole implementation process, with lasting effects on the dynamics of rural areas and their capacity to solve their own problems.
Kogu rakendusprotsessi vältel täiendavad ja mõjutavad need elemendid üksteist positiivselt ning neil on püsiv mõju maapiirkondade dünaamikale ja nende võimele lahendada ise oma probleeme.
Area-based local development strategies
Piirkonnapõhised kohaliku arengu strateegiad
Bottom-up elaboration andimplementation of strategies
Strateegiate väljatöötamine ja rakendamine alt-üles
Local public-private partnerships:local action groups
Avaliku ja erasektori kohalik partnerlus: kohalikud tegevusrühmad
The Leader approach
Leader- lähenemine
Integrated and multisectoral actions
Lõimitud ja mitut valdkonda hõlmavad meetmed
Innovation
Uuendused
Area-based essentially means local.
Piirkonnapõhine tähendab peamiselt kohalikku tasandit.
An area-based approach takes a small, homogenous, socially cohesive territory, often characterised by common traditions, a local identity, a sense of belonging or common needs and expectations, as the target area for policy implementation.
Piirkonnapõhise lähenemise puhul võetakse poliitika rakendamise sihtpiirkonnaks väike, ühesugune, sotsiaalselt ühtne territoorium, mida sageli iseloomustavad ühised traditsioonid, kohalik identiteet, ühtekuuluvustunne või ühised vajadused ja ootused.
Having such an area as a reference facilitates the recognition of local strengths and weaknesses, threats and opportunities, endogenous potential and the
Sellise piirkonna võrdlusaluseks seadmine hõlbustab vastava piirkonna tugevate ja nõrkade külgede, ohtude ja võimaluste ning piirkonna
This approach is likely to work better than other approaches because it allows actions to be tailored more precisely to suit real needs and local competitive advantage.
Selline lähenemine toimib tõenäoliselt paremini kui muud, kuna see võimaldab meetmete täpsemat sobitamist tegelike vajaduste ja kohaliku konkurentsieelisega.
The area chosen must have sufficient coherence and critical mass in terms of human, nancial and economic resources to support a viable local development strategy.
Valitud piirkond peab olema piisavalt ühtne ja pakkuma küllaldast inimressursside ning rahaliste ja majanduslike vahendite kriitilist hulka, et toetada jätkusuutlikku arengustrateegiat.
It does not have to correspond to predefined administrative boundaries.
See ei pea vastama varem kindlaksmääratud halduspiiridele.
An area-based approach
Piirkonnapõhine lähenemine
Between 10 000 and 100 000 inhabitants
10 000 kuni 100 000 elanikku
Small size
Pindalalt väike
No predefined boundaries
Kindlaksmääramata piiridega
Local area
Ühesugune ja ühtne
Homogeneous and cohesive
Kohalik piirkond
Coherence and critical mass
Ühtsus ja kriitililne hulk
Common traditions and identity
Ühised traditsioonid ja identiteet
Shared needs and expectations
Ühised vajadused ja ootused
The de nition of a ‘local area’ is neither universal nor static.
Kohaliku piirkonna mõiste ei ole kõikehõlmav ega staatiline.
On the contrary, it evolves and changes with broader economic and social change, the role of farming, land management and environmental concerns, and general perceptions about rural areas.
Vastupidi, see areneb ja muutub koos suuremate majanduslike ja sotsiaalsete muutuste, põllumajandustootmise rolli, maakasutus- ja keskkonnaprobleemide ning üldise ettekujutusega maapiirkondadest.
The involvement of local actors includes the population at large, economic and social interest groups and representative public and private institutions.
Kohalike osalejate kaasamine tähendab laiema üldsuse, majanduslike ja sotsiaalsete sidusrühmade ning asjaomaste avalik-õiguslike ja eraõiguslike asutuste kaasamist.
Capacity building is an essential component of the bottom-up approach, involving:
Suutlikkuse tõstmine on altpoolt tuleva algatuse oluline osa, mis tähendab:
• participation of different interest groups in drawing up a local development strategy;
• eri huvirühmade osalemist kohaliku arengustrateegia koostamises;
• establishment of clear criteria for selection at local level of appropriate actions (projects) to deliver the strategy.
• kohalikul tasandil selgete kriteeriumide kehtestamist, et valida välja asjakohased tegevused (projektid) strateegia rakendamiseks.
The bottom-up approach means that local actors participate in decision-making about the strategy and in the selection of the priorities to be pursued in their local area.
Altpoolt tulev algatus tähendab seda, et kohalikud osalejad otsustavad strateegia väljatöötamise ja seavad kohaliku piirkonna prioriteedid.
Experience has shown that the bottom-up approach should not be considered as alternative or opposed to topdown approaches from national and/or regional authorities, but rather as combining and interacting with them, in order to achieve better overall results.
Kogemused on näidanud, et paremate tulemuste saamiseks ei tohiks altpoolt tulevat algatust käsitada riiklike ja/või piirkondlike asutuste ülaltpoolt tulevate algatuste alternatiivina või vastandina, vaid pigem neid kaht ühendavana ja vastastikku mõjutavana.
Participation should not be limited to the initial phase but should extend throughout the implementation process, contributing to the strategy, the accomplishment of the selected projects and in stocktaking and learning for the future.
Osalemine ei tohiks piirduda esimese etapiga, vaid peaks jätkuma kogu rakendusprotsessi vältel, et aidata kaasa strateegia rakendamisele, valitud projektide elluviimisele ning tuleviku jaoks vajalike kokkuvõtete tegemisele ja kogemustest õppimisele.
There are also important issues of transparency which need to be addressed in the mobilisation and consultation procedures in order to reach consensus through dialogue and negotiation among participating actors.
Kaasamise ja konsulteerimise käigus tuleks tegelda ka oluliste läbipaistvusega seotud küsimustega, et osalejad jõuaksid dialoogi ja läbirääkimiste kaudu üksmeelele.
Setting up a local partnership, known as a ‘local action group’ (LAG), is an original and important feature of the
Kohaliku partnerluse ehk kohaliku tegevusrühma loo -mine on Leader-lähenemise iseloomulik ja oluline element.
Of the seven features of Leader the most distinctive one is the bottom-up approach.
Leaderi seitsmest elemendist on kõige väljapaistvam altpoolt tulev algatus.
Rural policies following this approach should be designed and implemented in the way best adapted to the needs of the communities they serve.
Seda lähenemist järgivat maaelu poliitikat tuleks kujundada ja rakendada viisil, mis vastaks kõige paremini nende kogukondade vajadustele, kelle jaoks see on mõeldud.
One way to ensure this is to invite local stakeholders to take the lead and participate.
Üks võimalus seda tagada on kutsuda kohalikke sidusrühmi üles edasisi tegevusi juhtima ja neis osalema.
This holds true in both the EU of 15 and of 25 Member States, but is equally important in countries aspiring to EU membership where there are structural problems in agriculture and many opportunities to improve the quality of rural life.
See kehtib nii vanade liikmesriikide kui ka kogu ELi kohta, kuid on samavõrd oluline ka ELi liikmeks saada soovivates riikides, kus põllumajandust vaevavad struk -tuuriprobleemid ja kus on palju võimalusi maaelu kvaliteedi parandamiseks.
Leader approach. The LAG has the task of identifying and implementing a local development strategy, making decisions about the allocation of its nancial resources and managing them.
Kohaliku tegevusrühma ülesanne on määratleda ja rakendada kohalikku arengustrateegiat, teha otsuseid oma rahaliste vahendite eraldamise ja juhtimise kohta.
LAGs are likely to be effective in stimulating sustainable development because they:
Kohalike tegevusrühmade töö on säästva arengu edendamisel tõenäoliselt tulemuslik, kuna nad:
A LAG should associate public and private partners, and be well-balanced and representative of the existing local interest groups, drawn from the different socioeconomic sectors in the area.
Kohalik tegevusrühm peaks liitma avaliku ja erasektori, olema tasakaalukas ja esindama olemasolevaid kohalikke huvirühmi, mis koosnevad piirkonna eri sotsiaal-majandus-likest valdkondadest pärit inimestest.
At the decision-making level, the private partners and associations must make up at least 50 % of the local partnership.
Otsustamistasandil peavad eraõiguslikud osalejad ja ühendused moodustama vähemalt 50% kohalikest partnerlustest.
• aggregate and combine available human and nancial resources from the public sector, the private sector, the civic and voluntary sectors;
• koondavad ja ühendavad avaliku sektori, erasektori, kodanike ja vabatahtliku sektori olemasolevad inimressursid ja rahalised vahendid;
• associate local players around collective projects and multisectoral actions, in order to achieve synergies, joint ownership, and the critical mass needed to improve the area’s economic competitiveness;
• koondavad kohalikud osalejad ühiste projektide ja mitut valdkonda hõlmavate meetmete ümber, et saavutada sünergia, ühisomand ja piirkonna majandusliku konkurentsivõime parandamiseks vajalik kriitiline hulk ressursse;
• strengthen the dialogue and cooperation between different rural actors, who often have little experience in working together, by reducing potential conflict and facilitating negotiated solutions through consultation and discussion;
• tugevdavad maapiirkonna sageli vähese koostöökogemusega osalejate vahelist suhtlust ja koostööd, vähendades nõupidamiste ja arutelude kaudu konfliktide tekkimise võimalust ning hõlbustades kokkuleppele jõudmist;
LAGs may be set up ad hoc to access Leader support, or may be based on previously existing partnerships.
Kohaliku tegevusrühma võib luua spetsiaalselt Leader-toe-tuse saamiseks, kuid see võib põhineda ka olemasolevatel koostöövormidel.
Endowed with a team of practitioners and decision-making powers, the LAG represents a model of organisation that can in uence the delivery of policies in a positive way.
Kohalik tegevusrühm, kellel on oma teostajad ja otsuse tegemise õigus, on sellise organisatsiooni näidis, mis võib positiivselt mõjutada poliitika elluviimist.
Experience shows that several types of LAG have been developed from these common characteristics, as a result of different forms of regional and national political and institutional organisation, and also with differing degrees of autonomy regarding project approval and nancial management.
Kogemused näitavad, et piirkondliku ning riikliku poliitilise ja institutsioonilise korra erinevuse tõttu on nende ühiste tunnusjoonte alusel loodud kohalikke tegevusrühmi mitut tüüpi ja samuti on nende iseseisvus projektide heakskiitmisel ning nantsjuhtimisel erinev.
The role and responsibilities of LAGs have also evolved over time in some Member States, as familiarity with the Leader approach has grown.
Kohalike tegevusrühmade roll ja kohustused on mõnes liikmesriigis aja jooksul muutunud, kuna Leader-lähenemisega on põhjalikumalt tutvutud.
LAGs decide the direction and content of the local rural development strategy, and make decisions on the different projects to be nanced.
Kohalikud tegevusrühmad otsustavad kohaliku arengustrateegia suuna ja sisu üle ning teevad otsuseid mitmesuguste rahastamist vajavate projektide kohta.