natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the final quarter of 2006 the Fisheries Ministersof the European Union’s twenty-five Member States set the main fishing possibilities for 2007: in October for the Baltic Sea, in November for thedeep water species, and in December for the Atlantic Ocean, North Sea, and connecting seas.As is the case every year, it was difficult to complywith resource conservation requirements whilstallowing for the need to maintain fishing activityto guarantee sufficient incomes for those whoselivelihoods depend upon it.
2006. aasta viimases kvartalis määrasid 25 Euroopa Liidu liikmesriigi kalandusministrid kindlakspeamised kalanduse võimalused 2007. aastaks:oktoobris Läänemeri, novembris süvamereliigid,detsembris Atlandi ookean, Põhjameri ja nendega ühenduses olevad mered. Nagu igal aastal, olika seekord raske järgida kalavarude säilitamisevääramatuid nõudeid, võttes samal ajal arvesseka vajadust kalapüüki piisavalt säilitada, et tagadasissetulek sellest elatuvatele inimestele.
Some total allowablecatches (TACs) were reduced from their 2006levels in line with scientific opinions that drew thepolicy-makers’ attention to the worrisome stateof most of the stocks in Community waters, especially those of the Atlantic cod.
Võrreldes2006. aastaga vähendati mõne liigi lubatud kogupüüki (TAC) – vastavalt teadusalastelenõuannetele, mis juhtisid poliitiliste otsuste tegijate tähelepanu enamiku ühenduse kalavarude,eriti tursa, murettekitavale seisundile.
European hake – As the recovery plan is bearingfruit in the northern waters, the fishing possibilities for the northern hake could be raised 20 %.
Merluus – Et taastamiskava on põhjapoolsetesvetes vilja kandnud, sai püügivõimalusi suurendada 20% võrra.
Incontrast, the southern hake (off the coast of Spain) continues to show signs of decline.
Lõunapoolsetes vetes (Hispaaniaranniku lähedal) näitavad merluusivarud agaendiselt kahanemise märke.
The TAC and number of fishing days for this stockwere thus reduced 8 and 10 %, respectively. Thesame can be said for the langoustine (Nephrops or Dublin Bay prawn), which is fished jointly with thehake in these waters.
Seega vähendati TACi ning püügipäevi vastavalt 8 ja 10% nagu kanendes vetes merluusiga koos püütava norrasalehomaari omi.
Atlantic cod – The catches will be cut by 10 % forthe eastern stock and 6% for the western stock,with a 10% reduction in the number of fishingdays for both stocks. If no agreement on the recovery plan is reached by 30 June 2007, thereductions in the fishing possibilities will be raisedto 15% for both stocks.
Heeringas – Heeringavarude üldiselt hea seisukorra tõttu suurendatakse kahe olulise, Läänemere kesk- ja lääneosa varu TACi; samas aga Liivilahes TAC väheneb (-6%) ning Põhjalahes jääbmuutumatuks.
Salmon– The state of the salmon stock in thecentral Baltic Sea and Gulf of Bothnia, which is stilldelicate, warrants a 5 % decrease in catches, whereas the TAC for salmon in the Gulf of Finlandremains unchanged.
Merikeel – Biskaia lahes on taastamiskava viljukandnud, mis lubas TACi suurendada 12% võrra.Merikeelevarude olukord Põhjameres ja Iiri meresnõudis aga 15% suurust vähendamist.
Sole – The recovery plan has yielded results in the Bay of Biscay, allowing the TAC to be raised 12 % for this area.
Põhjameremerikeele ja atlandi merilesta varude kohta koostatakse taastamiskava lähiajal.
The fishing possibilities for certain species havebeen cut drastically. This is the case of the ling (-20 %), rays in the North Sea and Norway (-20 %),and herring in West Scotland, West Ireland, and Porcupine Bank (-10 %).
Teatud liikide püügivõimalused on oluliselt vähenenud, näiteks harilik molva (-20%), Põhjamere ja Norra railised (-20%) ja Lääne-Šoti, Lääne-Iiri ja Porcupine’i madala heeringas (-10%).
In contrast, the scientificexperts also stressed the benefits of the longterm management plans the European Union hashad in place for several years now, especially asregards northern hake and Bay of Biscay sole.Thanks to the recovery plans that have governedthese stocks since 2004, their TACs could be raised.
Teaduseksperdid tõid aga esile ka Euroopa Liidus jubamitu aastat rakendatud pikaajalise majandamisehäid külgi, eriti mis puutub merluusi ja Biskaialahe merikeelt, mõlema suhtes on 2004. aastastkohaldatud taastamiskava, mis võimaldas nüüdnende TACi suurendada.
The mackerel population is also showingsigns of growth.
Täheldada võib ka hariliku makrelli varude kasvu.
Herring – Given their overall good state, the TACsfor two large stocks in the central and westernparts of the Baltic Sea are raised.
Nõukogu määras süvamereliikide püügivõimalused kindlaks kaheks järgmiseks aastaks (2007 ja2008).
On the otherhand, the TAC for the Gulf of Riga is down (-6 %)whilst the TAC for the Gulf of Bothnia remainsunchanged.
Ka siin nõuab varude äärmiselt vilets olukord mitme kalavaru püügivõimaluste vähendamist.
Anchovy– The Council agreed to set the TAC atzero for the Bay of Biscay.
Euroopa anšoovis – Nõukogu leppis kokku, et Biskaia lahes on TAC null.
Nevertheless, experimental fishing involving 10 % of the French and Spanish fishing efforts will be allowed from 15April to 15 June.
Siiski lubatakse 15. aprillist kuni 15. juunini katsepüüki, mis toobkaasa 10% Prantsuse ja Hispaania püügikoormusest.
Depending on the outcomes ofthe scientific analysis of this take and the scientificopinion of the Technical, Scientific and Economic Committee for Fisheries (CSTEP), the Commissionwill either propose a new TAC or keep it at zero.
Vastavalt selle katse põhjal tehtud teaduslikule analüüsile ning kalanduse teadus-,tehnika- ja majanduskomitee (STECF) teaduslikelenõuannetele teeb komisjon ettepaneku uue TACikehtestamiseks või jätab selle endiselt nulliks.
Deep waters
Läänemeri
The Council has set the fishing levels for the deepwater species for the next two years (2007 and2008).
Tursk – Et taastamiskava ei ole veel tulemusi andnud, on tursa lubatud kogupüüki 15% võrravähendatud kõigis piirkondades, välja arvatud Lääne-Šoti ja Keldi meres, kus seda vähendati20% võrra, ning Põhjameres ja Kattegatis, kusseda vähendati 14%.
Here, too, the states of these extremely fragile resources require the fishing possibilities tobe lowered for several stocks. These reductionswill be implemented in two waves, in 2007 and2008.
Nõukogu otsustas vähendada ka kõikide tursapüügilaevade püügipäevi, kaasa arvatud nendel laevadel, kes püüavad turska, kuigi nende sihtliik on muu: 10%vähem püügipäevi laevadele, kes kasutavad väikese silmaga püügivahendeid; 8% keskmise ja 7% suure silmaga püügivahendite kasutamisel.Taastamiskava tuleb üle vaadata 2007. aasta jooksul.
Atlantic cod – Given that the recovery plan forthis species has not yet produced any effects, thetotal admissible catches were reduced by 15 % forall the zones except Western Scotland and the Celtic Sea, where the figures were cut 20 %, andthe North Sea and Kattegat, where the TAC wascut 14%.
Tursk– Idapoolsete varude püüki vähendatakse10% ja läänepoolsete varude oma 6%, kusjuuresmõlema varu püügipäevi vähendatakse 10%.
The Council also decided to reduce thenumber of fishing days for all vessels that catchcod, including by-catches whilst targeting otherspecies, as follows: a 10 % decrease in fishing daysfor vessels using devices with small mesh sizes, an8% decrease for those using medium-sized meshes, and a 7 % decrease for large meshes.
Kui2007. aasta 30. juuniks ei ole taastamiskavas kokkuleppele jõutud, suureneb nende kahe kalavarupüügivõimaluste piirang 15%-ni.
Therecovery plan is to be reviewed in the course of2007.
Samuti on võetud kontrolli- ja järelevalvemeetmeid, kuna ebaseaduslik püük üha jätkub.
Yes, I would like to receive the free magazine Fisheries and aquaculture in Europe (five issues per year) in:
Soovin saada tasuta ajakirja Euroopa kalandus ja akvakultuur(5 numbrit aastas) järgmises keeles:
Surname: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .First name: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Perekonnanimi: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Eesnimi: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Organisation/Title: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Asutus/ametikoht: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Street: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Number: . . . . . . . . . . . . . . . .Postbox: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Tänav: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Nr: . . . . . . . . . . . . . . . . .Postkast: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Postcode: . . . . . . . . . . . . . . . .Town: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Country: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Postiindeks: . . . . . . . . . . . . . . .Linn: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Riik: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Fisheries and aquaculturein Europe
Euroopakalandusja akvakultuur
Reducing bycatches and eliminating discards
Vähendada kaaspüüki ja kaotada tagasiviskamised
•Annual session of the IOTC, Grand Baie (Mauritius),
•India ookeani tuunikalakomisjoni aastaistungjärk,
13-18 May 2007The annual meeting of the members of the regional Indian Ocean Tuna Commission will focus on management measures affectingdifferent tropical stocks from this part of the world. > For more information:Tel: +248 225494E-mail: iotc.secretary@iotc.org Website: www.iotc.org Reducing bycatches and discards: a priority for European fisheries
Grand Baie (Mauritiuse saar), 13.–18. maini 2007Riikidevaheline aastakoosolek, mis on osa India ookeani tuunikalamajandamise regionaalsest korraldusest, on pühendatudhaldusmeetmetele, mis puudutavad maailma selle osa erinevaidtroopilisi varusid. > Lisateave:Tel: +248 225 494E-post: iotc.secretary@iotc.org Kodulehekülg: www.iotc.org
Better to sort on the sea bottom rather than on deck
Parem sorteerida põhjas kui tekil
California (United States), 21-24 May 2007An international meeting of those with a scientific or commercialinterest in tuna and tuna like fisheries. > For more information:Tel: + 1 858 546 71 20E-mail: info@tunaconference.org Website: www.tunaconference.org
California (Ameerika Ühendriigid), 21.–24. maini 2007Rahvusvaheline kohtumine, mis toob kokku inimesed, kellel onteaduslik või kaubanduslik huvi tuuni ja teiste suurte pelaagilisteliikide haldamisel. > Lisateave:Tel: +1858 546 7120E-post: info@tunaconference.org Kodulehekülg: www.tunaconference.org
•International Exhibition & Conference on Fisheries 10-11
•International Exhibition & Conference on Fisheries and Shetlandi saarte tehistingimustes kasvatatud tursk
In brief and Aquaculture, Athens (Greece), 8-10 June 2007 The exhibition presents the latest technological and commercialdevelopments in the Mediterranean fisheries and aquaculturesector. > For more information:Tel: +30 210 92 21 254 E-mail: info@europartners.gr Website: http://www.europartners.gr •Annual meeting of the IATTC and the AIDCP,
Aquaculture, Ateena (Kreeka), 8.–10. juunini 2007Messi eesmärk on teha kokkuvõte Vahemere kalanduse javesiviljeluse sektorite viimase aja tehnoloogilistest jakaubanduslikest arengusuundadest. > Lisateave:Tel: +3021 0922 1254E-post: info@europartners.gr Kodulehekülg: http://www.europartners.gr
Cancun (Mexico), 18-19 June 2007Stock management measures for eastern Pacific tuna are decided at this yearly meeting. > For more information:Tel: +1 858 546 7100E-mail: webmaster@iattc.org Website: http://www.iattc.org
18.–19. juunini 2007Aastakoosolekul tehakse otsus Vaikse ookeani idaosa tuunivarude majandamise meetmete kohta. > Lisateave:Tel: +185 8546 7100E-post: webmaster@iattc.org Kodulehekülg: http://www.iattc.org
Fisheries and aquaculture in Europeis published five times a year and it is also available on the Fisheries and Maritime Affairs DGweb site: http://ec.europa.eu/fisheries/publications/magazine_en.htm Editor: European Commission, Directorate-General for Fisheries and Maritime Affairs, Director-General.Disclaimer: Whilst the Fisheries and Maritime Affairs DG is responsible for the overall production of this magazine, it is not responsible for the accuracy, content or viewsexpressed within particular articles.
Euroopa kalandus ja akvakultuurilmub viis korda aastas ning seda avaldatakse ka kalandus- ja merendusasjade PD koduleheküljel (http://ec.europa.eu/fisheries/publications/magazine_en.htm). Vastutav väljaandja: Euroopa Komisjon, kalandus- ja merendusasjade peadirektoraat, peadirektor.Vastutust piirav tingimus: kalandus- ja merendusasjade PD vastutab vaid väljaande avaldamise üldküsimuste eest ega ole mingil viisil heaks kiitnud või kinnitanud selles avaldatavaid seisukohti.
The Commission has not, save where otherwise stated, adopted or in any way approved any view appearing in this publication and statements should not be relied upon asstatements of the Commission’s or the Fisheries and Maritime Affairs DG’s views.The Commission does not guarantee the accuracy of the data included in this publication, nor does the Commission or any person acting on its behalf accept responsibilityfor any use made thereof.© European Communities, 2007.Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.Photo: © European Commission
Ajakirjas avaldatud arvamusi ei saa tõlgendada Euroopa Komisjoni kalandus- ja merendusasjade PD ametliku seisukohana.Komisjon ei vastuta väljaandes avaldatud andmete õigsuse eest.Komisjon ega tema nimel tegutsevad isikud ei vastuta ajakirja kasutusviisi eest.© Euroopa Ühendus, 2007.Väljaannet võib kopeerida vaid juhul, kui esitatakse viide allikmaterjalile.Kaanefoto: © Lionel Flageul
The catching and discarding at sea of occasionally large volumes (up to 60 % in certain fisheries) of non-target fish, or i a l E d it especially juveniles, is a glaring example of the waste and damage caused by overfishing.
Püügiobjektiksmitteolevate kalade ja eelkõige noorkalade püük ja merre tagasiviskamine mõnikord suurteskogustes (mõnede kalapüügiliikide puhul kuni 60%) illustreerib eriti hästi ülekalastamise käigus toimuvat raiskamist jakahjusid, mida see põhjustab.
The experts concur thatexcess fishing effort is the leading cause of high bycatch rates.
Spetsialistid kinnitavad üksmeelselt, et kaaspüügi suure määra peamine põhjus on liigasuur püügikoormus.
Indeed, while limited bycatches are sometimesunavoidable, excessive levels are due to the weakening of stocks and a larger proportion of juveniles compared to adultfish.
Kuigi teatud kaaspüük piiratud ulatuses on mõnikord vältimatu, on selle väga kõrge tase kindlastitingitud varude vähenemisest ja noorkalade suuremast osakaalust täiskasvanud isendite suhtes.
Many juveniles in turn are decimated by these unwanted catches, a vicious circle that is particularly dangerous forresources and the marine environment.
Noorkalu hävitatakseomakorda mõttetult ebasoovitava püügiga. Nõiaring, mis on eriti ohtlik mereressurssidele ja -keskkonnale.
Another pernicious effect of discards is that they lessen the effectiveness of other resource conservation measurestaken under the Common Fisheries Policy (CFP).
Tagasiviskamiste teine negatiivne tagajärg on see, et need vähendavad ühise kalanduspoliitika raames võetud teistevarude kaitse meetmete tõhusust.
For example, when bycatches are made up of species covered by TACsand quotas or fishing bans, discards represent a form of exploitation as harmful to stocks as actual landings.
Kui kaaspüük koosneb liikidest, mille suhtes on kehtestatud lubatud kogupüügimahud ja kvoodid või mille suhtes on rakendatud kalastuskeelu meetmed, kujutab nende tagasiviskamine endastseega varude sama kahjulikku vähendamist nagu see kala oleks lossitud.
Even worse,since discards are often not measured or accounted for, they keep the authorities from judging the real impact offisheries on the species concerned.
Veelgi enam, et tagasiviskamisi ei mõõdeta egakanta sageli raamatupidamisse, ei ole võimalik teada, milline on kalapüügi tegelik mõju kõnesolevatele liikidele.
Taking decisive action to curb this phenomenon is consequently essential for an effective CFP, which aims to ensurethe exploitation of living aquatic resources under sustainable economic, environmental and social conditions.
Otsustav tegutsemine selle nähtuse vastu on niisiis väga oluline ühise kalanduspoliitika tõhususe seisukohast, milleeesmärk on tagada vee elusressursside haldamine jätkusuutlikes majanduslikes, keskkonna- ja ühiskondlikestingimustes.
This mustbe done in keeping with the main thrusts of conservation policy: reducing fishing effort, limiting catches (TACs andquotas), technical measures and a longer-term approach that involves the implementation of multiannual recoveryplans for stocks that have slipped below safe biological limits and multiannual management plans for other stocks.
Ja seda kooskõlas säilituspoliitika raames välja arendatud telgedega: püügikoormuse vähendamine, püügipiiramine (lubatud kogupüügi mahud ja kvoodid), tehnilised meetmed, kuid ka pikemaajalisem lähenemine, miseeldab mitmeaastaste taastuskavade elluviimist varude puhul, mis on alla bioloogiliselt aktsepteeritavate piiride, jamitmeaastaste majandamiskavade elluviimine teiste varude puhul.
Through their interaction, these different management approaches can gradually transform today's vicious circle intoa virtuous circle.
Koos toimides peavad need erinevad majandamisteljed võimaldama muuta selle nõiaringi järk-järgult iseennasttoitvaks tsükliks.
Improving the state of resources through adapted management measures will result in fewer bycatches and discards.
Asjakohaste majandamismeetmete tõttu paremas seisukorras olev ressurss toob kaasa vähemkaaspüüki ja tagasiviskamisi.
Similarly, by adapting their practices radically to reduce bycatches, fishermen will help improvethe state of stocks.
Kohandades oma tavasid põhjalikult kaaspüügi vähendamise eesmärgil, aitavad kaluridlisaks parandada varude seisukorda.
In time, this will lead to more profitable fisheries.
See kõik muudab kalalaevad pikema aja jooksul tootlikumaks.
The European Commission's communication ondiscards calls on fishermen and fisheries management officials throughout the European Union to take up this vitalchallenge for the future.
Euroopa Komisjoniteatis tagasiviskamiste kohta kutsubki sektoris tegutsejaid ja kalanduse juhtimise eest vastutavaid isikuid kogu Euroopa Liidus täitma seda põhilist eesmärki, mis teenib kalanduse tuleviku huve.
E in e is he ri es and a q u a cu lt u r F
Toimetus k u lt u u ra ja a k v u sl anda k ro o p a u E
Reducing bycatches and discards: a priority for European fisheries
Kaaspüügi vähendamine ja tagasiviskamiste kaotamine –Euroopa kalanduse prioriteet
Every year, from 10 to 60 % of fish and other live organisms caught in European netsare purely and simply thrown back into the sea.
Igal aastal visatakse 10–60% Euroopa kalavõrkudesse jäänud kalu ja muidelusorganisme lihtsalt merre tagasi.
Most of these fish, which are oftenjuveniles, do not survive.
Kohutav raiskamine, mis võib takistada varude hilisemat taastumist.
This tremendous waste can hamper the stock's subsequentreproduction, and the European Union cannot stand by and let this happen.
See on olukord, mille puhul Euroopa Liit peab kindlasti midagi ette võtma.
A Commission communication lays out proposals to solve this problem, faced bymost fisheries to varying degrees.
Komisjoniteatises on tehtud ettepanekuid, lahendamaks seda probleemi, mis esineb erinevalmääral enamike kalapüügiliikide puhul.
Whena vessel raises its nets, they can contain unwanted bycatches, namely fish taken unintentionally by the fishing gear.Generally, these are individuals of one or more non-targeted species, juveniles too small to be landed, crustaceans, molluscs,marine mammals and sea birds.
Kuilaev võtab võrgud välja, võib nendes olla soovimatutkaaspüüki, see tähendab niisugust, mis on sattunud püüdjate vetes on abarate ja nakkevõrkude tagasiviskamiste protsent alla20-ne, samal ajal kui põhjatraalidel on see 30–60%.
In many cases, the "unwanted"animals are then thrown back into the sea and succumb to theinjuries and trauma of being caught.
Kuid tegemiston nähtusega, mida selle laadi tõttu on raske täpselt hinnata – etkala ei lossita, ei ole võimalik kindlalt teada, mida laevad tegelikultmerre tagasi viskavad.
In zones to the west of the British Isles, discards bybottom trawling gear are estimated at between 20 and 40 %.
Tagajärjed keskkonnale ja majandusele tahte vastaselt püügivahenditesse.
In Community Atlantic waters further south, discards by trammelnets and gill nets are said to be below 20 %, while discards bybottom trawls stand at some 30 to 60 %.
Tavaliselt on tegemist ühest võimitmest püügi objektiks mitteolevast liigist isenditega, lossimiseksliiga väikeste noorkalade, aga ka koorikloomade, molluskite,mereimetajate või merelindudega.
By definition, though,this phenomenon is hard to evaluate accurately: since the fish arenot landed it cannot be known with certainty what volumes areactually thrown back into the sea.
Paljudel juhtudel visatakseneed “soovimatud”loomad siis merre tagasi, kuid sageli ei jää nadpüüdmisel saadud vigastuste ja traumade tõttu ellu.
Environmental and economic impacts o per u
Kaaspüügil ja hilisemal tagasiviskamisel on negatiivseid tagajärginii keskkonnale kui ka majandusele.
There are two main reasons why these bycatches havetraditionally been thrown back into the sea.
Suur hulk tagasivisatud kaluon noorkalad, mis toob kaasa püügi hilisema tootlikkuse ja varudetaastootmisvõime vähenemise.
The first is economic:their market value is too low or there are not enough marketoutlets.
Täiskasvanud isenditetagasiviskamised (näiteks kvootide ületamise tõttu) põhjustavadsamuti taastootmisvõime vähenemist.
Even if certain low-value fish caught unintentionally canbe sold, fishermen prefer to use the vessel's available hold spacefor catches with higher market value.
Mis puudutab püügiobjektiks mitteolevate kalade, koorikloomade, merelindude ja -imetajate püüki ja tagasiviskamist, siis see peegeldub mereökosüsteemis ja bioloogilises mitmekesisuses.
The second is legal: eitherthere is a ban on catching the species (e.g. dolphins), or they aresubject to quotas or catch restrictions, for instance under arecovery plan (the case for cod), or else the fish are too small tobe landed (juveniles) under Community or national regulationsmeant to protect resources.
Juba ohustatudliikide puhul võib soovimatu püük isegi väikeses koguses seadaohtu liigi püsimajäämise. Ja mis puudutab lõpuks kalureid, siisnende jaoks on need tagasiviskamised raske ja mittetootlikkoorem.
It is easy to understand that theexistence of discards undermines the effectiveness ofconservation measures, since even if these fish are not landed,their mortality is a fact and reduces the existing stock and itsreproduction capacity.
Tegemist on aja ja tööjõu raiskamisega, kuid ka tavaga,mis aitab kaasa ressursi, millest nad elavad, vähendamisele ilmamingi majandusliku eeliseta.
The negative impacts of bycatches and their discarding at sea areas much environmental as economic.
On kaks peamist põhjust, miks see kaaspüük tavaliselt tagasimerre visatakse.
A large proportion ofdiscards are juveniles, which reduces the future productivity ofthe fisheries as well as the stock's reproductive capacity.
Esimene on majanduslik – nende kaubanduslikväärtus on liiga madal või puuduvad turustamisvõimalused.