natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The annual growth rate of consumer credit has declined in line with falling consumer confidence and the gradual moderation seen in the
Tarbimislaenude aastakasv on vähenenud paralleelselt tarbijate kindlustunde langusega ning jaemüügi kasvu järkjärgulise vähenemisega euroalal.
The breakdown of MFI loans to households by purpose indicates that the main driver of borrowing remained house purchases. The annual growthrate of loans for house purchase was 7.1% in December 2007, having stood at 9.6% in December 2006 (see Chart 16).
KODUMAJAPIDAMISTE VÕLGNEVUS KASVAS VEELGIVaatamata kodumajapidamiste laenukasvu vähenemisele suurendas hoogne laenuvõtt kodumajapidamiste võla ja kasutatava tulu suhet 2007. aasta kolmandas kvartalis 92,5%ni (vt joonis 18).
This moderation wasconsistent with the slowdown observed in house price growth and housing market activity in a number of euro area economies.
Võla suhe SKPsse kasvas aga euroala majandussektorite integreeritud kontode andmetel samas kvartalis 60,3%ni.
The results of the Eurosystem’s bank lending survey support this assessment, as in the course of 2007 banks identified housing market prospects and, increasingly, developments in consumer confidence as factors contributing to the dampening of households’ demand for housing
USA ja Suurbritanniaga võrreldes on euroala kodumajapidamiste võlgnevus veel siiski suhteliselt tagasihoidlik. Kodumajapidamiste võlgnevuse jät-
Chart 16 MFI loans to households
Joonis 16 Rahaloomeasutuste laenud kodumajapidamistele
Chart 17 Interest rates for lending to households and nonfinancial corporations
Joonis 17 Kodumajapidamistele ning kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvatele ettevõtetele antud laenude intressimäärad
(annual percentage changes)
(aastane muutus protsentides)
(percentages per annum; excluding charges; rates on new business; weight-adjusted) shortterm rates for lending to nonfinancial corporationslong-term rates for lending to nonfinancial corporationsrates for loans to households for house purchaserates for loans to households for consumer credit totallending for house purchase consumer creditother lending
(protsenti aastas; v.a tasud; uute laenude intressimäärad; kaalutud keskmised) kõik laenudeluasemelaenudtarbimislaenudmuud ettevõtete lühiajaliste laenude intressimääradettevõtete pikaajaliste laenude intressimääradkodumajapidamiste eluasemelaenude intressimääradkodumajapidamiste tarbimislaenude intressimäärad
At the same time, MFI interest rates on consumer credit, which remained well above those on loans for house purchase, increased by 55 basis points between December 2006 and December 2007, thus contributing to the dampening of demand for such loans.
Selle tagajärjel eeldatakse, et antud sektori fi nantsvõi-mendus suurenes 2007. aastal veelgi.
It should be noted that this ratio represents an average level and the level of indebtedness may vary markedly across different households in the various countries of the euro area.
Peab märkima, et mainitud suhtarv on keskmine näitaja ning erisuguste majapidamiste võlgnevuste tasemed võivad euroala riikides väga oluliselt erineda.
Higher levels of exposure apply, for instance, where households took advantage of the exceptionally favourable interest rate conditions prevailing in previous years and took out mortgages at variable rates with low initial interest payments.
Tundlikumad on näiteks need kodumajapidamised, kes kasutasid ära varasemate aastate erakordselt soodsaid intressimäärasid ja võtsid muutuva intressimääraga hüpoteeklaenu, mille esialgsed intressimaksed olid väikesed.
This rising indebtedness, combined with higher lending rates for households, contributed to an increase in the debt servicing burden in 2007, measured as interest payments plus principal repayments as a percentage of disposable income.
Kasvav võlgnevus koos kõrgemate laenuintressimääradega suurendas 2007. aastal võla teenindamise koormust, mis väljendub intressimaksete ja laenu põhiosa tagasimaksete protsentuaalses osakaalus kasutatavast tulust.
The interest payment burden increased further to stand at 3.2% in the third quarter of 2007, up from 2.8% at the end of 2006 and well above the levels observed in 2004 and 2005, but also below the previous peak observed in 2001.
Intressimaksete koormus jätkas 2007. aasta kolmandas kvartalis tõusmist, jõudes 3,2%ni võrreldes 2006. aasta lõpu 2,8%ga ning 2004. ja 2005. aasta oluliselt madalamate tasemetega, kuid jäädes siiski 2001. aasta tasemest madalamaks.
THE COST OF THE EXTERNAL FINANCING OF NON-FINANCIAL CORPORATIONS INCREASED IN 2007In 2007 the real cost of the external financing of non-financial corporations in the euro area increased progressively, thereby continuing the trend observed in 2006, while corporate profitability remained strong.
Pärast EKP baasintressimäärade tõstmist 2006. aastal ja 2007. aasta esimeses pooles, tõusis euroala kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete välisrahastamise üldine reaalkulu 2007. aastal jätkuvalt (vt joonis 19).2Kulude kasvu põhjustas kogu aasta jooksul peamiselt laenuvahenditega finantseerimise reaalkulu pidev kasv, kuid tõusis ka aktsiakapitali laiendamise finantseerimise kulu.
Despite this, and reflecting an increase in the funding gap, the growth rate of the external financing of non- fi financial corporations remained very high, fuelled
2007. aasta viimases kvartalis mõjutasid ettevõtete välisfi nantseeri-mise kulude suurenemist ka rahutused krediiditurgudel, sest laenuandjad ja teised investorid hindasid ümber oma krediidiriskid, mille tulemusel turgude kaudu rahastamine raskenes varasemaga võrreldes.
However, when compared with the United States or the United Kingdom, the level of indebtedness of euro area households is still relatively modest.
KAUPU JA MITTEFINANTSTEENUSEID PAKKUVATE ETTEVÕTETE VÄLISRAHASTAMISE KULUD SUURENESID 2007.
The continued rise in households’ indebtedness has increased their exposure to changes in interest rates, income by strong demand for MFI loans.
AASTALEuroala kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete välisrahastamise reaalkulu suurenes 2007. aastal pidevalt, jätkates 2006. aasta tendentsi.
As a result, the leverage of the non-financial corporate sector is expected to have increased further in 2007.
Ettevõtete kasumlikkus püsis aga kõrge. Sellegipoolest kasvas kaupu ja mit-
Chart 18 Household debt and interest payments
Joonis 18 Kodumajapidamiste võlg ja intressimaksed
(as a percentage of households’ gross disposable income) household debt (left-hand scale)interest payment burden (right-hand scale)
(protsendina kodumajapidamiste kasutatavast kogutulust) kodumajapidamiste võlg (vasak telg)intressimaksete koormus (parem telg)
Following the increases in key ECB interest rates in 2006 and the first half of 2007, the real overall cost of the external financing of euro area non-financial corporations continued to rise in 2007 (see Chart 19).2 Throughout the year the increase was driven mainly by continued increases in the real cost of debt financing, although the cost of equity financing also edged upwards.
Ettevõtete välisrahastamise kulu komponentidest tõusid 2007. aastal rahaloomeasutuste poolt kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvatele ettevõtetele antavate laenude reaal- ja nominaalintressimäärad (vt joonis 19). Rahaturu lühiajaliste intressimäärade kasvule, mis kolme kuu EURIBORi puhul ulatus 2007. aasta lõpus 2006. aasta lõpuga võrreldes 120 baaspunktini, järgnesid rahaloomeasutuste poolt ettevõtetele antavate lühiajaliste laenude väiksemad intressitõusud.
In the last quarter of 2007 the turmoil in the credit markets contributed to an increase
Eelkõige tõusid samal perioodil ujuva intressimääraga ning algselt kuni üheks aastaks fikseeritud intressimääraga väikeste ja suurte laenude intressimäärad – 90–100 baaspunkti võrra.
Chart 19 Real cost of the external financing of euro area nonfinancial corporations
Joonis 19 Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate euroala ettevõtete välisfinantseerimise reaalkulu
(percentages per annum) overall cost of financingreal longterm MFI lending ratesreal cost of quoted equityreal shortterm MFI lending ratesreal cost of marketbased debt pattern of a lagged pass-through observed in previous cycles.
(protsenti aastas) üldkulurahaloomeasutuste pikaajaliste laenude reaalintressimäärad noteeritud omandiväärtpaberite reaalkulurahaloomeasutuste lühiajaliste laenude reaalintressimääradturupõhise võla reaalkulu
Longterm MFI lending rates also increased in the same period – by between 60 and 85 basis points. In the same period five-year government bond yields increased by 30 basis points.
Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete noteeritud aktsiate kaudu rahastamise reaalkulu kasvas samuti 2007. aasta jooksul pidevalt, ehkki aktsiaturu hinnad (näiteks euroala üldindeksiga mõõdetuna) tõusid esimesel poolaastal.
As a result, the spreads between longterm bank lending rates and comparable market rates widened significantly, especially in the second half of the year.
2007. aasta teises pooles aitas aktsiaturu hindade alanemine kaasa aktsiate emiteerimiskulude suurenemisele.
The introduction of the harmonised MFI lending rates at the beginning of 2003 led to a break in the statistical series.
2003. aasta alguses võeti kasutusele rahaloomeasutuste laenude ühtlustatud intressimäärad, millega seoses tekkis statistilises aegreas katkestus.
The real cost of non-financial corporations’ financing through marketbased debt also increased significantly in 2007, continuing the trend started in 2006.
KAUPU JA MITTEFINANTSTEENUSEID PAKKUVATE ETTEVÕTETE VÄLISRAHASTAMISE NÕUDLUSE TÄIENDAV KASVKaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete nõudlus välisrahastamise järele oli 2007. aastal endiselt suur, jätkates 2004. aasta lõpus alanud tõusujoont.
By December 2007 this cost was around 190 basis points above the low recorded in the summer of 2005.
Neljandas kvartalis oli kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete välisrahastamise aastane reaalkasv 5% võrreldes 2006. aasta keskmiselt 4%ga.
From June 2007 onwards increases in the yields on corporate bonds were larger than those observed for corresponding government bonds, with the result that spreads widened accordingly in the second half of the year.
See oli peamiselt seotud rahaloomeasutuste laenude osakaalu kasvuga; võlaväärtpaberite ja noteeritud aktsiate osakaal kasvas seevastu tagasihoidlikumalt (vt joonis 21).
The real cost of non-financial corporations’ financing through quoted equity also rose progressively in the course of 2007, despite the increases in stock market prices (measured, for instance, by the broad euro area index) in the first half of the year.
Välisrahastamise nõudlus püsis väga tugev hoolimata sisemiste vahendite küllusest. Börsiettevõtete finantsaruannetest saadud ettevõtte tasandi koondandmete põhjal püsisid kasumid kogu 2007. aasta vältel head (vt joonis 20).4 võrra ka rahaloomeasutuste pikaajaliste laenude intressimäärad.
In the second half of 2007 declines in stock market prices contributed to the increase in the cost of issuing equity.
Selle tagajärjel suurenes oluliselt erinevus pikaajaliste pangalaenude intressimäärade ja võrreldavate turuintressimäärade vahel – eelkõige aasta teises pooles.
However, the calculation of the cost of equity relies on certain assumptions concerning firms’ expected future cash flows and the results should therefore be interpreted with some caution.
Arvestada tuleb aga ka asjaolu, et kui tuluootused olid euroalal kogu aasta jooksul kõrged, siis 2007. aasta viimases kvartalis vähendas tavalisest suurem arv euroala börsiettevõtteid oma tuluprognoose.
FURTHER RISE IN NON-FINANCIAL CORPORATIONS’ DEMAND FOR EXTERNAL FINANCINGNon-fi financial corporations’ demand for external financing remained robust in the course of
2007. aastal jätkus üldiselt rahaloomeasutuste poolt kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvatele ettevõtetele antud laenude kasv, mis algas 2004. aasta alguses.
Turning to the components of the cost of external corporate financing, interest rates on MFI loans to non-financial corporations increased significantly in both real and nominal terms in the course of 2007 (see Chart 19).
Samuti kasvas 2007. aastal oluliselt kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete turupõhise võla kaudu rahastamise reaalkulu, jätkates 2006. aastal alanud tendentsi.
The rise in shortterm money market interest rates – which totalled 120 basis points between the end of 2006 and the end of 2007 in the case of the three-month EURIBOR – was followed by smaller increases in shortterm MFI lending rates to corporate borrowers.
2007. aasta detsembriks oli see kulu võrreldes 2005. aasta suve madala tasemega kasvanud ligikaudu 190 baaspunkti võrra.
In particular, the rates on loans with floating rates and an initial rate fixation period of up to one year increased by around 90 to 100 basis points in the case of small and large loans over the same period.
Alates 2007. aasta juunist ületas ettevõtete võlakirjade tulususe kasv riigivõlakirjade tulususe kasvu, seega suurenes hinnavahe teisel poolaastal.
These increases probably also reflected the effects that previous increases in money market rates in 2006 had on MFI shortterm lending rates, thereby broadly following the
Hinnavahede kasv võis peegeldada suuremat krediidi- ja likviidsusriski kogu maailma investorite silmis, samuti fi nants-turu volatiilsuse kasvu pärast pikka väga väikeste hinnavahede perioodi.3
In the fourth quarter the real annual growth rate of the external financing of non-financial corporations stood at 5%, up from an average of 4% in 2006.
Kindlate andmete põhjal ei ilmnenud seega mingeid märke kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete laenukasvu pidurdumisest krediiditurgude rahutuste tagajärjel.
This development was driven mainly by an increase in the contribution of loans granted by MFIs, with a more limited rise in the contribution of debt securities and quoted shares (see Chart 21).
Teiseks võis kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete laenukasvu toetada ka mõningane eemaldumine turupõhisest laenuvahenditega fi finantseerimisest, arvestades ettevõtete laenu-
2007, continuing the trend observed since the beginning of 2004. This rate of growth stood at 14.5% in December 2007 and rose further to stand at 14.6% in January 2008.
Koos ettevõtete pangalaenude põhise fi nantsee-rimisega kasvas ka turupõhine finantseerimine laenuvahendite ja aktsiakapitali kaudu, ehkki palju vähesemal määral.
Indeed, such strong loan growth dynamics have not been seen since the introduction of the euro in 1999. Consequently, on the basis of hard data, there were no signs of a weakening in the growth of lending to non-financial corporations in the wake of the recent turbulence in the credit markets.
Kaupu ja mittefi nants-teenuseid pakkuvate ettevõtete emiteeritud võlaväärtpaberite aastakasv suurenes 2007. aasta alguse 4,5%lt juulis 10,1%ni, mis on eelkõige varasemate aastate suhteliselt tagasihoidliku kasvuga võrreldes oluline tõus.
Part of the continued strength of MFI loan growth in the euro area may be explained by the following two factors.
Pärast seda on kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete emiteeritud võlaväärtpaberite aastakasv mõnevõrra vähenenud.
First, according to banks’ assessment of the situation, as revealed in the latest bank lending surveys, financing needs related to real economic activity – particularly for inventories, working capital and fixed capital investment – continue to explain the persistent increase in loan demand.
Sesoonselt korrigeeritud andmete lühiajalised arengusuunad näitavad, et kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete netoemiteerimistegevus langes järsemalt alates 2007. aasta augustist.
Second, non-financial corporate loan growth could also
See võis olla seotud ettevõtete võlakirjade hinnavahe suurenemisega pärast krediiditurgudel tekkinud probleeme, samuti ühinemiste ja ülevõtmiste vähenemisega.
Demand for external financing remained very strong in spite of the robust generation of internal funds.
Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete noteeritud aktsiate emiteerimise aastakasv suurenes 2007. aastal mõnevõrra, kuid jäi siiski tagasihoidlikuks.
In particular, profits remained at sound levels throughout 2007 according to evidence from aggregated firm-level data taken from the financial statements of listed firms (see Chart 20).4 However, it must also be borne in mind that, while earnings expectations in the euro area remained high throughout the year, the last quarter of 2007 saw a significant increase in the number of downward revisions to the earnings expectations of listed euro area firms. firms.
Noteeritud aktsiate netoemissiooni üldiselt väike osa euroala ettevõtlussektori netofinantseerimises oli tõenäoliselt seotud nii omakapitali olulisemalt suurema reaalkuluga turgude raskemaid tingimusi 2007. aasta teisel poolel.
Euro area firms’ recent strong earnings performance seems also to be broadly based across the countries of the euro area.
Sellised finantstegurid nagu ühinemiste ja ülevõtmiste väiksemad rahastamisvajadused ning laenuintressimäärade tõus aga aitasid seevastu tõenäoliselt laenunõudlust pärssida.
See also the box entitled “Volatility and cross-country dispersion of corporate earnings in the euro area” in the October 2007 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
Selles osas võisid ka pankadele endile esitatavad vähem soodsad rahastamistingimused aidata laenunõudlust alandada, sest pangad kandsid laenuandmisel rangemad rahastamisnõuded üle ettevõtetele.
The rate of growth of MFI loans to non-financial corporations generally increased further in
Joonis 21 Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete välisfinantseerimise aastase reaalkasvu jaotus 1)
Chart 20 Profit ratios of listed euro area nonfinancial corporations
Joonis 20 Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate börsil noteeritud euroala ettevõtete kasuminäitajad
(annual percentage changes) ratio of net income to sales (left-hand scale)ratio of operating income to sales (left-hand scale)ratio of operating expenses to sales (right-hand scale) quoted sharesdebt securities MFI loans
(aastane muutus protsentides) noteeritud aktsiadvõlaväärtpaberidrahaloomeasutuste antud laenud puhastulu ja netomüügi suhtarv (vasak telg)põhitegevusest saadud tulu suhe müüki (vasak telg)tegevuskulude suhe müüki (parem telg)
Chart 23 Debt ratios of nonfinancial corporations interest rate increases, caused the net interest burden of non-financial corporations to rise significantly in the course of 2007.
Joonis 23 Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete võla suhtarvud
(percentages) ratio of debt to gross operating surplus (left-hand scale)ratio of debt to GDP (right-hand scale)
(protsentides) rahastamislõhe (vasak telg)muud kui finantsinvesteeringud 1) (parem telg) võla suhe tegevuse koguülejääki (vasak telg)võla suhe SKPsse (parem telg)
Overall HICP inflation was 2.1% on average in 2007, 0.1 percentage point lower than in the preceding two years (see Table 1).
Allikas: EKP.1) K.a varud ja mittefi nantsvarad.2) K.a kapitali netoülekanded.
In September 2007 consumer price inflation rose slightly above 2% for the first time since August 2006.
võrreldes laenuvahendite abil finantseerimisega kui ka sisemiste vahendite küllusega.
It then increased to elevated levels, reaching a peak of 3.1% in November and December 2007.
Samas suurenes brutoemissioon 2007. aastal mõnevõrra, seda tänu avalike esmaste ja teiseste pakkumiste arengule.
Sources: ECB, Eurostat and ECB calculations.Notes: Debt is reported on the basis of the quarterly European sector accounts.
suhe SKPsse tõusis 2007. aasta viimases kvartalis hinnanguliselt umbes 78%ni ja võla suhe tegevuse koguülejääki 386%ni.
It includes loans, debt securities issued and pension fund reserves.
2.3 HINDADE JA KULUDE ARENG
Data include information up to the fourth quarter of 2007.
Euroala kaupu ja mittefi nantstee-nuseid pakkuvate ettevõtete suurem rahastamise puudujääk 2006. aastal ja 2007. aasta esimeses kolmes kvartalis tulenes reaalinvesteeringute kasvust ja ettevõtete säästude vähenemisest.
HICP inflation developments in 2007 were largely determined by strong energy and food price increases (see Chart 24).
ÜTHI-inflatsioon oli 2007. aastal keskmiselt 2,1%, s.o 0,1 protsendipunkti võrra madalam kui kahel eelmisel aastal (vt tabel 1).
The effects of the rise in oil prices in early 2007 on the energy price component of the HICP were reduced by favourable base effects until July 2007; thereafter, a combination of surging oil prices and adverse base effects led to a substantial contribution from this component to overall HICP inflation.
2007. aasta keskmine tuleneb aga ÜTHI kahest selgesti eristuvast arengusuunast: kuni suve lõpuni püsisid aastased inflatsioonimäärad üsna stabiilselt alla 2%, ent seejärel tõusid kiiresti.
Annual rates of of non-financial corporations have risen continuously over the last three years.
2007. aasta septembris kerkis tarbijahinna inflatsioon esma-
By contrast with their debt-to-income ratios, the ratio of non-financial corporations’ debt to financial assets remained stable in the first three quarters of 2007, after having been on a declining trend since the first quarter of 2003.
ETTEVÕTETE VÕLA SUURENEMINEMis puutub euroala kaupu ja mittefi nantsteenu-seid pakkuvate ettevõtete bilansilise positsiooni arengusse, siis laenuvahenditega finantseerimise kiire kasvu tõttu jätkus 2005. aasta alguses alanud võla suhtarvude kasv (vt joonis 23). Võla
The recent increases in debt, coupled with
EKP Aastaaruanne 2007
(annual percentage changes, unless otherwise indicated)
(aastane muutus protsentides, kui ei ole näidatud teisiti)
2008 Feb.
2008 jaan
HICP and its components
ÜTHI ja selle komponendid
Overall index 1)
Üldindeks 1)
Energy Unprocessed food Processed food Non-energy industrial goods Services
Energia Töötlemata toiduained Töödeldud toiduained Tööstuskaubad, v.a energia Teenused
Industrial producer prices 2)Oil prices (EUR per barrel)3) 3)
Tööstustoodangu tootjahinnad 2)Naftahind (EUR/barrel) 3)
Commodity prices 4)
Toormehinnad 4)
Sources: Eurostat, Thomson Financial Datastream, Hamburg Institute of International Economics and ECB calculations.Note: Data on industrial producer prices refer to the euro area including Cyprus and Malta.1) HICP inflation in February 2008 refers to Eurostat’s flash estimate.2) Excluding construction.3) Brent Blend (for one-month forward delivery).4) Excluding energy; in euro.
Tööstustoodangu tootjahinnad euroala kohta, k.a Küpros ja Malta. 1) ÜTHI-inflatsioon jaanuaris 2008: Eurostati esialgne hinnang.2) V.a ehitus.3) Brent Blend (ühekuulise tarnetähtajaga).4) V.a energia; eurodes.
change in unprocessed food prices remained elevated for most of 2007, and processed food prices accelerated from the end of the summer onwards, contributing substantially to the higher inflation in the last few months of the year.
Töötlemata toiduainete hindade aastane muutus püsis 2007. aastal valdavalt kõrge ning töödeldud toiduainete hinnatõus kiirenes alates suve lõpust, suurendades oluliselt aasta viimaste kuude inflatsiooni. atsiooni.
HICP INFLATION WAS SIGNIFICANTLY INFLUENCED BY ENERGY AND FOOD PRICE DEVELOPMENTSLooking in more detail at HICP developments in 2007, oil price increases and base effects stemming from previous energy price developments, together with food price increases, significantly affected the profile of HICP inflation. ation.
Lisaks mõjutas 2007. aasta ÜTHI-inflatsiooni Saksamaa käibemaksumäära tõus 3 protsendipunkti võrra, mis jõustus 1. jaanuaril 2007.
In addition, HICP inflation in 2007 was significantly affected by a 3 percentage point VAT increase in Germany, which came into effect on 1 January 2007.
Tööjõukulud püsisid kuni 2007. aasta kolmanda kvartalini mõõdukad, kuid tööviljakuse kasvu aeglustumise tõttu tõusid pisut tööjõu erikulud.
In mid-January 2007 the strong downward trend in oil prices on international markets that had started in August 2006 came to a halt, and prices began rising again.
Alates 2007. aasta septembrist suurendas kerkiv naftahind ja ebasoodne baasefekt energiakomponendi mõju üldisele ÜTHI-infl at-sioonile (vt joonis 25).
In December 2007 oil prices in euro were about 32% higher than a year earlier.5
Neljandas kvartalis oli ÜTHI energiahindade aastane muutus 8,1% võrreldes esimese kolme kvartali keskmise 0,8%ga.