natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• Maintains a leading position in the transition to the knowledgebased economy
• Juhtpositsioonil üleminekul teadmistepõhisele majandusele
• Highest level and increase for gross domestic expenditure on R & D in 2001 • Measures undertaken to retain older workers and to promotethe participation of the young in the labour force
• Sisemajanduse kogukulutuste suurim määr ja tõus teadus- jaarendustegevusele 2001. aastal
• Reform measures introduced to raise employment and preventsocial exclusion, and target for employment rate for workersaged 55–64 is achievable
• Võetud meetmeid vanemate töötajate hoidmiseks ja noorte osaluseedendamiseks tööturul
• Highest rate of employment in the EU for workers aged 55–64and second highest rate of female employment (1999–2002)
• Tööhõive suurendamiseks ja sotsiaalse tõrjutuse vältimiseks võetudreformimeetmed, 55–64 aastaste töötajate tööhõive sihtmäär onsaavutatav
• Highest level of youth educational attainment in the EU(1999–2003)
• Kõrgeim noorte haridustase ELis (1999–2003)
• Maintains a leading position in the transition to a knowledgebased economy
• 55–64aastaste töötajate kõrgeim tööhõive määr ELis ja naistetööhõive teisel kohal (1999–2002)
• Below the 1.5 % transposition deficit target of internal marketdirectives and no directives overdue by more than two years
• Siseturudirektiivide ülevõtmise puudujääk allpool sihtmärki 1,5% jaühegi direktiivi ülevõtmise tähtajast ei ole möödunud üle 2 aasta
• Good performance for Kyoto target and burdensharing indicators
• Juhtpositsioon üleminekul teadmistepõhisele majandusele
• Relatively good performance on Kyoto targets
• Kyoto eesmärkide suhteliselt hea täitmine
• Prices among the highest in EU, although price levels havedeclined (1999–2002)
• Hinnad on kõrgeimate hindade hulgas ELis, hinnatasemed on tõusnud(1999–2002)
• Prices among the highest in the EU, with an increase in pricelevels (1999–2002)
• Hinnad on kõrgeimate hulgas ELis, kuigi need on langenud(1999–2002)
• Limited competition in non-tradable services
• Piiratud konkurents kohalike teenuste osas
• Lowest and declining level of business investment in the EU(1999–2002)
• Majandusinvesteeringud väikseimad ELis ja need vähenevad(1999–2002)
• Continued high structural unemployment
• Jätkuvalt suur struktuurne tööpuudus
• Third poorest and declining business investment (1999–2002)
• Mõnes sektoris nõrk konkurents, näiteks avalike teenuste sektoris
• Weak competition in some sectors, notably in public sector services
• Majandusinvesteeringud vähenevad, nende osas kolme viimaseseas (1999–2002)
• Low longterm unemployment rate with an increase in the level ofyouth educational attainment (1999–2003)
• Madal pikaajalise töötuse määr ja noorte haridustase tõusnud (1999–2003)
• Increased quality of public in spending (for education and transport)including reform initiative to boost training and basic skills
• Avalike kulutuste (haridusele ja transpordile) paranenud kvaliteet, sealhulgasreformialgatus koolituse ja põhioskuste süvendamiseks
• Good performance for Kyoto target and burdensharing indicators
• Head tulemused Kyoto eesmärkide täitmise ja kohustuste jaotamiseindikaatorite osas
• Below 1.5 % transposition deficit target of internal market directives
• Siseturudirektiivide ülevõtmise puudujäägi osas allpool sihtmärki 1,5%
• Extension of R & D investment tax credit for large companies andidentification of priority areas for increasing productivity Shortcomings
• Teadus- ja arendustegevuse alaste investeeringute maksualandilaiendamine suurettevõtetele ja tootlikkuse tõstmise prioriteetsetevaldkondade kindlaksmääramine
• Disappointing labour productivity levels, despite a recent increase(1999–2003)
• Madal tööviljakus vaatamata hiljutisele kasvule (1999–2002)
• Widening government deficit
• Viivitused postiturgude avamisel konkurentsile
• Delay in the opening of the postal markets to competition
• Sisemajanduse kulutused teadus- ja arendustegevusele 2001. aastalväikesed, majandusinvesteeringute osas ELis eelviimasel kohal (1999–2002)
Pending proposals in Lisbon agenda towards March 2005
Menetluses olevad Lissaboni agenda ettepanekud märtsis 2005
LISBON STRATEGY: LEGISLATIVE ROADMAP
LISSABONI STRATEEGIA – ÕIGUSLOOME TEEKAART
Before mid-term review(in March 2005)
Enne praeguse parlamendi volitustelõppemist (aprillis 2004)
Before end of present Parliament (in April 2004)
Enne vahekokkuvõtet(märtsis 2005)
• Community patent
• Ühenduse patent
• Community patent (jurisdiction proposaland Munich Convention)
• Ühenduse patent (ettepanek jurisdiktsioonikohta ja Müncheni konventsioon)
• Patentability of software• Framework directive on services• REACH
• Tarkvara patentsus• Teenuste raamdirektiiv• REACH
• Transparency directive• Directive on investment services
• Läbipaistvusdirektiiv• Investeerimisteenuste direktiiv
• Framework directive on eco-design ofenergy-using products (*)
• Raamdirektiiv elektrienergial töötavatetoodete ökodisaini kohta*
• Second railway package• Maritime security• TENs — Transport
• 2. raudteepakett• Mereohutus• Üleeuroopalised võrgud – transport
Transport, Telecommunication, Energy
Transport,telekommuni-katsioon, energia
• Road pricing for heavy goods vehicles(Eurovignette)
• Raskeveokite maanteemaksu kujundamine(Eurovignette)
• e-Content• Internet Safety Action Plan• TENs — energy
• e-Content• Internetiturvalisuse tegevuskava• Üleeuroopalised võrgud – energia
• Directive Article 13 (not including professional circles)
• Direktiivi artikkel 13 (välja arvatudkutsealased ringkonnad)
• Regulation (EEC) No 1408/71• European Health Insurance Card• Temporary work
• Määrus 1408/71• Euroopa haigekassakaart• Ajutine töötamine
Employment,Social Policy,Health,Consumers
Tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervishoid, tarbijakaitse
Education and Culture
• Elukestva õppe raamprogramm
• New generation of programmes for post2006
• Uue põlvkonna programmid pärast 2006.aastat
• Aarhus Convention
• Århusi konventsioon
• Environmental liability• Kyoto flexibility mechanism
• Keskkonnaalane vastutus• Kyoto paindlikkusmehhanism
(*) Common position before June 2004.
* Ühine seisukoht enne 2004. aasta juunikuud.
Delivering Lisbon — Reforms for the enlarged Union
Lissaboni reformide elluviimine laienenud liidus
Report from the Commission to the Spring European Council — 26 March 2004
Komisjoni aruanne kevadel toimuvale Euroopa ülemkogule — 26. märts 2004
Building our common future
Ehitades meie ühist tulevikku
Policy challenges and budgetary meansof the enlarged European Union,2007–13
Laienenud liidu poliitikaväljakutsed ja eelarvevahendid 2007–2013
Communication from the Commission to the Council and the European Parliament
Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile
Europe Direct is a service to help you find answers to your questions about the European Union
„Europe Direct“ on teenistus, mis aitab leida vastused Euroopa Liitu puudutavatele küsimustele
©European Communities, 2004Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Euroopa ühendused, 2004Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Introduction......................................................................................................................................................
Sissejuhatus...........................................................................................................................................................
Priorities for the enlarged European Union..................................................................
Laienenud Euroopa Liidu prioriteedid...................................................................................
Sustainable development ................................................................................................................
Säästev areng............................................................................................................................................
Sustainable management and protection of natural resources: agriculture, fisheries and environment.........................................................................................................................
Suurem ühtekuuluvus kasvu ja tööhõive nimel..................................................................................Säästev majandamine ja loodusvarade kaitse: põllumajandus, kalandus ja keskkond.........
Giving full content to European citizenship ...........................................................................
Euroopa kodakondsusele täieliku sisu andmine........................................................................
The area of freedom, security and justice................................................................................................
Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala ...................................................................................Juurdepääs põhikaupadele ja -teenustele..........................................................................................
Making citizenship work: fostering European culture and diversity.......................................................
Kodakondsus toimivaks: Euroopa kultuuri ja mitmekesisuse edendamine..............................
The EU as a global partner...............................................................................................................The EU and its neighbourhood policy.......................................................................................................The EU as sustainable development partner............................................................................................The EU as a global player..........................................................................................................................
EL kui globaalne partner..........................................................................................................................EL ja naabruspoliitika.................................................................................................................................EL kui säästva arengu partner................................................................................................................
The policy mix............................................................................................................................................
EL maailmaareenil.......................................................................................................................................Poliitikameetmete valik..............................................................................................................................
Matching resources to objectives.........................................................................................
Vahendite sobitamine eesmärkidega.....................................................................................
The legacy of existing commitments..........................................................................................
Olemasolevate kohustuste pärand...................................................................................................
Ensuring the objectives are met: instruments and governance.......................
Eesmärkide täitmise tagamine: vahendid ja haldus....................................................
The new financial framework (2007–13) .......................................................................
Uus finantsraamistik (2007–2013) ............................................................................................
Covering an adequate period........................................................................................................
Piisav ajavahemik ...................................................................................................................................
Classification and development of expenditure ....................................................................
Kulutuste liigendus ja kulutuste areng .........................................................................................
Own resources structure ..................................................................................................................
Eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimine........................................................................
Correction of budgetary imbalances ..........................................................................................
Lisad ..........................................................................................................................................................................
As to the future, the task is not to foresee it, but to enable it.Antoine de Saint-Exupéry
„Mis puutub tulevikku, siis eesmärk ei ole selle ennustamine, vaid võimalikuks tegemine.“Antoine de Saint-Exupéry
The European Union stands on the threshold of its greatest achievement since the process of European integration began in the aftermath of the Second World War — the historic reunification of the continent.
Euroopa Liit seisab oma suurima saavutuse lävel Teise maailmasõja järgse Euroopa lõimimisealgusest: käes on kontinendi ajalooline taasühinemine.
Following the successful creation of the single market and the introduction of the single currency, Europe will now be reunited in the pursuit of democracy, freedom,peace and progress.
Ühtse turu eduka loomise ning ühisrahakäibelevõtuga on Euroopa taasühinemas demokraatia, vabaduse, rahu ja progressi nimel.
This enlarged European Union offers unprecedented opportunities for improving the prosperityand quality of life of our citizens and the world in which they and their children live.
Laienenud Euroopa Liit pakub häid võimalusi parandamaks kodanike heaolu ja elukvaliteeti, samuti maailma, kus meie ja me lapsed elame.
The challenge now facing us is to turn this ambition into a reality and ensure that the European Unionseizes the full potential of enlargement and meets public expectations.
Ees seisab väljakutse muuta see püüe tegelikkuseks ja tagada, et Euroopa Liit kasutab ära kõik laienemisest tulenevad võimalused ning kindlustab rahva ootuste täitumise.
The obligation to adopt new financial perspectives from 2006 onwards presents an opportunity to give the enlarged European Union a real sense of political purpose together with the meansto achieve its ambitions, with actions at European and national levels working in tandem.
Kohustus võtta vastu uus 2006. aastaga algav finantsperspektiiv võimaldab anda laienenud Euroopa Liidule poliitilise eesmärgikindluse koos vahenditega seatud püüete saavutamiseks Euroopa ja riigi tasandi tegevuse koostöös.
Of course, we face this challenge against the background of a troubled world and internal uncertainty, and recent events have generated doubts about the European Union’s ability to act.
Mõistagi ei saa me unustada selle väljakutse tausta: rahutut maailma, seesmist ebakindlust ninghiljutisi sündmusi, mis seadsid kahtluse alla Euroopa Liidu tegutsemisvõime.
To give Europe a constitution is a powerful and symbolic act, but it is as yet unrealised.
Euroopa põhiseaduse kehtestamine on jõuline ja sümboolne akt, ent veel ellu viimata.
The European Union must continue down the path of integration, and avoid the trap of unwieldyintergovernmentalism.
Euroopa Liit peab liikuma edasi lõimimise teed, vältides kohmaka valitsustevahelise koostöö lõksu.
This is why we need the constitution, and the instruments to decide andact quickly, so that we can move forward while maintaining the checks and balances of the Community method.
Nimelt seetõttu vajame põhiseadust ning kiire otsustamise ja tegutsemise vahendeid suutmaksedasi liikuda, säilitades ühenduse meetodi kontrolli- ja tasakaalumehhanismid.
Agreement on a new constitution therefore remains essential to Europe’sfuture.
Uuel põhiseaduse lepingul on Euroopa tulevikule seega olemuslik tähtsus.
Economically, Europe must rise to the challenge.
Majanduslikus mõttes peab Euroopa suutma väljakutsele vastata.
Our citizens expect the European Union tobuild on economic integration and turn the biggest economic and trade entity in the world intoan area generating more growth and prosperity.
Kodanikud ootavad, et Euroopa Liit jätkaks majanduslikku lõimumist ning muudaks maailma suurima majandus- ja kaubanduskoosluse hoogustuva kasvu ja heaolu piirkonnaks.
Europe’s economic performance has been poorin relative terms.
Euroopa majanduslik tulemuslikkuson olnud suhteliselt kasin.
Since 1995, the growth rate for the EU-15 has averaged 2.2 %, compared witha global average of 3.6 %, and 3.2 % for the United States.
Alates 1995. aastast on EL-15 keskmine aastane kasv olnud 2,2 protsenti, võrreldes üleilmse 3,6 ning USA 3,2ga.Tõenditest ilmneb, et kui koheselt ei tegutseta, satub Euroopa majandus langusse.
The evidence suggests that — unlessaction is taken now — the European economy will decline.
Selle tendentsi ohjamiseks on vaja jõulist, koordineeritud ja järjekindlat tegutsemist.
The longer the European economyunderperforms, the more doubts are raised about its ability to deliver one of the key foundationsof political legitimacy: prosperity.
Võitlus rahu eest ja terrorismi vastu on valdkond, milles Euroopa panus peab olema suur, entlahkarvamused rahvusvahelise elu võtmeküsimustes on mõjunud külma dušina.
Robust, coordinated and coherent action is needed to reversethis trend.
Nende küsimustega tegeleda või rajalt eksida – EL ja tema liikmesriigid peavad valima.
To fight for peace and against terrorism worldwide is a field where Europe must make a strongcontribution, but divisions over key international issues poured cold water on these hopes.
Tuleb anda oma panus, et leppida kokku laienenud Euroopa eesmärkides ning leida vahendidnende saavutamiseks. Ilma selleta osutuvad kõik liikmesriigid kaotajaks.Tarvilikuks osutub ühistöö nii Euroopa kui riiklikul tasandil soodustamaks kõigi tasandite panust ning toomaks otsestkasu kõigile.
Addressing these issues, or losing its way: this is the real challenge for the EU and its Member States.
Liidupoolseks panuseks on riikidevaheline ja üleeuroopaline tegevus.
Here, national authorities areill-equipped to take into account the full benefits or costs of their actions. Effectiveness requireslarge critical masses beyond the reach of national governments alone, or in networking effortsmade at national level.
EHITADES MEIE ÜHIST TULEVIKKU•2007–2013 mimiseks vajalikku suurt kriitilist massi üksikul riigil ei ole, samuti on piiratud vaid üht riiki hõlmavad võrgustikud.
Common policies, as established by the Treaties, can deliver these benefits, through a mix of regulation, coordination and financial resources.
Asutamislepingutes sätestatud ühispoliitikate mõju avaldub reguleerimise, koordineerimise jarahaliste vahendite rakendamise koostoimes.
The choices to be made on the next financial perspectives are not just about money.
Järgmise finantsperspektiiviga tehtavad valikud ei tähenda pelgalt raha.
It is a question of political direction, to be made on the basis of a clear vision of what we want to do.
Küsimus on poliitilisesuuna valikus, mis tuleb otsustada selge nägemuse põhjal, mida me soovime teha.
Thesechoices will determine whether the European Union and its Member States are able to achievein practice what European people expect.
Valikud otsustavad, kas Euroopa Liit ja tema liikmesriigid on võimelised tegelikult vastama eurooplasteootustele.
This means a new phase for the EU’s budget.
See tähendab uut arenguastet liidu eelarves.
It is not about redistributing resources between Member States. It is about how to maximise the impact of our common policies so that we further enhance the added value of every euro spent at European level.
Küsimus pole ressursside ümberjagamises liikmesriikide vahel, vaid selles, kuidas maksimeerida meie ühiste tegevusvaldkondade mõju suurendamaks iga Euroopa tasandil kulutatud euro lisaväärtust.
Successive financial perspectives have reflected a political project.
Järjestikused finantsperspektiivid on peegeldanud poliitilist kavandit.
For Agenda 2000, covering2000–06, the project focused on gearing up Europe to make enlargement possible.
Aastaid 2000–2006 hõlmava Agenda 2000 puhul oli kavandi keskmes Euroopa viimine uuele kiirusele, et teha laienemine võimalikuks.
Withenlargement now a reality, even if much work remains to be done to integrate the new Member States, Europe needs to find a new dynamism and meet new expectations.
Nüüd kui laienemine on teoks saanud, ehkki palju tööd uute liikmesriikide lõimimiseks seisab ees, vajab Euroopa uute ootuste täitmiseks uut hoogu.
Europe must work together for higher growth with more and better jobs.There isno magic solution to boost economic growth in Europe and to set it on a sustainable path.Nonetheless, it is clear that part of the problem lies with the fact that innovation and technology do not yet drive growth in European economies.
Euroopa peab tegema koostööd kiirema kasvu ning arvukamate ja paremate töökohtadenimel.Pole võlukepikest, mis kiirendaks Euroopa majanduskasvu ja juhiks selle jätkusuutlikkusele.
Since the Lisbon agenda was established,the EU has sought to transform the European Union into a dynamic knowledge-based economywith a solid industrial base, with targets implying growth raised to around 3 % per year.
Siiski on selge, et osa probleemidest lähtub tõsiasjast, et innovatsioon ja tehnoloogilineareng ei ole Euroopa Liidu riikide majanduse liikumapanev jõud. Lissabonist peale on püütudmuuta Euroopa Liitu dünaamiliseks teadmistel põhinevaks kindla tööstusliku baasiga majandusjõuks, mille kasvunäitajad küünivad 3 protsendini aastas.
Theinability of the EU and its Member States to reach this target shows how the action taken so farhas fallen short.
Liidu ja tema liikmesriikide suutmatus nende sihtideni jõuda näitab seniste sammude ebapiisavust.
The Lisbon strategy and the internal market require effective economic governance to deliverthe balanced package of economic, social and environmental benefits which lies at the heart ofsustainable development and allows Europeans to face change with confidence.
Lissaboni strateegiast ja siseturu nõudmistest tuleneb tõhusa majandusjuhtimise vajadus, mistagaks jätkusuutliku arengu tuumaks olevad majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnaalased hüved ning lubaks eurooplastel rahulikult tulevikku vaadata.
Growth must be underpinned by solidarity.
Kasvu peab toestama solidaarsus.
Competitiveness and cohesion reinforce each other.The EU’s cohesion policy exists to ensure solidarity between all regions and citizens.
Konkurents ja ühtekuuluvus võimendavad teineteist. Liiduühtekuuluvuspoliitika eesmärk on solidaarsuse tagamine kõigi piirkondade ja kodanike vahel,mis on end varemgi tõestanud ning peab jätkuvalt toimima liidus, mis on majanduslikult erinevam kui kunagi varem.Tegevus tuleb keskendada valitud algatustele, arvestades suhtelisi erinevusi ja vajadusi.
It has proveditself in the past, and must now work in an EU that will be economically more varied than everbefore.
Kasvu viljad tuleb suunata sellele, et aidata eurooplastel muutusteprotsess läbida.
This means concentrating its actions on selected initiatives, and taking into account relative differences and needs.
Seepärasttuleb tugevdada sotsiaalset dialoogi ning lõimida see tihedamalt avalikku poliitikasse aitamakskõigil ettevõtjatel muutusi ette näha ja nendega toime tulla.
The fruits of growth must be channelled so as to help Europeans through the process of change.The European social dialogue should therefore be reinforced and better integrated into publicpolicy so as to help all economic actors to both anticipate and manage change.
Euroopa kodakondsus peab tagama konkreetsed õigused ja kohustused, esmajoones vabaduse, õiguse ja turvalisusening kindlustama juurdepääsu põhilistele avalikele teenustele Euroopa tasandil. Liikmelisuse hüved küünivad kodanike jaoks nüüd kaugemale turuvabadustest ning need küsimused vajavad täit tähelepanu.
Be it development assistance, trade policy, foreign and security policy or external aspects of other policies, theexpectations for Europe are growing.
7 duspoliitika, välis- ja julgeolekupoliitika või teiste tegevusvaldkondade välisaspektidega – ootused Euroopa suhtes kasvavad.