natgillin/translations-raw huggingface dataset:
SOUND INSTITUTIONS FOR A SOUND ECONOMY
USALDUSVÄÄRSED INSTITUTSIOONID USALDUSVÄÄRSE MAJANDUSE JAOKS
The institutional framework for managing EMU has proved a clear success and reflects the strong commitment of the euro area Member States to cooperate on economic issues of ‘common concern’.
EMU juhtimise institutsionaalne raamistik on osutunud edukaks ning väljendab euroala liikmete suurt pühendumist koostööle ühishuve puudutavates majandusküsimustes.
This cooperation is vital for the growth and jobs — and rising living standards — that the single market and EMU support.
See koostöö on oluline majanduskasvu ja töökohtade ning ka elatustaseme tõstmise jaoks, mida ühtne turg ja EMU toetavad.
Single countries, such as the United States and Japan, have a centralised monetary policy and a centralisedfiscal policy operated by a single government.
Üksikutes riikides, nagu USA ja Jaapan, on nii tsentraliseeritud rahapoliitika kui ka tsentraliseeritud eelarvepoliitika, mida juhib üksainus valitsus.
In the euro area, things are different.
Euroalal on asjad teisiti.
While the euro area has a centralised independent monetary policy operated by the ECB, fiscal policy, which deals with the income and expenditure side of national budgets, is the responsibility of national governments, though subject to a number of rules at EU level.
• Euroopa Keskpankade Süsteem, mis hõlmab kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide keskpanku, eurosüsteemi (Euroopa Keskpank ja nende liikmesriikide keskpangad, kes on euro kasutusele võtnud) ning Euroopa Keskpanka. Euroopa Keskpank määrab kindlaks rahapoliitika lähtuvalt kindlast eesmärgist tagada hinnastabiilsus;
Therefore, the cooperation and coordination between euro area Member States on matters of fiscal policy is the key element that drives economic and monetary union.
• Euroopa Komisjon, mis jälgib ja hindab oma voliniku ning majanduse ja rahanduse peadirektoraadi (DG ECFIN) kaudu liikmesriikide majandusolukorda ning annab soovitusi;
ECONOMIC STABILITY — A BENEFIT FOR ALL
MAJANDUSSTABIILSUS KASULIK KÕIGILE
Inflation convergence: euro area 12 (annual % increases)
Inflatsiooni stabiliseerimine: euroala 12 (aastane kasv (%))
The advantages that low inflation and stable prices bring are many and benefit both businesses and consumers.
Madala inflatsiooni ja stabiilsete hindade eeliseid nii ettevõtetele kui eraisikutele on mitmeid.
v฀Consumer borrowing is less expensive and future repayments less uncertain.
• Tarbijalaen on odavam ning tulevased tagasimaksed kindlamad.
So, ordinary citizens can borrow more easily and more safely, for example in order to buy a house or a car, with more certainty about the future repayment levels.
Nii saavad tavakodanikud kergemini ja turvalisemalt laenata, et osta näiteks maja või auto, ning suurema selguse tulevaste tagasimaksete taseme osas.
Mortgage rates in four euro area countries
Hüpoteegi intressimäär neljas euroala riigis
When inflation is high and volatile, lenders build in a safety margin to the interest rate, a socalled risk premium.
Kui inflatsioon on kõrge ja volatiilne, lisavad laenuandjad intressimäärale juurde kindlusvaru, niinimetatud riskipreemia.
With low, stable inflation these safety margins are no longer necessary, so money is released for businesses to invest more — benefiting growth and jobs.
Seega vabastatakse raha ettevõtetele suuremateks investeeringuteks – see omakorda soodustab majanduskasvu ja töökohtade teket.
v฀Society, social cohesion and the less well-off all benefit.
• Sellest on kasu nii kogu ühiskonnal kui vähemkindlustatutel, aga ka sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel.
Volatile changes in inflation increase the gap between the richer and poorer sections of society.
Inflatsioonitaseme volatiilsus suurendab ühiskonnas lõhet rikkamate ja vaesemate kihtide vahel.
With stable inflation, the less well-off are better protected against erosion of their wealth and purchasing power.
Stabiilse inflatsiooni puhul on vähemkindlustatud paremini kaitstud nii heaolu vähenemise kui ostujõu languse eest.
Dealing with multiple currencies entails costs and makes price comparisons difficult, even within the single market.
Erinevate valuutadega opereerimine tekitab lisakulusid ning hindu on isegi ühtse turu raames raske võrrelda.
The single currency — the euro — removes these disadvantages and brings benefits to both consumers and businesses.
Ühisraha euro kaotab need miinused ning on kasulik nii tarbijatele kui ettevõtetele.
© no v฀The costs of exchanging money at borders, socalled transaction costs, have disappeared in the euro area.
• Nn tehingukulud, mis kaasnevad rahavahetamisega piiril, on euroalal kadunud.
This reduces the costs for travellers, whether for business, study or vacation.
See vähendab reisijate kulusid, olgu nad siis äri-, õppe- või puhkusereisil.
Previously, an individual with DM 1 000 in his or her pocket who travelled through 15 Member States, changing money in each one, would have less than DM500 left on returning home — without having made a single purchase.
Varem oleks inimene, kel taskus 1000 Saksa marka ning kes igas riigis raha vahetades läbi 15 liikmesriigi reisib, naasnud koju vähem kui 500 margaga – ilma sealjuures ühtegi ostu tegemata.
Today, someone starting out with EUR1 000 would return home with the same amount in his or her pocket.
Täna naaseb isik, kel 1000 eurot taskus, koju täpselt sama suure summaga.
© Eu v฀The euro brings price transparency to the single market.
• Euro muudab ühtse turu hinnad läbipaistvamaks.
Consumers and businesses can easily compare prices for goods and services across the EU.
Tarbijad ja ettevõtjad saavad kerge vaevaga terve Euroopa Liidu ulatuses kaupade ja teenuste hindu võrrelda.
This has the effect of increasing competition among suppliers and keeping downward pressure on prices in the euro area.
See omakorda suurendab konkurentsi tarnijate seas ning hoiab hindu euroalal kontrolli all.
This transparency is supported by low, stable price inflation because changes in relative prices can be more easily identified.
Sellist läbipaistvust toetab madal ja stabiilne hinnainflatsioon, sest võrreldavate hindade muutus on kergemini märgatav.
Competition is further increased by the growth of e-commerce over the Internet, which allows easy crossborder price comparisons.
Samuti tugevdab konkurentsi Interneti kaudu leviv e-äri, mis lubab kerge vaevaga võrrelda hindu piiriüleselt.
I m ages © v฀Transaction costs can be very large — before the adoption of the euro they were estimated at 0.3to 0.4% of GDP in the EU, i.e. EUR20–25billion.
• Tehingukulud võivad olla väga suured. Enne euro kasutuselevõttu olid need hinnanguliselt 0,3–0,4% Euroopa Liidu SKPst, s.o 20–25 miljardit eurot.
Companies incurred a large part of these costs as they transferred goods, people and capital around the EU.
Suure osa nendest kuludest kandsid ettevõtted, kes vahendasid kaupa, inimesi ja kapitali ELis.
With the disappearance of transaction costs within the euro area, this money is now available for productive investments in growth and jobs, and intra-Community trade is encouraged.
Tehingukulude kadumisega euroalal saab seda vaba raha nüüd kasutada tootlikeks investeeringuteks majanduskasvu ja töökohtadesse, ning ühendusesisene kaubavahetus saab hoogu juurde.
Furthermore, removing transaction costs within the single market makes the euro area attractive for foreign investment.
Lisaks muudab tehingukulude kadumine ühtse turu piires euroala välisinvestoritele atraktiivsemaks.
THE INTERNATIONAL ROLE OF THE EURO
EURO RAHVUSVAHELINE ROLL lt o
The euro is a strong international currency.
Euro on tugev rahvusvaheline valuuta.
Backed by the commitment of the euro area Member States, the strong and visible management of monetary policy by the ECB, and the size and power of the euro area as a bloc,the euro has become an attractive world currency like the US dollar or the Japanese yen.
Nii nagu USA dollarist ja Jaapani jeenist, on ka eurost saanud atraktiivne maailmavaluuta, mis on tagatud euroala liikmesriikide kohustuse, EKP tugeva ja läbipaistva rahapoliitika ning euroala kui bloki suuruse ja tugevusega.
Table 2 compares some major economic indicators of the euro area and the EU with the United States and Japan:
Tabel 2 võrdleb mõningaid euroala ja ELi põhilisi majandusnäitajaid USA ja Jaapaniga.
Key indicators (2004)
Peamised näitajad (2004)
Population (millions)
Rahvaarv (miljonit)
GDP (in trillion EUR calculated at purchasing power parity)
SKP (triljonit eurot arvutatuna ostujõu pariteedi põhjal)
Share of world GDP (% at PPP)
Osa maailma SKPst (protsent ostujõu pariteedil)
Exports (*)(goods and services as % of GDP)
Eksport (*)(kaubad ja teenused protsendina SKPst)
Imports (*)(goods and services as % of GDP)
Import (*)(kaubad ja teenused protsendina SKPst)
The euro in numbers
Euro arvudes
Total number of euro banknotes in circulation between 2002 and June 2005 (billion)
Käibelolevate rahatähtede koguarv ajavahemikul 2002 kuni juuni 2005 (miljardites)
Around 14billion euro banknotes were produced, worth EUR633billion, and 52billion euro coins — using 250000 tonnes of metal — in preparation for the euro launch.
Enne euro käibeletulekut valmistati ligikaudu 14 miljardit euro rahatähte koguväärtusega 633 miljardit eurot ning 52 miljardit euro münti, milleks kasutati 250 000 tonni metalli.
Around 7.8billion banknotes worth EUR140billion were available in the euro area on the morning of 1January2002 when euro cash was launched.
2002. aasta 1. jaanuari hommikul, kui euro sularahana käibele lasti, läks ringlusse ligikaudu 7,8 miljardit rahatähte väärtusega 140 miljardit eurot.
Since then, demand has grown continuously as the graph to the right shows (the peaks in the growth are due to extra demand for banknotes around the Christmas period):
Sellest ajast alates on nõudlus pidevalt kasvanud, nagu näitab ka joonis (kasvukõvera tipud on tingitud rahatähtede nõudluse kasvust jõulu ajal).
By 2005, there were nearly 10billion euro banknotes in circulation with a value of over EUR500billion and over 63billion euro coins with a value of more than EUR16billion — the notes can be withdrawn from over 229000 ATMs in the euro area.
Aastaks 2005 oli ringlusse lastud ligi 10 miljardit euro rahatähte väärtusega rohkem kui 500 miljardit eurot ja üle 63 miljardi euro mündi väärtusega enam kui 16 miljardit eurot. Seda raha saab välja võtta enam kui 229 000 sularahaautomaadist üle terve euroala.
The ECB has the exclusive right to authorise the issuance of euro banknotes.
EKP-l on ainuõigus euro rahatähtede väljastamise lubamiseks.
Their production is shared between the national central banks.
Euro sularaha tootmine on liikmesriikide keskpankade vahel ära jagatud.
Euro coins are issued by the Member States of the euro area in volumes approved by the ECB.
Riigid annavad euro münte välja EKP kinnitatud mahus.
Special designs for special events n u l l
Peale euroala liikmete on euro münte õigus toota ka Monacol, San Marinol ja Vatikanil.
Further info at:
Täiendav teave
Governance: who does what?
Juhtimine: kes teeb mida?
Euro banknotes and coins
Euro rahatähed ja mündid
European Commission
Euroopa Komisjoni majanduse ja rahanduse peadirektoraat
In preparation for the introduction of euro cash on 1 January 2002, over 14 billion banknotes worth 633 billion were printed, and 52 billion euro coins were minted using 250 000 tonnes of metal.
14 miljardit rahatähte väärtusega 633 miljardit eurot ning vermiti 52 miljardit euromünti. Selleks kasutati 250 000 tonni metalli.
http://ec.europa.eu e European Central Bank http://www.ecb.eu e ECOFIN Council: is consists of the Ministers of Economy and Finance of each Member State who coordinate economic policy-making and take decisions on the operations of the Stability and Growth Pact and the application of the Treaty. e Member States in the euro area, together with the ECB and the Commission, form the Eurogroup.
Euroopa Keskpank http://www.ecb.eu liikmesriikide majandus- ja rahandusministritest, kes kooskõlastavad majanduspoliitikat ning võtavad vastu otsuseid stabiilsuse ja kasvu pakti põhiste tegevuste ja asutamislepingu kohaldamise kohta. Euroala liikmesriigid koos EKP ja komisjoniga moodustavad nn eurogrupi.
System of Central Banks (ESCB): Monetary policy, the
Euroopa Keskpank (EKP) ja Euroopa Keskpankade Süsteem (EKPS): rahapoliitikat ehk rahapakkumist juhivad
Euro banknotes have the same design everywhere.
Euro rahatähtedel on kõikjal ühesugune kujundus.
Euro coins have a common design on one side and a country-specific design on the reverse.e different sizes and contrasting colours of euro banknotes are intended to help the visually impaired recognise the different denominations.
Euromüntide ühel küljel on ühine ja teisel iga riigi oma kujundus.Euro rahatähed on kujundatud erinevas suuruses ja kontrastsete värvidega, et nägemispuudega inimestel oleks lihtsam erinevaid vääringuid ära tunda.
In addition, banknotes are printed in different relief patterns to help distinguish between them by touch.
Lisaks sellele on rahatähed trükitud erinevate reljeefsete mustritega, et neid oleks võimalik katsudes eristada.
management of the money supply, is run independently by the ECB and the central banks of the ESCB.
sõltumatuina EKP ja EKPSi keskpangad.
e common design for coins will be modified in the near future – to reflect EU enlargement. ese new designs will be introduced progressively, starting with the coins to be issued by the new entrants to the euro area.
Müntide ühist kujundust muudetakse lähitulevikus, kajastamaks ELi laienemist. Uus kujundus viiakse sisse järk-järgult, alustades uute euroalaga liitujate poolt väljalastavate müntidega.
e euro area today and tomorrow e European Commission: e Directorate-General for Economic and Financial Affairs (DG ECFIN) of the European Commission monitors the economic situation and the implementation of the Stability and Growth Pact. e Commission also makes recommendations to the Council on any corrective actions needed.
rahanduse peadirektoraat (DG ECFIN) jälgib majanduslikku olukorda ning stabiilsuse ja kasvu pakti elluviimist. Samuti annab komisjon nõukogule soovitusi vajalike parandusmeetmete osas.
Slovenia will join on 1 January 2007
Euroopa Parlament: Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjon jälgib rahanduspoliitika ning
EU Member States with an opt-out
ELi liikmesriigid, kel puudub kohustus euro kasutusele võtta
Ireland e European Parliament: e Committee for Economic and Monetary Affairs of the European Parliament monitors the functioning of monetary policy and the Stability and Growth Pact. e European Parliament, after discussions with the ECB and the Commission, gives its opinion on actions to be taken.
Lirimaa stabiilsuse ja kasvu pakti toimimist. Pärast arutelusid EKP ja komisjoniga esitab parlament oma arvamuse vajalike meetmete kohta.
EU Member States that have not yet adopted the euro
ELi liikmesriigid, kes ei ole eurot veel kasutusele võtnud
United Kingdom
Läti Leedu
6 frequently asked questions
6 korduma kippuvat küsimust
A short guide to the euro e introduction of the euro on 1 January 1999 was a major step in the progressive construction of the European Union.
Euro kasutuselevõtt 1. jaanuaril 1999 oli oluliseks sammuks Euroopa Liidu järkjärgulisel ülesehitusel.
It has also been one of its major successes: about the euro
See on olnud ka liidu üks suuremaid kordaminekuid: üle 315 miljoni elaniku euroala
over 310 million citizens in the 12 countries of the euro area now share the benefits of a single currency.
13 riigis saavad nüüd osa ühisraha eelistest.
And future enlargements of the euro area will both strengthen these benefits and spread them more widely in the European Union.
Euroala tulevased laienemised tugevdavad ja suurendavad neid eeliseid Euroopa Liidus veelgi.
Which Member States d d i n i
Millised liikmesriigid on euro alt h ä L me h ä L
All Member States have committed to adopt the euro except the United Kingdom and e euro is the currency of the euro area Member have adopted the euro?
Kõik liikmesriigid peale Ühendkuningriigi ja Taani on otsustanud euro kasutusele võtta.
Which have not?
kasutusele võtnud?
Eleven Member States adopted the euro in 1999 e European Union has progressively developed the single market since the 1980s.
Üksteist liikmesriikivõtsid euro kasutusele 1999.
Within the single market, goods, people, services and capital move freely without barriers.
Euroopa Liit on alates 1980. aastatest järk-järgult arendanud ühtset turgu.
So, for example, a Belgian consumer can buy a DVD player in Germany and take it home.
Ühtsel turul ühisraha.
By removing currency barriers, the euro makes the single market’s benefits even easier to obtain.
Kuigi Euroopa Liit (EL) tervikuna on ühtne turg, kehtib euro siiski vaid osal EList, täpsemalt euroalal.
States; they share a ‘single’ currency.
toimub kaupade, inimeste, teenuste ja kapitali tõketeta vaba liikumine.
While the whole of the European Union (EU) is a single market, only part of the EU, the euro area, has the euro.
Nii saab näiteks Belgia tarbija osta Saksamaal DVD-mängija ja selle koju viia.
(see map); they were joined by Greece in 2001. ese countries form the euro area.
aastal (vt kaarti); nendega liitus 2001. aastal Kreeka ning 2007. aastal Sloveenia.
Other Member States have opt-outs or are preparing to join, as Slovenia will on 1 January 2007.
Osadel liikmesriikidel ei ole kohustust eurot kasutusele võtta ning osad valmistuvad euroalaga liituma.
Denmark, which have opt-outs for reasons of economic sovereignty – they can still become members of the euro area. ey are all bound to achieve legal and economic convergence though, and to meet the economic entry criteria on government deficit and debt, inflation, interest rates and exchange rate stability. e ten new Member States, which joined the EU in 2004, are expected to enter the euro area over several years, starting in 2007.
Kõik euroalaga liitunud/liituvad riigid peavad saavutama õigusliku ja majandusliku lähenemise ning täitma liitumise majanduslikud kriteeriumid valitsussektori eelarve puudujäägi ja võlakoormuse, inflatsiooni, intressimäärade ja vahetuskursside stabiilsuse osas. Uued liikmesriigid, kes ühinesid ELiga aastal 2004 ja 2007, liituvad euroalaga eeldatavalt mitme aasta jooksul alates 2007. aastast.
Sweden has not yet qualified. e euro area contains over 310 million people, two-thirds of the EU population, and enlargement of the euro area to the new Member States will bring this to over 385 million.
Rootsi ei ole veel vastavaid nõudeid täitnud. Euroalal elab üle 315 miljoni inimese ehk kaks kolmandikku ELi elanikkonnast ning euroala laienemine uutesse liikmesriikidesse suurendab nende arvu üle 415 miljoni.
Why do we need the euro?
Milleks vajame eurot?
epth d n in depth i
Kuidas euro
How does e euro makes life easier by removing the need to exchange national currencies
Euro muudab elu kergemaks, sest kaob vajadus reisides või äri ajades raha
To bring economic stability, the euro work?
Majanduspoliitilistel otsustel on kolm aspekti: rahapoliitika, mis tagab hinnastabiilsuse; toimib?
rough an independent European Central Bank, the ECB, that leads a common monetary when travelling or doing business.
Sõltumatu Euroopa Keskpanga (EKP) vahetada. Lisaks toetab ühisraha majanduslikku stabiilsust.
In addition, the single currency supports economic stability. ese are the main reasons we need the euro.
Need on peamised põhjused, miks me eurot vajame.
and because a single market with a single currency is more efficient than trading in many markets and many currencies.
ühtne turg on tõhusam kui kauplemine mitmel turul mitme valuutaga.
Costs to consumers and businesses are lowered and investment is encouraged.
Tarbijate ja ettevõtjate kulutused vähenevad ning see soodustab investeeringuid.
policy, and close coordination of economic policy-making between Member States within the framework of the Treaty and the Stability and Growth Pact.
eelarvepoliitika, mis puudutab riigitulusid ja -kulusid; ning turgude (näiteks toote-, töö- ja kapitaliturud) toimimisega seotud poliitika.
Economic policy-making has three elements: monetary policy that ensures price stability; fiscal policy that concerns government income and spending; and policies related to the functioning of markets, such as product, labour and capital markets.
Liikmesriigid juhivad ise oma majandust, langetades maksusid ja kulusid puudutavaid otsuseid vastavalt ühistele reeglitele, mis on kehtestatud asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu paktiga. Need reeglid seavad piirangud valitsussektori eelarvepuudujäägile ja võlale, et tagada riigi rahanduse usaldusväärsus.
In the euro area, the independent ECB decides the single monetary policy to ensure price stability.
Liikmesriigid teevad koostööd ka majanduskasvu ja töökohtade algatuse raames.
Member States run their own economies, making tax and spending decisions within the common rules set by the Treaty and the Stability and Growth Pact. ese rules set limits on government deficits and debt to ensure sound public finances.
Ministrite nõukogu ja komisjon jälgivad liikmesriikide poliitikat ja näitajaid ning nende vastavust asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti reeglitele.
Member States also co-operate in the framework of the growth and jobs initiative. e Council of Ministers and the Commission monitor the Member States’ policies and performance and their adherence to the Treaty and Stability and Growth Pact rules.
kaudu, mis juhib ühist rahapoliitikat, ning majanduspoliitiliste otsuste tiheda kooskõlastamise teel liikmesriikide vahel asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti raames.
How did the euro in come about?
Kuidas euro tekkis?
What are the p ep t t h h benefits of the euro?
Lähemal a t m l t eelised?
e 1957 founding Treaty of Rome called for
1957. aastal sõlmitud Euroopa Ühenduse
From the 1970s onwards,the EU Member States made several attempts to introduce a single currency,
ELi liikmesriigid on alates 1970. aastatest püüdnud mitmel korral juurutada ühisraha, kuid neid takistas
A single currency makes cross-border trade and travel cheaper and simpler by removing
Ühisraha muudab piiriülese kaubanduse ja reisimise odavamaks ja lihtsamaks, kuna kaovad
Stable prices, low interest rates, the elimination of exchange rate volatility and sustainable public f i finances in combination with the single market but these were disrupted by economic and monetary instability.
Stabiilsed hinnad,madalad intressimäärad, majanduslik ja rahaline ebastabiilsus.
Finally, a period of stable exchange rates during the second half of the1980s gave impetus to the 1989 Delors Plan for the single currency.is led to the 1992 Maastricht Treaty that set the rules and defined the roadmap for economic convergence and the introduction of the euro as book money in 1999, three years before the banknotes and coins in 2002.
Lõpuks andis stabiilsete vahetuskursside aeg 1980. aastate teises pooles tõuke Delors’i ühisraha kasutuselevõtu plaani vastuvõtmiseks 1989. aastal. 1992. aastal sõlmiti Maastrichti leping, mis kehtestas majandusliku lähenemise reeglid ja määras kindlaks vajalikud suunised.
provide the best framework for economic growth, long-term investments and higher employment in Europe.
Euro võeti ülekanderahana kasutusele 1999. aastal ning kolm aastat hiljem, aastal 2002, ka rahatähtede ja müntidena.
closer economic-policy coordination among the Member States.
asutamisleping ehk Rooma leping kutsus liikmesriike üles majanduspoliitikat rohkem kooskõlastama.
Since that time, the Member States have worked to integrate their economies, to open their markets and to stabilise their mutual exchange rates.
Sellest ajast alates on liikmesriigid töötanud majanduse integreerimise, turgude avamise ja vastastikuste vahetuskursside stabiliseerimise nimel.
By the 1970s, the idea of a single currency had gained ground.
1970. aastatel hakkas laiemalt levima ühisraha idee.
exchange rate risks and costs, both for consumers and businesses.
vahetuskursiriskid ja -kulud nii tarbijate kui ettevõtjate jaoks.
Price transparency within the single market allows simple comparisons, increased competition, and thus lower prices.
Hindade läbipaistvus ühtse turu piires võimaldab hindu paremini võrrelda, suurendab konkurentsi ja hoiab seega hinnad madalamad.