natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the event of an explosion,workers are at risk from uncontrolled flame and pressure effects in the form of heatradiation,flames,pressure waves and flying debris,and from harmful products of reaction and the depletion of thebreathable oxygen in the ambient air.
Plahvatuse korral ohustavad töötajaid kontrollimatud leegi- ja rõhumõjud soojuskiirguse, leekide, rõhulainete ja lendava prahi näol ning reaktsiooni kahjulikud saadused ja hingamiseks vajaliku hapniku kahanemine ümbritsevas õhus.
Table 1.1.Examples of explosion hazards in various branches
Plahvatusohu näited erinevates valdkondades
Branch
Valdkond
Explosion hazard
Plahvatusoht
Flammable gases,liquids and solids are converted and processed in many different processes in the chemical industry.These processes may give rise toexplosive mixtures.
Keemiatööstuse erinevates tootmisprotsessides muundatakse ja töödeldakse tuleohtlikke gaase, vedelikke ja tahkeid aineid. Protsessi käigus võivad tekkida plahvatusohtlikud segud.
Landfill tips andcivil engineering
Prügilad ja tsiviilehitus
Flammable landfill gases may arise in landfill tips.Elaborate technical arrangements are needed to avoid uncontrolled gas emission and possible ignition.Flammable gases from various sources may collect in poorly ventilated tun-nels,cellars,etc.
Kontrollimatute gaasiheitmete ja võimaliku süttimise vältimiseks on vaja üksikasjalikke tehnilisi korraldusi. Erinevatest allikatest pärit tuleohtlikud gaasid võivad koguneda halvasti ventileeritud tunnelitesse, keldritesse jne.
Power generatingcompanies
Elektritootmisettevõtted
Lump coal,which is not explosive in mixture with air,may be converted in theconveying,grinding and drying processes into coal dusts capable of formingexplosive dust/air mixtures.
Söetükid, mis ei ole kokkupuutel õhuga plahvatusohtlikud, võivad konveieril vedamise, purustamis- ja kuivatusprotsessi käigus muutuda söetolmuks, mis võib moodustada plahvatusohtlikku tolmu ja õhu segu.
Gas suppliers
Gaasitarnijad
Explosive gas/air mixtures may be formed when natural gas is released,forexample,by leakage.
Maagaasi vabanemisel, näiteks lekkimisel, võib moodustuda plahvatusohtlik gaasi ja õhu segu.
Wood-workingindustry
Puidutöötlemistööstus
Paint-spraying operations
Põllumajandus
The overspray generated in paint spray bays and the solvent vapours releasedmay give rise to explosive atmospheres when mixed with air.
Mõnes põllumajandusettevõttes tegeldakse biogaasi tootmisega. Gaasi vabanemisel, näiteks lekkimisel, võib moodustuda plahvatusohtlik biogaasi ja õhu segu.
Metal-working operations
Toiduainete- ja söödatööstus
When shaped parts are manufactured from metals,explosive metal dusts may beproduced during surface treatment (grinding).This particularly applies to lightmetals.These metal dusts may give rise to an explosion hazard in dust collectors.
Teravilja, suhkru jne vedamise ja hoiustamise käigus võib tekkida plahvatusohtlik tolm. Kui see eemaldatakse ja filtreeritakse, võib filtris tekkida plahvatusohtlik keskkond.
Food andfeedstuffs industry
Ravimitööstus
Explosivedusts mayarise during transport and storage of grain,sugar,etc.Iftheyareexhausted and collected byfiltering,explosive atmospheres mayarise in the filter.
Ravimite tootmisel kasutatakse sageli lahustina alkoholi. Samuti võidakse kasutada selliseid tolmuplahvatusi põhjustavaid toimeaineid ja lisamaterjale nagu laktoos.
Pharmaceutical industry
Naftatöötlusettevõtted
Alcohols areoften used as solvents in the production of pharmaceuticals.Agents and auxiliary materials that give rise to dust explosions,such as lac-tose,may also be used.
Naftatöötlemistehast ümbritsevat ala loetakse üldiselt kohaks, kus võib tekkida plahvatusohtlik keskkond.
The hydrocarbons handled in refineries areall flammable and,depending ontheir flashpoint,may give rise to explosive atmospheres even at ambient temperature.The area around an oil-processing plant is generally regarded as aplace where explosive atmospheres may occur.
Jäätmete töötlemisel ringlussevõtuks võib tekkida plahvatusoht näiteks tuleohtlike gaaside ja/või vedelike pooltühjade plekkpurkide või muude mahutite või paberi- või plastikutolmu tõttu.
3.Afire occurred in a mill building.Ceiling penetrations allowed secondary fires to develop,giving rise to a dustexplosion.Four workmen were injured and the whole building destroyed.The material damage amounted to EUR 600 000.
Neli töölist sai haavata ja kogu hoone hävis. Ainelise kahju suurus oli 600 000 eurot.
This guide is a non-binding aid to protecting workers’ lives and health against the danger of explosion.
Käesolev juhend on plahvatusohu eest töötajate elu ja tervise kaitse mittekohustuslik abivahend.
1.1.Relationship with Directive 1999/92/EC
1.1 Seos direktiiviga 1999/92/EÜ
In accordance with Article 11 of Directive 1999/92/EC of the European Parliament and of the Council on minimumrequirements for improving the safety and health protection of workers potentially at risk from explosive atmos-pheres,this guide addresses Articles 3,4,5,6,7 and 8 and Annexes I and II A of the directive (see Annex 4).Table 1.2is a concordance of the sections of this guide with the articles of the directive.
Vastavalt plahvatusohtlikust keskkonnast potentsiaalselt ohustatud töötajate ohutuse ja tervisekaitse parandamise miinimumnõudeid käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/92/EÜ artiklile 11 käsitletakse käesolevas juhendis direktiivi artikleid 3, 4, 5, 6, 7 ja 8 ning I ja II A lisa (vt lisa 4). Tabel 1.2 on käesoleva juhendi osade ja direktiivi artiklite vastavustabel.
Articles of Directive1999/92/EC
Direktiivi 1999/92/EÜ artiklid
Article 2
Mõiste
Annex 1:Glossary
Lisa 1: Sõnastik
3.1.Prevention of hazardous explosive atmospheres
Plahvatuste ärahoidmine ja plahvatuskaitse
Prevention of and protection againstexplosions
3.1 Ohtliku plahvatusohtliku keskkonna ärahoidmine
3.2.Avoidance of ignition sources
3.2 Süüteallikate vältimine
Places where explosive atmospheresmayoccur
Kohad, kus võib tekkida plahvatusohtlik keskkond
Article 7Annex IAnnex II
I lisa II lisa
assessment of explosion risks in Section 2 (Article 4 of the directive) is discussed before explosion protectionmeasures (Articles 3,5–7 of the directive);
Käesolev juhend on mõeldud kõigile ettevõtetele, kus seoses süttivate ainetega töötamisega võib tekkida ohtlik plahvatusohtlik keskkond ja seega plahvatusoht.
The discussion of the aspects of explosion protection addressed in the various sections is particularly geared to smallfirms.This guide thus concentrates on conveying basic knowledge and principles,which are illustrated with brief exam-ples.Specimen forms and checklists for firms can be found in Annex 3.Pertinent regulations and further sources ofinformation are listed in Annex2.
• selliste maismaa-, vee- ja õhutranspordivahendite kasutamise osas, mille suhtes kohaldatakse rahvusvahelisi lepinguid (näiteks ADNR, ADR, ICAO, IMO, RID) ja neid lepinguid jõustavate ühenduse direktiivide asjassepuutuvaid sätteid. Plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavad transpordivahendid kuuluvad käesoleva juhendi rakendusalasse.
In accordance with Article 1 of Directive 1999/92/EC,this guide does not apply to:
Plahvatusohtlikus keskkonnas kasutamiseks mõeldud seadmete ja kaitsesüsteemide turuleviimise, kasutuselevõtu ja projekteerimise suhtes kohaldatakse direktiivi 94/9/EÜ.
• areas used directly for and during the medical treatment of patients;
1.3 Asjassepuutuvad eeskirjad ja lisateave
• the use of appliances burning gaseous fuels in accordance with Directive 90/396/EEC;
Tunnustatud vahenditeks on õigusnormid, millega liikmesriigid on direktiivi 1999/92/EÜ üle võtnud.
• the use of means of transport by land,water and air to which the pertinent provisions of international agreements(such as ADNR,ADR,ICAO,IMO,RID),and the Community directives giving effect to those agreements,apply.Means of transport intended for use in a potentially explosive atmosphere are not excluded.
Eeskirjade täitmisel tehniliste ja korralduslike vahenditega on abiks ka Euroopa standardid (EN), mida võib tasu eest saada siseriiklikest standardiasutustest. Nende loetelu on lisas 2.2.
1.3.Pertinent regulations and further information
Lisateavet saab siseriiklikest eeskirjadest ja standarditest ning asjaomasest kirjandusest.
Use of this guide does not in itself ensure compliance with statutory explosion protection requirements in the various EU Member States.The authoritative instruments are the rules of law by which the Member States have transposed Directive 1999/92/EC.These may go beyond the minimum requirements of the directive,on which this guideis based.
Lisas 2.3 on viited liikmesriikide ametiasutuste üksikutele trükistele, mida loetakse kasulikuks ja mis on kaasatud käesolevasse juhendisse.
In carrying out the duties under Article 8 of Directive 1999/92/EC,for example,designing new equipment accordingto Directive 94/9/EC,consultation of the ATEX 94/9/EC websites is considered useful:
Trükise kaasamine lisasse ei tähenda seda, et kogu selle sisu oleks täielikus vastavuses käesoleva juhendiga.
As a further aid to implementing the regulations by technical and organisational means,there are European standards(EN),which may be obtained from the national standardisation institutions against payment.A list is provided in Annex 2.2.
Kui käesolevast juhendist ei leia vastust küsimusele, kuidas täita plahvatuskaitsenõudeid, tuleks pöörduda otse oma riigi allikate poole.
Further information can be obtained from the national regulations and standards and the pertinent literature.Annex2.3 contains references to individual publications by the competent Member State authorities which are regarded ashelpful and incorporated into the guide.However,inclusion of a publication in the Annex need not mean that all ofits content is entirely consistent with this guide.
Infot võib saada tööinspektsioonist, õnnetusjuhtumikindlustuse firmadest või ühendustest ning tööstus-, kaubandus- või ametikodadest.
Whenever possible,the employer should prevent the occurrence of explosive atmospheres.In order to comply withthis highest priority as defined by Article 3 of Directive 1999/92/EC,the first step in assessing explosion risks is todetermine whether a hazardous explosive atmosphere can arise under the circumstances obtaining.It must then beestablished whether it can ignite.
Esimene samm direktiivi 1999/92/EÜ artiklis 3 määratletud esmatähtsa ülesande täitmisel on plahvatusohu hindamine, et teha kindlaks, kas olemasolevatel asjaoludel võib tekkida ohtlik plahvatusohtlik keskkond. Seejärel tuleb kindlaks teha, kas see võib süttida.
This assessment process must always relate to the individual case and cannot be generalised.The specific considerations according to Article 4 of Directive 1999/92/EC are the likelihood and duration of the occurrence of a hazardousexplosive atmosphere,the likelihood that ignition sources will be present and become active and effective,the instal-lations,substances used,processes,their possible interactions and the scale of the anticipated effects.
Hindamine peab olema alati seotud üksiku juhtumiga ning üldistusi ei saa teha. Vastavalt direktiivi 1999/92/EÜ artiklile 4 tuleb pöörata konkreetselt tähelepanu plahvatusohtliku keskkonna tekke tõenäosusele ja selle kestusele, tõenäosusele, et esineb süüteallikaid, mis aktiveeruvad ja hakkavad toimima, seadmetele, kasutatavatele ainetele, protsessidele ja nende võimalikule vastastikusele toimele, ning eeldatavate tagajärgede ulatusele.
NB: Assessment of explosion risks initially focuses on:
Märkus: Plahvatusohu hindamisel pööratakse esmalt tähelepanu:
• the likelihood that an explosive atmosphere will occur; and subsequently on:
• tõenäosusele, et plahvatusohtlik keskkond tekib, ning seejärel
• the likelihood that sources of ignition will be present and become effective.
• tõenäosusele, et süüteallikad on olemas ning need aktiveeruvad.
Consideration of the effects is of secondary importance in the assessment process,since explosions can alwaysbe expected to do a great deal of harm,ranging from major material damage to injury and death.Quantitativeapproaches to risk in explosion protection are secondary to the avoidance of hazardous explosive atmospheres.
Mõjude arvestamine on hindamisprotsessis teisejärgulise tähtsusega, sest alati võib eeldada, et plahvatus teeb palju kahju alates materiaalsest kahjust kuni vigastuste ja surmajuhtumiteni. Plahvatuskaitses on koguseline lähenemisviis ohule võrreldes plahvatusohtliku keskkonna vältimisega teisejärguline.
The assessment procedure must be carried out for every work or production process and for every operational status and change of status of a plant.Assessment of a new or existing plant should be based on the following operational statuses:
Hindamismenetlus tuleb läbi viia seoses iga töö või tootmisprotsessiga ning seoses iga toimimisoleku ja muutusega seadmestiku toimimises. Uue või olemasoleva seadmestiku hindamine peaks põhinema järgmistel toimismisolekutel:
• normal operating conditions,including maintenance;
• harilikud toimimistingimused, sealhulgas hooldus;
• commissioning and decommissioning;
• kasutuselevõtmine ja tegevuse lõpetamine;
• malfunctions,foreseeable fault conditions;
• toimimishäired, tõenäolised rikked;
• misuse which may reasonably be foreseen.
• mõistlikkuse piires ettenähtav väärkasutus.
• the work equipment used;
• kasutatavad tööseadmed;
• the building fabric and configuration;
• ehituslikud tingimused;
• the substances used;
• kasutatavad ained;
• work and process conditions;
• töö- ja menetluslikud tingimused; ja
• their possible interactions with each other and the working environment.
• nende võimalik omavaheline ning töökeskkonnaga koostoime.
Places which areor can be connected via openings to places in which explosive atmospheres may occur (hereafter‘hazardous places’) must also be taken into account in assessing explosion risks.
Plahvatusohu hindamisel tuleb võtta arvesse ka kohti, mis on avade kaudu ühendatud või ühendatavad kohtadega, kus võib tekkida plahvatusohtlik keskkond (edaspidi„ohtlikud kohad“).
If an explosiveatmospherecontains various flammable gases,vapours,mists or dusts,this must be taken duly intoaccount in assessing the explosion risks.The presence of,for example,hybrid mixtures can considerably increase theeffect of the explosion.
Plahvatusohu hindamisel tuleb võtta nõuetekohaselt arvesse seda, kas plahvatusohtlikus keskkonnas on mitmesuguseid tuleohtlikke gaase, aure, udusid või tolmu. Näiteks hübriidsegude olemasolu võib märkimisväärselt suurendada plahvatuse mõju.
Warning: As a general rule,hybrid mixtures of mists or dusts with gases and/or vapours may form an explosiveatmosphere when the concentrations of the individual fuels are still below their lowerexplosion limit.Additionally,the risk that the detection equipment may be adversely affected by one of the phases (for example,the ‘poisoning’ of catalysts by mists),must be evaluated.
Lisaks sellele tuleb võtta arvesse riski, et tuvastamisseadmed võivad saada mõnes etapis kahjustatud (nt udu „mürgitab“ katalüsaatorid).
In practice,it is usually sufficient to determine and assess the explosion risk by working systematically through a setof focused questions.A simple procedure is described in Section 2.2 below using typical criteria.
Tegelikult piisab tavaliselt plahvatusohu kindlaksmääramisel ja hindamisel sellest, kui töötada korrapäraselt konkreetsete küsimustega. Punktis 2.2 on kirjeldatud lihtsat menetlust, kus kasutatakse tüüpilisi kriteeriume.
NB: Other methods of risk assessment described in the literature,for identifying hazards (such as use of check-lists,failure mode and effects analysis,operating error analysis,HAZOP analysis) or assessing hazards (such asevent tree or fault tree analysis),are worthwhile for explosion protection purposes only in exceptional cases,forexample,to determine ignition sources in complex plants.
Märkus: Muid riski hindamise meetodeid, mida on väljaannetes kirjeldatud ohu kindlaksmääramiseks (nt kontrollnimekirjade kasutamine, rikkeliikide ja mõju analüüs, toimimisvigade analüüs, HAZOP-analüüs) või ohu hindamiseks (nt sündmuste või vigade puu analüüs), tasuks plahvatuskaitse puhul kasutada vaid erandjuhtudel, nt süüteallikate kindlaksmääramisel keerukates seadmestikes.
Assessment of the explosion hazard thus does not depend solely on whether sources of ignition are present or may arise.
Plahvatusohu hindamine ei sõltu seega ainult sellest, kas süüteallikaid on olemas või kas need võivad tekkida.
The following four conditions must be satisfied simultaneously for explosions with hazardous effects to occur:
Ohtlike tagajärgedega plahvatuse tekke eeldusena peab samaaegselt olema täidetud neli tingimust:
• ahigh degree of dispersion of the flammable substances;
• tuleohtlike ainete kõrge dispersioonimäär;
• concentration of the flammable substances in air within their combined explosion limits;
• tuleohtlike ainete kontsentratsioon õhus nende kombineeritud plahvatuspiiride vahemikus;
• hazardous quantities of an explosive atmosphere;
• plahvatusohtlikku õhusegu on ohtlikus koguses;
• an effectivesource of ignition.
• aktiviseerumisvõimeline süüteallikas.
To check whether these conditions are met,explosion risks can,in practice,be assessed by means of seven questions.Figure 2.1 shows the assessment flowchart,with the questions underlined.The criteria for answering them areexplained in the sections indicated.The first four questions are used to determine in principle whether there is anexplosion risk and whether explosion protection measures are necessary at all.Only if this is the case should theother three questions be considered to determine whether the proposed protectivemeasures limit the explosionrisk to an acceptable level.This step must be performed in conjunction with the choice of protective measures inaccordance with Section 3 of this guide and repeated if necessaryuntil an overall solution appropriate to the circumstances is found.
Ainult jaatava vastuse korral tuleks arvesse võtta ülejäänud kolme küsimust, et teha kindlaks, kas kavandatavad kaitsemeetmed vähendavad plahvatusohu vastuvõetavale tasemele. See samm tuleb läbi viia koos kaitsemeetmete valikuga vastavalt käesoleva juhendi punktile 3 ning vajaduse korral korrata, kuni leitakse asjaoludele kohane üldine lahendus.
For assessment purposes,it must be borne in mind that explosion protection parameters are generally valid only underatmospheric conditions.Under non-atmospheric conditions,the safety parameters maybe significantlydifferent.
Hindamise juures tuleb meeles pidada, et plahvatuskaitse parameetrid kehtivad üldiselt ainult atmosfääritingimustes. Ebanormaalsetes atmosfääritingimustes võivad ohutusparameetrid märkimisväärselt erineda.
Figure 2.1.Assessment flowchart for recognition and prevention of explosion hazards
Figure 2.1: Hindamisdiagramm plahvatusriskide äratundmiseks ja vältimiseks.
2.2.1.Are flammable substances present?
2.2.1 Kas on tuleohtlikke aineid?
Anexplosion will occur only if flammable substances are present in the working or production process.This meansthat at least one flammable substance is used as a raw or auxiliary material,arises as a waste,intermediate or finalproduct or can be formed in the event of a common operational malfunction.
Plahvatus toimub ainult siis, kui töö- või tootmisprotsessis kasutatakse tuleohtlikke aineid. See tähendab, et vähemalt ühte tuleohtlikku ainet kasutatakse toor- või lisamaterjalina, see tekib jäätmena, vahe- või lõpptootena või võib moodustuda tavalise toimimisrikke puhul.
Example: Flammable substances may also occur accidentally,for example,when weak acids or alkalis are storedin metal containers.In such cases hydrogen may be formed by an electrochemical reaction and accumulate in thegaseous phase.
Näide: Tuleohtlik aine võib tekkida ka juhuslikult, näiteks lahja happe või leelise säilitamisel metallmahutis. Sellisel juhul võib elektrokeemilise reaktsiooni tulemusel tekkida ja koguneda gaasiline vesinik.
All substances capable of an exothermic oxidation reaction are to be regarded as flammable.In particular,theseinclude all substances which are already classified and labelled as flammable (R10),highly flammable (F and R11/R15/R17) or extremely flammable (F+ and R12) under the Dangerous Substances Directive 67/548/EEC.However,they also include all other substances and preparations that are not (yet) classified but satisfy the appropriate ignitability criteria or are generally to be regarded as ignitable.
Kõiki eksotermiliselt oksüdeeruvaid aineid tuleb lugeda tuleohtlikeks. Eelkõige kuuluvad siia kõik ained, mis on juba ohtlike ainete direktiivi 67/548/EMÜ alusel liigitatud ja märgistatud kui tuleohtlikud (R10), väga tuleohtlikud (F ja R11/R15/R17) või eriti tuleohtlikud (F+ ja R12).
Examples:1.Flammable gases and gas mixtures,for example,liquefied gas (butane,butene,propane,propylene),natural gas,combustion gases (such as carbon monoxide or methane) or gaseous flammable chemicals (such as acety-lene,ethylene oxide or vinyl chloride).
Kuid siia kuuluvad ka kõik muud ained ja preparaadid, mida ei ole (veel) liigitatud, kuid mis vastavad kohastele süttimiskriteeriumidele või mida üldiselt peetakse süttivaks.
Dusts of flammable solids,for example,coal,wood,food and feedstuffs (such as sugar,flour or cereals),plas-tics,metals or chemicals.
Tahkete tuleohtlike ainete tolm, näiteks söe-, puidu-, toiduaine- ja sööda- (näiteks suhkur, jahu või teravili), plastiku-, metalli- või kemikaalitolm.
NB: Anumber of substances are not readily flammable under normal conditions but are explosive when mixedwith air if the particle size is particularlysmall or the ignition energysufficientlyhigh (for example,metal dusts,aerosols).
Märkus: Paljud ained ei ole tuleohtlikud tavalistes tingimustes, kuid segunedes õhuga on plahvatusohtlikud, kui osakesed on eriti väiksed või süttimisenergia piisavalt suur (näiteks metallitolm, aerosoolid).
Explosion hazards need be further considered onlyif flammable substances are present.
Plahvatusohtu tuleb edasi vaagida ainult siis, kui on tuleohtlikke aineid.
• lower and upper explosion limit;
Alumine ja ülemine plahvatuspiir
• maximum (sometimes also minimum) concentrations of the flammable substances arising or obtaining duringwork with them.
Tuleohtliku aine suurim (mõnikord ka väikseim) kontsentratsioon, mis tekib või saadakse nendega töötamise käigus
• lower and upper explosion limit of vapours;
Auru alumine ja ülemine plahvatuspiir
• lower explosion limit of mists;
Udu alumine plahvatuspiir
NB: Explosive mixtures are not to be assumed to be present inside containers if the temperature within thecontainer is at all times kept far enough below the flashpoint (by about 5 to 15°C — see example in Section3.1.2).
Märkus: Eeldatakse, et mahutis ei ole plahvatusohtlikku segu, kui temperatuur on mahutis alati leekpunktist piisavalt madalam (umbes 5–15˚ C – vt näidet punktis 3.1.2).
• manner of working with a liquid (for example,spraying,squirting and dispersal of a jet of liquid,evaporation andcondensation);
Märkus: Kui näiteks kõrgeim töötemperatuur ei ole vedeliku leekpunktist piisavalt madalam, võib esineda plahvatusohtlik auru ja õhu segu.
• use of a liquid at high pressure(for example,in hydraulic systems);
Vedelikuga töötamise viis (näiteks vedelikujoa pihustamine, pritsimine või hajutamine, aurustumine ja kondenseerumine)
NB: Where there are leaks in the enclosures of high-pressure flammable liquids,the liquid may,depending onsize of leak,overpressure and material stability,squirt out and form explosive mists,which may then becomeexplosivevapours.
Märkus: Kui vedelikke hajutatakse väikesteks piiskadeks näiteks pihustades, võib plahvatusohtlik keskkond tekkida isegi leekpunktist madalamal temperatuuril.
• maximum (sometimes also minimum) concentrations of the flammable substances arising or obtaining duringwork with them (only inside apparatus/installations).
Vedeliku kasutamine kõrgsurvel (näiteks hüdraulilistes süsteemides)
2.Assessment of explosion risks
Tolmu ja õhu segu või tolmulademe olemasolu või teke
1.grinding or screening;
1. lihvimine või sõelumine;
2.conveying,filling or discharging;
2. vedamine, täitmine või tühjendamine;
3. drying.
3. kuivatamine.