natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(e) for additional services not included in the project initially considered or in the contract first concluded but which have, through unforeseen circumstances, become necessary for the performance of the service described therein, on condition that the award is made to the service provider carrying out such service:
[…] e) lisateenuste puhul, mida algselt kavandatud projekt või algselt sõlmitud leping ei sisaldanud, kuid mis ettenägematu asjaolu tõttu osutusid projektis või lepingus kirjeldatud teenuse osutamisel vajalikuks, tingimusel et leping sõlmitakse teenuseosutajaga, kes kõnealust teenust osutab:
— when such additional services cannot be technically or economically separated from the main contract without great inconvenience to the contracting authorities, or
– kui sellist lisateenust ei saa tehnilistel või majanduslikel põhjustel põhilepingust eraldada ilma, et see tooks tellijatele kaasa suuri ebamugavusi, või
— when such services, although separable from the performance of the original contract, are strictly necessary for its completion.
– kui sellised teenused on hoolimata sellest, et neid on võimalik põhilepingust eraldada, selle täitmiseks vältimatult vajalikud.
(f) for new services consisting in the repetition of similar services entrusted to the service provider to which the same contracting authorities awarded an earlier contract, provided that such services conform to a basic project for which a first contract was awarded according to the procedures referred to in paragraph 4.
Lisateenuste kohta sõlmitud lepingute eeldatav kogumaksumus ei tohi siiski ületada 50 protsenti põhilepingu maksumusest; f) uute teenuste puhul, mis seisnevad samalaadsete teenuste kordamises, mille kohta tellijad on teenuseosutajaga varem lepingu sõlminud, tingimusel et need teenused vastavad kooskõlas lõikega 4 sõlmitud esialgse lepingu objektiks olevale põhiprojektile.
As soon as the first project is put up for tender, notice must be given that the negotiated procedure might be adopted and the total estimated cost of subsequent services shall be taken into consideration by the contracting authorities when they apply the provisions of Article 7.
Niipea kui esialgne projekt on pakkumisele üles seatud, tuleb teatada läbirääkimistega menetluse kasutamise võimalusest ning tellijad peavad artikli 7 sätete kohaldamisel arvesse võtma järgnevate teenuste eeldatavat kogumaksumust.
This procedure may be applied solely during the three years following the conclusion of the original contract.’
Sellist menetlust võib rakendada üksnes kolme aasta jooksul pärast esialgse lepingu sõlmimist.”
APA was established in Austria as a limited liability registered cooperative following the Second World War.
APA asutati Austrias pärast Teist maailmasõda registrisse kantud piiratud vastutusega ühistu vormis.
Almost all of the Austrian daily newspapers as well as the Austrian radio and television broadcasting corporation, ORF, were members of the cooperative.
Selle ühistuga ühinesid peaaegu kõik Austria päevalehed ning ka Austria ringhääling ORF.
Together with its subsidiaries, APA is the main operator on the news agencies market in Austria and traditionally provides the Republik Österreich (Bund) with various news agency services.
Koos teiste filiaalidega on APA Austria uudisteagentuuride turul peamine ettevõtja ja on traditsiooniliselt osutanud Austria Vabariigile erinevaid uudiste agentuuri teenuseid.
PN has been present on the Austrian news agency market since 1999 but has hitherto issued press releases for the Austrian federal authorities to a limited extent only.
PN tegutseb Austria uudiste agentuuride turul alates 1999. aastast, kuid on siiani edastanud Austria föderaalasutustele pressiteateid väga vähe.
PN has fewer journalists working for it than APA and does not have available to it such large archives as APA.
PN-il on vähem ajakirjanikest töötajaid kui APA-l ja tema käsutuses ei ole nii suurt arhiivi kui viimati nimetatul.
In 1994, prior to its accession to the European Union, the Republik Österreich (Bund) concluded an agreement (‘the basic agreement’) with APA relating to the provision of certain services for remuneration.
Austria Vabariik sõlmis 1994. aastal, seega veel enne Euroopa Liiduga ühinemist, APA-ga lepingu (edaspidi „põhileping”), mis nägi ette teatud tasuliste teenuste osutamise.
That agreement essentially allows the Austrian federal authorities to access and use current information (the so-called ‘basic service’), to request historical information and previous press releases from an APA database, known as ‘APADok’, and to use the APA original text service, known as ‘OTS’, both for the information they provide and for the dissemination of their own press releases.
Nimetatud leping võimaldas Austria föderaalasutustel peamiselt värske teabega tutvuda ja seda kasutada (nn põhiteenus), saada APA-le kuuluvast „APADok” nime kandvast andmebaasist ajaloolist teavet ja ajaloolisi pressiteateid ning kasutada APA originaaltekstiteenust „OTS” nii teabe saamiseks kui ka oma pressiteadete edastamiseks.
The APADok database contains the data from the basic service since 1 January 1988 and the press releases handled by the OTS service since 1 January 1989.
Andmebaas APADok sisaldab põhiteenusena käsitletavaid, alates 1. jaanuarist 1988 sisestatud andmeid ja alates 1. juunist 1989 sisestatud OTS-teateid.
The basic agreement was concluded for an indefinite period, subject to a clause by which the parties waived the right to terminate the agreement until 31 December 1999.
Põhileping sõlmiti määramata tähtajaks ning see sisaldas klauslit, mille kohaselt pooled hoiduvad lepingu ülesütlemisest kuni 31. detsembrini 1999.
Article 2(c) of the basic agreement provided:
Põhilepingu punkti 2 alapunkt c näeb ette:
‘For online inquiries for APA information services as defined in Article 1, APA shall bill as licensing revenues for the use of the electronic data processing system, per minute (net) CPU, a price corresponding to the lowest graduated consumer price of the official tariff (currently ATS 67, HT per minute CPU) less 15%.’
„Lepingu punktis 1 määratletud APA teabeteenuste siduspäringute puhul makstakse APA-le elektroonilise andmebaasi kasutamise eest litsentsitasu, mida arvestatakse minuti kaupa protsessori kasutamise aja alusel (CPU time), see on hind, mis vastab ametliku hinnakirja alusel tarbimise eest küsitavale kõige madalamale tariifiastmele (lepingu sõlmimise ajal 67 Austria šillingit (ATS) protsessori kasutamise minuti eest, ilma käibemaksuta), koos 15% hinnaalandusega.”
The agreement also included provisions relating to the date of the first price increase, the maximum amount of each increase and indexation of prices on the basis of the consumer price index for 1986, the reference value being the index figure calculated for 1994.
Leping sisaldas ka klausleid esimese hinnatõstmise aja kohta, iga hinnatõstmise maksimaalse määra kohta ja lepingutasude indekseerimise kohta 1986. aasta tarbijahinnaindeksi alusel, kusjuures võrdlusaluseks oli 1994. aastaks arvutatud indeks.
Article 5(3) of the agreement provided inter alia: ‘… it is expressly agreed that the values of the remuneration provided for in Article 2(a) and (b) shall be guaranteed to be constant.
Selles osas nägi selle lepingu punkti 5 lõige 3 eelkõige ette, et: „[p]ooled lepivad otsesõnu kokku, et lepingu punkti 2 alapunktides a ja b märgitud lepingutasude väärtus säilitatakse.
For the calculation of the indexation, the starting point shall be the 86 consumer price index (CPI 86) published by the Austrian Central Statistics Office (ÖSTAT) or the following index replacing it.’
Indekseerimisel lähtutakse Austria statistika keskameti (ÖSTAT) avaldatud 1986. aasta tarbijahinnaindeksist (VPI 86) või selle asemel kasutusele võetavast järgmisest indeksist”.
In September 2000, APA established a whollyowned subsidiary, APA-OTS, in the form of a limited liability company.
APA asutas 2000. aasta septembris talle sajaprotsendiliselt kuuluva tütarettevõtja, piiratud vastutusega äriühingu APA-OTS.
The two companies are bound by a contract excluding profit and loss, which, according to APA and APA-OTS, provides for APA-OTS to be integrated financially, organisationally and economically within APA and for APA-OTS to conduct and manage its business on the basis of instructions from APA.
Mõlema äriühingu vahel on sõlmitud kasumi ja kahjumi ülekandmise leping, millest APA ja APA-OTS-i väitel tuleneb, et APA-OTS on finantsilises, organisatsioonilises ja majanduslikus tähenduses liidetud ettevõtjaga APA ning peab oma äritegevuses juhinduma APA korraldustest.
APA-OTS is furthermore required to pass its annual profits to APA, whilst APA has to make good any annual losses incurred by APA-OTS.
Peale selle on APA-OTS kohustatud oma igaaastase puhaskasumi üle kandma APA-le, kes peab omakorda katma APA-OTS-i võimaliku aastakahjumi.
In September 2000, APA transferred to APA-OTS the operation of its OTS service.
APA viis oma originaaltekstiteenusega OTS seotud tegevuse 2000. aasta septembris üle APA-OTS-i.
This alteration was notified to the Republik Österreich (Bund) in October 2000.
Sellest muudatusest teatati Austria Vabariigile 2000. aasta oktoobris.
An authorised employee of APA gave an assurance to the Austrian authorities that, following that transfer, APA was jointly and severally liable with APA-OTS, and that there would be no change in the overall service performed.
Üks APA töötaja, kellel oli APA esindamise õigus, kinnitas vastuseks Austria ametivõimude järelepärimisele, et APA vastutab pärast tegevuse üleviimist „solidaarselt” koos APA-OTS-iga ja et kokkulepitud koguteenuse osas ei muutu midagi. Austria
Furthermore, the provisions of the basic agreement were amended by an initial supplemental agreement signed in 2001 and effective as from 1 January 2002.
Lisaks muudeti 2001. aastal lepingu esimese lisaga põhilepingut, muudatus hakkas kehtima alates 1. jaanuarist 2002.
When the transition was made to the euro, that supplemental agreement adjusted the initial contract, as described in paragraphs 17 to 20 of this judgment.
Selles lisas nähti ette põhilepingu muutmine eurole ülemineku tõttu nii, nagu on kirjeldatud käesoleva kohtuotsuse punktides 17–20.
First, the amount of the annual charge for the use of editorial articles and media archives, ATS 10 080 000, was replaced with EUR 800 000.
Esiteks asendati toimetatud artiklite ja massiteabevahendite arhiivide kasutamise eest kokkulepitud 10 080 000 Austria šillingi suurune aastatasu 800 000 euro suuruse aastatasuga.
Under the indexation clause, the price for 2002 should have been ATS 11 043 172 (converted to EUR 802 538.61 due to transition to the euro).
Indekseerimise klausli alusel oleks 2002. aasta lepingutasu pidanud olema 11 043 172 šillingit (eurodesse ümberarvestatuna 802 538,61 eurot).
The decision was made to use not that amount but the rounded-off figure of EUR 800 000, giving a reduction of 0.3%.
Pooled otsustasid siiski sellest summast mitte lähtuda, vaid määrata „ümmargune” 800 000 euro suurune summa, mis tähendab 0,3% hinnaalandust.
Secondly, the price fixed for online inquiries for APA information services, which had been ATS 67 per minute, was replaced with a price of EUR 4.87 per minute.
Teiseks asendati APA teabeteenuste siduspäringute eest kokkulepitud minutihind 67 Austria šillingit 4,87 euro suuruse minutihinnaga.
Apart from the rounding-off effected at the time of transition to the euro, the basic amount of that price remained unchanged.
Arvestamata eurole üleminekul toimunud numbrite ümardamisest tulenevaid erinevusi, tegelikult makstavat summat ei muudetud.
Thirdly, for the calculation of the indexation, the index calculated for 1994 on the basis of the consumer price index for 1986 was replaced, as reference point, by the index calculated for 2001 on the basis of the consumer price index for 1996.
Kolmandaks asendati indekseerimisel võrdlusaluseks võetav 1986. aastaks arvutatud tarbijahinnaindeks, mille alusel arvutati 1994. aasta indeks, 2001. aastaks arvutatud indeksiga, mis arvutati 1996. aasta tarbijahinnaindeksi alusel.
In that regard, the first supplemental agreement amended inter alia amended Article 5(3) of the basic agreement to read as follows:
Selles osas muudeti põhilepingu esimese lisaga eelkõige põhilepingu punkti 5 lõiget 3 järgmiselt:
‘It is expressly agreed that the values of the remuneration provided for in Article 2(a) and (b) shall be guaranteed to be constant.
„Pooled lepivad otsesõnu kokku, et lepingu punkti 2 alapunktides a ja b märgitud lepingutasude väärtus säilitatakse.
For the calculation of the indexation, the starting point shall be the 96 consumer price index (CPI 96) published by the Austrian Central Statistics Office (ÖSTAT) or the following index replacing it.’
Indekseerimisel lähtutakse ÖSTAT-i avaldatud 1996. aasta tarbijahinnaindeksist (VPI 96) või selle asemel kasutusele võetavast järgmisest indeksist”.
Fourthly, by way of derogation from that indexation mechanism, some prices were fixed immediately for 2002 to 2004.
Neljandaks lepiti viidatud indekseerimise süsteemist kõrvale kaldudes aastateks 2002–2004 kokku teatud konkreetsetes hindades.
The price of ATS 8.50 per line for inclusion of press releases in the OTS service was replaced by fixed prices of EUR 0.66 per line for 2002, EUR 0.67 for 2003 and EUR 0.68 for 2004.
Nimelt asendati OTS-teenuse puhul pressiteadete sisestamise eest määratud 8,50 šillingi suurune reahind kindlaksmääratud 0,66 euro suuruse reahinnaga aastaks 2002, 0,67 euro suuruse reahinnaga aastaks 2003 ja 0,68 eurose reahinnaga aastaks 2004.
Had the indexation clause been applied, the price for 2002 should have been ATS 9.31 per line (rounded off to EUR 0.68 per line).
Juhul kui oleks kohaldatud lepinguklauslit indekseerimise kohta, oleks hind tulnud kõrgem, 2002. aastal 9,31 šillingit (ca 0,68 eurot rea eest).
The price was thus reduced by 2.94% for 2002 and 1.47% for 2003.
Seega alandati 2002. aasta osas hinda 2,94% ja 2003. aasta osas 1,47%.
A second supplemental agreement, signed in October 2005 and effective as from 1 January 2006, introduced two further amendments to the basic agreement.
Lepingu 2005. aasta oktoobris sõlmitud teise lisaga, mis hakkas kehtima 1. jaanuarist 2006, viidi põhilepingusse sisse veel kaks muudatust.
By that second supplemental agreement, the basic agreement was amended as described in paragraphs 22 and 23 of this judgment.
Teise lisaga muudeti põhilepingut nii, nagu on kirjeldatud käesoleva kohtuotsuse punktides 22 ja 23.
First, the waiver of the right to terminate the agreement, agreed in the basic agreement until 31 December 1999, was agreed once again until December 2008.
Esiteks pikendati lepingu ülesütlemisest hoidumise kohustust, mis põhilepingu kohaselt kehtis 31. detsembrini 1999, kuni 31. detsembrini 2008.
Secondly, the reduction given on the price for online inquiries for APA information services, fixed at 15% in the basic agreement, was increased to 25%.
Teiseks suurendati APA teabeteenuste siduspäringute eest makstava hinna osas tehtavat hinnaalandust 15%-lt 25%-le.
In that regard, the second supplemental agreement amended Article 2(c) of the basic agreement as follows:
Selles osas muudeti põhilepingu teise lisaga põhilepingu punkti 2 alapunkti c järgmiselt:
‘The following provisions of the [basic agreement as amended by the first supplemental agreement] shall be amended as follows as from 1 January 2006:
„[Lepingu esimese lisaga muudetud põhilepingu] alljärgnevaid punkte muudetakse alates 1. jaanuarist 2006 järgmiselt.
Article 2(c): the percentage of 15% shall be replaced by 25%.
Punkti 2 alapunktis c nimetatud 15% asendatakse 25%-ga.
In 2004, PN offered its news agency services to the Republik Österreich (Bund), but that offer did not lead to the signing of an agreement.
PN pakkus Austria Vabariigile 2004. aastal oma uudiste agentuuri teenuseid, nimetatud pakkumusega ei kaasnenud aga lepingu sõlmimist.
By actions brought on 4 and 19 July 2006, PN sought, by way of principal head of claim, a declaration from the Bundesvergabeamt (Federal Procurement Office) that the severing of the basic agreement, following the restructuring of APA in 2000, and the supplemental agreements signed in 2001 and 2005, which it referred to as ‘de facto awards’, were unlawful and, in the alternative, that the choice of the various award procedures in question was unlawful.
PN taotles 4. ja 19. juulil 2006 Bundesvergabeamtile esitatud vaidlustustega, et riigihangete osakond tuvastaks esiteks, et riigihankelepingu jagamine APA ümberstruktureerimise tõttu 2000. aastal ning samuti PN-i poolt de facto riigihankeks nimetatud, aastatel 2001 ja 2005 sõlmitud põhilepingu lisad on õigusvastased; teise võimalusena taotles PN kõnealuste hankemenetluste liikide valimise õigusvastaseks tunnistamist.
In regard to the timelimits for bringing an action, the Bundesvergabeamt points out that, whilst the transactions complained of date back to 2000, 2001 and 2005, the legal remedy available under domestic law in respect of unlawful awards of contracts, namely an application for a declaration having the effect of dissolving the agreement, was created only subsequently, that is to say with effect from 1 February 2006.
Nõuete esitamise tähtaegade osas leiab Bundesvergabeamt, et kuigi vaidlustatavad toimingud tehti küll aastatel 2000, 2001 ja 2005, loodi siseriiklikus õiguses ebaseaduslike riigihankelepingute vastu kasutatav õiguskaitsevahend (tuvastamisnõue, millel on lepingut tühistav toime), siiski alles hiljem ja see hakkas kehtima 1. veebruarist 2006.
The Bundesvergabeamt deems it appropriate to apply Paragraph 1496 of the Austrian General Civil Code (Allgemeines Bürgerliches Gesetzbuch — ABGB), under which limitation periods do not run if the requisite legal remedy is not available, provided that such application is compatible with Community law.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab siiski sobivaks kohaldada Allgemeines Bürgerliches Gesetzbuch’i (tsiviilseadustik) §-i 1496, mille kohaselt peatuvad aegumistähtajad juhul, kui õiguskaitsevahendeid ei ole võimalik tõhusalt kasutada, eeldusel et niisugune kohaldamine on kooskõlas ühenduse õigusega.
In those circumstances, the Bundesvergabeamt decided to stay the proceedings and to refer the following questions to the Court of Justice for a preliminary ruling:
Esitatud põhjustel otsustas Bundesvergabeamt menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
In such a case is it legally relevant that the contracting authority has no guarantee that throughout the entire period of the original contract the shares in the future service provider will not be disposed of in whole or in part
Kas sellisel juhul on õiguslikku tähendust asjaolul, et hankijale ei ole tagatud, et tulevase teenust osutava
Or do the principle of transparency or any other provisions of Community law require in the case of an award of mostly nonpriority services that a contract notice is none the less published prior to the contract award, to enable undertakings in the sectors concerned to assess
Või kas läbipaistvuse põhimõte või muud asjaomased riigihankeid reguleerivad ühenduse õigusnormid nõuavad põhiliselt kõrvalteenuste hankimise puhul riigihanke kohta siiski hanketeate
PRESSETEXT NACHRICHTENAGENTUR whether services are in fact being awarded that are subject to an exclusive right?
PRESSETEXT NACHRICHTENAGENTUR avaldamist, mis võimaldab asjast huvitatud ettevõtjatel kontrollida, kas ainuõigustega hõlmatud teenuseid ka tegelikult hangitakse?
Is “harmed” in Article 1(3) of Directive 89/665… and in Article 2(1)(c) of that directive to be interpreted as meaning that an undertaking in a case such as the present one is harmed, within the meaning of those provisions of Directive 89/665…, simply where he has been deprived of the opportunity to participate in a procurement procedure because the contracting authority did not, prior to making the award, publish a contract notice, on the basis of which the undertaking could have tendered for the contract to be awarded, could have submitted an offer or could have had the claim that exclusive rights were involved reviewed by the competent procurement review body?
Juhul kui esimesele, teisele ja kolmandale küsimusele vastatakse nii, et osalise lepinguliste kohustuste ülevõtmise puhul 2000. aastal ja/või täpsemalt mõlema viidatud lepingumuudatuse puhul oli tegemist uute riigihangetega, lisaks sellele, juhul kui neljandale küsimusele vastatakse nii, et hankija peab ainuõigustega hõlmamata teenuseid hankima eraldi riigihanke korraldamise teel või mitmest osast koosnevate teenuste (käesolevas asjas pressiteated, põhiteenused ja APADok-i kasutusõigused) hankimisel avaldama kavandatava riigihanke läbipaistvuse ja kontrollitavuse huvides eelnevalt hanketeate, siis: kas direktiivi 89/665[…] artikli 1 lõikest 3 tulenevat mõistet „kahju” või artikli 2 lõike 1 punktis c kasutatud väljendit „kahju tekitatud” tuleb tõlgendada nii, et ettevõtja on käesoleva asjaga sarnaneval juhul kandnud kahju direktiivi 89/665 sätete tähenduses või täpsemalt, et talle on tekitatud kahju juba sellega, et tal ei olnud võimalust osaleda hankemenetluses seetõttu, et hankija ei avaldanud enne riigihanke korraldamist hanketeadet, mille alusel oleksid ettevõtjad saanud riigihankes osaleda või esitada pakkumusi või taotleda pädeva riigihangete järelevalvega tegeleva asutuse kontrolli väidetavate ainuõiguste üle?
The Court notes as a preliminary point that, even though the agreement at issue in the main proceedings was concluded prior to the Republic of Austria’s accession to the European Union, the relevant Community rules apply to such an agreement as from the date of that State’s accession (see, to that effect, Case C-76/97 Tögel [1998] ECR I-5357, paragraph 14).
Esiteks tuleb meenutada, et kuigi põhikohtuasjas käsitletav riigihankeleping sõlmiti enne Austria ühinemist Euroopa Liiduga, kohaldatakse sellele riigihankeid reguleerivaid ühenduse õigusnorme alates selle liikmesriigi ühinemiskuupäevast (vt selle kohta 24. septembri 1998. aasta otsus kohtuasjas C-76/97: Tögel, EKL 1998, lk I-5357, punkt 14).
By its first three questions, the Bundesvergabeamt asks, essentially, in which circumstances amendments to an existing agreement between a contracting authority and a service provider may be regarded as constituting a new award of a public services contract within the meaning of Directive 92/50.
Esimese kolme küsimusega soovib Bundesvergabeamt sisuliselt teada, millistel tingimustel tuleb hankija ja teenuseosutaja vahel kehtiva lepingu muutmist lugeda uueks teenuste riigihankelepingu sõlmimiseks direktiivi 92/50 tähenduses.
Directive 92/50 does not provide a specific answer to those questions, but it does contain a number of pertinent indications which should be placed in the overall framework of Community rules governing public procurement.
Direktiivist 92/50 ei tulene neile küsimustele otsest vastust, kuid see sisaldab mitmeid asjakohaseid viiteid, mida tuleb vaadelda üldiselt riigihankeid reguleerivaid ühenduse õigusnorme silmas pidades.
It is clear from the caselaw that the principal objective of the Community rules in the field of public procurement is to ensure the free movement of services and the opening-up to undistorted competition in all the Member States (see Case 26/03 Stadt Halle and RPL Lochau [2005] ECR I-1, paragraph 44).
Kohtupraktikast tuleneb, et riigihankeid käsitlevate ühenduse õigusnormide põhieesmärk on teenuste vaba liikumise ning avatud ja ausa konkurentsi tagamine kõikides liikmesriikides (vt 11. jaanuari 2005. aasta otsus kohtuasjas C-26/03: Stadt Halle ja RPL Lochau, EKL 2005, lk I-1, punkt 44).
That twofold objective is expressly set out in the second, sixth and twentieth recitals in the preamble to Directive 92/50.
Neid kahte eesmärki kinnitavad otsesõnu direktiivi 92/50 põhjendused 2, 6 ja 20.