natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The only solution is to integrate the region more closely.
Ainsaks lahenduseks on piirkonna suurem integratsioon.
In 2005 it was estimated that a typical international trade transaction would involve 27 to 30 actors, 40 original documents and 360 copies.
2005. aastal hõlmas tüüpiline rahvusvaheline äritehing hinnanguliselt 30 osalejat, 40 originaaldokumenti ja 360 koopiat.
The Services Directive sets out to achieve a real single market for services within the EU by cutting red tape and helping people to set up their businesses or move to another country.
Teenuste direktiiv plaanib saavutada ELi-sisese ühtse teenuste turu avamise ning aidata inimestel ettevõtteid luua või teise riiki kolida.
But its use is ragged and disjointed in the Baltic Region.
Kuid direktiivi rakendamine on Läänemere piirkonnas vaevaline ja katkendlik.
The strategy includes actions to use the Directive more effectively, boosting trade and providing SMEs with greater opportunities.
Strateegia hõlmab tegevusi direktiivi efektiivsemaks kasutamiseks, kaubanduse elavdamiseks ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatele paremate võimaluste pakkumiseks.
Maritime traffic is set to increase, and with huge oil tankers using the sea as a highway, the threat of accidents is very real.
Mereliiklus aina tiheneb ning Läänemerd maanteenakasutavatesuurte naftatankerite tõttu on õnnetuste oht vägagi reaalne.
Between 2000 and 2007, oil shipments into the Baltic more than doubled to reach 171 million tonnes.
Vahemikus 2000–2007 on Läänemere naftavedude hulk suurenenud üle kahe korra ning jõudnud 171 miljoni tonnini.
In difficult winter conditions the risk is heightened and ships are frequently not adequately reinforced against ice.
Rasketes talvetingimustes on risk suurem ning tihti pole laevad jää vastu piisavalt kindlustatud.
Organised crime also makes the region less secure.
Samuti muudab piirkonna vähemturvaliseks organiseeritud kuritegevus.
Situated where it is, the Baltic’s crime patterns are exacerbated by the disparities in economic and social conditions.
Asukohasttulenevalton Läänemere kuriteoskeemid majanduslike ja sotsiaalsete tingimusteerinevusetõttu teravnenud.
To help tomorrow’s entrepreneurs there needs to be an improvement in the education services on offer, so the strategy suggests setting up an ‘Ivy League’ of colleges and universities.
Et homseid ettevõtjaid aidata, tuleb edasi arendada hetkel pakutavaid haridusteenuseid, seega soovitab strateegia kolledžeid ja ülikoole ühendava akadeemilise ringkonna loomist.
This would ensure quality and bring together departments in the same field, in different centres of learning.
See kindlustaks kvaliteedi ning ühendaks erinevate õppekeskuste sama valdkonna osakonnad.
The focus is also on encouraging people’s right to move freely throughout the region in pursuit of knowledge or to teach.
Samuti propageeritakse keskendunult inimeste õigusi piirkonnas vabalt õppimise või õpetamise eesmärgil liikuda.
MAKING THE REGION ACCESSIBLE AND ATTRACTIVE
PIIRKONNA JUURDEPÄÄSETAVAMAKS JA KÜTKESTAVAMAKS MUUTMINE
The East and the North remain too isolated from the rest of the Union, which is, increasingly, a gateway to Asia.
Pikkade välispiiride tõttu vajab piirkond sidusaid piiriüleseid meetmeid inim-, narko- ja relvakaubanduse likvideerimiseks.
Northern Finland, Sweden and the Baltic States have the lowest accessibility rates in the whole of Europe.
Kasulikud oleksid piirivalvurite vahetussüsteemid, sealhulgas ka merelise korrakaitse koostöö.
Energy supply and security is also a particular concern, the region has too few links, with much reliance on imports and inadequate interconnections to ensure security.
Strateegia tegevuskava toob välja kuritegevusevastase võitluse koordineerimise viise, integreerudes juba olemasolevatesse organisatsioonidesse ning parandades nende koostööd.
With long external borders, the region has need of coherent, crossborder measures to eliminate the trafficking of people, drugs and arms.
Strateegia soovitab jõud ühendada, et kokku tuua korrakaitse, liikuvad patrullsalgad, uurimisrühmad, luurerühmad, seadmete jagamine teenistuste vahel ning suurem koostöö arenduse vallas ja tehnoloogia ost, paigutamine ning kasutamine.
Border guard exchange systems would be useful, including maritime law enforcement cooperation.
Ida ja põhi on jäänud liiga isoleerituks ülejäänud EList, mis on üha enam ja enam muutumas ukseks Aasiasse.
The strategy’s action plan suggests ways to coordinate the fight against crime by integrating the existing organisations to help them be more cooperative.
Põhja-Soomel, Rootsil ja Balti riikidel on kogu Euroopa madalaim juurdepääsutase.
It proposes joining forces to combine law enforcement, mobile patrol squads, investigation teams, intelligence teams, the sharing of equipment between services and more cooperation on the development, purchasing, deployment and use of technology.
Energiavarustus ja -julgeolek on samuti murettekitavad, kuna piirkonnas on vähe kohalikke vastavaid allikaid, mistõttu sõltutakse impordist, mille vahelülide puudulikkus ei taga energiaturvalisust.
To deal with maritime risk, the action plan puts forward, among other ideas, the creation of an integrated network of reporting and surveillance systems for all maritime activities, such as maritime safety, protection of the marine environment, fisheries control, customs, border control and law enforcement.
Merelise riskiga tegelemiseks esitab tegevuskava muuhulgas idee luua integreeritud teavitus- ja vaatlussüsteemide võrgustiku, mis hõlmaks kõiki merelisi tegevusi, nagu mereohutus, merekeskkonna kaitse, kalanduskontroll, toll, piirivalve ja korrakaitse.
If you intend to travel from Warsaw to Tallinn you may well prefer to fly.
Kui plaanite Varssavist Tallinna reisida, otsustate üsna tõenäoliselt lendamise kasuks.
The 36-hour train journey is certainly an unattractive prospect to those with little time to waste.
36-tunnine rongisõit pole aega hindavatele inimestele just eriti kütkestav väljavaade.
With the need for environmentally-friendly ways of travelling, trains have to become a viable alternative, so the strategy suggests achieving the Rail Baltica target of a 120 km per hour link from Warsaw to Tallinn by 2013.
Vajadus keskkonnasõbralike reisiviiside järele on rongidest teinud hea alternatiivi ning seetõttu soovitatakse strateegias 2013. aastaks luua Balti Raudtee lõik marsruudil Varssavi–Tallinn, kus saaks arendada sõidukiirust kuni 120 km/h.
Energy is a key issue for the region – and crucial to it becoming an attractive place to live.
Energia on piirkonna võtmeküsimus ning otsustav faktor piirkonna muutmisel kütkestavaks elupaigaks.
Again, the strategy moves to boost existing measures in a practical and direct way.
Taaskord on strateegia ülesandeks stimuleerida olemasolevaid meetmeid praktilisel ja otsesel viisil.
It sets out ways in which to complete energy interconnections between the Baltic States and the wider region by supporting the Baltic Interconnection Plan and the Sweden-Lithuania/Latvia high voltage connection.
Strateegia toob esile viise Balti riikide ja laiema piirkonnavahelise energiaühenduse lõpule viimiseks, toetades Läänemere energiaühenduste kava ning Rootsi–Leedu kõrgepingeühendust.
And support is not just rhetoric. €500 million will be invested by the EU in the region’s gas and electrical infrastructure.
Ning toetamine pole lihtsalt sõnaline. EL investeerib piirkonna gaasi- ja elektrirajatistesse 500 miljonit eurot.
What makes the Baltic Sea so special?
Mis teeb Läänemere nii eriliseks?
The sea’s ecosystem is unique – almost fresh water fills the northern parts which are under ice for up to half the year.
Läänemere ökosüsteem on ainulaadne – selle põhjaosi täidab peaaegu mage vesi, mis on kuni pool aastat jää all.
Where the North Sea meets the Baltic, at the Danish Straits, the water is salt.
Seal, kus Põhjameri ühineb Taani väinade juures Läänemerega, on vesi tulisoolane.
This strong contrast creates a unique ecosystem in which species are fine-tuned to respond to the degree of brackishness and only a specific selection can survive.
Selline tugev kontrast loob unikaalse ökosüsteemi, milles elavad liigid reageerivad soolasuse tasemetele väga tugevalt ning saavad elada vaid kindla soolsusega vees.
Such a delicate balance makes the ecosystem particularly vulnerable to changes, whether in its physical and chemical composition or in the structure of the food web.
Selline õrn tasakaal muudab ökosüsteemi muutustele eriti vastuvõtlikuks, olgu tegu kas vee füüsilise ja keemilise koostise või toiduahela struktuuri muutustega.
The basin around the Baltic, which drains into the sea, is roughly four times the surface area of the sea itself.
Läänemerd ümbritsev ja sinna suubuv jõgikond on mere pindalast umbes neli korda suurem.
Around 20% of this is used for agriculture and pasture, other areas are densely populated, so run-off and sewage treatment are key factors contributing to the generation of algal blooms.
Umbes 20% sellest kasutatakse põllumajanduses ja karjamaadena ning teised alad on tihedasti asustatud, mistõttu äravoolu- ja reovee töötlemine on vetikate õitsemise vastase võitluse peafaktoriteks.
The countries bordering the sea have always been trading partners.
Mereäärsedriigidonalatiolnud kaubanduspartnerid.
The Vikings built their trading empire around the area in the early Middle Ages, finding it rich in furs, amber, lumber and wood tar.
Keskajal rajasid viikingid oma kaubandusimpeeriumi just nendele aladele, kuna tegu oli karusnahkade, merevaigu, puidu ja puidutõrva poolest rikka piirkonnaga.
Between the 13th and 17th centuries the Hanseatic league made the Baltic its own, becoming the strongest economic force in Northern Europe, using the sea to establish routes.
13.–17. sajandil valitses Läänemerd Hansa Liit, millest sai tolleaegse Põhja-Euroopa tugevaim majanduslik jõud ning mis kasutas merd kaubateede loomiseks.
This common heritage which spans a millennium provides a base upon which to construct a strategy that will ensure the Baltic becomes a European success story, with a future as prosperous and dynamic as its past.
Üle tuhande aasta vanune ühine pärand on vundamendiks, millele rajada strateegia, mis kindlustaks selle, et Läänemerest saaks Euroopa edulugu, mille tulevik oleks sama jõukas ja dünaamiline kui selle minevik.
INTERVIEW
INTERVJUUD
Former Member of the European Parliament
Endine Euroopa Parlamendi liige
Christopher Beazley is a founder member of the Baltic States Inter Group and has been actively involved in the development of the Strategy for the Baltic Sea Region.
• Tagamine strateegiale kaheksa piirkonna riigi valitsusjuhtide poliitilise suunamise ning nõukogu, komisjoni, parlamendi ja kohalike võimuorganite otsese kaasatus, mis looks efektiivse sideme ning tagaks läbipaistvuse ja avalikkuse kaasatuse.
• Ensuring that the strategy is correctly implemented as such and not simply as a series of unconnected projects.
Christopher Beazley on Läänemere riikide vahelise liidu asutajaliige ning on aktiivselt osalenud Läänemere regiooni strateegia arendamisel.
A strategy builds momentum as one action leads to another and the public, the rest of Europe and those outside the EU understand the significance of the process.
Millised on teie arvates suurimad takistused selle strateegia rakendamisel?
The strategy represents a turning point for the Baltic Sea Region.
See strateegia on Läänemere regioonile pöördepunktiks.
In 10 years’ time, what do you most hope will have changed?
Mida te kõige enam loodate, et 10 aasta jooksul muutub?
• Making sure that the ‘governance’ of the strategy enjoys political direction from the Government leaders of the eight littoral states, and that the Council, Commission, Parliament and the Regional and Local Authorities directly involved liaise effectively and ensure transparency and public participation.
• Pragune kaheksa Läänemere-äärse riigi majandusnäitajate ja väljavaadete ebavõrdne seis tuleb asendada efektiivse ELi ühisturuga.
• That the current disparity of economic performance and prospects of the eight littoral states will have been replaced by an effective EU Single Market.
• Läänemere ökoloogiline tervis tuleb taastada.
What are the biggest obstacles to successful implementation of the strategy in your opinion?
Kuigi seda strateegiat tuleb vaadata tervikuna, sest kõik elemendid on omavahel seotud, on tõenäoliselt kõige keerulisemateks valdkondadeks kultuur ja haridus.
• That the ecological health of the Baltic Sea will have been restored.
Parlamendi ELi Läänemere strateegias on välja toodud mitmed spetsiifilised tegevusvaldkonnad: õpilaste/õpetajate vahetus, et mõista ühtset ELi-Läänemere kultuuripärandit; ülikoolide/tööstuste ühiseid uurimisprogrammid ja turismi potentsiaal.
• That the natural harmony – economic, environmental, social, political and cultural – which existed for centuries prior to the Hitler/Stalin, Molotov/Ribbentrop Pact, will have been restored.
• Taastada tuleb loomulik harmoonia majanduse, keskkonna, ühiskonna, poliitika ja kultuuri vahel, mis eksisteeris enne Hitlerit ja Stalinit ning Molotovi-Ribbentropi pakti sajandeid.
Although the strategy must be seen as a whole – each element interacting with the rest – culture and education are probably the most difficult areas.
Kõige ambitsioonikam eesmärk on Läänemere ülikoolide Ivy League`i loomine, et konkureerida võrdsetel tingimustel USA ja nimekate Euroopa ülikoolidega.
The most ambitious proposal is the creation of a world ‘Ivy League’ Baltic University to compete on equal terms with US and notable EU universities.
Kultuuri seisukohalt ei saa alahinnata laulmist, muusikat, ajalugu, kirjandust, rahvajutte ning kunste üldiselt, ning neid tuleks üle maailma propageerida.
The issues that need to be addressed in the region and the sea itself are complex.
Probleemid, millega tuleb selles regioonis tegeleda ning on seotud mere endaga, on keerulised.
What problems do you anticipate will be the most challenging?
Milliseid probleeme peate teie kõige suuremateks väljakutseteks?
Culturally, the importance of song, music, history, literature, legend and the arts in general cannot be undervalued and should be promoted worldwide.
• Pool sajandit kestnud külma sõja aegsest Euroopa jaotusest tulenenud Läänemere regiooni dislokatsioonist rahuldaval määral ülesaamine ja kompenseerimine.
• Satisfactorily overcoming and compensating for half a century’s dislocation of the Baltic Sea Region by the Cold War division of Europe.
• Strateegia õige rakendamise tagamine nii, et see ei kujutaks endast vaid hulka üksteisest sõltumatuid projekte.
Although the strategy must be seen as a whole – each element interacting
Strateegia toimib siis, kui üks tegevus viib teiseni, ning avalikkus, ülejäänud
“ with the rest – culture and education are probably the most difficult areas.
Euroopa ja muu maailm, mõistaksid selle protsessi tähtsust.
Swedish Minister of European Affairs
Rootsi Euroopa Liidu asjade minister
How will the Baltic Sea Strategy be processed during the Swedish Presidency?
Kuidas tegeletakse Läänemere strateegiaga Rootsi eesistumise ajal?
The Baltic Sea Strategy will be presented at the General Affairs & External Relations Council meeting in July and the European Council will adopt it at the October summit, so that it will be ready for implementation as soon as possible after that. For two days, 17-18 September, the Swedish presidency will host a ministerial conference in Stockholm on the theme of macroregional cooperation. Today, eight of the states in the Baltic Sea Region are members of the European Union and integrated in the internal market of the Union.
Läänemere strateegiat esitletakse Euroopa Liidu üldasjade ja välissuhete nõukogu koosolekul juulis ning Euroopa Ülemkogu kinnitab selle oktoobri kohtumisel, et see oleks pärast seda nii kiiresti kui võimalik rakendamiseks valmis. Rootsi eesistumise ajal võõrustatakse 17.–18. septembril Stockholmis makroregionaalse koostöö teemalist ministrite konverentsi.
This has contributed to the positive development in the region since the beginning of the 1990s.
Selle tulemuseks on regiooni positiivne areng alates üheksakümnendate algusest.
However considerable challenges remain that we need to face together and solve in close cooperation.
Kuid alles on veel märkimisväärne hulk väljakutseid, millele me peame tihedas koostöös ühiselt vastu minema.
In 10 years’ time, I hope the strategy will have contributed to deepened integration and competitiveness in the Baltic Sea Region, and that the Baltic Sea will be much healthier than today.
Ma loodan, et 10 aasta jooksul aitab see strateegia süvendada Läänemere regioonis integratsiooni ning konkurentsivõimet ja selle aja möödudes on Läänemeri palju elujõulisem kui praegu.
It is important that we make sure that the measures taken to boost growth in the Baltic Sea Region do not counteract the actions taken to improve the state of the Baltic Sea.
On väga oluline, et Läänemere regiooni majanduskasvu kiirendamiseks tarvitusele võetavad abinõud ei oleks vastuolus Läänemere seisundit parandavate tegevustega.
The economic crisis should not be seen as a threat to the state of the Baltic Sea, but as an opportunity to transform the region into a sustainable and eco-efficient one.
Majanduskriisi ei tohiks vaadelda kui ohtu Läänemere olukorrale, vaid kui võimalust muuta regioon jätkusuutlikuks ja keskkondlikult tõhusaks.
The economic crisis should not be seen as a threat to the state
„Üheks suurimaks väljakutseks Läänemere regioonis on olemasolevatest lahkarvamustest
It is also important that the Baltic Sea countries themselves assume ownership when it comes to implementing concrete measures.
Samuti on oluline, et konkreetsete meetmete rakendamisel osaleksid Läänemere riigid ise.
Further, the strategy should not replace or duplicate, but rather be complementary to existing cooperation.
Lisaks sellele ei tohiks antud strateegia välja vahetada ega dubleerida olemasolevat koostööd, vaid peaks pigem seda täiendama.
Another challenge is to anchor the strategy at the local and regional level.
Veel üheks väljakutseks on strateegia rakendamine nii kohalikul kui ka regionaalsel tasandil.
of the Baltic Sea.
ülesaamine.
Do the Baltic Sea Strategy and its action plan, as you understand it, meet your expectations?
Kas Läänemere strateegia ja selle tegevusplaan vastavad teie ootustele?
Can it ensure achieving the goal of making the region prosperous, attractive, accessible, environmentally clean and secure?
Kas see suudab saavutada püstitatud eesmärgid regiooni muutmisel edukamaks, atraktiivsemaks ja ligipääsetavamaks ning puhtama ja turvalisema keskkonna loomisel?
Well, first of all, it is a first-time exercise for all of us and the matter is very complex.
Esiteks, see on meie kõigi jaoks esmakordne ülesanne ning antud teema on väga keeruline.
It is also difficult to strike a proper balance between the ambition of individual countries or regions and the overall goals of the Baltic as a whole.
Samuti on väga raske leida õiget tasakaalu üksikute riikide või regioonide ambitsioonide ning Läänemere üldiste eesmärkide vahel.
To have an effective strategy for the Baltic Sea Region is quite an ambitious goal, but to be successful we have to aim for the stars.
Läänemere regioonile on efektiivse strateegia omamine ambitsioonikas eesmärk ning edu saavutamiseks peame me sihi kõrgele seadma.
What we would like to have in 10 years’ time is a genuinely integrated strategy for this macro-region.
10 aastaga soovime me saavutada sellele makroregioonile tõeliselt integreeritud strateegia.
A strategy that, among other things, promotes the transport connections between areas within the region and also outside, to southern Europe and Asia.
Strateegia, mis muuhulgas edendaks transpordiühendust antud piirkonna siseselt, kuid ka väljapoole, Lõuna-Euroopasse ja Aasiasse.
In order to achieve this, we cannot concentrate on only parts of the region.
Selle saavutamiseks ei saa me keskenduda vaid regiooni osadele.
When looking at the document – I mean the draft version we have seen so far – we might be disillusioned by the fact that we don’t see a well grounded, comprehensive strategy covering the whole of the Baltic Sea Region.
Kui vaadata dokumentatsiooni, ma pean silmas visandversiooni, mida me seni näinud oleme, võib meile tekkida vale ettekujutus, et puudub kogu Läänemere regiooni puudutav hästi põhjendatud laiahaardeline strateegia.
Instead, we have a set of flagship projects with no clear selection criteria or obvious role.
Selle asemel oleme me määranud ilma selgete valikukriteeriumite ja ilmselge rollita mõned projektid lipulaevadeks.
Another important goal is to have energy security, which means proper supply and distribution diversity.
Teine tähtis eesmärk on energiajulgeolek, mis tähendab korralikku energiatarne mitmekesisust.
We also need a competitive and innovative region – and this also requires the region to be looked at as a whole.
Samuti peab meie regioon olema konkurentsivõimeline ja innovaatiline ning selleks peab vaatlema regiooni tervikuna.
We need to have well balanced solutions covering the whole region and not just spots of innovation here and there.
Me vajame hästi tasakaalustatud lahendusi, mis kataksid kogu regiooni, mitte pisut innovatsiooni siin ja seal.
What is surprising also is that in the strategy for the maritime region, we do not touch on the maritime economy at all – leaving out ports and shipyards.
Üllatav on ka see, et mereäärse regiooni strateegias ei puuduta me merendust absoluutselt, jättes välja sadamad ja laevatehased.
It might also be surprising to see that even though the document mentions tourism, it totally lacks rich cultural aspects – culture is our roots as well as an important element of good development and living conditions.
Üllatav võib olla ka see, et olgugi on antud dokumendis mainitud turismi, puudub sealt täielikult kultuuriline aspekt.
Finally, as a result of our work implementing the strategy’s action plan, the Baltic Sea Region should become a more attractive place for people to live, study and invest.
Kultuur on meie juurteks ja ka oluline element heaks arenguks ja elutingimusteks.
Finally, it is difficult to imagine the successful implementation of any strategy without proper funds allocated to it.
Ja lõpuks on raske ette kujutada mistahes strateegia edukat rakendamist ilma, et sellele oleks eraldatud piisavalt raha.
But we understand that it is just the beginning of a long process and that we still have time to improve on the good work done up to now.
Kuid me mõistame, et see on vaid pika protsessi algus ning meil on veel aega seni tehtud hea töö parandamiseks.
Of course, subsidiarity and transparency rules must also always be at the forefront.
Loomulikult peavad eesliinis püsima alati subsidiaarsuse ja läbipaistvuse reeglid.
Given the situation now, one of the biggest challenges will be to bridge the existing gaps within the Baltic Sea Region.
Hetkeolukorda vaadates on üheks suurimaks väljakutseks Läänemere regioonis olemasolevatest lahkarvamustest ülesaamine.
To achieve this, we have to combine continued investments in what is still lacking in the less developed regions, mainly infrastructure, with developing the ambitious goals of making the whole region innovative and an important centre for knowledge and education.
Selle saavutamiseks peame me jätkama pidevaid investeeringuid vähemarenenud regioonide puuduste kõrvaldamiseks, mis peamiselt esinevad infrastruktuuris, ning arendama ambitsioonikaid eesmärke, et muuta terve regioon innovaatiliseks ning oluliseks teadmiste ja hariduse keskuseks.
Another big problem I anticipate is ensuring a sufficient level of involvement from Russia.
Teiseks suureks probleemiks pean ma piisaval määral Venemaa kaasamise tagamist.
Without this, success on a good, neighbourly partnership basis will be very difficult.
Ilma selleta on väga raske saavutada head naabritevahelist partnerlust.
I also believe that in order for the region to be successful, we need a stronger feeling of Baltic identity and we also need to co-operate in all aspects within the region.
Samuti usun ma, et antud regioonis edu saavutamiseks peame me tugevamalt tunnetama Läänemere identiteeti ja selle regiooni siseselt kõikides valdkondades koostööd tegema.