natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Information sources and contact points for the European Union:http://europa.eu/geninfo/info/index_en.htm
Euroopa Liidu teabeallikad ja kontaktandmed: http://europa.eu/geninfo/info/index_en.htm
Page 26
3. jagu
The future of Europe
Euroopa tulevik
Constitution (1
Põhiseadus (1
The Treaty establishing a Constitution for Europe was signed in Rome on 29 October 2004 by the Heads of State or Government of the European Union and submitted for ratification in accordance with the respective constitutional procedures of all the Member States.
Euroopa Liidu liikmesriikide valitsusjuhid kirjutasid põhiseaduse lepingule alla Roomas 29. oktoobril 2004. aastal, seejärel esitati leping liikmesriikidele ratifitseerimiseks vastavalt iga riigi põhiseaduslikele menetlustele.
This process began in 2004 and by the end of 2005 it had been completed by 13 of the 25 Member States.
2004. aastal alustatud protsessi viisid 2005. aasta lõpuks edukalt lõpule 13 liikmesriiki 25st.
However, the ‘no’ votes in referendums organised in France and the Netherlands mean that it has not as yet been possible to ratify the Treaty in either country.
Prantsusmaal ja Madalmaades 2005. aastal toimunud referendumitel saadud negatiivne vastuse tõttu on neis kahes riigis põhiseaduse leping praeguseni ratifitseerimata.
The ratification process continued in 2006.
Põhiseaduse lepingu ratifitseerimisprotsess jätkus 2006. aastal.
The text was approved by Belgium by the parliamentary method on 8 February, by Estonia on 9 May and by Finland on 5 December.
Belgia parlament kiitis põhiseaduse lepingu heaks 8. veebruaril, Eesti parlament 9. mail ja Soome parlament 5. detsembril.
As at end 2006 seven Member States had still not taken a nal decision.
Seitse liikmesriiki ei olnud 2006. aasta lõpuks oma lõplikku otsust veel teinud.
At the European Council meeting in June 2005, the Heads of State or Government of the European Union agreed to launch a ‘period of re ection’ to encourage a broad debate on the future of the Union following the ‘no’ votes on the Treaty establishing a Constitution for Europe in France and the Netherlands.
Pärast seda, kui põhiseaduse leping oli Prantsusmaal ja Madalmaades toimunud rahvahääletusel saanud negatiivse hinnangu, leppisid Euroopa Liidu liikmesriikide riigi- ja valitsusjuhid 2005. aasta juunis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel kokku, et kuulutatakse välja järelemõtlemisaeg, mille jooksul edendatakse laialdast arutelu Euroopa tulevikuga seotud teemadel.
In October 2005 the Commission presented its own Plan D for Democracy, Dialogue and Debate on the future of Europe, proposing new ways of involving citizens and helping them take ownership of Community policies, policies which in the process would become easier for them to understand.
2005. aastal esitles komisjon D-kava (demokraatia, dialoog ja debatt Euroopa tulevikuga seotud teemadel), milles ta soovitas uusi lähenemisviise kodanike kaasamiseks, et ühenduse poliitika muutuks nende jaoks arusaadavamaks ja et nad võtaksid selle paremini omaks.
On 10 May, with an eye to the June European Council, the Commission adopted two communications as part of the ongoing debate.
15. ja 16. juunil toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumistel võeti ettepanekud huviga vastu ning toetati soovitatud kahetasandilist lähenemisviisi.
The rst, ‘The period of re ection and
Euroopa Ülemkogu oli
THE FUTURE OF EUROPE
EUROOPA TULEVIK
Essentially, the European Council felt that after a year of useful re ection it was now vital to focus on delivery of results and implementation of projects.
27 üldiselt arvamusel, et pärast kasulikku järelemõtlemisaastat on nüüd esmavajalik keskenduda tulemustele ja konkreetsete projektide rakendamisele.
A rst consultation of citizens was held in Brussels on 8 and 9 October.
Esimene avalik arutelu toimus 8. ja 9. oktoobril Brüsselis.
This event, co-financed by the Commission, brought together some 200 people, who identified three areas for future discussion at national level: energy and the environment, social welfare and the family, and the role of Europe in international a airs.
Üritusel, mida komisjon rahaliselt toetas, oli 200 osalejat, kes määratlesid kolm olulisemat teemat tulevaste riiklike arutelude jaoks: keskkond ja energeetika, sotsiaalne ja perekondlik heaolu ning Euroopa rahvusvaheline roll.
On 29 November the Commission adopted an information note from Vice-President Wallström to the Commission entitled ‘Plan D — Wider and deeper debate on Europe’, which takes stock of the implementation of Plan D one year after its adoption and sets out a roadmap to further widen and deepen the debate following the extension of the re ection period (3).
29. novembril kiideti kollegiaalselt heaks asepresident Margot Wallströmi teatis komisjonile „D-kava – Euroopa Liiduga seotud teemade ulatuslikum ja põhjalikum arutelu”. Selles teatises kirjeldatakse D-kava rakendamise seisu aasta pärast selle vastuvõtmist ning esitatakse seoses järelemõtlemisperioodi pikenemisega (1) tegevuskava, et muuta arutelu ulatuslikumaks ja põhjalikumaks.
Financial perspective for 2007–13 (
2007.–2013. aasta finantsperspektiiv (
The December 2005 the European Council reached political agreement on the main aspects of the nancial framework for 2007–13.
2005. aasta detsembris toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel jõuti 2007.–2013. aasta finantsraamistiku põhiaspektide suhtes poliitilisele kokkuleppele.
Following a period of intensive negotiations between the European Parliament, the Council and the Commission, the ‘Interinstitutional agreement on budgetary discipline and sound nancial management’ (2) was signed by the three institutions on 17 May.
Pärast Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel toimunud intensiivseid läbirääkimisi kirjutasid kolm institutsiooni 17. mail 2006 alla kokkuleppele eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta.
The agreement sets expenditure ceilings for each heading (categories of expenditure) over the seven-year period and sets out the rules for cooperation between the institutions on budgetary issues.
(3) Kõnealuse kokkuleppega kinnitatakse seitsmeks aastaks, ajavahemikuks 2007–2013, kulude ülemmäärad rubriikide (kululiikide) kaupa ja sätestatakse eelarvesektoris tehtava institutsioonidevahelise koostöö eeskirjad.
The total appropriations provided for in the 2007–13 nancial framework amount to EUR 864 316 million in commitments (1.048 % of Union gross national income (GNI)) and EUR 820 780 million in payments (1.00 % of GNI).
2007.–2013. aasta finantsraamistiku kohaselt on kulukohustuste assigneeringuteks ettenähtud 864,316 miljardit eurot (1,048% ELi rahvamajanduse kogutulust) ja maksete assigneeringuteks 820,780 miljardit eurot (1,00% ELi rahvamajanduse kogutulust). Rubriikide kaupa jaotuvad assigneeringud järgmiselt:
Sustainable growth: EUR 382 139 million, of which:– 1a. Competitiveness for growth and employment: EUR 74 098 million– 1b.
Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks – 74,098 miljardit eurot;
Preservation and management of natural resources: EUR 371 344 million, of which:
Loodusvarade kaitse ja majandamine – 371,344 miljardit eurot, millest: — turumeetmed ja otsetoetused – 293,105 miljardit eurot.
Citizenship, freedom, security and justice:– 3a.
Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus: — 3a.
Freedom, security and justice: EUR 6 630 million– 3b. Citizenship: EUR 4 140 million n
Vabadus, turvalisus ja õigus – 6,630 miljardit eurot — 3b.
Administration: EUR 49 800 million n
Halduskulud – 49,800 miljardit eurot
Compensation to new Member States (Bulgaria and Romania): EUR 800 million
Kompensatsioonid uutele liikmesriikidele (Bulgaaria ja Rumeenia) – 800 miljonit eurot
Greater exibility in the use of European Union funds has been achieved through additional tools outside the nancial framework, namely the Emergency Aid Reserve, the European Union Solidarity Fund, the Flexibility Instrument and the European Globalisation Adjustment Fund.
Tänu täiendavatele, finantsraamistiku välistele vahenditele (hädaabireserv, solidaarsusfond, paindlikkusinstrument ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond) on Euroopa Liidu vahendite kasutamine muutunud paindlikumaks.
The rules for managing these instruments and the procedure for mobilising them are set out in the interinstitutional agreement.
Kõnealuste vahendite haldus- ja kasutamiseeskirjad on sätestatud institutsioonidevahelise kokkuleppega eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta.
The agreement also includes a number of commitments from the institutions on the sound nancial management of European Union funds, relating in particular to the
Kokkulepe sisaldab muuhulgas ka institutsioonide kohustusi Euroopa Liidu vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks, mis hõlmavad ühenduse vahendite sisekontrolli korraldamist, finantsmääruse edaspidist uuendamist ja iga-aastaste rahastamisprogrammide koostamist.
See also ‘Interinstitutional cooperation’ in Section 1 of this chapter.
Liikmesriigid omalt poolt edastasid komisjonile 2005. aasta lõpuks oma riiklikud reformikavad, mida komisjon analüüsis, pidades silmas 2006. aasta kevadist Euroopa Ülemkogu.
29 internal control of Community funds, the future renewal of the nancial regulation, and annual nancial programming.
HEAOLU SAAVUTAMINE loetledes üles nende tugevad küljed, et edendada viljakat mõttevahetust, kuid pakkudes samal aja välja ka konkreetseid meetmeid, et parandada mõningaid esiletoodud puudusi.
In a declaration annexed to the agreement, in accordance with the conclusions of the European Council the Commission is requested to undertake a wide-ranging review covering all aspects of European Union spending, including the common agricultural policy, and of resources, including the United Kingdom rebate, and to report in 2008/09.
Paindlikkuse ja turvalisuse (flexicurity) mõistet käsitletakse sellest vaatepunktist sellise integreeritud lähenemisena, mida Lissaboni strateegia soovib toetada; liikuda ELis tõhusa integreeritud energiapoliitika suunas: selles valguses võeti roheline raamat, mille komisjon esitas veidi enne Euroopa Ülemkogu, (1) vastu kui oluline lähtekoht mõttevahetusele ja tulevastele selles valdkonnas tehtavatele otsustele, et tagada jätkusuutlikkus, turvalisus ja konkurentsivõime.
Economic and social environment
Säästva arengu strateegia
The Lisbon strategy: partnership for growth and employment
Säästva arengu strateegia läbivaatamine
In March 2005, drawing on lessons learnt from ve years of implementation, the European Council decided on a fundamental relaunch of the Lisbon strategy.
Säästvat arengut võib määratleda kui paremat elukvaliteeti igaühele, nii tänastele kui ka tulevastele põlvkondadele.
It agreed to refocus priorities on jobs and growth, by mobilising to a greater extent all national and Community resources in the three dimensions of the strategy (economic, social and environmental) with a view to tapping more effectively into their synergies in the general context of sustainable development.
See on nägemus edasiminekust, mis ühendab majandusarengu, keskkonnakaitse ja sotsiaalse õigluse.
At their informal meeting at Hampton Court in October 2005, the Heads of State or Government gave further political impetus to the revised strategy by emphasising in particular the way in which European values can underpin modernisation in our economies and societies in a globalised world.
2001. aasta juunis kiitis Euroopa Ülemkogu Göteborgis heaks komisjoni pakutud säästva arengu strateegia: täienduseks aasta varem Lissabonis vastuvõetud üldisemale majandusstrateegiale käsitles see uus strateegia meetmeid, mis hõlmavad Euroopa kodanike heaolu, arvestades selliseid teemasid nagu kliimamuutused, vaesus ja terviseriskid.
In July 2005, with a view to implementing the strategy, the Commission presented a Community programme covering all Community actions for growth and employment.
Samal ajal kui Lissaboni strateegia käivitati uuesti 2005. aastal partnerlusena majanduskasvu ja töökohtade loomise nimel, tekkis mõte ka säästva arengu strateegia uuesti läbi vaadata.
At the end of the year, the Member States sent their national reform programmes to the Commission, which began examining them for the spring 2006 European Council.
See sai esimese olulise tõuke 2005. aasta detsembris, kui komisjon esitas teatise 2001. aastal vastuvõetud strateegia täpsustamiseks ja olemasoleva raamistiku arendamiseks. (3)
On 25 January 2006 the Commission presented to the European Council its 2006 annual report on the revised Lisbon strategy, in the form of a communication ‘Time to move up a gear — The new partnership for growth and jobs’ (1).
Toetudes komisjoni 2005. aasta detsembris esitatud tegevuskavale ning eelkõige Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee mõtteaval-
The March European Council also stressed the vital need to develop specific measures to create a real sense of ownership of the partnership for growth and jobs among citizens themselves.
HEAOLU SAAVUTAMINE dustele, võttis Euroopa Ülemkogu 2006. aasta juunis toimunud kohtumisel vastu globaalse uue säästva arengu strateegia, mis on mõeldud laienenud Euroopa Liidule ja paikneb vajaliku ülemaailmse solidaarsuse kontekstis.
The European Council also adopted the Commission proposal for organising exchanges of good policy ideas and practices (‘sharing success’).
Uus säästva arengu strateegia viitab ka säästva arengu juhtpõhimõtetele, mis Euroopa Ülemkogu 2005. aasta juunis heaks kiitis.
At their informal meeting in Lahti (Finland) on 20 October and on the basis of a Commission communication (2), the Heads of State or Government developed a strategic approach to innovation against the background of the consensus forged during the discussion of the renewed Lisbon strategy.
Üks uue säästva arengu strateegia põhialuseid peitub sünergias Lissaboni strateegiaga, kuivõrd mõlema eesmärk on toetada vajalikke struktuurimuudatusi, et liikmesriikide majandused võiksid edukalt areneda, nii et samal ajal oleksid tagatud sotsiaalne õiglus ja tervislik keskkond.
They identified key areas in which Community action is required to create more favourable conditions for
Lisaks soovitakse uue säästva arengu strateegiaga määratleda poliitikakujundamise parandamise suunised, mis toetuksid paremale õigusloomele ning põhimõtetele, mille kohaselt tuleb säästev areng kaasata poliitikakujundamise kõigil tasanditel.
In a resolution adopted on 15 March the European Parliament expressed satisfaction with the presentation of national plans by the Member States and called for them to be implemented rapidly and efficiently. ciently.
Et Euroopa Liidu vahendeid kasutataks ja eraldataks säästva arengu edendamiseks optimaalselt, kutsutakse liikmesriike ja komisjoni üles oma tegevust koordineerima.
ECONOMIC AND SOCIAL ENVIRONMENT
MAJANDUSLIK JA SOTSIAALNE KESKKOND
In addition to its general approach outlined above, the Commission issued communications on more specific aspects related to the implementation of the Lisbon strategy.
Euroopa Liidus ja liikmesriikides, käsitledes ka tulevasi prioriteete, suuniseid ja meetmeid.
These aspects (entrepreneurship, business transfers, corporate social responsibility, etc.) are dealt with under the relevant subject headings of this Report.
Nõukogu omalt poolt kontrollib regulaarselt säästva arengu näitajatega seoses saavutatud edusamme.
On 12 December the Commission presented its report for the spring 2007 European Council, based on the progress reports submitted by the Member States (1).
Komisjoni aruannet ja nõukogu panust arvesse võttes peaks Euroopa Ülemkogu iga kahe aasta tagant saavutatud edusammud ja määratud eesmärgid üle vaatama.
The report sums up the progress achieved in implementing the strategy at both Community and Member State levels, reaffirms and develops the areas for priority action and puts forward specific suggestions for taking the strategy forward.
Ta peaks andma ka üldsuunised säästva arengu meetmete, strateegiate ja vahendite kohta, arvestades Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive strateegias määratletud prioriteete.
It also gives detailed assessments of the progress made by each Member State in implementing its national reform programme.
Selline tegevus võimaldab käsitleda järjekindlalt selliseid sektoritevahelisi küsimusi nagu kliimamuutused, energiatõhusus, rahvastiku vananemine ja sotsiaalne ühtekuuluvus.
The sustainable development strategy
Makromajanduslik raamistik
Revision of the sustainable development strategy
Stabiilsuse ja kasvu pakt
It is a vision of progress which embraces economic development, environmental protection and social justice.
Samuti on selle eesmärk soodustada euroala liikmesriikide majanduse pidevat ja jätkusuutlikku lähenemist.
In June 2001 the Gothenburg European Council approved a strategy for sustainable development proposed by the Commission.
Pärast möödunud aastatel tuvastatud probleeme ja puudujääke pakti sätete rakendamisel ajakohastati pakti 2005. aasta jooksul, et seda saaks kohaldada kõigis riikides võrdselt ja järjekindlalt ning et see oleks avalikkusele mõistetav.
This strategy, which complements the more general economic strategy adopted a year earlier in Lisbon, proposes measures aimed at the welfare of European citizens facing such challenges as climate change, poverty and health risks.
Seda reformi toetades omistati rohkem tähtsust majandusliku arengu arvesse võtmisele, säilitades samal ajal pakti kaks keskse tähtsusega suhtarvu, nimelt eelarvepuudujäägi suhe SKTsse, mis on 3%, ning riigivõla suhe SKTsse, mis on 60%.
At the same time as the Lisbon strategy was relaunched in 2005 in the form of the partnership for growth and employment, the idea of revising the sustainable development strategy began to gain ground.
Reform tugevdab minimaalse säästva struktuurilise kohandamise kohustust.
In June 2006, based on the platform for action presented by the Commission the previous December and on contributions from, in particular the European Parliament, the Council and the European Economic and Social Committee, the European Council adopted a new sustainable development strategy for an enlarged European Union in the context of the necessary world solidarity.
Muudatusi tehti pakti ennetavas osas, sätestades eelkõige võimaluse mitmekesistada keskmise tähtajaga eelarve-eesmärke sõltuvalt riigivõlast ja võimalikust majanduskasvust, või mõnel juhul isegi võimalust oluliste struktuuriliste reformide korral nimetatud eelarveeesmärkidest ajutiselt kõrvale kalduda.
One of the main strengths of the new sustainable development strategy is synergy with the Lisbon strategy, in that both aim to support the necessary structural changes to enable the Member States’ economies to ourish, whilst ensuring social equity and a healthy environment.
13. juuni teatises (1) koostas komisjon positiivse kokkuvõtte läbivaadatud stabiilsuse ja kasvu pakti esimese kohaldamisaasta kohta. See läbivaatamine võimaldas ülemäärase puudujäägiga liikmesriikidel naasta 3% tasemeni või sellest allapoole, seda eelkõige tänu pragmaatilisematele kohandamistähtaegadele ja struktuurilistele meetmetele.
In addition, the sustainable development strategy sets out an approach to better policymaking based on better regulation and on the principle that sustainable development is to be integrated into policymaking at all levels.
Komisjoni hinnangul on uus pakt seega saanud juurde usaldusväärsust, kuigi selle ennetav osa nõuab liikmesriikidelt täiendavaid pingutusi, sest neid kutsutakse üles riigi rahandust konsolideerima. 11. juulil koostas ka nõukogu selle esimese aasta kohta positiivse kokkuvõtte.
In order to ensure that European Union funding is used and channelled in an optimum way to promote sustainable development, Member States and the Commission are asked to adopt a coordinated approach in enhancing complementarities and synergies between various strands of Community and other part-financing mechanisms such as cohesion policy, rural development, LIFE+, research and technological development, the competitiveness and innovation programme and the European Fisheries Fund.
Nii on nõukogu võtnud komisjoni soovituste alusel vastu järjestikused arvamused kahekümne viie liikmesriigi ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide kohta: vastavalt olukorrale hindas ta, et nad on kas täielikult, üldiselt või osaliselt vastavuses läbivaadatud stabiilsuse ja kasvu pakti nõudmistega.
The Commission is also asked to mainstream sustainable development in its information, awareness-raising and communication activities and to mobilise stakeholders by organising events and meetings on the various strands of the SDS.
Euroopa Ülemkogu märkis oma kevadisel kohtumisel, et praegu on kaheteistkümnes Euroopa Liidu liikmesriigis ülemäärane eelarvepuudujääk – jaanuaris leidis nõukogu, et Ühendkuningriigi eelarvepuudujääk on ülemäärane – ning enamikus neist ületab riigivõla määr 60% SKTst.
For its part the Council will, at regular intervals, examine progress with regard to sustainable development indicators.
Seevastu 14. märtsil (5) võttis nõukogu vastu otsuse, milles kutsus Saksamaad üles võimalikult kiiresti ja hiljemalt aastaks 2007 viima oma eelarvepuudujääk allapoole asutamislepingus sätestatud 3% SKTst.
On the basis of the Commission progress report and the Council’s contributions, the European Council will review progress and priorities every two years.
10. oktoobril suunas nõukogu kolmandat aastat järjest Ungarile soovituse, arvestades tema eelarvepuudujäägi süvenemist ja riigi rahanduse olukorra üldist
35 strategies and instruments for sustainable development, taking account of priorities under the Lisbon strategy for growth and jobs.
35 halvenemist.
This approach will allow coherent treatment of cross-cutting issues such as climate change, energy efficiency, ageing of the population and social cohesion.
28. novembril (1) sedastas nõukogu, et Poola ei ole võtnud tõhusaid meetmeid oma eelarvepuudujäägi kaotamiseks: kuna Poola ei suutnud end vastavusse viia nõukogu varasemate soovitustega, mis andsid talle olukorra parandamiseks aega kuni 2007. aasta lõpuni, määratakse Poolale uus kohandamise tähtaeg.
In its communication of 12 July entitled ‘Joint harmonised EU programme of business and consumer surveys’ (1) the Commission stresses that data from such surveys have become an indispensable tool for economic surveillance in the European Union and for monitoring the economic prospects for economic and monetary union as well as the development of the candidate countries’ economies.
Oma kevadisel kohtumisel rõhutas Euroopa Ülemkogu vajadust paljudel liikmesriikidel algatada suurejoonelisi reforme, et parandada oma sotsiaalkindlustussüsteemi jätkusuutlikkust ja olla valmis vastu astuma elanikkonna vananemise majanduslikele ja rahalistele tagajärgedele.
The Commission therefore wishes to strengthen the role of the programme in the future, in particular by presenting every three years, starting in 2008, a report on implementation over the previous period.
Euroopa Ülemkogu sama kohtumise üleskutsel hinnata liikmesriikide rahanduse jätkusuutlikkuse üldist olukorda esitas komisjon 12. oktoobril sellekohase teatise (2): ta tuletab meelde, et hinnang põhineb vananemisest tulenevate kulutuste pikaajalistel prognoosidel ning stabiilsus- ja lähenemisprogrammides esitatud eelarvestrateegiatel; see kinnitab, et on asjakohane järgida Stockholmis 2001. aastal kokkutulnud Euroopa Ülemkogul vastuvõetud kolmetasandilist strateegiat, s.t vähendada kiiresti riigivõlga, suurendada tööhõivet ja tootlikkust ning reformida pensioni-, tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteeme.
Background
Majandus- ja rahaliit
It also seeks to encourage sustained and durable convergence of the economies of the Member States belonging to the euro area.
Euroalasse mitte kuuluvate riikide kohta esitas komisjon 5. detsembril lähenemisaruande, (4) mille eesmärk oli aidata mõnel neist riikidest euro kasutuselevõtu nõudmisteks valmistuda.
Amendments were also made to the corrective arm of the pact in order to re ect more accurately the realities of an enlarged European Union of 25 Member States.
14. juuli teatises esitas komisjon mitmed elemendid ja meetmed, et toetada tegevusprogrammi Euroopa majandus- ja rahaliiduga seotud küsimuste uurimise ja analüüsi edendamiseks. (5)
PROSPERITY
HEAOLU SAAVUTAMINE