natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The annual average price in euro of a barrel of Brent crude oil remained practically unchanged in 2007, whereas oil prices in 2006 were on average 19% higher than those in 2005.
Aasta keskmine Brenti toornafta barreli hind eurodes püsis 2007. aastal peaaegu muutumatuna, kuid 2006. aasta naftahind oli 2005. aastaga võrreldes keskmiselt 19% kõrgem.
Labour costs remained moderate up to the third quarter of 2007, but unit labour costs rose slightly owing to the decline in labour productivity growth.
ÜTHI-INFLATSIOONI MÕJUTAS OLULISELT ENERGIA JA TOIDUAINETE HINDADE ARENGÜTHI-infl atsiooni 2007. aasta arengu üksikasjalikum vaatlus näitab, et seda mõjutas oluliselt
Chart 25 Contributions to HICP inflation from main components
Joonis 24 ÜTHI-inflatsiooni jaotus:põhikomponendid
Chart 24 Breakdown of HICP inflation: main components
Joonis 25 Põhikomponentide osakaal ÜTHI-inflatsioonis
(annual percentage point contributions; monthly data) total HICP (left-hand scale)unprocessed food (right-hand scale)energy (right-hand scale)
ÜTHI kokku (vasak telg)töötlemata toiduained (parem telg)energia (parem telg)
18 servicesnon-energy industrial goodsprocessed foodunprocessed foodenergyoverall index
18 teenusedtööstuskaubad, v.a energiatöödeldud toiduainedtöötlemata toiduainedenergiaüldindeks
1.5 total HICP excluding energy and unprocessed foodprocessed foodnon-energy industrial goodsservices
ÜTHI kokku, v.a energia ja töötlemata toiduainedtöödeldud toiduainedtööstuskaubad, v.a energiateenused
THE IMPACT OF ENERGY BASE EFFECTS ON HICP INFLATION IN 2007
ENERGIA BAASEFEKTI MÕJU ÜTHI-INFLATSIOONILE 2007.
Dec. 2006
AASTAL
Sources: Eurostat and ECB calculations.1) Calculated as the difference between the year-on-year HICP growth rate in a given month and the year-on-year HICP growth rate in December 2006.
Aastane ÜTHI-inflatsioon kiirenes 2007. aastal oluliselt. Võrreldes 2006. aasta novembri 1,9%ga oli see 2007. aasta detsembris 3,1% ehk kõrgeimal tasemel alates 2001. aasta maist.
It is important to establish to what extent changes in the year-on-year inflation rate reflect current developments (i.e. actual “news” from one month to the next) and to what extent they reflect the impact of price volatility in the previous year, through “base effects” 1.
Infl atsioo-nitempo kasv tulenes peaaegu täielikult aastainflatsiooni kolmest järjestikusest järsust tõusust septembris, oktoobris ja novembris ja seda mõjutasid oluliselt energia ja töödeldud toiduainete komponentide hinnamuutused (vt joonis A).
1 A base effect can be defined as the contribution to the change in the year-on-year inflation rate in a particular month that stems from a deviation of the month-on-month rate of change in the base month (i.e. the same month one year earlier) from its usual or “normal” pattern, taking account of seasonal fluctuations. fluctuations.
Oluline on kindlaks teha, mil määral inflatsioonimäära muutused eelmise aasta sama perioodiga võrreldes peegeldavad hetkel toimuvat arengut (s.t tegelikke muutusi kuude lõikes) ja mil määral
Chart C Decomposition of the change in annual HICP inflation since December 2006
Joonis A Aastase ÜTHI-inflatsiooni muutuse jaotus alates detsembrist 2006
Chart B Decomposition of the monthly change in annual HICP inflation
Joonis B Aastase ÜTHI-inflatsiooni kuise muutuse jaotus
(percentage points)
(protsendipunktides)
(percentage points) energy base effectsnon-energy base effects energy base effectsnon-energy base effectscurrent inflation developments 1) current inflation developments 1)change in annual HICP inflation since December 2006 2) change in the year-on-year inflation rate 2)
(protsendipunktides) energia baasefekt ÜTHI komponentide (v.a energia) baasefekt jooksva inflatsiooni areng 1) inflatsioonitempo muutus võrreldes eelmise aasta sama perioodiga 2) teenusedtööstuskaubad, v.a energiatöötlemata toiduainedtöödeldud toiduainedenergiaaastase ÜTHI-inflatsiooni muutus alates detsembrist 2006 1)
Sources: Eurostat and ECB calculations.1) Calculated as the difference between the change in the year-on-year inflation rate and the combined base effects from energy and non-energy components.2) Calculated as the difference between the year-on-year inflation rate in two consecutive months.
Allikad: Eurostat ja EKP arvutused.1) Arvutatuna inflatsioonitempo muutuse (võrreldes eelmise aasta sama perioodiga) ning energia ja muude komponentide kombineeritud baasefekti vahena.2) Kahe järjestikuse kuu inflatsioonitempo võrreldes eelmise aasta vastavate perioodidega; nende kahe kuu näitaja vahe.
Sources: Eurostat and ECB calculations.1) Calculated as the difference between the change in the annual inflation rate since December 2006 and the cumulated base effects from energy and non-energy components since December 2006. 2) Calculated as the difference between the year-on-year HICP growth rate in a given month and the year-on-year HICP growth rate in December 2006.
need kajastavad eelmise aasta hinnavolatiilsuse mõju ehk nn baasefekti.1 Käesolevas taustinfos vaadeldakse baasefekti, eriti energiahindade baasefekti rolli ÜTHI-inflatsiooni viimase aja aren- gus, ning uuritakse selle võimalikku mõju 2008. aastal.
The derivation of a monthly seasonal pattern for each HICP component makes it possible to separate the contributions of base effects and current developments to monthly changes in the annual rate of HICP inflation (see Chart B).2
ÜTHI iga komponendi uurimine kuude lõikes võimaldab eristada baasefekti ja jooksvate muu- tuste osakaalu aastase ÜTHI-inflatsiooni kuistes muutustes (vt joonis B).2
Base effects had a substantial impact on the pattern of headline inflation rates in 2007, as had been anticipated.3 Over the course of the year, the most significant monthly contributions came from base effects in the energy price component, owing to the volatile pattern of month-on-month oil price developments in 2006.
Nagu oodatud, avaldas baasefekt koguinflatsioonile 2007. aastal olulist mõju.3 Aasta jooksul mõjutas koguinflatsiooni kuudünaamikat kõige rohkem energiahindade komponent, sest naftahind oli 2006. aastal kuude lõikes volatiilne.
From January to July 2007 favourable energy base effects had a downward impact on the headline inflation rate.
2007. aasta jaanuarist juulini alandas energiahindade soodne baasefekt koguinflatsiooni.
In the second half of 2007, by contrast, the year-on-year rate of increase in the HICP was affected by unfavourable energy base effects, which were especially strong in September and October.
Teisel poolaastal mõjutas aga ÜTHI kasvu eelmise aasta sama perioodiga võrreldes energiahindade ebasoodne baasefekt, mis oli eriti tugev septembris ja oktoobris.
Base effects from non-energy components were, overall, relatively small in 2007.
Muude komponentide baasefekt oli 2007. aastal suhteliselt väike.
Nevertheless, inflation developments in the last quarter of the year were essentially driven by month-on-month price dynamics, owing to the surge in energy prices and also processed food prices.
Energia ja ka töödeldud toiduainete hinnatõusu tõttu suunas inflatsiooni viimases kvartalis siiski kuine hinnadünaamika.
In November, in particular, most of the contribution from the energy component to the increase in HICP inflation was due to the pass-through of the recent increases in oil prices in international markets.
Novembris tulenes energiakomponendi mõju ÜTHI-inflatsiooni tõusule peamiselt naftahinna hiljutisest tõusust rahvusvahelistel turgudel.
In addition to the impact from crude oil prices, there was some increase in the refining margin, reflecting higher profits for energy suppliers.
Lisaks toornafta hinna mõjule tõusis mõnevõrra ka rafineerimismarginaal, mis näitab energiatarnijate suuremat kasumit.
In December, by contrast, the energy component exerted some downward pressure on the overall headline inflation rate, but this was broadly offset by further upward pressure from processed food prices.
Detsembris seevastu avaldas energiakomponent üldisele koguinflatsioonile langussurvet, mida aga üldjoontes tasakaalustas töödeldud toiduainete täiendav tõususurve.
The fall in the
Energiakomponendi langust
2 The contribution of base effects to the monthly changes in the year-on-year rate of inflation is calculated as the deviation of the (nonseasonally adjusted) month-on-month change 12 months earlier from the estimated “normal” month-on-month change.
2 Baasefekti osa eelmise aasta sama perioodiga võrreldava inflatsioonimäära kuises muutuses arvutatakse 12 kuud varem toimunud kuise (hooajaliselt korrigeerimata) muutuse kõrvalekaldena hinnangulisest „tavalisest” kuisest muutusest. „Tavaline” kuine muutus leitakse, liites alates 1995. aasta jaanuarist registreeritud keskmisele kuisele muutusele hinnangulise hooajalise teguri.3 Vt taustinfo „The role of base effects in driving recent and prospective developments in HICP inflation” EKP 2007. aasta jaanuari kuubülletäänis.
energy component was mainly due to the impact of a decrease in crude oil prices over the month, while the base effect from energy price developments a year earlier was almost negligible.
(protsendipunktides) energia baasefekt ÜTHI komponentide (v.a energia) baasefekt jooksva inflatsiooni areng 1) aastase ÜTHI-inflatsiooni muutus alates detsembrist 2006 2)
Looking at the year as a whole, total base effects from energy and non-energy components had a relatively minor cumulated impact on the annual rate of increase in HICP inflation, as favourable and unfavourable influences almost exactly offset one another (see Chart C).
Aasta jooksul tervikuna mõjutas energia ja muude komponentide kumuleeritud baasefekt ÜTHI-inflatsiooni aastakasvu üsna vähe, sest soodsad ja ebasoodsad mõjud tasakaalustasid üksteist peaaegu täielikult (vt joonis C).
Overall, of the total 1.1 percentage point increase in the HICP annual growth rate between December 2006 and December 2007, only 0.1 percentage point reflected the cumulative upward impact of energy base effects, while the remaining 1 percentage point reflected price dynamics in 2007.
Kokkuvõttes kajastas ÜTHI 1,1 protsendipunktilisest aastakasvust vahemikus 2006. aasta detsembrist 2007. aasta detsembrini vaid 0,1 protsendipunkti energia baasefekti üldist tõusumõju, ülejäänud 1 protsendipunkt aga kajastas 2007. aasta hinnadünaamikat.
It therefore appears that most of the total increase in annual HICP inflation was accounted for by current inflation developments.
Seega ilmneb, et suurem osa ÜTHI-inflatsiooni aastakasvust tulenes jooksvast inflatsioonist. atsioonist.
Looking ahead, the HICP inflation rate is expected to moderate over the course of 2008, assuming some reversal of the recent rises in energy and food commodity prices in international markets, as currently embedded in futures prices.
2008. aastaks oodatakse ÜTHI-inflatsiooni aeglustumist, sest praeguste futuuride hindade põhjal eeldatakse, et energia ja toiduainete toorme hiljutine hinnatõus rahvusvahelistel turgudel mõnevõrra pöördub.
In 2008 total base effects from both energy and non-energy prices are expected to make substantial downward contributions to inflation developments (of around 1.1 percentage point cumulatively in the 12 months to December 2008).4 The impact will generally be concentrated towards the end of the year as the significant increases in energy and food prices recorded in the second half of 2007 will drop out of the annual comparison 12 months later.
Energia ja muude hindade baasefekt peaks 2008. aastal inflatsiooni oluliselt vähendama (12 kuu jooksul kuni 2008. aasta detsembrini kokku umbes 1,1 protsendipunkti võrra).4 Mõju koondub üldiselt aasta lõppu, sest energia ja toidu hindade oluline tõus 2007. aasta teises pooles langeb aastavõrdlusest välja 12 kuud hiljem.
However, the extent to which these negative base effects will also lead to lower HICP inflation hinges crucially on the absence of further shocks to oil and food prices and on the moderate evolution of the other HICP components, which in particular requires the absence of secondround effects.
Negatiivse baasefekti ÜTHI-inflatsiooni vähendav mõju oleneb aga täielikult nafta ja toiduainete edasiste hinnašokkide puudumisest ning ÜTHI teiste komponentide mõõdukast arengust, mis eelkõige nõuab teiseste mõjude puudumist.
factors (see Box 5).
Töödeldud toiduainete aastane hinnamuutus kasvas samaaegselt mõne põllumajandustoorme hindade suure tõusuga maailmaturul, mille põhjus peitus nii ajutistes kui ka struktuurilistes tegurites (vt taustinfo 5).
The “bread and cereals” and “milk, cheese and eggs” sub-components were the most affected.
Mõju oli kõige tugevam leiva ja teravilja ning piima, juustu ja munade alamkomponentidele.
increased at a sustained pace in 2006, continued to record heightened annual rates of growth in 2007.
Liha hinnad, mis olid 2006. aastal pidevalt tõusnud, saavutasid 2007. aastal rekordilise aastakasvu.
In part, this development reflected the price increases in global markets of animal feed and other input costs.
Osaliselt peegeldas see areng sööda- ja teiste sisendkulude hinnatõusu maailmaturul.
A major contribution to the rise in HICP inflation in late 2007 came from processed food prices, which started to rise at stronger rates towards the end of the summer.
ÜTHI-inflatsiooni tõusu mõjutasid 2007. aasta lõpus oluliselt töödeldud toiduainete hinnad,
Non-energy industrial goods prices rose by 1.0% in 2007, a higher rate than in previous years.
Tööstuskaupade (v.a energia) hinnad tõusid 2007. aastal 1,0%, s.o rohkem kui varasematel aastatel.
This acceleration mainly reflected the effects of the VAT increase in Germany, the input cost pressures signalled by domestic producer prices for consumer goods, and the fact that capacity utilisation in the manufacturing sector stood around historically high levels throughout the whole year.
See hinnatõus peegeldas peamiselt käibemaksumäära tõusu Saksamaal, sisendkulude
increased markedly at the beginning of 2007, mostly influenced by the VAT increase in Germany, and remained at elevated levels throughout the year.
Teenuste hinnainfl at-sioon tõusis märgatavalt 2007. aasta alguses, peamiselt käibemaksumäära tõstmise tõttu Saksamaal, ning püsis kogu aasta jooksul kõrge.
This indicator was affected by the German VAT increase at the beginning of the year.
Seda näitajat mõjutas käibemaksumäära tõstmine Saksamaal aasta alguses.
It remained stable at 1.9% from February to July 2007 and then started to move upwards again in August, mainly because of strong increases in processed food prices.
Veebruarist kuni juulini püsis ÜTHI-inflatsioon töötlemata toiduainete ja energia komponenti arvestamata stabiilselt 1,9% tasemel ning hakkas seejärel augustis peamiselt töödeldud toiduainete tugeva hinnatõusu tõttu taas tõusma.
By the end of the year, HICP inflation excluding unprocessed food and energy had reached 2.3%, the highest level since end-2002.
Aasta lõpuks ulatus näitaja 2,3%ni, mis on kõrgeim tase alates 2002. aasta lõpust.
While the annual average growth rate of the overall HICP was broadly stable in 2007, the annual growth rate of the HICP excluding the volatile unprocessed food and energy components increased to 2.0% in 2007 from 1.5% in the previous two years.
Üldise ÜTHI-inflatsiooni keskmine aastakasv oli 2007. aastal üldjoontes stabiilne, kuid kui
Box 5
Taustinfo 5
FOOD PRICE INFLATION IN THE EURO AREA
TOIDUHINDADE INFLATSIOON EUROALAL
Food price inflation increased sharply in the euro area in the second half of 2007, at both the producer and consumer level.
Toiduhindade inflatsioon kiirenes euroalal 2007. aasta teises pooles järsult nii tootja kui ka tarbija tasandil.
Producer prices of food products and beverages rose by 4.5% on average in 2007, the highest rate for more than six years.
Toidukaupade ja jookide tootjahinnad tõusid 2007. aastal keskmiselt 4,5%, mis on kiireim tõus rohkem kui kuue aasta jooksul.
HICP food prices rose by 4.3% in December 2007, up from 2.4% on average in 2006.
ÜTHI toiduhinnad tõusid 2007. aasta detsembris 4,3% võrreldes 2006. aasta 2,4%ga.
The increase in HICP food prices was mainly driven by the processed food component.
ÜTHI toiduhindade kasvu suunas peamiselt töödeldud toiduainete komponent.
Within this component, the prices of cereals and bread and those of milk, cheese and eggs rose particularly sharply (see Chart A).
Selles komponendis tõusid eriti järsult teravilja ja leiva ning piima, juustu ja munade hinnad (vt joonis A).
Food prices played an important role in the rise in overall HICP inflation in the second half of 2007.
Teisel poolaastal mõjutasid toiduhinnad oluliselt üldise ÜTHI-inflatsiooni tõusu.
This box considers the potential factors driving movements in food price inflation in the euro area and discusses the outlook.
Käesolevas taustinfos vaadeldakse euroala toiduhindade inflatsiooni suunanud tegureid ja käsitletakse tulevikuväljavaadet.
The rise in food price inflation in the euro area largely reflects global factors.
Joonis A Töödeldud toiduainete hindade osakaal aastases ÜTHI-inflatsioonis
The prices of several
(protsendipunktides)
Chart A Contributions of processed food prices to annual HICP inflation agricultural commodities, such as cereals and oilseeds, increased sharply in global markets in 2007 (see Chart B).
Euroala toiduhindade inflatsiooni kiirenemine peegeldab suures osas ülemaailmseid tegureid. Mitmete põllumajanduslike toormeliikide, nagu teravilja ja õliseemnete hinnad kerkisid maailmaturgudel 2007. aastal järsult (vt joonis B).
(percentage points) milk, cheese and eggsbread and cerealssugar, jam, honey, chocolate, confectioneryothers
Mitmed põllumajanduslikud toorained, nagu näiteks teravili ja õliseeme, kallinesid maailmaturul 2007. aastal järsult (vt joonis B).
Chart B Developments in food and tropical beverage prices
Joonis B Toidu ja troopiliste jookide hindade areng
(monthly data in USD; index: average 2000 = 100) cereals oilseeds and oil beverages, sugar and tobacco
(kuuandmed, USD; indeks: 2000 = 100) teraviljatooted õliseemned ja õli joogid, suhkur, tubakas
Underscoring the global nature of the food price shock, food prices increased simultaneously in several major economies outside the euro area in 2007.
Toiduhinnad tõusid 2007. aastal samaaegselt mitmes arenenud riigis väljaspool euroala, rõhutades toiduhindade šoki ülemaailmset mõõdet.
Furthermore, the food price components that contributed most to euro area inflation (such as cereals and dairy products) also rose in these economies, suggesting that a common shock lay behind the price increases.
Peale selle kallinesid nendes riikides just need toiduained (nt teravilja- ja piimatooted), mille osa euroala inflatsioonis oli suurim, viidates hinnatõusu taga peituvale ühisele šokile.
Within the euro area, the impact of the global food price shock on prices in individual euro area countries differed considerably in terms of both speed and size.
Euroala riikide lõikes erines ülemaailmse toiduhindade šoki mõju oluliselt nii mõju avaldumise kiiruse kui ka ulatuse poolest.
For example, the annual rate of increase of HICP processed food excluding tobacco in 2007 ranged from 5.7% in Slovenia – the highest rate within the euro area – to 0.7% in France and 0.8% in Finland, where the rate was significantly below the euro area average (see the table).
Näiteks ÜTHI töödeldud toiduainete (v.a tubakas) aastakasv oli Sloveenias 2007. aastal 5,7%, mis on euroala riikide hulgas suurim tõus, Prantsusmaal aga 0,7% ja Soomes 0,8% ehk oluliselt vähem kui euroalal keskmiselt (vt tabel).
More recent data show stronger processed food price inflation in the latter two countries.
Uuemad andmed näitavad kahes viimases riigis suuremat töödeldud toiduainete hinnainflatsiooni. atsiooni.
HICP processed food excluding tobacco across euro area countries
Töödeldud toiduainete (v.a tubakas) ÜTHI euroala riikides
Weights 2007
Kaalud 2007
Averages 2006
Keskmised 2006
2007 Dec.
2008 jaan
Belgium Germany Ireland Greece Spain France Italy Luxembourg The Netherlands Austria Portugal Slovenia Finland
Belgia Saksamaa Iirimaa Kreeka Hispaania Prantsusmaa Itaalia Luksemburg Madalmaad Austria Portugal Sloveenia Soome
Sources: Eurostat and ECB calculations.
Allikad: Eurostat ja EKP arvutused.
Looking ahead, the outlook for both world and domestic food prices remains highly uncertain.
Toiduainete jaeturud on riikides tavaliselt segmenditud.
base effects affecting the energy component.
Nii maailmaturu kui ka euroala toiduhindade väljavaade püsib väga ebakindel.
From September 2007 higher annual rates of energy producer price growth – pushed up by oil price increases and base effects – and food producer price growth led to an increase in producer price inflation.
Peale selle olenevad toiduhinnad mitmetest raskesti ennustatavatest teguritest, sealhulgas tehnoloogia arengust ja võimalikest muutustest energiapoliitikas.
In December 2007 producer price inflation stood at 4.3%.
Üldiselt ohustavad toiduhindu tõusuriskid.
LOWER AVERAGE PRODUCER PRICE INFLATION BUT UPWARD PRESSURE TOWARDS THE END OF 2007Producer price inflation declined in the first part of the year, mainly on account of base effects from the energy component, and rose thereafter, pushed up by energy and food price developments.
MADALAM KESKMINE TOOTJAHINNA INFLATSIOON, KUID TÕUSUSURVE 2007. AASTA LÕPUSTootjahinna inflatsioon alanes esimesel poolaastal peamiselt energiakomponendi baasefekti tõttu ning tõusis seejärel energia ja toiduainete hindade arengu mõjul.
The annual growth rate of industrial producer prices excluding construction and energy declined somewhat in the course of the year, but remained at elevated levels.
Alates 2007. aasta septembrist suurendasid tootjahinna inflatsiooni energia tootjahindade suurem aastakasv, mida mõjutasid naftahinna tõus ja baasefekt, ning toiduainete kõrgemad tootjahinnad.
This development reflected different patterns in the main components (see Chart 26).
2007. aasta detsembris oli tootjahinna inflatsioon 4,3%.
The annual rate of change in industrial producer prices (excluding construction) in the euro area was 2.8% in 2007, considerably lower than in the previous two years.
Euroala tööstustoodangu (v.a ehitus) tootjahindade aastamuutus oli 2007. aastal 2,8% – oluliselt väiksem kui kahel eelmisel aastal. Tootja-
Chart 26 Breakdown of industrial producer prices
Tööstustoodangu (v.a ehitus ja energia) tootjahindade aastakasv vähenes aasta jooksul mõnevõrra, kuid püsis siiski kõrge.
(annual percentage changes; monthly data) energy (left-hand scale)industry excluding construction (right-hand scale)intermediate goods (right-hand scale)capital goods (right-hand scale)consumer goods (right-hand scale)
(aastane muutus protsentides; kuised andmed) energia (vasak telg)tööstus, v.a ehitus (parem telg)vahekaubad (parem telg)kapitalikaubad (parem telg)tarbekaubad (parem telg)
0 0 The annual rate of growth of intermediate goods prices continued to slow down gradually over the course of 2007, declining to 3.5% in December from a peak of 6.5% in August 2006.
Vahekaupade hindade aastakasv jätkas 2007. aasta jooksul järkjärgulist aeglustumist ning oli detsembris 3,5% võrreldes 2006. aasta augusti 6,5%ga.
In the first part of the year intermediate goods prices were still affected by upward pressure from higher prices of industrial raw materials, which constitute their main drivers.
Esimesel poolaastal mõjutas vahekaupade hindu endiselt tööstustooraine kõrgemate hindade tõususurve, mis ongi vahekaupade hindade peamine mõjur.
The subsequent decline in industrial raw materials prices on world markets, together with the appreciation of the euro, dampened price developments in many parts of the intermediate goods sector.
Seejärel tööstustooraine hinnad maailmaturul langesid ning koos euro kallinemisega pärssis see hindade arengut mitmes vahekaupade sektori osas.
Manufacturers of food-related items experienced strong price increases in the third quarter of the year in the wake of surging prices for some agricultural commodities in world markets (see Box 5).
Toiduainetega seotud kaupade tootjad kogesid kolmandas kvartalis suurt hinnatõusu mõne põllumajandustoorme artikli kerkivate hindade tõttu maailmaturul (vt taustinfo 5).