natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The figures span a very wide range, simply because it is extremely difficult, for example, to measure the impact of air pollution.
Kasu-uuring toob välja laienemise tegelikumõju nii kandidaatriikidele kui Euroopale tervikuna: keskkonnakaitse tõhustamisega kaasnevad kulud on suured, aga ilmselgelt suur onka kasu.
Inthe same way, it is almost impossible to give a monetary value toa human life.
Uuring näitab ka, et kandidaatriikidekodanikud oskavad seda kasu hinnata – keskkonnaküsimused lähevad neile korda.
Further informatione-mail: pierre.schellekens@cec.eu.int
Samuti on peaaegu võimatu anda rahalist väärtust inimelule.
The benefit study is available in the Internet http://europa.eu.int/comm/environment/enlarg/ benefit.htm
ELliikmesriikide kogemuse põhjal on keskkonnaregulatsioonid, majanduskasv ja tootlikkus sageli positiivses seoses.
> Enlargement : state of play The big push to raise standards
Jōupingutus standardite tōstmiseks
This year's Regular Reports on the candidates’progress towards accession show that all negotiatingcountries have made substantial progress in meetingthe accession criteria.
Tänavused regulaararuanded kandidaatidearengust lütumise suunas näitavad, et kōikläbirääkimistel osalevad rügid on oluud edukadlütumistingimuste täitmisel.
Up to ten countries can becomenew Member States by 2004.
Kuni kümme rükivōivad 2004. aastaks saada EL lükmeks.
he candidates’ achievements are, in
andidaatide saavutused on paljuski ooda-
Country by country
K tust suuremad.
T many respects, beyondexpectations.
väärsed keskkonnaalased edusammud.
❚ Bulgaria
Eesti
And, contrary toconcerns raisedatthe beginning of theaccessionnegotiations, environmenthasnot beensacrificed onthe altar of gener-al, geopolitical considerations.
Peatükk avatud: detsembris 1999Seisund: ajutiselt suletud juunis 2001Kokku lepitud üleminekumeetmed:
Clearly, bothinthe run-upto2004andafter accession, the candidates must con-tinue efforts tostrengthentheir capacityforadministration, monitoring andenforcement.
Selge on see, et nii liitumiseni jäänud aastatelkui peale liitumist peavad kandidaadid jätkuvalt jõupingutusi tegema oma administreeri-mis-, seire- ja rakendamisvõime tugevdamiseks.
Butthe provisional closureof environmentnegotiations withseven,and soon nine countries shows that manyobstacles have been overcome, transposi-tion andimplementationschedules havebeenclarified, andpriorities for furtheraction established.
Kuid keskkonnaläbirääkimiste ajutinelõpetamine seitsme, peatselt üheksa riigiganäitab, et paljud takistused on ületatud, ülevõtmise ja rakendamise ajakavad ning edaspidise tegevuse prioriteedid paika pandud.
The chapter has been provisionally closedwith Cyprus, the Czech Republic, Estonia,Hungary, Lithuania, Poland and Slovenia.Negotiations are ongoing withall othercountries except Romania, wherethechapter will be opened under the Spanish Presiden cy.
Üleminekumeetmeid ei ole kehtestatud õigusaktide ülevõtmisele, raamseadusandlusele(õhk, jäätmed, vesi, mõju hindamine, ligipääsinformatsioonile), looduskaitsele ega siseturupõhiaspektidele.
Chapter opened: December 1999Status: provisionally closed in July 2001Transitional arrangements agreed on: > recovery targets of packaging wasteuntil 2005 > treatment of urban wastewater until 2012 > one year derogation on sulphurcontent of certain liquid fuels ❚Czech Republic
Peatükk on ajutiselt suletud Küprose, Tšehhi Vabariigi, Eesti, Ungari, Leedu, Poola ja Sloveeniaga. Läbirääkimised jätkuvad teiste riikidega peale Rumeenia, peatükk kellega avatakse Hispaania eesistumisperioodil.
Also,transitional measures do not apply to newinstallations, inline withthe EU positionthatall newinvestments shouldcomplywithenvironmental laws (the acquis).Hence, transitional periods will allowthefuture Member States todeal withthelegacy of the pastbutnottoattractnewinvestments withlower environmentalstandards.
Peatükk avatud: detsembris 1999Seisund: ajutiselt suletud juulis 2001Kokku lepitud üleminekumeetmed: > pakkejäätmete taaskasutamine 2005. aasta- Nendel juhtudel, kui peatükk on ajutiselt suletud, on keskkonnaseaduste ülevõtmise jarakendamise ajakavad paika pandud, hõlmates administratiivse suutlikkuse tugevdamisekavasid.
But following negotiation, clarifica-tionandsubstantial additional effortontheir part, several of these requests werewithdrawn.
ni > linnade heitvee puhastamine 2012. aastani > üheaastane mööndus teatud vedelkütuste väävlisisalduse puhul
Incases where the chapter has beenprovisionally closed, the schedules fortranspositionandimplementationofenvironmentlaws have beenfully clarified, including plans for strengtheningadministration.
Kuid pealeläbirääkimisi, selgitustööd ning nendepoolsetainelist lisapingutust kõrvaldati mitmed neisttaotlustest.
Chapter opened: December 1999Status: provisionally closed in June 2001Transitional arrangements agreed on: > recovery and recycling of packagingwaste until 2005 > treatment of urban wastewater until 2010 Page 11
2006. aastani > linnade heitvee puhastamine 2009. aastani
> shipment of waste until 2007 > treatment of urban wastewater until 2015 > discharge of dangerous substances intosurface water until 2007 > integrated pollution prevention andcontrol until 2010 (instead of 2007 for Member States) > health protection of individuals inmedical exposure to ionising radiationuntil 2006
Kokku lepitud üleminekumeetmed: > pakkejäätmete taaskasutamine ja töötlemine2007. aastani > linnade heitvee puhastamine 2015. aastani > integreeritud saaste vältimine ja kontroll2010. aastani (versus2007 liikmesriikidel) Tšehhi Vabariik
Chapter opened: November 2000Status: provisionally closed in June 2001Transitional arrangements agreed on: > emissions of volatile organiccompounds from the storage of petroluntil 2007 > recovery and recycling of packagingwaste until 2006 > treatment of urban wastewater until 2009 ❚ Slovenia
Peatükk avatud: detsembris 1999Seisund: ajutiselt suletud juunis 2001Kokku lepitud üleminekumeetmed: > pakkejäätmete taaskasutamine ja töötlemine2005. aastani > linnade heitvee puhastamine 2015. aastani > õhusaaste suurtest põletusseadmetest2005. aastani > ohtlike jäätmete põletamine 2005. aastani Rumeenia
Chapter opened: December 1999Status: provision ally closed in March 2001 Transition al arrangements agreed on: > recovery and recycling of packagingwaste until 2007 > treatment of urban wastewater until2015 > integrated pollution prevention andcontrol until 2010 (instead of 2007 for Member States) ❚ Slovakia
Peatükk avatud: juunis 2001 Seisund: avatud Taotletud üleminekumeetmed: > bensiini ja diiselkütuse kvaliteet > lenduvate orgaaniliste ühendite emissioonid bensiini ladustamisel > pakkejäätmete taaskasutamine ja ümbertöötlemine ning lisamööndus pakkejäätmetele kehtestatud normide osas > linnade heitvee puhastamine > ohtlike ainete pinnavette laskmine > joogivee kvaliteet > integreeritud saaste vältimine ja kontroll > õhusaaste suurtest põletusseadmetest > suurõnnetuse riskide kontroll > osoonikihti kahjustavate ainete kontroll > mööndus metsikute lindude kaitse osas Peatükk avatud: märtsis 2001Seisund: ajutiselt suletud Kokku lepitud üleminekumeetmed: > lenduvate orgaaniliste ühendite emissioonid bensiini ladustamisel 2007. aastani > linnade heitvee puhastamine 2015. aastani > ohtlike ainete pinnavette laskmine 2006.aastani > integreeritud saaste vältimine ja kontroll2011. aastani > õhusaaste suurtest põletusseadmetest2010. aastani > ohtlike jäätmete tuhastamine 2006. aastani Poola
Better managementfor coastal zones
Rannikualade parem majandamine
Adopted last year, the European Strategy for Integrated Coastal Zone Management isdesigned to look after coastal areas in the European Union.
Möödunud aastal vastu võetud Euroopa rannikuvööndi Integreeritud majandamisestrateegia peab tähelepanu pöörama Euroopa Liidu rannikualadele.
The European Commission istaking steps at EU-level to implement the strategy, but these steps need to be complemented by local, regional and national action inside Member States.
Euroopa Komisjonon EL tasandil astunud samme strateegia elluviimiseks, kuid neid peaks täiendamakohalik, regionaalne ja riiklik tegevus liikmesriikides.
Implementing the European strategy
Samal ajal toetab ELuuringute raamprogramm teadusprojekte, etpakkuda rannikuvööndite majandajatele vajalikku infot.
❚Ensuring flexible managementas part of an ongoing process
Lisaks avaldas Keskkonna Peadirektoraat hiljuti ICZM sotsiaalmajanduslikkukasu hindava uuringu tulemused ja on käivitamas ranniku erosiooniga seotud suurt projekti.
Implementation implies the need for actionatlocal andregional levels, designedaccording tolocal andregional condi-tions.
Lisaks sarnase eriteabe jagamisele rannikuvööndi majandajatele on Euroopa Komisjonlaiale avalikkusele teinud voldiku, mis selgitab rannikuvööndi integreeritud majandamisestrateegia väljakutseid ja eesmärke.
Inthis respect, the EU cancon-tribute best by encouraging andsupport-ing local actors throughthe supply ofinformation, including informationcon-cerning best practice.
Voldik Rannikuvööndid ELtähelepanu keskmesonolemas kõigis ELkeeltes, kavandamisel onka temaatiline video.
❚Mobilizing the support andinvolvement of all relevantadministrative bodies
Euroopa rannikuvööndi integreeritud majandamisestrateegia
❚Using a combination of instruments including fishers andaquaculture producers, the energy industry, shippers andports operators, the tourismtrade, localresidents… andanyone else whousescoastal areas andtheir resources. Withsuchawiderangeof activities, theresources of our coastal zones are underconstantpressure.
Euroopa Komisjoni rannikuvööndi integreeritud majandamise strateegia esitlusprogrammist aastatel 1996—1999 saadud kogemusedaitasid ülaltoodud põhimõtteid määratleda.Programm tõi esile tõiga, et paljud rannikuvööndi probleemid seonduvad institutsiooniliste küsimustega, nagu koordineerituse puudumine kohalike võimude vahel.
Inmany areas, waterquality (and quantity) is threatened, natural habitats are disappearing, and coastlines are suffering fromacceleratedero-sion.
Rannikuvööndeid puudutavate füüsiliste, bioloogiliste, sotsiaalsete ja majandusküsimuste seotusetõttu probleemide tükikaupa lahendamine tavaliselt nurjub.
As thephysical andbiologicalresources of the coastal zones degrade,the opportunities for sustainable economic activityarealsoreduced, andsocial conditions decline.
Parim lahendus on kõikehõlmav lähenemine rannikuvööndite ja nenderessursside majandamisele, mis põhineb kohalike tingimuste ja nende dünaamika täielikul mõistmisel.
The European Strategy for Integrated Coastal Zone Management
Euroopa strateegia elluviimine
Financing for innovative actions relatingtocoastal zones is available th rough the LIFE - Environment Programme, as well asinthe context of INTERREGIII.
Kirjeldatud probleemide lahendamiseks kuulutas Euroopa Komisjon möödunud aastalvälja Euroopa strateegia rannikuvööndi paremaks majandamiseks.
In parallel, the EU's researchframework programme is supporting scientific projectstoprovide the informationneededbycoastal zone planners and managers.
Strateegia põhinebmitmetel rannikuvööndi integreeritud majandamise (ICZM) põhimõtetel:
Toaddress these problems, the Commis-sionlastyear an n oun ced a European strategy for promoting better management of the coastal zones.
Strateegia eesmärgiks on ka paljude rannikuvööndit mõjutavate ELpoliitikate sidususe jakooskõla parandamine.
This strategy isbasedaroundaseries of principles for Integrated Coastal Zone Management (ICZM):
Ujumisvee direktiivieesseisev korrigeerimine, samuti ühtse kalanduse poliitika läbivaatamine pakuvad võimalusi soodustada integreeritud lähenemist Euroopa rannikuvöönditele.
❚Taking a broadapproach(thematicallyand geographically)
laiapõhjaline lähenemine (nii temaatiliseltkui geograafiliselt) pikaajaline perspektiiv
As well as offering this specific informa-tiontocoastal zone managers, the Com-missionhas producedabookletfor thegeneral public explaining the challengesand objectives of Integrated Coastal Zone Management .
Elluviimine viitab vajadusele tegutseda kohalikul ja regionaaltasandil, arvestades kohalikke ja regionaalseid tingimusi.
This EU focus oncoastalzonesbookletis available inall EU lan-guages, anda video onthe coastal zonesis also planned.
Sellega seosessaab ELkõige rohkem ära teha kohalikke võime julgustades ja toetades, jagades teavet –ka parima toimimisviisi kohta.
As another componentof the strategy,the Commissionis working toimprovethe coherence andconsistency of the many EU policies thataffectcoastalzones.
Vahepeal on mitmes liikmesriigis juba arutatud ICZM põhimõtete rakendamist.
The upcoming revisionof the Bath in g Water Directive, as well as therevision of the Common Fisheries Policy,both offer opportunities for promoting anintegratedapproachtothe coastal zonesof Europe.
Protsessjätkub kindlasti ka Hispaania eesistumisajal,mil on tehtud ettepanek korraldada ELtasan-dil kohtumine kõigi liikmesriikide rannikuvööndite majandamise eest vastutavate ametkondade vahel.
Development of nationalstrategies
Nendes peaks hindama rannikuvööndite majandamist mõjutavaid tegureid, õigusakte ja institutsioone.
The Commission 's dem on stration on ICZM illustrated the importance of stake-holder participationin good coastal zonemanagement.
Komisjoni-poolne ICZM esitlus näitas, kuioluline on huvirühmade osalemine rannikuvööndi hea majandamise jaoks.
So, while important, actionby the administrations is notenough.
Seega: kuigiadministratsioonide tegevus on oluline, sellest ei piisa.
Inorder tofindsustainable andequitableapproaches tothemanagementof acoastal zone, all of the major coastalresource user-groups inthe area needtobe involved: the fishers andaquacultureproducers, the energy providers, the ship-pers andports operators, the tourismindustry, the local residents, the tourists...and you?❚ mentissuedits Opinionon5July, sup-porting the proposed Recom m en dation , but callin g for several amendments.
Et leida säästev ja erapooletu lähenemisviis rannikuvööndite majandamisele,on vaja kaasata kõik tähtsamad rannikuressursi kasutajagrupid: kalurid ja kalakasvatajad, energiatootjad, kaubavedajad ja sadamakorraldajad, turismitööstus, kohalikud elanikud… Kas teid ka?
For this reason, the Commissionhas pro-poseda European Parliam ent and Council Recommendationtoinvite the Member States toimplementthe principles ofgoodcoastal zone management, throughthe development of national ICZM strategies.
Komisjoni ettepanek on tänaseks läbinudkaas-otsustusprotsessi esimese etapi. Euroopa Parlament avalikustas oma arvamuse 5.juulil, toetades üleskutset, kuid nõudes kamitmeid muudatusi.
These should be based on a stocktak-ing of the mainactors, laws andinstitu-tions thatinfluence the managementoftheir coastal zones.
29. oktoobril, töötanudnii Rootsi kui Belgia eesistumise all, jõudis Nõukogu poliitilise kokkuleppeni ettepanekut puudutava ühisseisukoha osas.
Further informationwww.europa.eu.int/comm/environment/iczm/home.htm or contact Claude Rouam atclaude.rouam@cec.eu.int
Ei Nõukogu ega Komisjon usu sellise õigusraamistiku tõhususse.
The Commission 's proposal has nowpassedthroughthe firstphase of the co-decisionprocess. The European Parlia-
Seega läheb kogutekst Parlamenti teisele lugemisele, lootuses etkokkuleppele jõutakse vajaduseta ametlikulepitusmenetluse järele.
Inthe meantime, discussionis alreadyunderway withinseveral Member Statesaboutimplementing the principles of ICZM.
Võite ka ühendust võtta Claude Rouam'igae-posti aadressil: claude.rouam@cec.eu.int
Changing our waysfor the better
Muudame kurssi parema tulemuse nimel sed ja noored.
The European Commission’s Environment DG is organisinga second Green Week in April 2002.
Euroopa Komisjoni Keskkonna Peadirektoraat organiseerib teise Rohelise nädala aprillis 2002.
The competi-tionsections are painting, poetry, photography andspeechwriting.
Õpilasdelegaadid haridusasutustest üle Euroopa Liidu arutlevad päevakajalistelkeskkonnateemadel, mis on kõne all liikmesriikide keskkonnaministrite kohtumistel.
ow can we – citizens, businesses, pol-
uidas saame meie – kodanikud, ettevõt-
Green Week conference
Rohelise nädala konverents
H icy-makers, authorities, young peo-
K jad, poliitikud, võimukandjad, noored ja
On 19 April, a special Environment Youth Council will take place.
Rohelise nädala konverentsi ja näituse organiseerivad Euroopa Komisjoni Keskkonna Peadirektoraat ning Ühtne Tõlke- ja Konverentsiteenistus.
ple andother stakeholders – helpmakethe world a more environmentally friend-ly and healthy place tolive in? On 15-19April 2002, Green Week participan ts willbe answering this question by participat-ing in numerous seminars and workshopsand visiting afascinating array of exhibition stands.
Tekst: Tiina Multasuo teised huvirühmad – muuta maailma keskkonnasõbralikumaks ja tervislikumaks elupaigaks? 15.—19. aprillini 2002 vastavad Rohelisel nädalal osalejad sellele küsimusele,osaledes arvukatel seminaridel ning külastades huvitavaid näitusi.
The seminars and workshopswill focus on the following themes:
Seminaridel käsitletakse järgmisi teemasid.
The opening sessionwill introduce thethemes for discussion during Green Week.During the parallel sessions andinformaldiscussions, youthrepresentatives willbring their environmental concerns tothe negotiating table and challenge Environment Commissioner Margot Wallström and other Green Week2002partici-pants tofindsolutions tothe problemsand to point the way ahead.
Avaistung annab ülevaate teemadest, mis tulevad Rohelisel nädalal arutusele. Kõrvalistungitel ja töövälistes aruteludes toovad noorte esindajad oma keskkonnamured läbirääkimistelaua taha ning esitavad keskkonnavolinik Margot Wallström'ile ja teistele Roheliselnädalal 2002 osalejatele väljakutse lahendadaprobleemid ja näidata tulevikusuundi.
❚Children's environment and health
Säästlik tarbimine ja tootmine
❚Sustainable consumption andproduction
Tulemused saavad aluseks ühise tee leidmiseletulevikus.
Text by Tiina Multasuo
Säästva arengu maailma tippkohtumine
❚World Summit on Sustainable Development
Rohelise nädala näitus
Theresults will provideaspringboardfor establishing acommonway forward.
Üksikasjalikum info Rohelise nädalakohta http://europa.eu.int/comm/environment/ greenweek/index.htm
❚Natura 2000 - from vision to reality
Natura 2000 – nägemusest tegelikkuseni
For more information on Green Week
Näitusel tutvustatakse edukamaid keskkonnaalgatusi ja -projekte, mis on toimunud neljas teemavaldkonnas.
Website: http://europa.eu.int/comm/environment/greenweek/index.htm
Üllatusi pakuvad eriväljapanekud väljaspoolkonverentsi toimumiskohta.
Inaddition, there will be some specialexhibits tosurprise Green Week participan ts, outside the conference site.
Rohelise nädala üritusednoortele
Or e-mail us at: env-greenweek@cec.eu.int
Võite saata ka elektronkirja aadressil: env-greenweek@cec.eu.int
> Materials Youngpeople in mind
Noortele mõeldes
One of the European Commission Environment DG’s majorpriorities is to reach out to young people, hear their views,and involve them in environmental issues.
Euroopa Komisjoni Keskkonna Peadirektoraadi peamisi prioriteete on luua side noortega, kuulata ära nendeseisukohad ning kaasata nad keskkonnaküsimustearutellu.
New materials will play a part.
Uutel materjalidel on siin oma osa.
Thewebsite– already accessible in English – will soonbe available inall 11EU official languages.
t tõsta lastes ja noortes keskkonnatead- konna võrgustikuga, peatselt lisandub kaksseiklusmängu.
You can find the website Environment for Young Europeans athttp://europa.eu.int/comm/environment/youth/index_en.html
Veebilehekülg Environment for Young Euro-peans(Keskkond noortele eurooplastele) onkättesaadav aadressil: rektoraadi kampaania raames praegu ette raamatuid ja audio-videomaterjale, mis on suunatud erinevatele vanusegruppidele ningmõeldud kasutamiseks nii kodus kui koolis.
Withabright, bolddesignand accessible format, the website focusesinitially onthe four themes of air, water,waste andnature.
Audiovisuaalsed materjalid ning esitleb vägagi omapäraselt ja atraktiivselt.
Others will be addedlater.
Kättesaadav alates märtsist.
Other materials include adocumentaryvideo focusing on the Sixth Environment Action Programme , entitled Our Future,Our Choice, andanillustratedstorybookfor younger children aged 6-10.
Uut keskkonnateemalist veebilehte, millesihtgrupiks on 12—18-a. noored, esitles jaanuari keskel Euroopa keskkonnavolinik Margot Wallström.
Let me tellyou a secret about the environmentaims toraise awareness andincrease knowledgeaboutenvironmental issues ineverydaylife.
Erksa ja julge kujunduse ningmugava formaadiga lehekülg käsitleb esialgunelja teemat: õhk, vesi, jäätmed ja loodus.Teemadele oodatakse lisa.
Ittells the story of Tom, a little boywhois accidentally leftona landfill site,and of the fox Lila who helps him back tohis mother.
Lisaks kõige olulisema teabe pakkumisele nendes valdkondades on noortel võimalik tutvuda interaktiivsete lehekülgedega ning süveneda konkreetsetesse probleemidesse, nagu kasvuhooneefekt,ohustatud loomaliigid ja merekeskkonnasaastumine.
Ontheir way, they meetthekeeper of the landfill, who tells them someof his secrets...
Lugu räägib väikesestpoisist Tomist, kes jäetakse kogemata prügimäele, ja rebasest nimega Lila, kes aitab taltagasi ema juurde pääseda.
The mainenvironmentalthemes such as air pollution and waste disposal are incorporated in the story.
Oma teel kohtavad nad prügimäe valvurit, kes usaldab neilemõned oma saladused… Jutu sisse on põimitud põhilised keskkonnateemad, nagu saastatud õhk ja jäätmekäitlus.
Materials are available from:
Materjalid on kättesaadavad:
In their own words
Oma sõnadega
A testsectionallows young people tocheck their knowledge of environmentalissues through a series of multiple-choicequestions and wordgames.
Testide osa võimaldab noortel kontrollidaoma keskkonnaalaseid teadmisi valikvastustega küsimuste ja sõnamängude abil.
Another feature, designed very much with classroominitiatives in mind, proposes group activities and projects around each theme.
Leheosa, mis loodud just klassitööd silmas pidades, põhineb temaatilistel rühmatöödel japrojektidel.
Set-ting up a seashore aquarium, studying thefood chain and making recycled paper areamong the ideas outlined.
Rannikule akvaariumi rajamine,toiduahela uurimine ja ümbertöödeldud jäätmetest paberi valmistamine on vaid mõnednäited.
The site alsosuggests actionyoung people cantakepersonally toprotectthe environment,suchas saving energyandrecyclingwaste.
Veebileht annab nõu, mida nooredsaavad ise ette võtta keskkonna kaitsmiseks:energiat säästa, jäätmeid ümber töödelda jm.
A secondpublication, outsoon, presentsyoungsters’ ownviews andconcernsabout the environment, in words and pictures.
Rohelise nädala2001 raames saatsid lapsed ja noored võistlustele tuhandeid pilte, fotosid, jutte ja kõnesid.
As part of Green Week2001, children
Roheline Teevalib neist parimad välja
Children’s
Lastele avatud uksed
Working togetherfor a better future
Koostööparema tuleviku nimel
Environment Commissioner Margot Wallström welcomed120 children from different EU countries to the Environment DG’s Brussels headquarters on 11 January, to talk abouttheir views on caring for the planet.
Keskkonnavolinik Margot Wallström tervitas Keskkonna Peadirektoraadi peakorteris Brüsselis 11. jaanuaril 120 last erinevatest EL riikidest, et kuulda nende arvamust meie planeedi heaolu kohta.
“ ow glad I am to see so many children
survet avaldada, et need elaksid keskkonnasõbralikumalt.
today.” The Commissioner saidher ownchildren hadshown her that young people are especially sensitive tothe worldaround them, and very good at pressuringgrown-ups tobe more environmentallyfriendly.
“len väga rõõmus, et teid on täna siia nii O palju kogunenud,” ütles keskkonnavoli- nik, kelle jaoks suhtlemine noorte eurooplastega on üks tähtsamaid ülesandeid.
are more vulnerable to the dangers of pol-lution,” she warned.
paneb nende tervisele lisakoormuse.
Soitis importantthatweadults create ahealthy environmentforeveryone – especially children– notjusttoday, but also for future generations.”
Seegaon oluline, et täiskasvanud kujundaksidtervisliku keskkonna igaühele, eriti lastele, jamitte ainult tänastele, vaid ka tulevastelepõlvkondadele.”