natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Under Article 11 of Regulation No 1049/2001, the Community institutions are required to make a document register available in electronic form.
Määruse nr 1049/2001 artikli 11 kohaselt peavad ühenduse institutsioonid tegema dokumendiregistri elektroonilises vormis kättesaadavaks.
The public register of Council documents, which has been operational since 1 January 1999, contains references to the Council documents entered in it via an automatic archiving system.
Nõukogu dokumentide avalik register, mis on funktsioneerinud alates 1. jaanuarist 1999, sisaldab viiteid nõukogu dokumentidele, mis on sisestatud automaatse arhiveerimissüsteemi abil.
Accordingly, all non-sensitive documents submitted to the Council or to one of its preparatory bodies which are to serve as a basis for deliberations, could influence the decisionmaking process or reflect the progress made on a given subject are automatically listed in the
Kõik nõukogule või mõnele selle ettevalmistavale organile edastatud dokumendid, mis ei ole tundliku sisuga ja mis on aluseks aruteludele, mis võivad mõjutada otsustamisprotsessi või kajastada saavutatud edusamme antud valdkonnas, lülitatakse automaatselt registrisse.
, the author specifies the references which may be register. In the case of sensitive documents 3permitted to appear in the register 4.
Tundliku sisuga dokumentide3puhul näitab nende autor ära viited, mida võib registrisse kanda.4
The register allows access to the full text of a large number of documents which, pursuant to Article 11 of Annex II to the Council's Rules of Procedure, must be made directly available to the public as soon as they have been circulated 5
Register võimaldab juurdepääsu suurele hulgale selliste dokumentide täistekstidele, mis tuleb vastavalt nõukogu kodukorra II lisa artiklile 11 teha üldsusele otseselt kättesaadavaks niipea, kui need on saadetud ringlusse5
These are documents in the following categories:
Sellised dokumendid kuuluvad järgmistesse kategooriatesse:
• provisional agendas for Council meetings and for its preparatory bodies (with the exception of certain bodies dealing with military and security questions);
• nõukogu ja selle ettevalmistavate organite istungite esialgsed päevakorrad (erandiks on teatud militaar- ja julgeolekuküsimustega tegelevate organite istungite päevakorrad);
• documents originating from a third party which have been made public by the author or with his agreement;
• kolmandate osapoolte dokumendid, mille nende autor on avalikustanud või mis on avalikustatud tema nõusolekul;
• in the legislative field, "I/A" and "A" item notes submitted to Coreper and/or the Council, as well as draft legislative acts, draft common positions and joint texts approved by the Conciliation Committee to which they refer;
• seadusandluse valdkonnas COREPERile ja/või nõukogule esitatud I/A- ja A-päevakorrapunktide märkused, samuti õigusaktide eelnõud, ühisseisukohtade eelnõud ja ühistekstid, mis on heaks kiidetud asjaomases lepituskomitees;
• any other text adopted by the Council which is intended for publication in the Official Journal;
• mis tahes muud nõukogus vastu võetud tekstid, mis on ette nähtud Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks;
• documents regarding a legislative act after a common position has been adopted, a joint text has been approved by the Conciliation Committee or a legislative act has been finally adopted;
• dokumendid, mis käsitlevad õigusakti pärast vastuvõetud ühisseisukohta, ühisteksti heakskiitmist lepituskomitees või lõplikult vastu võetud õigusakti;
• documents which have been made available in full to a member of the public who made an application.
• dokumendid, mis on taotluse esitanud isikule täielikult kättesaadavaks tehtud.
For the purposes of Regulation (EC) No 1049/2001, "sensitive documents" means documents classified as "CONFIDENTIEL", "SECRET" or "TRÈS SECRET/TOP SECRET".
Määruse (EÜ) nr 1049/2001 tähenduses on "tundliku sisuga dokumendid" sellised, mis on liigitatud kategooriasse "CONFIDENTIEL", "SECRET" või "TR_5S SECRET/TOP SECRET".
On this subject, see Article 9(1) of that Regulation.
Vt selle kohta nimetatud määruse artikli 9 lõiget 1.
See Article 9(2) and Article 11(2) of Regulation No 1049/2001.
Vt määruse nr 1049/2001 artikli 9 lõiget 2 ja artikli 11 lõiget 2.
In 2005, 77 832 documents were made available to the public via the register as soon as they had been circulated.
2005. aastal tehti registri kaudu üldsusele kättesaadavaks 77 832 dokumenti koheselt nende ringlusse laskmisel.
As of 19 January 2006, the register listed 697 111 documents (all languages taken together), of which 459 033 (65,8 % of those registered) were public, i.e. either available in downloadable format (422 297 documents in PDF or HTML format) or on request (36 736 documents in other formats).
19. jaanuari 2006. aasta seisuga oli registris 697 111 dokumenti (kõigis keeltes kokku), millest 459 033 (65,8 % registreeritutest) olid avalikud, s.t kättesaadavad kas allalaaditavas formaadis (422 297 dokumenti PDF või HTML formaadis) või taotluse alusel (36 736 dokumenti muus formaadis).
This represented an increase of 19,4 % on the number of documents appearing in the register in 2005 (583 713 in February 2005 against 697 111 at the beginning of 2006) and an increase of 19,3 % in the number directly accessible via the register (354 054 in February 2005 against 422 297 at the beginning of 2006).
See tähendab 19,4%list kasvu võrreldes 2005. aastal registrisse kantud dokumentidega (583 713 dokumenti 2005. aasta veebruaris ja 697 111 dokumenti 2006. aasta alguses) ja registris otseselt juurdepääsetavate dokumentide arvu peaaegu 19,3%list kasvu (354 054 dokumenti 2005. aasta veebruaris ja 422 297 dokumenti 2006. aasta alguses).
Moreover, in January 2006 the register contained 10 076 documents bearing the code "P/A" (i.e. partially accessible), including 1 302 which were accessible online (in PDF format)6.
2006. aasta jaanuaris sisaldas register 10 076 dokumenti koodiga "P/A" (s.t osaliselt juurdepääsetav), sealhulgas 1 302 elektrooniliselt kättesaadavat dokumenti (PDF formaadis)6. Enne 1. veebruari 2004
"P/A" documents registered before 1 February 2004 (from when all new documents classified as partially accessible have been directly available to the public via the register) are not usually downloadable but may be made available on request.
(millest alates on kõik osaliselt juurdepääsetavaks liigitatud uued dokumendid tehtud üldsusele registri kaudu otseselt kättesaadavaks) registreeritud "P/A" dokumente tavaliselt alla laadida ei saa, kuid taotluse alusel tehakse need kättesaadavaks.
In 2005, 259 106 different users logged on to the Council's public document register.
2005. aastal kasutas nõukogu dokumentide avalikku registrit 259 106 erinevat kasutajat.
The total number of visits increased by 15,7 % (1 064 039 visits in 2005 against 919 584 in 2004), representing more than 2 950 visits per day.
Külastuste koguarv kasvas 15,7 % (1 064 039 külastust 2005. aastal ja 919 584 külastust 2004. aastal), mis teeb rohkem kui 2 950 külastust päevas.
Consultations (in terms of number of screens viewed) totalled 5 470 970.
Konsultatsioonide (s.t vaadatud ekraanipiltide) arv kokku oli 5 470 970.
294 (original language) sensitive documents were produced in the period concerned, 48 classified as "SECRET UE" and 246 as "CONFIDENTIEL UE".
Vaatlusperioodi jooksul koostati 294 tundliku sisuga dokumenti (originaalkeeltes), millest 48 on liigitatud kategooriasse "SECRET UE" ja 246 kategooriasse "CONFIDENTIEL UE".
Of these, one "SECRET UE" document and 49 "CONFIDENTIEL UE" documents are mentioned in the register, in accordance with Article 9(2) and Article 11(2) of Regulation No 1049/2001.
Nendest on registris nimetatud ühte "SECRET UE" ja 49 "CONFIDENTIEL UE" dokumenti vastavalt määruse nr 1049/2001 artikli 9 lõikele 2 ja artikli 11 lõikele 2.
Under Regulation (EC) No 1049/2001, all applications for access to documents held by the Council concerning a matter relating to the policies, activities and decisions falling within the institution's sphere of responsibility must be given consideration, including applications relating to classified documents.
Määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaselt tuleb arvesse võtta kõiki taotlusi juurdepääsuks nõukogu dokumentidele, mis käsitlevad institutsiooni vastutusalasse kuuluva poliitika, tegevuse või otsustega seotud küsimusi, sealhulgas ka taotlusi, mis on seotud salastatud dokumentidega.
The processing of applications for access to classified documents requires thorough investigation by the relevant departments of the General Secretariat of the Council.
Salastatud dokumentidele juurdepääsutaotluste menetlemine nõuab põhjaliku uurimise läbiviimist nõukogu peasekretariaadi asjaomastes talitustes.
In 2005 the Transparency Department received and examined 755 applications for access to 593 such documents, 124 classified as "CONFIDENTIEL UE" and 469 as "RESTREINT UE".
Läbipaistvusega tegelev talitus sai ning vaatas 2005. aastal läbi 755 juurdepääsuavaldust 593 sellisele dokumendile, millest 124 kuulusid kategooriasse "CONFIDENTIEL UE" ja 469 "RESTREINT UE".
In order to conduct their examination Transparency Department officials systematically consult the authors/departments
Läbivaatuse teostamiseks konsulteerivad läbipaistvusega tegeleva talituse ametnikud süstemaatiliselt asjaomaste
Partial disclosure is practised in conformity with Article 4(6) of the Regulation.
Dokumendi sisu osaline avaldamine on kooskõlas määruse artikli 4 lõikega 6.
In 2005, the total number of documents partially released to the public increased 22,5% (please refer to the details on page 10).
2005. aastal kasvas osaliselt avaldatud sisuga dokumentide koguarv 22,5% (viidata leheküljel 10 esitatud üksikasjalikele andmetele).
Despite the often highly complex nature of the dossiers which have to be examined, the General Secretariat of the Council has been able to cope with the increasing associated administrative burden and to comply with the conditions and time-limits laid down by Regulation No 1049/2001.
Vaatamata läbivaadatavate toimikute sageli väga keerulisele iseloomule on nõukogu peasekretariaat saanud sellest tuleneva kasvava halduskoormusega hakkama ning on suutnud järgida määruses nr 1049/2001 sätestatud tingimusi ja tähtaegu.
It should be noted in this connection that the time-limit for replying is 15 working days, with a possible extension of a further 15 working days in duly justified cases, e.g. where the application concerns a very large number of documents.
Sellega seoses tuleks märkida, et vastamiseks ettenähtud aeg on 15 tööpäeva võimaliku pikendamisega veel 15 tööpäeva võrra asjakohaselt põhjendatud juhtudel, näiteks kui taotlus hõlmab väga suurt hulka dokumente.
In 2005 the average time for processing initial applications was 13 working days.
2005. aastal oli esialgsete taotluste menetlemise keskmine aeg 13 tööpäeva.
The Council Secretariat extended the time-limit in 15,5 % of initial applications but it is forced to use this option more frequently for confirmatory applications, which have to be examined by the Working Party on Information before being submitted to Coreper and the Council for adoption, each of these steps requiring some time.
Nõukogu sekretariaat pikendas tähtaega 15,5 % esialgsete avalduste puhul, kuid on sunnitud kasutama seda võimalust sagedamini kordustaotluste puhul, mis tuleb läbi vaadata informatsiooni töörühmas enne COREPERile ja nõukogule vastuvõtmiseks saatmist, sest kõik need etapid nõuavad aega.
As provided for in Article 4(6) of Regulation No 1049/2001, the Council routinely considers disclosing parts of requested documents.
Nõukogu kaalub taotletud dokumentide osalist avalikustamist regulaarselt vastavalt määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõikele 6.
This makes for greater openness, particularly in the legislative field.
See soodustab suuremat avatust, eelkõige seadusandluse valdkonnas.
Where a document is still subject to discussions within the Council or its preparatory bodies, and this document reflects the positions of delegations, the situation may arise that full release of the document can interfere with the proper conduct of the negotiations.
Kui dokumenti veel arutatakse nõukogus või selle ettevalmistavates organites ning kõnealune dokument peegeldab delegatsioonide seisukohti, võib tekkida olukord, kus dokumendi täielik avaldamine võib mõjutada läbirääkimiste nõuetekohast pidamist.
In such cases, the Council applies, as a general rule, Article 4(3) of the Regulation by granting access to the content of the preparatory documents while these are still being discussed, removing only the references to names of delegations.
Sellisel juhul kohaldab nõukogu üldjuhul määruse artikli 4 lõiget 3, võimaldades juurdepääsu arutlusel olevate ettevalmistavate dokumentide sisule, eemaldades ainult viited delegatsioonidele.
Interested parties can thus follow the progress of discussions without the institution's decisionmaking process being undermined.
Huvitatud osapooled võivad seega jälgida arutelude käiku, kahjustamata institutsioonide otsustamisprotsessi.
This practice does not, however, prejudice the possible application of other exceptions provided for in Article 4 of the Regulation.
Kõnealune toimimisviis ei piira siiski määruse artiklis 4 ette nähtud muude erandite võimalikku kasutamist.
As in previous years, in 2005 the Council Secretariat ran a series of training sessions 7 for Council staff responsible for document production in order to familiarise them with the procedures and practice to be followed as regards public access to documents.
Nii nagu eelmistel aastatel, korraldas nõukogu sekretariaat ka 2005. aastal koolituskursusi7 nõukogu töötajatele, kes vastutavad dokumentide koostamise eest, et tutvustada neile üldsuse dokumentidele juurdepääsuga seoses järgitavat menetlust ja korda.
In all, five training sessions were organised during the reference period (three in the first half of 2005 and two in the second); in addition specific briefing meetings were held between Transparency Department staff, members of the GSC's various departments concerned and members of the Council's preparatory bodies.
Vaatlusperioodil korraldati kokku viis koolituskursust (neist kolm 2005. aasta esimesel poolaastal ja kaks teisel poolaastal); lisaks sellele korraldati konkreetse sisuga teabekoosolekuid läbipaistvusega tegeleva talituse töötajatele, nõukogu peasekretariaadi erinevate talituste asjaomastele liikmetele ning nõukogu ettevalmistusorganite liikmetele.
In 2005, the "Transparency, access to documents and information to the public" Unit of the General Secretariat of the Council (DG F) had a staff of 14, allocated as follows:
2005. aastal oli nõukogu peasekretariaadi läbipaistvuse ning üldsuse dokumentidele ja teabele juurdepääsu üksuses (DG F) 14 töötajat, kes olid spetsialiseerunud järgmiselt: dokumentidele juurdepääs: üldsuse teavitamine: kaks A, kaks B, kaks C ja üks D kategooria töötaja üks B ja neli C kategooria töötajat.
Staff of the "Information to the public" section handle the requests for information from members of the public under the Code of good administrative behaviour for the General Secretariat of the Council 8. In
Üldsuse teavitamise üksus käsitleb isikute teabetaotlusi nõukogu peasekretariaadi hea haldustava eeskirja kohaselt8.
2005, the section dealt with 13 147 requests for information sent by e-mail (11 785) or letter (1 362) 9
2005. aastal käsitles osakond 13 147 elektronposti (11 785) või kirja teel (1 362) saadetud teabetaotlust9.
Decision of the Secretary-General of the Council/High Representative for Common Foreign and Security Policy of 25 June 2001 on a code of good administrative behaviour for the General Secretariat of the Council of the European Union and its staff in their professional relations with the public, OJ C 189, 5.7.2001, p. 1.
Nõukogu peasekretäri / ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 25. juuni 2001. aasta otsus, mis käsitleb Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi ja selle töötajate üldsusega ametialase suhtlemise hea haldustava eeskirja, EÜT C 189, 5.7.2001, lk 1.
In the initial stage, applications from members of the public for access to Council documents are handled by the General Secretariat of the Council.
Esimeses etapis käsitleb nõukogu peasekretariaat isikute taotlusi nõukogu dokumentidele juurdepääsuks.
In the event of total or partial refusal by the Council Secretariat, the applicant may make a confirmatory application asking the Council to reconsider its position.
Nõukogu sekretariaadi osalise või täieliku keelava otsuse korral võib taotleja esitada kordustaotluse palvega otsus uuesti üle vaadata.
If the confirmatory application is totally or partially refused, the applicant may lodge a complaint with the European Ombudsman or institute proceedings before the Court of First Instance of the European Communities.
Kordustaotluse osalise või täieliku keelava otsuse korral võib taotleja esitada kaebuse Euroopa ombudsmanile või algatada kohtumenetluse Euroopa ühenduste esimese astme kohtus.
The Annex to this report provides statistics on public access to Council documents for the first four full years following entry into force of Regulation No 1049/2001.
Käesoleva aruande lisas on esitatud statistika üldsuse juurdepääsu kohta nõukogu dokumentidele nelja esimese täisaasta jooksul pärast määruse nr 1049/2001 jõustumist.
During the reference period the Council received 2 100 requests from the public for access to a total of 9 457 documents.
Nimetatud vaatluseperioodi jooksul sai nõukogu üldsuselt 2 100 taotlust juurdepääsuks kokku 9 457 dokumendile.
The number of documents disclosed in full or in part (following initial or confirmatory applications) totalled 7 788 in 2005.
Täielikult või osaliselt avalikustatud dokumentide (esialgse või kordustaotluse alusel) arv oli 2005. aastal 7 788.
As the statistics for Internet consultation of the public register of Council documents demonstrate, the Internet register continues to be an important research tool for citizens wishing to keep close track of the activities of the European Union.
Nagu nõukogu dokumentide avaliku Interneti registri kasutamise statistika näitab, on Interneti registrist saanud oluline otsinguvahend isikutele, kes soovivad tähelepanelikult jälgida Euroopa Liidu tegemisi.
This is borne out by the almost 16 % increase in the number of visits (a number which has risen for three years in succession).
Seda kinnitab külastuste hulk, mis on kasvanud peaaegu 16% (see arv on kolme aasta jooksul pidevalt kasvanud).
Initial applications came mainly from students and researchers (32,4 %).
Esialgseid taotlusi esitasid peamiselt üliõpilased ja teadustöötajad (32,4 %).
Lawyers (10,2 %), industry and commerce and pressure groups (17,2 %) were also high on the list of social and professional categories represented.
Samuti olid juristid (10,2 %), kaubandus, tööstus ja survegrupid (17,2 %) sotsiaalsetes ja elukutsete rühmades kõrgelt esindatud.
Since applicants are not required to give their identity or provide reasons for their applications, which are usually sent by e-mail, the occupations of a significant proportion (16,8 %) of them is unknown.
Kuna taotlejad ei pea oma isikut avaldama või esitama tavaliselt elektronpostiga saadetud taotluse põhjust, on märkimisväärse osa (16,8 %) taotlejate elukutse teadmata.
Most confirmatory applications also originated from students and researchers (28,1 %).
Ka enamus kordustaotlusi esitasid üliõpilased ja teadustöötajad (28,1 %).
Journalists accounted for only 6,3 % of applicants at the confirmatory stage, mainly because for journalists the institutions' public document registers represent only one of several possible sources of information.
Ajakirjanikud esitasid ainult 6,3 % kordustaotlustest, peamiseks põhjuseks on see, et institutsioonide dokumentide avalikud registrid on ajakirjanikele ainult üheks mitmest võimalikust teabeallikast.
Moreover, the vast majority of journalists are mainly interested in the latest news.
Lisaks on enamus ajakirjanikke huvitatud peamiselt viimastest uudistest.
It is therefore not surprising that the few applications for access from journalists came in the main from the field of investigative journalism and were hence similar to applications from academics.
Seetõttu pole üllatav, et ajakirjanike esitatud vähesed juurdepääsutaotlused olid peamiselt seotud uuriva ajakirjandusega ja seega sarnased akadeemikute taotlustele.
As regards the geographical distribution of applicants, the majority of initial applications came from Belgium (27,5 %), Germany (12,7 %) and the United Kingdom (7,9 %).
Taotlejate geograafilise paiknemise järgi esitati enamus esialgseid taotlusi Belgiast (27,5 %), Saksamaalt (12,7 %) ja Ühendkuningriigist (7,9 %).
Applications originating from non-EU countries represented 6,7 % of the total.
Väljastpoolt ELi saabunud avaldusi oli 6,7% kõigist avaldustest.
The relatively high number of initial and confirmatory applications originating from Belgium is explained by the fact that several multinational companies and international law firms, as well as numerous associations representing various economic and industrial sectors at European level have their headquarters in Brussels.
Belgiast pärit esialgsete ja kordustaotluste suhtelist suurt arvu võib seletada tõsiasjaga, et mitmete rahvusvaheliste äriühingute ja õigusbüroode, samuti mitmete Euroopa tasemel erinevaid majandus- ja tööstussektoreid esindavate assotsiatsioonide peakorterid asuvad Brüsselis.
As regards the fields covered by the applications, the interest in Justice and Home Affairs remained high (22,5 %) 11.
Taotlustega hõlmatud valdkondadest tunti endiselt suurt huvi justiits- ja siseküsimuste vastu (22,5%)11.
This was followed, in descending order, by applications for documents on external relations and CFSP (12,8 %), the environment (7,7 %), the internal market (6,2 %) and transport (5,3 %).
Sellele järgnesid avaldused välissuhete ja ÜVJP (12,8 %), keskkonna (7,7 %), siseturu (6,2 %) ja transpordi (5,3 %) alastele dokumentidele juurdepääsuks.
Applicants' interest in the CFSP (12,8 % of applications in 2005 as against 14,6 % in 2004) and the environment (7,7 % in 2005, 6,8 % in 2004) remained fairly steady, whereas internal-market-related
Kui taotlejate huvi ühise välis- ja julgeolekupoliitika (12,8% taotlustest 2005. aastal ja 14,6% 2004. aastal) ja keskkonna (7,7% taotlustest 2005. aastal ja 6,8% 2004. aastal) vastu jäi küllaltki stabiilseks, siis siseturuga seotud taotluste arv langes järsult võrreldes eelmise aastaga (6,2% taotlustest
During the reference period, the General Secretariat examined 9 457 documents, 7 535 of which were made available in the initial stage (reply supplied by the General Secretariat on behalf of the Council).
Vaatlusperioodi jooksul vaatas peasekretariaat läbi 9 457 dokumenti, millest esialgsel etapil (peasekretariaadi vastus nõukogu nimel) avalikustati 7 535.
51 confirmatory applications were made in respect of 253 documents, as a result of which the Council decided to disclose an additional 130 documents (60 in full and 70 in part).
253 dokumenti suhtes esitati 51 kordustaotlust, mille tulemusel otsustas nõukogu avalikustada veel 130 dokumenti (60 täielikult ja 70 osaliselt).
In 2004, most confirmatory applications came from Belgium (48,3 %), the United Kingdom (20,7 %) and Italy (10,3 %).
2004. aastal esitati enamus kordustaotlusi Belgiast (48,3 %), Ühendkuningriigist (20,7 %) ja Itaaliast (10,3 %).
This figure is slightly up on the previous year.
Nimetatud arv on pisut suurem kui eelmisel aastal.
In 1999 justice and home affairs accounted for 37 % of applications for access, a percentage which fell to 29 % in 2000, 29,5 % in 2001, 24,4 % in 2002 and 22 % in 2003.
1999. aastal moodustasid justiits- ja siseküsimused 37 % juurdepääsutaotlustest, see osakaal langes 29%ni 2000. aastal ja 29,5%ni 2001. aastal, 24,4%ni 2002. aastal ja 22%ni 2003. aastal.