natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Outside the town, work has begun on replacing the 20.5 km of mains pipes leading from the town's water source to its second pumping station – previously two trunk water supply pipelines, one part constructed in the mid 50s and made from asbestos cement and the other made from reinforced concrete built in the late 60s. ese are in very poor condition, a factor worsened by lower water levels caused by leaks and inadequate pumps – the pipes are exposed to more friction when the levels of water inside them are low.
Need on väga viletsas seisundis – tegur, mida teeb tõsisemaks leketest ja ebaadekvaatsetest pumpadest põhjustatud madalamad veetasemed. Pumpadele mõjub rohkem hõõrdumist, kuid veetasemed nende sees on madalad.
As the water project gets fully underway, another major infrastructure project is being signed off.
Samal ajal, kui veeprojekt on täielikult käivitumas, kooskõlastatakse teist infrastruktuuri suurprojekti.
Where before there were no landfill sites that complied with EC regulations in the area, the new landfill site that covers Ruse and four other municipalities in the region, is now up and running. e project received just over €5.5 million from ISPA and resulted in the closure of 18 tipping sites and subsequent improvement in the management and control of the area’s waste, specifically: improved reuse and recycle ratios; more organised collections and transportation; environmentally aware disposal, preventing the leaching of contaminants into the water table and the Danube, and improved monitoring.
Kus varem polnud ELi vastava valdkonna eeskirju täitvaid jäätmete matmispaiku, on nüüd käigus Ruseti ja regiooni nelja teist linnavalitsust teenindav uus jäätmete matmispaik. Projekt sai ISPAlt natuke üle 5,5 miljoni euro ja tõi kaasa 18 ulakaadamispaiga sulgemise ning sellele järgnenud piirkonna jäätmehoolduse ja tõrje paranemise, sealhulgas: paranenud korduskasutuse ja ringluse määrad; paremini korraldatud kogumise ja transpordi; saasteainete põhjavette ja Doonausse nõrgumist ennetava keskkonnateadliku kõrvaldamise ning paranenud seire.
Two further cells have been especially constructed for the storage of hazardous waste and have a total capacity of 1 500 m³.
Veel kaks sektsiooni on ehitatud spetsiaalselt ohtlikele jäätmetele ja on kogumahutavusega 1 500 m3.
e contract was awarded at the end of 2007 and 5 km out of 20 have already been laid. "e pipes are of differing lengths and each stretch is computer modelled to make sure the fit is perfect", explained Mr Harazim.
Torude kvaliteeti kontrollitakse nii tehases, objektile toimetamisel ja seejärel kaks korda paigaldamise järel. Tahes-tahtmata on väiksemaid kõrvalekaldeid ning projekteerimisvigu, mis korrigeeritakse objektil,” ütles Harazim.
In fly- tips, this environmentally dangerous liquid seeps straight into the ground, contaminating the land around and getting
Ulakaadamispaikades nõrgub see keskkonnale ohtlik vedelik otse maapinda, saastades ümbritsevat maad ja sattudes veevarustusse.
Regional Policy and enlargement, moving up a gear through pre-accession funding it, saw 450 cruise ships dock at its port last year bringing with them a boom in tourism and oxygenating the economy.
Tema soovitus jäätmete kõrvaldussüsteeme ja matmispaiku planeerivatele linnadele on selge: „Kõige olulisem on objekti eluiga, lõpuks saab ta täis.
into the water supply. At a well constructed landfill site, such as Ruse’s, what ultimately comes out of the system are cleaner solids, which then go back into the landfill, and harmless water which is discharged into the sewerage system.
Võitlus käib selle üle, kuidas laiendada objekti kasutamist nii kaugele, kui võimalik, jäätmete ringlussevõtmise kaudu igal võimalusel.”
Whereas once Ruse was an industrial town, transport and logistics are currently the town's main focus: it is building the biggest industrial park in Bulgaria.
Bulgaaria suurimat tööstusparki.
Foreign investment is pouring in; a French hypermarket chain is set to open a branch in the town by the end of next year.
Sisse voolavad välismaised investeeringud; järgmise aasta lõpuks avab linnas haru Prantsuse hüpermarketikett.
A 5 000 seater sports and entertainment venue, a new five star hotel and trade centre are all under construction, fruits of Bulgaria's biggest Public Private Partnership project.
Viie tuhande istekohaga spordi- ja meelelahutuskeskus, uus viie tärniga hotell ja kaubanduskeskus, Bulgaaria suurima avaliku ja erasektori partnerlusprojekti vili, on kõik ehitamisel.
His advice to towns planning their waste disposal systems and landfills is clear: "It’s all about the lifespan of the site, eventually it will fill, the battle is about doing everything possible to extend the site's use as far as you can through recycling the waste wherever possible."
Ruse – rahastamine EList ostab linnale nii palju aega, et see uuesti jalule saaks
Ruse – EU funding buys enough time for the town to put itself back on its feet e new sense of optimism can be seen on the streets.
Uut optimismitunnet on tänavail näha.
When asked about her feelings on the town’s future, 26 year-old interpreter Lachezara Raykova says: "I went to Veliko Tarnovo University to study English and interpretation in 2005 and I thought I'd come back for a few months after graduation, just to decide where to go next.
Kui temalt küsitakse arvamust linna tuleviku kohta, ütleb 26-aastane tõlk Lachezara Raykova: „Läksin 2005. aastal Veliko Tarnovo Ülikooli inglise keelt ja tõlkimist õppima ja arvasin, et tulen lõpetamise järel paariks kuuks tagasi, lihtsalt et otsustada, kuhu edasi minna.
I thought I'd have to move to Sofia to get a job and develop personally."
Arvasin, et pean töökoha saamiseks ja isiklikuks arenguks Sofiasse kolima.”
But, when she came back, she was pleasantly surprised, the town offered far more than she had expected: "Here I am still.
Ent kui ta tagasi tuli, oli ta meeldivalt üllatunud – linn pakkus enam, kui ta oodanud oli: „Olen ikka veel siin.
I have work, there is tourism, there are visitors.
Mul on tööd, turismi on, külastajaid on.
I have no intention of moving, I am happy here."
Mul pole kolimise kavatsust, olen siin rahul.”
Ruse, proud of its record for using EU funds transparently, is finally enjoying economic growth, a turn around for a town which suffered from mass emigration in the mid 1980s due to nearby chloride emissions from Romania.
Ruse, uhke oma ELi vahendite läbipaistva kasutamise ajaloo üle, naudib lõpuks majanduskasvu, mis on revolutsiooniks linnas, mis kannatas 1980. aastate keskel lähedalt Rumeeniast pärit kloriidiheitmete tõttu massilise väljarände all.
"Everybody was leaving", said the town's mayor, Bojiday Yotov.
„Kõik läksid,” ütles linnapea Bojiday Yotov.
"When the democratic changes came about in 1989, we inherited an economic mess.
„Kui 1989. aastal leidsid aset demokraatlikud muutused, saime päranduseks majanduskaose.
Almost everything in the city was dying and we suffered from one of the highest unemployment rates in Bulgaria."
Peaaegu kõik asjad linnas olid välja suremas ja me kannatasime ühe kõrgeima töötustaseme käes Bulgaarias.”
And is there one thing she feels is still holding the country back?
Aga kas on midagi, mis riiki ikka veel pidurdab?
She replies without hesitation, she believes there needs to be more respect for the law.
Ta vastab kõhklemata. Ta usub, et on vaja rohkem lugupidamist seaduse vastu.
If enough bright young professionals of her generation feel the same way, it will not just be Ruse's future that will flourish. flourish.
Kui sama arvab piisavalt palju helge peaga noori professionaale, ei õitse mitte ainult Ruse tulevik.
As one walks around Ruse, placards announcing projects that have been partially funded by earlier pre-accession instruments are in evidence – Phare money has gone into the small business sector and regional development and ISPA has been fundamental in getting the two, key infrastructure projects discussed, off the ground.
Ruses ringi kõndides hakkavad silma mõnda aega tagasi osaliselt ühinemiseelsete rahastamisvahendiga rahastatud projektidest teatavad sildid – Phare raha on läinud väikeettevõtete sektorisse ja regionaalarengusse ning ISPA on etendanud fundamentaalset rolli kahe võtmetähtsusega eelpool mainitud infrastruktuuriprojekti käivitamisel.
Although starting up while Bulgaria was still a candidate for accession, the projects continued as planned, after the country had become a member of the EU.
Kuigi nad hakkasid pihta, kui Bulgaaria oli alles ühinemiskandidaat, jätkusid projektid planeeritult riigi ELi liikmeks saamise järel.
It was not only the status of the country in its relation to the EU that underwent a change – the funding instrument changed its name, becoming the Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA).
Mitte ainult riigi staatus ELi suhtes ei teinud läbi muutuse – rahastamisvahendil muutus nimi, muutudes ühinemiseelseks rahastamisvahendiks (IPA, Instrument for Pre-Accession Assistance).
And with the name change came a different focus; it now combines infrastructure investment with measures to enhance competitiveness, innovation and job creation.
Ning nimemuutusega tuli teine fookus; nüüd ühendab see infrastruktuuriinvesteeringuid konkurentsivõimelisust, innovatsiooni ja töökohtade loomist tõhustavaid meetmeid.
A port and a major axis of communication, Ruse gradually attracted foreign and domestic investment and turned itself around.
Sadama ja suure kommunikatsiooniteljena tõmbas Ruse järk-järgult ligi välis- ja sisemaiseid investeeringuid ning võttis suuna tõusule.
Now its unemployment rate is 3.15% which is even lower than the capital, Sofia. a.
Nüüd on seal töötusemäära 3,15%, mis on isegi pealinna, Sofia, omast madalam.
Dripping column used to extract ammonia from landfill liquid.
Nõrutuskolonn prügilaeritist amoniaagi eraldamiseks.
"In 2006 as members of the Strasbourg club, I was impressed by the Mayor of Strasbourg who said that Ruse was set to be one of the fastest developing towns in Bulgaria and he was quite right," Yotov adds. e town of 60 ships, as the Romans referred to
Kui kunagi oli Ruse tööstuslinn, siis hetkel on linna põhifookuseks transport ja logistika: sinna ehitatakse
EU money is improving life for the residents of Ruse.
ELi raha parandab Ruse elanike elu.
Facts and figures figures
Fakte ning arve
Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA)
Ühinemiseelne rahastamisvahend (IPA, Instrument for Pre-Accession Assistance)
Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA)
Ühinemiseelne struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA, Instrument for Structural Policies for Pre-Accession)
• Ran between 2000 and 2006 with a budget of more than €1 billion per year.
• Kestis 2000–2006 eelarvega üle 1 miljardi euro aastas.
• Providing financial aid to candidate countries (Croatia, Turkey and the former Yugoslav Republic of Macedonia) and to potential candidate countries (Albania, Bosnia and Herzegovina, Montenegro, Serbia and Kosovo under UN Security Council Resolution 1244) since 1 January 2007.
• Annab rahalist abi kandidaatriikidele (Horvaatia, Türgi ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik) ning potentsiaalsetele kandidaatriikidele (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia ja Kosovo ÜRO julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 alusel) alates 1.01.2007.
• 300 infrastructure projects (environment and transport) for 10 beneficiary countries between 2000 and 2003: Bulgaria, Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Poland, Romania, Slovakia and Slovenia.
• 300 infrastruktuuriprojekti (keskkond ja transport) 10 abisaajale maale 2000–2003: Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Eesti, Ungari, Läti, Leedu, Poola, Rumeenia, Slovakkia ja Sloveenia.
• Finances Transition Assistance, Institution Building and Crossborder Cooperation in candidate countries and potential candidate countries.
• 2004–2006: Bulgaaria ja Rumeenia on ISPA abisaajad riigid, Horvaatia alates 1.01.2005.
Also supports Regional Development, Human Resources Development and Rural Development in candidate countries.
• Rahastab siirdeabi, institutsioonide rajamist ja piiriülest koostööd kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides.
• 2004-06: Bulgaria and Romania are beneficiary countries of ISPA, Croatia since 1 January 2005.
Samuti toetab kandidaatriikides regionaalarengut, inimressursside arendamist ja maaelu arengut.
• Based on the same principles as the Cohesion Fund.
• Rajaneb samadel põhimõtetel kui ühtekuuluvusfond.
• Replaces the 2000-06 programmes Phare, ISPA, Sapard, CARDS and the pre-accession financial assistance for Turkey.
• Vahetab välja 2000–2006 PHARE, ISPA, Sapar-di, CARDSi programmid ja Türgi ühinemiseelse rahalise abi.
• Aimed to familiarise candidate countries with the EU as regards procedures, policies and funding principles.
• Eesmärgiks on tutvustada kandidaatriikidele ELi protseduuride, poliitika ja rahastamispõhimõtete suhtes.
• Budget in 2008 of more than €1 billion.
• 2008. aasta eelarve on üle 1 miljardi euro.
• Completion of pre-2007 programmes and projects by 2010.
• 2007. aastale eelnenud programmid ja projektid viiakse lõpule aastaks 2010.
Championing economic growth in Croatia
Horvaatia majanduskasvu eest seistes
Update on the Croatian Regional Competitiveness Operational Programme 2007-09
Värsket infot Horvaatia 2007–2009 regionaalse konkurentsivõimelisuse rakendusekava kohta
Many challenges and discoveries lie on the road to EU Accession.
ELiga liitumise teel ootab ees palju väljakutseid ja avastusi.
The economic and structural developments that accession economies have to achieve put them all on a steep learning curve, but this process generates economic strengths that stand the test of time.
Majandus- ja struktuuriarengud, mida ühinemiseelsed majandused saavutama peavad, nõuavad neilt järsku arengut, kuid see protsess tekitab majanduses tugevaid külgi, mis aja jooksul vastu peavad.
The Republic of Croatia is a good example of a candidate country facing up to the challenges of accession.
Horvaatia Vabariik on hea näide liitumise väljakutsetele otse näkku vaatavast kandidaatriigist.
Croatia started the accession negotiations in October 2005 and, providing all pre-accession criteria are met, is hoping to complete the process by the end of 2009.
Horvaatia alustas liitumisläbirääkimisi 2005. aasta oktoobris ning kõikide ühinemiseelsete tingimuste täitmisel loodab protsessi lõpule viia 2009. aasta lõpuks.
Sanja Fišer, Head of Section & Ivana Goricki, Adviser Department for Preparation and Implementation of EU Programmes and Projects Ministry of Economy, Labour and Entrepreneurship, Croatia Business Innovation Support Centre during the construction phase in the city of Nova Gradiška, Croatia, financed by the CARDS programme.
Sanja Fišer, jaoskonna juhataja, ja Ivana Gorički, nõunik ELi programmide ja projektide ettevalmistamise ning ellurakendamise osakond Horvaatia Majandus-, Töö- ja Ettevõtlusministeerium
A closer look at the Regional Competitiveness Programme ree priorities govern the RCOP.
Regionaalse konkurentsivõimelisuse programmist lähemalt
From 1990 onwards, Croatia took major steps to adapt to a functioning market economy. is was a great starting point, but there was still a long way to go to meet EU economic targets.
1990. aastast alates astus Horvaatia märkimisväärseid samme toimivaks turumajanduseks kohanemiseks.
Income levels lagged too far below the EU average and growth rates were variable.
See oli väga heaks lähtekohaks, ent ELi majandusnormide täitmiseni oli käia veel pikk tee.
Socioeconomic difficulties remain an issue, along with new environmental standards to meet.
Sissetulekutasemed jäid ELi keskmisest kaugele maha ning kasvumäärad olid ebaühtlased.
To tackle these issues and other challenges, Croatia is benefitting from the financial assistance provided under the Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA). e IPA programme, available since the beginning of 2007, consists of five components.
Probleemiks olid jätkuvalt sotsiaal-majanduslikud raskused ühes täitmist vajavate uute keskkonnakaitse standarditega. Nende probleemide ja teiste väljakutsetega rinda pistmiseks saab Horvaatia ühinemiseelse rahastamisvahendi (IPA) raames rahalist abi.
For Croatia, it is the third component (IIIC) covering regional development and competitiveness which is particularly crucial and projects worth €35.35 million are scheduled for 2007-09.
Horvaatia jaoks on just regionaalarengut ja konkurentsivõimelisust kattev kolmas komponent (IIIC) eriti otsustav ning aastaiks 2007–2009 on ajakavasse võetud 35,35 miljoni euro eest projekte.
Regional Policy and enlargement, moving up a gear through pre-accession funding
Horvaatia looduslik ilu on potentsiaalne majandusrikkuste allikas.
Croatia's natural beauty is a potential source of economic riches.
1990. aastate pärand luues positiivse investeerimiskliima.
Croatian economy more into line with the EU and the third covers project management issues.
Need eesmärgid täidetakse kergemini ja kiiremini samal ajal riiklikku haldusefektiivsust parandades, ergutades pesade arengut ning rajades kõikjal riigis e-äri keskusi.
e legacy of the 1990s investment climate. ese goals will be met more easily and quickly by improving national administrative efficiency at the same time, encouraging cluster development and establishing e-business centres throughout the country.
1990. aastate sõda põhjustas vältimatult raskeid infrastruktuurikahjustusi ning pealekauba olid 1990. aastad tunnistajaks suurte riigiomandis ettevõtete allakäigule.
Some of these measures have already started under previous EU assistance, when the CARDS programme financed a series of projects and paved the way for a grant scheme for business related infrastructure under Phare in 2005.
Paljudega nendest meetmetest on algust tehtud juba ELi eelneva abi raames, kui CARDSi programm rahastas 2005. aastal PHARE raames projektisarja ning sillutas teed äriga seotud infrastruktuuri toetuste süsteemile.
A further dimension of this priority is focusing on technology transfer and creating the right infrastructure and services to bring new products to the marketplace.
Antud prioriteedi veel üheks mõõtmeks on tehnosiirdele ning uute toodete turuletoomiseks vajalike õige infrastruktuuri loomisele.
Here public institutions are having to get to grips with entrepreneurial skills and managing intellectual property issues.
Sellega seoses tuleb avalikel asutustel käsile võtta ettevõtlusoskused ja intellektuaalomandi küsimuste haldamine.
One such project is the creation of a Biosciences technology commercialisation and incubation centre (BioCenter). is exciting development will provide wide-ranging infrastructure for technology and knowledge-based products and SMEs.
Üheks taoliseks projektiks on eluslooduse teaduste tehnoloogia müügi- ja inkubatsioonikeskuse (BioCenter) rajamine. See põnev areng loob laiaulatusliku infrastruktuuri tehnoloogia- ning teadmistepõhistele toodetele ja VKEdele.
BioCenter, which will be located on Zagreb university campus, will also play an important role in bringing the University closer to the market.
BioCenter, mille asukohaks saab Zagrebi Ülikooli linnak, hakkab etendama olulist rolli ka ülikooli turule lähemale toomisel.
It will act as a direct facilitator of university/industry cooperation and prepare scientists and students for careers as entrepreneurs or in industry.
Ta hakkab toimima ülikooli ja tööstusliku sektori vahelise otsese vahendajana ning teadlasi ja üliõpilasi ettevõtlus- või tööstusliku sektori karjäärideks valmistama.
Investment Priorities e End Game e first investment priority therefore focuses on building infrastructure in 10 of the least developed counties, combined with human resources investments to strengthen the underlying business environment.
Seega keskendub esimene investeerimisprioriteet infrastruktuuri rajamisele kümnesse vähim arenenud maakondadest, ühendatuna selle aluseks oleva ärikeskkonna tugevdamiseks mõeldud inimressursiinvesteeringutega.
In this last phase of pre-accession, Croatian SMEs are generally still finding it difficult to maintain competitiveness.
Ühinemiseelses viimases faasis on üldiselt Horvaatia VKEdel osutunud raskeks konkurentsivõimelisuse säilitamine.
Unless this is dealt with now, such weaknesses could repeatedly crop up in the brave new world of the Single European Market.
Kui sellega nüüd kohe midagi ette ei võeta, võivad taolised nõrgad küljed esile kerkida korduvalt oodatud ühtse Euroopa turu uutes tingimustes.
So, the second priority under the RCOP is all about ensuring effective business support at all levels, creating a positive
Niisiis puudutabki RCOPi raames kõikidel tasanditel tõhusa äritoe tagamist,
Once implementation on the ground takes off , the RCOP will provide overall coordination for many projects that continue to transform the Croatian economy and its integration into the EU Single Market.
Kui ellurakendamine praktika tasandil käivitunud on, tagab RCOP koordineerimise paljudele projektidele, mis jätkavad Horvaatia majanduse ja selle ELi ühtsesse turgu integreerumise ümberkujundamist.
Every part of the economy has to pull together to achieve this if financing through IPA is to be effective.
Majanduse iga osa peab selle saavutamiseks end kokku võtma – muidu IPA kaudu rahastamine efektiivne ei ole.
Ultimately, these goals can only be achieved through a combination of national and EU initiatives, where all available sources of funding are used to maximum effect. ect.
Lõppude lõpuks saab need eesmärgid saavutada ainult riiklike ja ELi algatuste ühendamise kaudu, kus kõik kättesaadavad rahastamisallikad võimalikult efektiivselt ära kasutatakse.
Forging ahead in Turkey
Edasiliikumine Türgis
A new approach to regional competitiveness
Uus lähenemine regionaalsele konkurentsivõimelisusele
Prof. Dr Yavuz CABBAR, Head of Operating Structure at the Turkish Ministry of Industry and Trade, explains how the economy is developing through the 2007-2010 Operational Programme of the IPA.
Prof. Dr. Yavuz CABBAR, Türgi Tööstus- ja Kaubandusministeeriumi rakendusüksuse juhataja, selgitab, kuidas majandus IPA 2007–2010 rakenduskava kaudu areneb
e key sectors and regions e programme focuses on developing SMEs operating in manufacturing and tourism, the information society, research and development and innovation.
Programm keskendub VKEde tegevuse arendamisele tootmises ja turismis, teabeühiskonnas, uurimis- ja arendustegevuses ning innovatsioonis.
NUTS II regions having an income per capita above 75 % of the Turkish average
NUTS II regioonid, mille sissetulek elaniku kohta on üle 75% Türgi keskmisest.
NUTS II regions having an income per capita below 75 % of the Turkish average
NUTS II regioonid, mille sissetulek elaniku kohta on alla 75% Türgi keskmisest.
average (12 NUTS1 II Regions).
Türgi riiklikust keskmisest (12 NUTS1 II regiooni).
Within these regions, there is a strong focus on the 15 Growth Centres which have been identified in the Strategic Coherence Framework.
Nendes regioonides on tugev keskendumine 15 kasvukeskusele, mis on tehtud kindlaks strateegilise ühtsusraamistikuga.
A map of the Programme area is given below.
RCOPi raames toetatavad regioonid
Regions supported under the RCOP ree key priorities apply to every programme:
ELiga ühinemine on suur samm astuda, mis nõuab arvukaid majandus- ja struktuurimuutusi.
Priority 1: Improving the business environment
Prioriteet 1: ärikeskkonna parandamine
Projects under this priority involve creating a better business environment, to increasing the number of new enterprises, enhancing the productivity and competitiveness of the existing enterprises increasing employment opportunities.
Selle prioriteedi raames hõlmavad projektid parema ärikeskkonna loomist, et suurendada uute ettevõtete arvu, tõhustades olemasolevate tööhõivevõimalusi suurendavate ettevõtete tootlikkust ja konkurentsivõimet.
Keeping the big picture in mind
Prioriteet 2: ärivõimsuse ja ettevõtluse kasvatamine