natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Consequently, social considerations that are legally acceptable in procurement contracts fully covered by the Procurement Directives may, a fortiori, be included in procurement contracts not covered or only partly covered by the Directives.
Järelikult võivad sotsiaalsed kaalutlused, mis on hankedirektiivide täielikult hõlmatavates hankelepingutes õiguslikult vastuvõetavad, a fortiori sisalduda hankelepingutes, mida direktiivid ei hõlma või hõlmavad ainult osaliselt.
Social services of general economic interest
Novembris 2007 võttis Komisjon vastu teatise üldist huvi pakkuvate teenuste, sealhulgas üldist huvi pakkuvate
The Procurement Directives do not apply to all public contracts.
Hankedirektiivid ei kehti kõigile riigihankelepingutele.
Some contracting authorities have adopted SRPP policies that specifically apply to contracts that are not covered by the Procurement Directives (such as contracts below the thresholds for application of the Directives) or are only partly covered (such as contracts for services that exceed the thresholds for application of the Procurement Directives listed in Annex II B to Directive 2004/18/EC and in Annex XVII B to Directive 2004/17/EC).
Mõned ostjad on vastu võtnud SRPP poliitika, mis kohaldub konkreetselt lepingutele, mida hankedirektiivid ei hõlma (näiteks direktiivide kohaldamise piiridest välja jäävad lepingud) või hõlmavad ainult osaliselt (näiteks teenuste lepingud, mis jäävad hankedirektiivide kohaldamise piiridesse, mis on toodud direktiivi 2004/18/EÜ II lisa B osas ja direktiivi 2004/17/EÜ XVII lisa B osas).
This Guide focuses on taking account of social considerations in public contracts that are fully covered by the Procurement Directives.
See juhend keskendub sotsiaalsete kaalutluste arvestamisele riigihankelepingutes, mis on hankedirektiivides täielikult hõlmatud.
It does not address in detail the TFEU rules applicable to inclusion of social considerations in contracts that are not covered or are only partly covered by the Procurement Directives (such as those mentioned in the previous paragraph).
See ei viita üksikasjalikult TFEU reeglitele, mis kohalduvad sotsiaalsete kaalutluste sidususele lepingutes, mida (näiteks eelmises paragrahvis mainitud) hankedirektiivid ei hõlma või hõlmavad ainult osaliselt.
It aims to provide practical guidance on application of the EU rules to these services.
Vaadake näiteks CJEU otsust 7. detsembril 2000 juhtumi C-324/98 (Teleaustria) puhul.
See Communication on‘Services of general interest, including social services of general interest: a new European commitment’: COM(2007) 725 final of 20 November 2007.
Vt teatist teemal „Üldist huvi pakkuvad teenused, sh üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused: uus Euroopa kohustus”, COM(2007) 725 lõppversioon, 20. november 2007.
( http://ec.europa.eu/services_general_interest/faq_en.htm The Staff Working Paper regarding application of public procurement rules to social services of general interest contains useful guidance about the application of public procurement rules to social services of general interest.
Komisjoni tõlgendav teatis riigihankele kehtiva ühenduse õiguse ning sotsiaalsete kaalutluste riigihankesse integreerimise võimaluste kohta, COM (2001) 566 lõppversioon, 15.10.2001.
See, for example, the CJEU judgment of 7 December 2000 in case C-324/98 (Teleaustria).
Näiteks CJEU otsused 17. septembril 2002 juhtumi C-513/99 (Concordia Bus) puhul ja 4. detsembril 2003 juhtumi C-448/01 (Wienstrom) puhul.
Small and medium-sized enterprises (
Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted24
Several issues need to be taken into consideration when it comes to SMEs (whether profit or not-for-profit).
VKEde (tulunduslikud või mittetulunduslikud) puhul tuleb arvestada mitmeid probleeme. Üks eriti oluline
One particularly important issue relates to the potential burdens (25) that adopting SRPP approaches could place on SMEs directly (if they are the main contractors) or indirectly (if they are subcontractors to whom SRPP obligations have been transferred by the main contractor).
25 probleem puudutab võimalike koormusi
Public authorities contemplat- ing introducing SRPP should be aware of these direct and indirect costs and should take them into account when deciding how or whether to incorporate social considerations (26) into their procurement operations.
SRPP lähenemisviiside vastuvõtmisel VKEdele lisanduda otse (kui nad on peatöövõtjad) või kaudselt (kui nad on davat töödokumenti.
Contracting authorities also need to be aware that introduction of SRPP is unlikely to affect every SME in the same way.
Enamik neist küsimustest koguti 2006.–2007. aastal väldanud sotsiaalteenuseid käsitlevatelt laiaulatuslikelt aruteludelt.
Some may be more able than others to reap the benefits of SRPP and seize opportunities to compete on the social standards aspects of the contract.
Teatise järel moodustati 2008. aasta jaanuaris ka interaktiivne teabetalitus (IIS), et anda vastuseid kodanike, avaliku võimu kandjate ja teenusepakkujate muudele ELi reeglite kohaldamisega seotud küsimustele23.
SMEs have been defined at EU level by Recommendation 2003/361/EC concerning the definition of micro, small and medium-sized enterprises: http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/sme_de nition/index_en.htm
Soovitus 2003/361/EÜ määrab ELi tasemel kindlaks väikesed ja VKEd, defineerides mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted: http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/sme_de nition/index_et.htm.
Which must, of course, be linked to the subjectmatter of the contract (or with performance of the contract, in cases where they are included in the contract performance clauses).
Praktiliste juhiste saamiseks riigihanke praktikate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) jaoks sõbralikumaks ja juurdepääsetavamaks muutmise kohta lugege komisjoni talituste töödokumenti SEC(2008) 2193 „Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate riigihankelepingutele juurdepääsu hõlbustavate parimate tavade juhend”, mis on kättesaadav aadressilt http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/docs/sme_code_of_best_practices_et.pdf.
An organisational strategy for buying social
Sotsiaalse ostmise organisatsiooniline strateegia
Providing high-level political commitment and leadership for SRPP
Avaliku võimu kandjad, kes soovivad saavutada sotsiaalseid eesmärke SRPP kaudu, peavad SRPP rakendamiseks looma strateegia, keskendudes konkreetsetele eesmärkidele.
Public authorities that wish to achieve social objectives via SRPP will need to establish a strategy for implementing SRPP, focusing on their specific objectives.
See tähendab haldusstruktuuri ning SRPP tegemiseks vajalike inimressursside ja rahaliste vahendite kindlaksmääramist. SRPPd tuleb juhtida organisatsiooni tipust ning see nõuab poliitilist tahet ja haldusstruktuuride kaudu juhtimist.
Setting the objectives of socially responsible public procurement
Sotsiaalselt vastutustundliku riigihanke eesmärkide seadmine
Leadership is one of the keys to success for any SRPP strategy. This involves identifying the management structure and the (human and financial) resources necessary to carry out SRPP.
SRPP jaoks loodud organisatsioonilised strateegiad võivad peegeldada riiklikke, piirkondlikke ja/või kohalikke prioriteete27 ja samal ajal selgesõnaliselt tunnustada hanke keskset rolli nende saavutamisel.
SRPP needs leadership from the very top of the organisation and calls for political commitment and leadership through the management structures.
Põhimõtteliselt peaks see kõikidele avaliku võimu kandjatele olema piisavalt lihtne, et sotsiaalseks ostmiseks teha poliitiline otsus.
Organisational strategies for SRPP may reflect the national, regional and/or local social priorities (27
Nad peaksid olema julgustatud seda tegema, kuna see toob kasu mitte ainult ühiskonnale, vaid ka avaliku maine parandamise kaudu ka ostajale.
) and at the same time explicitly acknowledge the role that procurement plays in contributing to achieving them.
Tegelikult ei nõua sotsiaalne ostupoliitika ostjalt tavaliselt ühtegi struktuurimuutust.
France: A ‘Stratégie nationale du développement durable’ was launched in 2003, followed by a‘Plan national d’action pour des achats publics durables’in 2007.
Prantsusmaa: strateegia „Stratégie nationale du développement durable” käivitati 2003. aastal, millele 2007. aastal järgnes „Plan national d’action pour des achats publics durables”.
The French government has engaged in major consultations with the social partners — the ‘Grenelle de l’environnement’ and ‘Grenelle de l’insertion’ – covering different measures with an impact on social integration, including public procurement.
Prantsusmaa valitsus peab sotsiaalparteritega („Grenelle de l’environnement” ja „Grenelle de l’insertion”) suuri nõupidamisi, mis hõlmavad erinevaid sotsiaalsele integratsioonile mõju avaldavaid meetmeid, sealhulgas riigihanget.
The aim is to build around the central idea of the ‘État exemplaire’, i.e. the State, and more generally all public entities, are expected to show the way forward to sustainable development.
Eesmärk on rajaneda kesksele „État exemplaire” (s.o riigi) ideele ja üldiselt oodatakse kõikidelt ametivõimudelt tee näitamist jätkusuutliku arengu suunas.
UK: The Gender Duty imposed on public authorities came into force in April 2007 under the Equality Act (2006).
Ühendkuningriik: avaliku võimu kandjatele kehtestatud soolise võrdõiguslikkuse nõue jõustus 2007. aasta aprillis 2006. aastal vastu võetud võrdõiguslikkuse seaduse raames.
This is a new legal tool with the potential to deliver significant progress on gender equality in the public sector, with some impact on the private sector too via their procurement.
See on uus õiguslik vahend, mis võib tuua märkimisväärset edu soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel avalikus sektoris ja hanke kaudu mõjutada mõningal määral ka erasektorit.
The publicsector gender duty includes the requirement to ensure compliance with the Equal Pay Law.
Avaliku sektori soolise võrdõiguslikkuse nõue sisaldab ka kohustust tagada vastavus meeste ja naiste võrdse tasustamise seadusele.
Gender equality schemes place an obligation on public authorities to adopt objectives that address the causes of the gender pay gap and consider ways of dealing with them, e.g. by changing recruitment methods, introducing flexible working and conducting equal pay reviews.
Soolise võrdõiguslikkuse kavad seavad avaliku võimu kandjatele kohustuse võtta eesmärke, mis hõlmavad meeste ja naiste palgaerinevuse põhjuseid ja arvestavad võimalusi, kuidas nendega tegeleda, näiteks töölevõtmise meetodite muutmine, paindliku töötamise tutvustamine ja võrdse tasustamise ülevaadete tegemine.
The gender duty has triggered initiatives in many parts of the public sector and reaches out to the terms of employment applied by private-sector contractors.
Soolise võrdõiguslikkuse nõue on käivitanud algatusi paljudes avaliku sektori valdkondades ja üritab muuta erasektori lepinguosalistele kohaldatud tööhõive tingimusi.
To this end, procurement guidelines have been drafted to encourage the public sector to promote good practice on diversity and equal pay among contractors.
Selleks on koostatud hankejuhised, et julgustada avalikku sektorit edendama mitmekesisuse ja võrdse tasustamise häid tavasid lepinguosaliste hulgas.
Guidance on promoting gender equality in publicsector procurement was published in February 2006.
2006. aasta veebruaris avaldati juhend soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks avaliku sektori hankes.
This set out various positive measures public authorities should take to comply with the requirements of the gender duty in procurement functions.
See sätestas mitmeid erinevaid positiivseid meetmeid, mida avaliku võimu kandjad peaksid rakendama, et hanketegevused vastaksid soolise võrdõiguslikkuse nõuetele.
A code of practice for this Gender Equality Duty was published in 2007.
2007. aastal avaldati soolise võrdõiguslikkuse nõudele tegevusjuhis.
Obviously, this does not mean that contracting authorities could give preference to local, regional or national products in order to favour the local labour market.
Ilmselgelt ei tähenda see, et ostjad võiksid kohaliku tööturu soosimiseks eelistada kohalikke, piirkondlikke või kodumaiseid tooteid.
Focus initially on one or more social problems, such as fair wages or health and safety.
erastamise mõju haavatavatele rühmadele), või reserveerige kaitstud õpikodade või tööhõive prog-
Measuring the risks and prioritising organisational spend categories to enhance social outcomes
, arvestades nende praegust tootmisvõimsust.
Contracting authorities need to assess the social risks and impact of their purchasing activity and supply chain.
Keskenduge algselt ühele või mitmele sotsiaalsele probleemile, näiteks õiglane töötasu või tervis ja ohutus.
Here are a few suggestions contracting authorities should consider when prioritising their approach to SRPP:
Ostjad peavad hindama oma ostutegevuse ja tarneahela sotsiaalseid riske ja mõju.
Consider the availability and cost of socially superior alternatives and make sure they are in line with the applicable public procurement rules and principles.
See aitab koondada nende jõupingutused kõige olulisematele kulukategooriatele ja nendele, mis võivad soodustada sotsiaalsete eesmärkide saavutamist.
Adopt a step-by-step approach. Start with a small range of products and services with a clear social impact or where socially responsible alternatives are easily available and not more expensive.
Arvestage sotsiaalselt ülimuslike alternatiivide kättesaadavuse ja kuluga ning veenduge, et need on kooskõlas kohaldatavate riigihanke reeglite ja põhimõtetega.
For example, select products (e.g. vehicles) or services (e.g.cleaning) that have a high proportion of vulnerable workers (from ethnic minorities, persons with disabilities, etc.) or of female workers.
Kas need vastavad ostja nõuetele ja kas ta saab neid endale lubada? Arvestage võimalike lisakuludega, mida sotsiaalsete kaalutluste sidusus võib lisada, ja konkurentsi piiramise võimalike mõjudega.
Consider the availability of data.
Koostage sammsammuline lähenemisviis.
Can the contracting authority find the social data it needs to establish a more socially responsible procurement strategy?
Alustage väikese koguse toodete ja teenustega, millel on selge sotsiaalne mõju või mille puhul sotsiaalselt vastutustundlikud alternatiivid on kergesti kättesaadavad ja ei ole kallimad.
How complicated will it be to decide what the contracting authority wants technically and to express it in a call for tenders?
Näiteks valige tooted (nt sõidukid) või teenused (nt puhastamine), millel on suur haavatavate töötajate (etnilised vähemused, puuetega inimesed jne) või naistöötajate hulk.
Also start by making sure that contract specifications have no negative impact on social conditions (e.g. by assessing the impact of privatising delivery of services on vulnerable groups) or by reserving suitable procurement for sheltered workshops or sheltered employment programmes (28), taking into account their current production capacity.
Alustuseks veenduge ka, et lepingu kirjeldustel ei ole mitte mingisugust negatiivset mõju sotsiaalsetele tingimustele (nt hinnates teenuste osutamise
Consider alternative ways of delivering the social policy in question.
Arvestage andmete kättesaadavusega.
Is delivering this social policy (partly) through public procurement an appropriate use of resources or is there a more effective way to deliver this policy, using other tools at the disposal of the contracting authority?
Kas ostjal on võimalik leida sotsiaalsed andmed, mida ta vajab sotsiaalselt vastutustundlikuma hankestrateegia loomiseks? Kui keeruline on otsustada, mida ostja tahab tehniliselt ja kuidas seda väljendada pakkumiskutsetes?
Sweden: To facilitate access to public procurement opportunities for SMEs, social-economy and voluntary organisations who work with socially disadvantaged groups, the Swedish Social Insurance Agency sometimes includes participation by these groups in its initial study on procurement, in order to take fuller account of their specific problems when drafting the tender documents.
Arvestage ostja suutlikkusega SRPPga seoses ellu viia töötavat, mõjuvat ja tõhusat tegevusprogrammi.
To identify the risk of non-compliance with social standards, the Agency analyses the risks at the beginning of procurement.
Kaaluge alternatiivseid võimalusi küsimuse all oleva sotsiaalpoliitika täitmiseks.
For example, in the case of procurement of cleaning services, the risk of non-compliance with legislation on working conditions is regarded as high.
Kas sotsiaalpoliitika täitmine (osaliselt) riigihanke kaudu on ressursside asjakohane kasutamine või on selle poliitika täitmiseks efektiivsem võimalus, kasutades ostja käsutuses olevaid teisi vahendeid.
Consider the potential for future development.
Sotsiaalsetele standarditele mittevastavuse riski tuvastamiseks analüüsib amet riske hanke alguses.
Socially responsible purchasing targeting services at an early stage of their development and marketing could be more successful than trying to change the social characteristics of mature sectors.
Näiteks puhastusteenuste hanke puhul peetakse töötingimusi puudutavatele õigusaktidele mittevastavuse riski kõrgeks.
Based on Article 19 of Directive 2004/18/EC and Article 28 of Directive 2004/17/EC.
Põhineb direktiivi 2004/18/EÜ artiklil 19 ja direktiivi 2004/17/EÜ artiklil 28.
France: The municipality of Angers designated an internal focal point (specialised legal advisor) for eco-responsible procurement in 2005, in charge of developing socially responsible public procurement practices with the objective of making them fully established practice in the procurement operations of the municipality.
Prantsusmaa: Angersi omavalitsus määras 2005. aastal majanduslikult vastutustundliku hanke jaoks siseriikliku teabekeskuse, mis vastutab sotsiaalselt vastutustundlike riigihanketavade arendamise eest, eesmärgiga muuta need omavalitsuse hankemenetluste täielikult välja kujunenud tavadeks.
The advisor provided in-house training on sustainable procurement.
Nõunik tegi jätkusuutliku hanke kohta majasisese koolituse.
Awareness-raising and tutoring was offered on both the technical and legal sides at the time of identifying needs, of preparing and launching the tender and of analysing and evaluating the offers received, in close cooperation with enterprises.
Vajaduste kindlakstegemise, pakkumise ettevalmistamise ja käivitamise, vastu võetud pakkumiste analüüsimise ja hindamise käigus pakuti ettevõtetega tihedat koostööd tehes teadlikkuse tõstmist ja juhendamist nii tehnilisest kui ka juriidilisest küljest.
As regards the social aspects, the municipality of Angers generally considers public works and services to be priority sectors, in particular construction of buildings, public roads and public parks and gardens.
Sotsiaalsest aspektist lähtuvalt on riiklikud ehitustööd ja teenused Angersi omavalitsuse jaoks üldiselt eelistatud sektorid, eriti hoonete ehitus, avalikult kasutatavad teed ning avalikud pargid ja aiad.
UK: The Sustainable Procurement Task Force (SPTF) dealing with both social and environmental issues was set up in May 2005 and published its Action Plan in June 2006.
Ühendkuningriik: Nii sotsiaalsete kui ka keskkondlike küsimustega tegelev jätkusuutliku hanke töörühm (SPTF) moodustati 2005. aasta mais ja oma tegevusplaani avaldas ta 2006. aasta juunis.
The Action Plan presented the business case for sustainable procurement, recommended action across six broad areas and provided two tools that can help organisations to make progress: the Prioritisation Methodology and the Flexible Framework.
Tegevusplaan esitas jätkusuutliku hanke jaoks äriplaani, soovitas tegevusi kuues suuremas valdkonnas ja andis kaks vahendit, mis aitavad organisatsioonidel edusamme teha: prioriseerimise metoodika ja paindlik raamistik.
The Prioritisation Methodology is a risk-based approach that helps organisations focus their efforts and resources appropriately.
Prioriseerimise metoodika on riskipõhine lähenemine, mis aitab organisatsioonidel oma jõupingutusi ja ressursse sobivalt koondada.
Instead of using just expenditure data, the method allows organisations to take account of the environmental and socio-economic risk, the potential that they have to influence suppliers and the actual scope to improve sustainability.
Ainult kuluandmete kasutamise asemel võimaldab meetod organisatsioonidel arvestada keskkondlikku ja sotsiaalset riski ja võimalust, et nad peavad jätkusuutlikkuse parandamiseks hankijaid ja tegelikku ulatust mõjutama.
The Flexible Framework is designed to help organisations understand the steps needed at organisational and process level to improve procurement practice and make sustainable procurement happen.
Paindlik raamistik on loodud aitamaks organisatsioonidel mõista organisatsiooni ja protsessi tasemel vajalikke etappe, et parandada hanketavasid ja muuta jätkusuutlik hange reaalsuseks.
Putting an SRPP policy into practice will thus require strategic planning, i.e. setting priorities when choosing the contracts most suitable for SRPP.
SRPP poliitika elluviimine nõuab seega strateegilist plaanimist, s.t SRPP-le sobivate lepingute valimisel prioriteetide seadmist.
Some contracting authorities have chosen to adopt a coordinated and holistic approach to integrating social considerations.
Mõned ostjad on sotsiaalsete kaalutluste kaasamiseks valinud koordineeritud ja tervikliku lähenemisviisi.
Raising awareness of SRPP and involving key stakeholders ous stages of the development process, i.e. at the very start of the process when ideas are formulated, during drafting of the approach and towards the end when a final draft can be made available.
SRPP kohta teadlikkuse tõstmine ja põhiliste sidusrühmade kaasamine seminare ja konverentse. Neid tuleks korraldada arenguprotsessi erinevatel etappidel, s.t päris protsessi alguses, kui ideid sõnastatakse, lähenemisviisi koostamisel ja lõpu poole, kui lõpliku eelnõu saab kättesaadavaks teha.
SRPP is of interest to a wide range of stakeholders, who need to be involved in the process of developing an SRPP approach in order to gain confidence in it and to build up commitment to achieving its objectives.
SRPP vastu tunnevad huvi paljud sidusrühmad, kes peavad SRPP lähenemisviisi arendamisprotsessi olema kaasatud, et sellesse uskuda ja suurendada tahet selle eesmärke saavutada.
Key stakeholders in SRPP include central, regional and local governments, potential suppliers or contractors, civil society, employ-ers’ organisations and trade unions.Workshops, seminars and conferences should be organised to gather views on the approach to SRPP.
Põhilised sidusrühmad SRPPs on kesk-, piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused, võimalikud hankijaid või töövõtjad, kodanikuühiskond, tööandjate organisatsioonid ja ametiühingud.
They should be organised at vari-
SRPP-le lähenemise kohta arvamuste kogumiseks tuleks korraldada õpikodasid,
Finally, effective communication about the benefits of SRPP, good practice and success stories also play a key role in making progress.
Kokkuvõtteks on edusammude tegemisel keskne roll ka tõhusal teabevahetusel SRPP hüvede, heade tavade ja edulugude kohta.
It is very important that all these stakeholders understand the nature of the challenge and their role.
On väga oluline, et kõik need sidusrühmad mõistaksid väljakutse iseloomu ja nende rolli.
Better results will be achieved by means of an imaginative and committed partnership between purchasers and contractors.
Paremaid tulemusi saavutatakse, kui ostjate ja töövõtjate vahel on loov ja pühendunud partnersuhe.
Sweden: The regional administration for South-West Sweden holds pre-bid meetings open to all potential bidders to explain any ‘design-for-all’ requirements included in the technical specifications. cations.
Rootsi: Edela-Rootsi piirkonna haldusüksus peab pakkumiseelseid koosolekuid, kus kõik potentsiaalsed pakkujad võivad seletada tehnilistes kirjeldustes sisalduvaid idee „disain kõigile” nõudeid.