natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. It can be accessed through the Europa server (www.europa.eu).
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saate Internetist„Europa” serverist (http://europa.eu).
Cataloguing data can be found at the end of this publication.ISBN 978-92-824-2499-5doi:10.2860/3549© European Communities, 2009
Kataloogimisandmed on esitatud väljaande lõpus.ISBN 978-92-824-2497-1doi:10.2860/35040© Euroopa ühendused, 2009Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.Printed in Belgium TRÜKITUD VALGELE KLOORIVABALE PABERILE
WHY VIDEOCONFERENCING IN LEGAL PROCEEDINGS?
MIKS KASUTADA KOHTUMENETLUSTES VIDEOKONVERENTSE?
THE FRAMEWORK FOR VIDEOCONFERENCING
VIDEOKONVERENTSIDE PIDAMISE RAAMISTIK
VIDEOCONFERENCING TODAY
TÄNAPÄEVA VIDEOKONVERENTSID
SOME GOOD PRACTICES
MÕNED HEAD TAVAD
CROSSBORDER VIDEOCONFERENCING QUESTIONS AND ANSWERS
PIIRIÜLESED VIDEOKONVERENTSID KÜSIMUSED JA VASTUSED
CATALOGUE OF USEFUL INFORMATION
KASULIKKUTEAVET
e an Union op r u ol ia to ou nc il of the E © C
oo pa Liidu Nõukogu r u ol ia t o
Videoconferencing is an efficient tool that has the potential to facilitate and speed up crossborder proceedings and to reduce the costs involved.
Videokonverentsid on tõhus vahend, mille abil on võimalik hõlbustada ja kiirendada piiriüleseid menetlusi ja vähendada nendega seotud kulusid.
In the context of European e-Justice, videoconferencing may be a new concept but it is one that already exists and has been widely used at national level, and which can still be developed further at European level and as an integral part of the European e-Justice portal.
Euroopa e-õiguskeskkonna raames võib videokonverentside pidamine olla uus mõiste, kuid tegemist on juba olemasoleva töövahendiga, mida kasutatakse laialdaselt liikmesriikide tasandil, ning mida on võimalik Euroopa tasandil veelgi edasi arendada ja muuta Euroopa e-õigus-keskkonna lahutamatuks osaks.
The purpose of this booklet is:
Käesoleva brošüüri eesmärgid on järgmised:
– to promote and stimulate the use of videoconferencing systems in crossborder as well as national legal procedures;
– edendada ja stimuleerida videokonverentsisüsteemide kasutamist piiriülestes ja siseriiklikes kohtumenetlustes;
– to illustrate the possibilities and basic technical details of videoconferencing and how it can be used in legal proceedings;
– näitlikustada videokonverentside pidamise võimalusi ja põhilisi tehnilisi üksikasju ning videokonverentside kasutusviise kohtumenetlustes;
– to disseminate information on good practices and experiences in EU Member States where videoconferencing has already been implemented;
– levitada teavet videokonverentse juba rakendavate ELi liikmesriikide parimate tavade ja kogemuste kohta;
– to distribute the available information on videoconferencing in the EU; and
– jagada olemasolevat teavet videokonverentside pidamise kohta ELis ning
– to encourage judges, prosecutors, lawyers, other legal practitioners and decision makers to consider implementing and using videoconferencing systems in national and crossborder procedures.
– innustada kohtunikke, prokuröre, juriste ning muid õigusala töötajaid ja otsustajaid kaaluma videokonverentsisüsteemide evitamist ja kasutamist siseriiklikes ja piiriülestes menetlustes.
A videoconference (also known as a videoteleconference) is a set of interactive telecommunication technologies which allow two or more locations to interact via two-way video and audio transmissions simultaneously.1
Videokonverents (tuntud ka videotelekonverentsi nime all) kujutab endast interaktiivsete telekommunikatsioonitehnoloogiate kogumit, mis võimaldab kahe või enama koha vahelist samaaegset kahepoolset video- ja audioülekannet1.
This booklet covers the use of videoconferencing in legal proceedings, primarily in courts using a separate facility (e.g. witness room) or another method (e.g. mobile or portable equipment or a studio).
Käesolevas brošüüris käsitletakse videokonverentside kasutamist kohtumenetlustes, eelkõige eraldi ruumi (nt tunnistaja ütluste andmise ruum) või muid meetodeid (nt mobiilsed või kaasaskantavad seadmed või stuudio) kasutavates kohtutes.
The European e-Justice action plan approved by the Council in November 20082 states that simplifying and encouraging communication between the judicial authorities and the Member States is of particular importance (e.g. videoconferencing or secure electronic networks).
Nõukogu poolt 2008. aasta novembris heaks kii- detud Euroopa e-õiguskeskkonna tegevuskava2 kohaselt on eriti tähtis lihtsustada ja edendada liikmesriikide ja õigusasutuste vahelist suhtlemist (nt videokonverentside pidamine või turvalised elektroonilised võrgud).
The European e-Justice action plan lists “Better use of videoconferencing” as one of the projects on which work should continue in 2009-2013.
Euroopa e-õiguskeskkonna tegevuskavas on videokonverentside paremat kasutamist nimetatud ühena projektidest, millega tuleks jätkata tööd aastatel 2009–2013.
THE FRAMEWORK FOR VIDEOCONFERENCING ol ia to
VIDEOKONVERENTSIDE PIDAMISE RAAMISTIK l ia ot o
© F an Union op e r u ou nc il of the E © C
Liidu Nõukogu oo pa r u
More use could be made of the possibilities under existing Community legislation, in particular conducting witness, expert or victim hearings via videoconferencing, in accordance with legal instruments such as:
Rohkem võiks kasutada kehtivate ühenduse õigusaktidega ettenähtud võimalusi, eelkõige seoses tunnistajate, ekspertide või kannatanute ärakuulamisega videokonverentsi teel kooskõlas näiteks järgmiste õigusaktidega:
The Convention on Mutual Assistance in Criminal Matters between the Member States of the
29. mai 2000. aasta konventsioon Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades3
Council Regulation (EC) on cooperation between the courts of the Member States in the taking of evidence in civil and commercial matters (No 1206/2001 of 28 May 2001, Article 10(4) and Article 17(4)).4
• nõukogu 28. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1206/2001 liikmesriikide kohtute vahelise koostöö kohta tõendite kogumisel tsiviil- ja kaubandusasjades (artikli 10 lõige 4 ja artikli 17 lõige 4)4;
Council Directive relating to compensation to crime victims (2004/80/EC of 29 April 2004, Arti- cle 9(1)).5
5 tise maksmist (artikli 9 lõige 1)
Regulation (EC) of the European Parliament and of the Council establishing a European Small Claims Procedure (No 861/2007 of 11 July 2007, Articles 8 and 9(1)).6
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrus (EÜ) nr 861/2007, millega luuakse Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetlus (artikkel 8 ja artikli 9 lõige 1)6;
Council Framework Decision of 15 March 2001 on the standing of victims in criminal proceedings
• nõukogu 15. märtsi 2001. aasta raamotsus 2001/220/JSK ohvrite seisundi kohta krimi-
(2001/220/JHA of 15 March 2001, Article 11(1))
7 naalmenetluses (artikli 11 lõige 1)
For most EU Member States most of these instruments are already applicable.
Enamikes liikmesriikides on enamik nimetatud õigusaktidest juba kohaldatavad.
© W pean Union or u ou nc il of the E © C
© W o pa Liidu Nõukogu or u
Currently there is already some information available concerning the use of crossborder videoconferencing in criminal or civil and commercial proceedings.
Juba praegu on olemas mõningat teavet piiriüleste videokonverentside kasutamise kohta kriminaal- või tsiviil- ja kaubandusasjade menetlustes.
It is clear that videoconferencing can be a useful tool in these proceedings.
On selge, et videokonverentside pidamine võib olla nendes menetlustes kasulikuks vahendiks.
The taking of evidence is the most important use of videoconferencing in crossborder proceedings.
Piiriülestes menetlustes on videokonverentside kasutamine kõige olulisem ütluste võtmisel.
Videoconferencing has proven especially practical in cases involving the hearing of vulnerable or intimidated witnesses.
Videokonverentsi kasutamine on osutunud eriti praktiliseks kaitset vajavate või ohus olevate tunnistajate ärakuulamisel.
Furthermore, expert hearings (e.g. of forensic and medical experts) conducted via videoconferencing have ensured
Samuti on ekspertide (nt kriminalistika ja kohtumeditsiiniekspertide) ärakuulamine videokonverentsi teel taganud res-
a more effective use of resources.
sursside tõhusama kasutamise.
For a number of countries, videoconferencing has also proved to be a practical option for administrative proceedings.
Paljudes riikides on videokonverentside pidamine osutunud praktiliseks lahenduseks ka haldusmenetlustes.
Brief information on present achievements in the EU
Lühiülevaade ELi senistest saavutustest
At EU level there are several initiatives covering the use of videoconferencing in legal procedures.
ELi tasandil on mitu algatust, mis hõlmavad videokonverentside kasutamist kohtumenetlustes.
The website of the European Judicial Network in civil and commercial matters8 contains information about videoconferencing in civil matters for most Member States, in the section “Taking of evidence and mode of proof”, in point 7.
„Tõendite kogumine ja tõendamisviis” punktis 7 teavet videokonverentside pidamise kohta enamikes liikmesriikides.
The European Judicial Network in criminal matters9 provides a special service called Atlas, which helps potential users of videoconferencing to check the availability of equipment at the other court.
Kriminaalasjades tehtava Euroopa õigusalase koos- töö võrgustik9 pakub eriteenust nimetusega Atlas, mis aitab võimalikel videokonverentsi kasutajatel kontrollida seadmete olemasolu teises kohtus.
E ur o just has been successfully using videoconfer- encing technology in many crossborder investigations for the past two years.
Eurojust10 on viimasel kahel aastal kasutanud edu- kalt videokonverentsitehnoloogiat mitmel piiriülesel uurimisel.
Practical videoconferencing11
Videokonverentside pidamine praktikas11
In the following chapters we would like to explain certain practical details of crossborder videoconferencing from an organisational perspective.
Järgnevates peatükkides püüame korralduslikust vaatenurgast lähtuvalt selgitada piiriüleste videokonverentside pidamise teatavaid praktilisi üksikasju.
• The Actors Involved• Form of Request• Sending the Request• Reply to request
• Osalised• Taotluse vorm• Taotluse edastamine• Taotlusele vastamine
Request for VC
Videokonverentsi taotlus
• Access to VC Equipment • Practical arrangements prior to VC
• Videokonverentsiseadmete kättesaadavus
• Cost of VC
• Videokonverentsi kulud
• Court Procedure during the VC • Who is in Charge of hearing by VC • Measures after the VC session
• Videokonverentsile järgnevad
11) For more detailed information see the Guide on Videoconferencing in crossborder proceedings.
11) Üksikasjalikuma teabe saamiseks vaata dokumenti „Juhend piiriüleste menetluste puhul videokonverentside pidamiseks”.
Request for videoconferencing
Videokonverentsi korraldamise taotlus
Both in civil and criminal matters, the request is made using a standard form.
Nii tsiviil- kui kriminaalasjade puhul kasutatakse taotluse esitamiseks tüüpvormi.
The forms are available on the websites of the European judicial networks.12
Tüüpvormid on olemas Euroopa õigusalase koostöö võrgustike veebisaitidel12.
The reply to the request is made using another standard form.
Taotlusele vastamiseks kasutatakse teist tüüpvormi.
In civil matters, in case of a request for indirect taking of evidence pursuant to Articles 10-12 of the 2001 Taking of Evidence Regulation the requested competent court has to acknowledge receipt within seven days.
Kui tsiviilasjades on esitatud 2001. aasta tõendite kogumise määruse artiklite 10–12 kohaselt tõendite kaudse kogumise taotlus, peab taotluse saanud pädev kohus saatma seitsme päeva jooksul alates taotluse vastuvõtmisest taotlevale kohtule kättesaamistõendi.
In case of a request for direct taking of evidence (Article 17) the central body or the competent authority has to inform the requesting court whether the request can be accepted within thirty days.
Tõendite vahetu kogumise taotluse korral (artikkel 17) peab keskasutus või pädev asutus teatama taotlevale kohtule 30 päeva jooksul alates taotluse saamisest, kas taotlus rahuldatakse.
In criminal matters, the requested Member State must agree to the hearing by videoconference provided that the use of the videoconference is not contrary to fundamental principles of its law and on condition that it has the technical means to carry out the hearing.
Kriminaalasjade puhul peab taotluse saanud liikmesriik nõustuma videokonverentsi teel korraldatava ärakuulamisega juhul, kui see ei ole tema õiguspõhimõtetega vastuolus ning tal on videokonverentsi korraldamiseks vajalikud tehnilised vahendid.
In crossborder civil and commercial proceedings, as soon as the requesting court and the requested court agree to a request under Articles 10 to 12 of the 2001 Taking of Evidence Regulation, the requested court liaises with the witness to find a convenient place and date of the hearing.
Piiriüleste tsiviil- ja kaubandusasjade puhul võtab taotluse saanud kohus – kohe kui taotlev kohus ja taotluse saanud kohus on 2001. aasta tõendite kogumise määruse artiklite 10–12 kohaselt taotluse osas kokku leppinud – ühendust tunnistajaga, et leida ütluste andmiseks sobiv koht ja kuupäev.
When requests for direct taking of evidence under Article 17 are accepted by the central body or other competent authority of the requested Member
Kui taotluse saanud kohtu liikmesriigi keskasutus või muu pädev asutus kiidab heaks tõendite vahetu kogumise taotlused, teatab taotlev kohus tunnistajale ütluste
12) European Judicial Network in civil and commercial matters http://ec.europa.eu/civiljustice/index_en.htm (Taking of evidence and mode of proof) European Judicial Network in criminal matters http://www.ejn-crimjust.europa.eu/ (Mutual Legal Assistance)
12) Tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa õigusalase koostöö võrgustik http://ec.europa.eu/civiljustice/index_et.htm (Tõendite kogumine ja tõendamisviis) Kriminaalasju käsitlev Euroopa õigusalase koostöö võrgustikhttp://www.ejn-crimjust.europa.eu/ (Vastastikune õigusabi)
State, the requesting court notifies the witness of the date, time, place where the evidence is to be taken and conditions for participation.
andmise kuupäeva, aja ja koha ning osalemise tingimused.
Hearing by videoconferencing
Ärakuulamine videokonverentsi teel
The objective is to make the videoconferencing session as close as possible to the usual practice in any court where evidence is taken in open court.
Videokonverentsi pidamise ajal on eesmärgiks järgida võimalikult täpselt kohtu tavapraktikat, mida järgitakse ütluste võtmisel avalikul kohtuistungil.
Some matters, which are taken for granted when evidence is taken in the conventional way, take on a different dimension when it is taken by videoconferencing: for example, ensuring that the witness understands the practical arrangements for the videoconferencing session, and knows who the parties to the videoconferencing are, and their various roles.
Mõned aspektid, mida ütluste tavapärasel võtmisel iseenesestmõistetavaks peetakse, omandavad videokonverentsi kasutamisel teistsuguse mõõtme: näiteks selle tagamine, et tunnistaja mõistaks videokonverentsi praktilist korraldust ja teaks, kes videokonverentsil osalevad ja millised on nende vastavad ülesanded.
Time zone differences need to be considered when a witness abroad is to be questioned by videoconferencing.
Välisriigis asuva tunnistaja küsitlemisel videokonverentsi kasutades tuleb arvesse võtta ajavahet.
The convenience of the witness, the parties, their representatives and the court must all be taken into account.
Arvesse tuleb võtta tingimuste sobivust nii tunnistaja, menetlusosaliste, nende esindajate kui kohtu jaoks.
Those involved in a videoconferencing session need to be aware that, even with the most advanced systems currently available, there are slight delays between the receipt of the picture and that of the accompanying sound.
Videokonverentsil osalejad peavad olema teadlikud sellest, et isegi kõige nüüdisaegsemate olemasolevate süsteemide kasutamisel esinevad pildi ja sellega kaasaskäiva heli vastuvõtmisel väikesed viivitused.
The examination of the witness at the remote site should follow as closely as possible the practice adopted when a witness is in the courtroom.
Tunnistaja küsitlemisel „kaugasukohas” tuleks võimalikult täpselt järgida tava, mida järgitakse, kui tunnistaja on kohtusaalis.
During examination, the witness must be able to see the legal representative asking the question and also any other person (whether another legal representative or the judge) making any statements with regard to the witness’s evidence.
Küsitlemise käigus peab tunnistaja nägema küsimuse esitanud juriidilist esindajat ning samuti mis tahes teisi isikuid (teine juriidiline esindaja või kohtunik), kes esinevad arvamuseavaldusega tunnistaja ütluse kohta.
For vulnerable and intimidated witnesses videoconferencing can be seen as a means of reducing the stress and discomfort which could be caused by the disruptive journey to a foreign court.
Kaitset vajavate või ohus olevate tunnistajate jaoks võib videokonverents olla vahend, mille abil vähendada häirivast teise riigi kohtusse reisimisest põhjustatud stressi ja ebamugavustunnet.
The availability of expert witnesses has been identi- ed as one cause of delays both in civil cases (e.g. medical experts and psychologists in child custody or child care cases) and in criminal cases (e.g. forensic or computer experts).
Eksperttunnistajate kättesaadavust on nimetatud üheks viivituste põhjuseks nii tsiviilasjades (nt meditsiinieksperdid ja psühholoogid laste hooldusõigust või laste hooldamist käsitlevates kohtuasjades) kui kriminaalasjades (nt kohtumeditsiini- või arvutieksperdid).
The use of videoconferencing equipment will provide the courts with greater flexibility as to when and how expert witnesses from other Member States are required to give evidence.
Videokonverentsiseadmete kasutamine võimaldab kohtutele suuremat paindlikkust selle otsustamiseks, millal ja kuidas muudest liikmesriikidest pärit eksperttunnistajad peavad oma tunnistusi andma.
When expert witnesses are heard, it is advisable to contact the expert before the hearing, in order to check what kind of technical equipment might be needed during the hearing (e.g. document camera, audio or video equipment, etc.).
Eksperttunnistajate ärakuulamisel on soovitav eksperdiga eelnevalt ühendust võtta, et kontrollida, milliseid tehnilisi seadmeid võib tunnistuse andmise ajal vaja minna (nt dokumendikaamera, audio- või videoseadmed jne).
As regards the use of interpreters, attention should also be paid to whether the interpreter should be at the local site of the requesting court or at the remote site (or in some third location).
Tõlkide kasutamise korral tuleks tähelepanu pöörata ka sellele, kas tõlk peaks viibima videokonverentsi taotlevas kohtus kohapeal või kaugasukohas (või mõnes kolmandas asukohas).
In crossborder videoconferencing consecutive interpretation is most commonly used.
Piiriüleste videokonverentside puhul kasutatakse üldjuhul järeltõlget.
The use of simultaneous interpretation is more demanding, because it requires the use of booths for interpreters, use of earphones by the participants and precise control of microphones.
Sünkroontõlke kasutamise tingimused on rangemad, sest see nõuab tõlkekabiine tõlkijatele, kõrvaklappide kasutamist menetlusosaliste poolt ja mikrofonide täpset seadistamist.
It needs to be stressed that the interpreter needs a proper visual contact with the person whose speech is being interpreted.
Tuleb rõhutada, et tõlk vajab piisavat silmsidet isikuga, kelle kõnet ta tõlgib.
Additional documents are sometimes quite appropriately introduced during the course of a witness’s evidence.
Täiendavaid dokumente esitatakse vahel täiesti sobivalt ka tunnistaja ütluste andmise käigus.
To cater for this, a document camera would be useful.
Sellisel juhul oleks kasu dokumendikaamerast.
However, a document camera is not useful for the client and the lawyer to discuss presented documents in private.
Dokumendikaamerat ei saa siiski kasutada esitatud dokumentide eraviisiliseks arutamiseks kliendi ja advokaadi vahel.
Thus, a faxed copy of the document may be easier to use.
Seetõttu oleks lihtsam kasutada dokumendi faksiga saadetud koopiat.
For the ex-ible use of fax equipment, the requesting authority and the requested authority are advised to exchange accurate and updated information on fax numbers before the start of the videoconference.
Faksiseadme paindlikuks kasutamiseks soovitatakse, et taotlev asutus ja taotluse saanud asutus vahetaksid enne videokonverentsi algust omavahel täpset ja ajakohast teavet faksinumbrite kohta.
In the long term, videoconferencing could be supplemented with shared document repositories or document servers.
Pikemas perspektiivis võib videokonverentside pidamist täiendada ühiste dokumendihoidlate või dokumendiserveritega.
These capabilities are increasingly being used for the sharing of information, but within the justice context extra care needs to be taken to ensure that any such repository is secure and only accessible by the authorised parties connected to the case.
Nimetatud võimalusi kasutatakse üha sagedamini teabe jagamiseks, kuid õiguskeskkonna puhul tuleb äärmiselt hoolikalt tagada selliste hoidlate turvalisus ja võimaldada neile juurdepääs vaid kohtuasjaga seotud volitatud isikutele.
Technical aspects of videoconferencing
Videokonverentside pidamise tehnilised aspektid
Equipment for videoconferencing is nowadays very flexible and easy to operate.
Videokonverentside pidamiseks kasutatavad seadmed on tänapäeval väga paindlikud ja neid on lihtne käsitseda.
Nevertheless, all equipment components should as far as pos-
Kõik süsteemi komponendid peaksid siiski võimalikult suures ulatuses olema standarditud vastavalt sama tüüpi seadmetele ja sarnasele konfigurat- gurat-
To facilitate the use of the equipment, an attempt should be made to ensure that the equipment is positioned in the same way in all types of room. Video conferencing equipment, whether custom- developed or a package system, should meet minimum industry standards to facilitate interoperability in crossborder connections.
Nii tellimustööna väljatöötatud kui valmistootena pakutavad videokonverentsiseadmed peaksid vastama valdkonna miinimumstandarditele, et hõlbustada piiriüleste ühenduste koostalitlusvõimet.
Individual technical standards are discussed in detail in the Guide on Videoconferencing in crossborder proceedings.
Tehniliste standardite üksikasju käsitletakse dokumendis „Juhend piiriüleste menetluste puhul videokonverentside pidamiseks”.
Positioning equipment:Equipment (especially cameras and microphones) needs to be positioned in such a way that only minimal adjustments need to be made to the existing mutual orientation of participants in the courts.
Seadmete paigutus:seadmed (eelkõige kaamerad ja mikrofonid) tuleb paigutada selliselt, et osalejate vastastikust asetust kohtutes ei muudeta rohkem kui minimaalselt vajalik.
Equipment should be positioned in such a way that cases can also be handled without videoconferencing in the relevant courtroom.
Seadmed tuleks paigutada selliselt, et seadmetega varustatud kohtusaalis saaks arutada ka muid kohtuasju, mille raames videokonverentsi ei kasutata.
Intelligibility:speech must always be readily intelligible.
Arusaadavus:kõne peab alati olema lihtsalt arusaadav.
No words must be lost during videoconferencing.
Videokonverentsi ajal ei tohi ükski sõna kaotsi minna.
The quality of the sound must be continuous, and no extraneous interference or crackling may occur.
Helikvaliteet peab olema ühtlane ning ei tohi esineda mingeid väliseid häireid ega krõbinaid.
Certain requirements as regards to lip synchronicity must be met (a delay of less than 0.15 seconds).
Täidetud peavad olema teatavad nõuded seoses suu liikumise ja hääle vahelise sünkroonsusega (viivitus vähem kui 0,15 sekundit).
In addition, echo cancellation and background noise and reverberation must be reduced as much as possible.
Lisaks tuleb võimalikult suures ulatuses tagada kajatõrje ning vähendada taustaheli ja reverberatsiooni.