natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The sounds that surround us usually consist of many different mixed tones.
Meid ümbritsevad helid koosnevad tavaliselt paljudest segatud toonidest.
The louder machine in fact determines the Sound Pressure Level of the resulting noise generated by the two machines.
Tegelikult määrab valjemat müra tegev masin kahe masina poolt tekitatava müra ühise helirõhutaseme.
If the difference in machine Sound Pressure Level exceeds 10 dB, we reckon that the resulting sound pressure level is equal to that of the louder machine.
Kui erinevus kahe masina helirõhutasemete vahel on suurem kui 10 dB, võrdsustatakse masinate liithelirõhutase valjemat müra tegeva masina helirõhutasemega.
The simplified method shown below can be used to calculate the combined sound pressure level of two sources.
Allpool esitatud lihtsustatud meetodit võib kasutada kahe heliallika liithelirõhutaseme arvutamiseks.
•Step 1 – Calculate the difference between the two individual machine levels.
•1. samm: arvutada välja kahe üksikmasina tasemete vaheline erinevus.•2. samm: lisada saadud väärtus kõrgemale mürataseme väärtusele.
Figure 1.12 Tonal signals and their spectra
0.02 t [s] t [s] joonis 1.12 Tonaalsed signaalid ja nende spektrid.
Time signal of sound comprising three tones (100Hz, 200Hz and 300Hz) and sound spectrum.
Kolmest toonist (100hz, 200hz and 300hz) koosnev helisignaal ja selle helispekter.
An octave band is a band for which the upper frequency is twice that of the lower frequency.
Oktaavriba on sagedusriba, mille ülemine sagedus on kaks korda suurem alumisest sagedusest.
Every octave band is divided into three one-third octave (1/3-octave) bands.
Iga oktaavriba on jaotatud kolmeks ühe kolmandiku oktaavi (1/3-oktaavriba) laiuseks ribaks.
•According to accepted international standards, the frequency range of audible sounds can be divided into 10 octave bands.•Octave and 1/3-octave bands are most often denoted by their centre frequencies (see EN ISO 266:2003 – Acoustics – Preferred frequencies).
•Vastavalt rahvusvahelistele standarditele võib kuuldavate helide sagedusala jagada kümneks oktaavribaks. •Oktaavribadele ja 1/3-oktaavribadele viitamiseks kasutatakse kõige sagedamini nende kesksagedusi (vt EN ISO 266:2003–Akustika. Eelistatud sagedused).
The following octave band centre frequencies are preferred: 31.5 Hz, 63 Hz, 125 Hz, 250 Hz, 500 Hz, 1 kHz, 2 kHz, 4 kHz, 8 kHz and 16 kHz.
Eelistatud on järgmised oktaavribade kesksagedused: 31.5 Hz, 63 Hz, 125 Hz, 250 Hz, 500 Hz, 1 kHz, 2 kHz, 4 kHz, 8 kHz ja 16 kHz.
Time signal of noise and its continuous frequency spectrum:
Mürasignaal ja selle pidev sagedusspekter: joonis 1.14 Oktaav kesksagedusega 500 hz ja kolm 1/3-oktaavriba sagedusega 400 hz, 500 hz ja 630 hz.
•An octave band-based sound spectrum is called an octave spectrum and a 1/3-octave band-based spectrum is called a 1/3-octave band spectrum.•Noise spectrum analysis can also be conducted using frequency bands narrower than 1/3 octave.
•Oktaavribadel põhinevat helispektrit nimetatakse oktaavspektriks ja 1/3-oktaavribadel põhinevat spektrit nimetatakse 1/3-oktaavribade spektriks. •Müraspektri analüüsiks võib kasutada ka 1/3-oktaavist kitsamaid sagedusribasid.
Figure 1.13 Noise spectrum of a large power transformer
Sagedus [Hz] joonis 1.13 Suure jõutrafo müraspekter.
Sound physical properties of materials and structures (insulation, absorption, damping, etc, – refer to Chapter 4: How do we reduce noise exposure?) depend on noise frequency.
Materjalide ja konstruktsioonide akustilised omadused (heliisolatsioon, -neeldumine, -sumbumine jne (vt 4. peatükk „Kuidas vähendada kokkupuudet müraga?") sõltuvad müra sagedusest.
The first step to reducing noise is therefore to measure and evaluate its frequency spectrum.
Seepärast on esimene samm müra vähendamisel selle sagedusspektri mõõtmine ja hindamine.
•Immission is usually quantified by sound pressure level.
•Immissiooni väärtus määratakse tavaliselt helirõhutasemega.
Radiation, Emission and Immission
Kiirgus, emissioon ja immissioon
When noisy equipment produces sound, we say that it radiates sound energy.
Kui mürarikas seade tekitab heli, ütleme me, et see kiirgab helienergiat.
Sound radiated in this way is called emission.
Sellist helikiirgust nimetatakse emissiooniks.
Figure 1.17 Sound immission
joonis 1.17 heli immissioon.
•Radiation is conversion of a sound source’s vibration energy into sound energy.•Emission is the amount of sound radiated solely from a given source.•Noise emission can be quantified either by sound power level or by sound pressure level.
•Kiirgus on heliallika võnkeenergia muundumine helienergiaks. •Emissioon on teatavast heliallikast kiirgunud heli hulk. •Müra emissiooni võib arvuliselt määratleda kas helivõimsuse tasemega või helirõhutasemega.
Directivity
5.2. suunatus
Directivity is the capacity to radiate sound in defined directions.
Suunatus on võime kiirata heli teatavas suunas.
•The amount of sound energy radiated by a sound source may vary in different directions.•When noisy equipment radiates more sound energy in a particular direction, this means that the sound pressure level will be higher in this direction than in other directions.
•heliallikas võib kiirata erinevates suundades erinevates kogustes helienergiat.•Kui mürarikas seadmestik kiirgab ühes suunas rohkem helienergiat kui teistes suundades, on ka helirõhu tase selles suunas kõrgem.
Figure 1.16 Radiation and emission
joonis 1.16 Kiirgus ja emissioon
When walking around a radio, music is heard to be louder in front of it than to the side of it and much louder in front of it than behind it.
Kui me jalutame ümber raadio, siis on muusika meie jaoks raadio ees seistes valjem kui raadio kõrval või taga seistes.
Sound Power Level is one of two complementary quantities used to describe the sound emission of machinery or equipment.
Helivõimsuse tase on üks kahest täiendavast suurusest, mida kasutatakse masina või seadme heliemissiooni iseloomustamiseks.
The other quantity is emission Sound Pressure Level at a specied position.
Teine suurus on emissiooni helirõhutase kindlas kohas.
Methods of determining emission sound pressure levels at work stations and other specied positions are given in the international standard series ISO 11200 to ISO 11204.
Töökohtadel ja muudes kindlaks määratud kohtades heliemissiooni helirõhutasemete määramiseks kasutatavad meetodid on esitatud rahvusvaheliste standardite seerias ISO 11200 – ISO 11204.
These standards dene emission as an airborne sound radiated by a well-dened noise source (e.g. a machine undergoing testing) under specied operating and assembly conditions.
Nendes standardites määratletakse emissioon õhu kaudu leviva helina, mida kiirgab täpselt määratletud müraallikas (näiteks katsetamisel olev masin) teatavate kindlate talitlus- ja paigaldustingimuste puhul.
Immission is the amount of sound arriving at a specific measuring point (e.g. a workplace, a microphone or a human ear – Figure 1.17), including various sound sources and room reflections.
Immissioon on teatavasse konkreetsesse mõõtepunkti jõudva heli hulk (nt töökoht, mikrofon, inimese kõrv – joonis 1.17), mis pärineb erinevatest heliallikatest ja ruumi helipeegeldustest.
•Transmission is the passing of sound energy through an obstacle.•The reflected, absorbed or transmitted proportion of sound depends on the obstacle physical properties and dimensions as well as the sound frequency.
Avatud ruumi, kus heli vabalt edasi kandub, nimetatakse vabaks heliväljaks.
An open space, in which sound travels freely, is called a free field.
•Läbikandumine tähendab seda, et helienergia läbib takistuse. •See, kui suur osa helist peegeldub, neeldub või läbi kandub, oleneb takistuse füüsikalistest omadustest ja mõõtmetest ning heli sagedusest.
•The sound pressure level in a free field decreases by 6 dB each time the distance from the sound source doubles.
•Vaba helivälja helirõhutase väheneb 6 dB võrra iga kord, kui kaugus heliallikast kahekordistub.
Figure 1.19 Sound propagation in a free field, from an individual source
Näide: joonis 1.19 Üksikust heliallikast pärineva heli levimine vabas heliväljas.
Figure 1.20 Reflection, absorption and transmission
Kui helilained kohtavad takistust, siis osa helienergiast peegeldub, osa neeldub ja osa kandub läbi takistuse.
When sound waves encounter an obstacle, a proportion of the sound energy is reflected, a proportion is absorbed and a proportion is transmitted through the obstacle.
joonis 1.20 Peegeldumine, neeldumine ja läbikandumine.
•Reflection is a phenomenon involving rebounding of a sound wave from a surface.
•Peegeldumine on nähtus, mille puhul helilaine põrkub pinnalt tagasi.
Absorption is a conversion of sound energy into heat.
Neeldumine on helienergia muundumine soojuseks.
Humans can sense sounds of different frequencies and levels as equally loud.
Inimesed võivad tajuda erineva sagedusega ja erineva helirõhutasemega helisid ühevaljustena.
In the sound pressure level/frequency plane, a curve connecting points representing tones, which are considered equally loud, is called an equal-loudness level contour.
Helirõhutasemete/sageduste diagrammiväljal ühesuguse valjusega tajutavaid punkte ühendavat kõverat nimetatakse samavaljustaseme kõveraks.
TERMS AND EXPRESSIONS USED TO ASSESS HEARING LOSS RISK
KUULMISKADU TEKITAVA­TE OhTUDE hINDAMISEL KASUTATAVAD MÕISTED jA VÄLjENDID
For the purposes of the Directive, three physical parameters are defined for use as risk indicators: peak sound pressure, daily noise exposure level and weekly noise exposure level.
•Erinevuste tõttu helide tajumisel tundub 1 khz sagedusega 30 dB helirõhutasemega heli sama vali kui 100 khz sagedusega heli, mille helirõhutase on 45 dB või 8 khz sagedusega heli, mille helirõhutase on 40 dB.• Väga kõrge helirõhutaseme puhul (umbes 130 dB), on valjuse tajumise erinevused erinevate sageduste puhul väiksemad.
•Differences in sound reception cause a 1 kHz frequency sound with a 30 dB sound pressure level to seem as loud as a 100 Hz frequency sound with a 45 dB sound pressure level or an 8 kHz frequency sound with a 40 dB sound pressure level.•At very high sound pressure levels (approximately 130 dB), loudness perception differences at various frequencies are less significant.
Erineva sagedusega helide helirõhutasemed, mis tekitavad kõrvale valu, erinevad üksteisest vähem kui nende helide helirõhutasemed, mis on vaevu kuuldavad.
Sound pressure levels of different frequency sounds, which are painful to the ears, differ less from each other than sound pressure levels of sounds, which are barely audible.
Direktiivis on ette nähtud kolm füüsikalist parameetrit, mida kasutatakse riskinäitajatena: tipphelirõhutase, päevane müraga kokkupuute tase ja nädalane müraga kokkupuute tase.
Sound frequencies and levels sensed as equally loud: 20 Hz – 75 dB; 60 Hz – 35 dB; 100 Hz – 25 dB; 300 Hz – 10 dB; 600 Hz – 5 dB; 1 kHz – 0 dB; 6 kHz – 5 dB; 10 kHz – 15 dB.
Ühesuguse valjusega tajutakse järgmisi helisagedusi ja -tasemeid: 20 hz – 75 dB; 60 hz – 35 dB; 100 hz – 25 dB; 300 hz – 10 dB; 600 hz – 5 dB; 1 khz – 0 dB; 6 khz – 5 dB; 10 khz – 15 dB.
Differences in sound reception according to frequency and level mean that weighted sound pressure levels are used for assessing hearing loss risk.
Sagedusest tingitud erinevuste tõttu helirõhu tajumisel kasutatakse kuulmiskao riskihindamisel korrigeeritud helirõhutasemeid.
The minimum sound pressure level of a defined audible frequency is called the threshold of hearing.
Kuulmislävi on määratletud kuuldava sageduse väikseima helirõhutasemena.
It is defined as the level of sound at which, under specific conditions, a person gives 50% of correct detection responses during repeated trials (see ISO 226:2003).
See on helitase, mille puhul annab inimene korduvkatsetel teatavatel eritingimustel 50% õigeid vastuseid (vt ISO 226:2003).
•An A-weighted sound pressure level, expressed in dB(A), corresponds best to the subjective reception of sounds at low sound pressure level.•A C-weighted sound pressure level, expressed in dB(C), corresponds best to the subjective reception of sounds at high sound pressure level.•In simple terms, weighting represents an adjustment or correction of sound pressure levels and is applied to each frequency band.
•A-korrigeeritud helirõhutase, mida väljendatakse ühiku dB(A) abil, vastab kõige paremini helide subjektiivsele vastuvõtule madalal helirõhutasemel. •C-korrigeeritud helirõhutase, mida väljendatakse ühiku dB(C) abil, vastab kõige paremini helide subjektiivsele vastuvõtule kõrgel helirõhutasemel.•Lihtsamalt öeldes tähendab helirõhutasemete korrigeerimine kohandamist või kaalumist ning seda kohaldatakse iga sagedusriba suhtes.
•Sensitivity to sound depends on two factors:–Sound Pressure Level–Sound frequency.•Human hearing is most sensitive to sounds with frequencies around 4 kHz. • For young people with good hearing, the threshold of hearing within this frequency range is about – 3 dB SPL.
•Tundlikkus heli suhtes sõltub kahest tegurist: –helirõhutase–helisagedus•Inimkõrv on kõige tundlikum helide suhtes, mille sagedus on ligikaudu 4 khz. •Noortel hea kuulmisega inimestel on kuulmislävi sel sagedusalal umbes helirõhutasemel 3 dB.
Sounds of higher and lower frequencies are not so easily heard.
Madalamad ja kõrgemad helid ei ole nii hästi kuuldavad.
Figure 1.21 Weighting curves
PEATÜKK: AKUSTIKA PÕHIMÕTTED joonis 1.21 Korrigeerimiskõverad.
•Table 1.2 below shows adjustments to octave band centre frequencies.
•Tabelis 1.2 on näidatud oktaavribade kesksageduste korrigeerimisväärtused.
•The A-weighting curve introduces a large correction to sound pressure levels for low frequency sounds.
•A-korrigeeritud kõvera puhul on toimunud madala sagedusega helide helirõhutasemete oluline korrigeerimine.
Sound pressure levels, expressed in dB (no frequency correction) and dB(A), will therefore vary widely for sounds with strong, low frequency components.
Seepärast on helirõhutasemed, mida väljendatakse dB (sagedust ei ole korrigeeritud) ja dB(A) abil, tugevate madalasageduslike komponentidega helide puhul väga erinevad.
Figure 1.22 Spectra of the same sound expressed in dB and dB(A)
Tabel 1.2 Oktaavriba kesksageduste kohandused A- ja C-korrigeeritud kõverate puhul.
Table 1.2 Octave band centre frequency adjustments for A- and C-weighting curves
joonis 1.22 Sama heli spekter väljendatuna dB ja dB(A) abil.
Exposure and exposure level
Kokkupuude ja kokkupuutetase
Exposure level expressed in decibels (L
Väga sageli kasutatakse müraga kokkupuute (E
EX, 8h often used instead of the noise exposure (E
A, 8h asemel detsibellides väljendatud kokkupuutetaset
A quantity called A-weighted sound exposure (E
Suurust, mida nimetatakse A-korrigeeritud kokku-
A, 8h is used to assess the damaging effect of noise on a exposure to noise.
A, 8h va müra kahjuliku toime hindamiseks (standard ISO
•Daily noise exposure level (L
•Päevane müraga kokkupuute tase (L
EX, 8h timeweighted average of the noise exposure levels for a nominal 8-hour working day, as defined by inter-
EX, 8h suhtes): see on müraga kokkupuute tasemete ajali- selt kaalutud keskmine ühe kaheksatunnise tööpäeva kohta, mis vastab ISO standardile 1999:1990.
): the time- national standard ISO 1999: 1990.•Weekly noise exposure level (L
•Nädalane müraga kokkupuute tase (L
EX,8h weighted average of the daily noise exposure levels for a nominal five 8-hour working day week, as defined by international standard ISO 1999:1990.
EX,8h müraga kokkupuute tasemete ajaliselt kaalutud kesk- mine viie kaheksatunnise tööpäeva kohta, mis vastab
Note that LEX,8his the mean exposure level calculated for each working day in week.
EX,8h mine kokkupuutetase, mis on välja arvutatud nädala kõikide tööpäevade L põhjal.
•The damaging effect of noise on hearing depends on the quantity of sound energy absorbed by a person’s ears and therefore depends on parameters such as the noise sound pressure level and the exposure duration.•While performing his tasks, a worker may be subject to noise at different sound pressure levels for varying periods of time.
•Müra kahjustav toime kuulmisele oleneb inimese kõrvades neeldunud helienergia hulgast ning sõltub seetõttu sellistest parameetritest, nagu müra helirõhutase ja kokkupuute kestus.•Tööülesandeid täites võib töötaja erinevate ajavahemike vältel kokku puutuda erinevate helirõhutasemetega.
This is why assessment of the damaging effects of noise is conducted with reference to a nominal 8-hour working day or nominal five 8-hour working day week as specified in standard ISO 1999:1990.•Exposure is a quantity corresponding to the amount of sound energy absorbed and is therefore sometimes called ‘noise dose’.
Seepärast kasutatakse vastavalt ISO standardile 1999:1990 mürakahjustuste hindamisel võrdlusühikuna ühte 8-tunnist tööpäeva või ühte viiest 8-tunnisest tööpäevast koosnevat töönädalat.•Kokkupuude on neeldunud helienergia hulgale vastav suurus ning seetõttu nimetatakse seda vahel „müradoosiks”.
The equivalent continuous A-weighted Sound Pressure Level of non-steady noise is that A-weighted sound pressure level of steady noise, which would cause the same effect on a person as the noise, for which we calculate the equivalent continuous A-weighted sound pressure level.
Muutuva tasemega müra ekvivalentne pidev A-korrigeeritud helirõhutase on sellise püsiva müra A-korrigeeritud helirõhutase, mis avaldab inimesele samasugust toimet nagu müra, mille A-korrigeeritud ekvivalentset pidevat helirõhutaset me arvutame.
•In the case of steady noise (i.e. noise whose SPL does not vary more than 5 dB during its presence) affecting a person during a nominal 8-hour working day, the daily noise exposure level will equal its SPL expressed in dB(A). • In the case of non-steady noise (i.e. noise whose SPL varies more than 5 dB), an equivalent continuous
•Püsiva müra puhul (s.t müra, mille helirõhutase ei muutu kestuse ajal rohkem kui 5 dB), mis mõjutab inimest ühe 8-tunnise tööpäeva jooksul, on päevane müraga kokkupuutetase võrdne dB (A) abil väljendatud helirõhutasemega.•Mittepüsiva müra puhul (s.t müra, mille helirõhutase muutub rohkem kui 5 dB), kasutatakse päevase kokkupuutetaseme arvutamiseks ekvivalentset pidevat
A carpenter’s tasks include repairing various wooden components of equipment.
Puusepa ülesannete hulka kuulub seadmete puitosade parandamine.
These are jobs, during which the worker is not usually exposed to noise, e.g. handworking wood, glueing wooden parts and varnishing.
Selle töö tegemisel ta ei puutu tavaliselt müraga kokku, sest tegeleb puidu käsitsi töötlemisega, puitosade liimimise ja lakkimisega.
However, from time to time, the worker has to work with power tools such as a circular saw, a plane, etc., which generate noise at considerable sound pressure levels right up to 115 dB(A).
Aegajalt peab ta aga töötama ka selliste elektritööriistadega nagu ketassaag, höövel jne, mis tekitavad küllaltki suurt müra, mille helirõhutase võib olla kuni 115 dB(A).
The risk associated with a damaging noise level at this type of work station is assessed with reference to a nominal 8-hour working day.
Sedalaadi töökoha mürakahjustuse taseme hindamisel kasutatakse võrdlusalusena nominaalset 8-tunnist tööpäeva.
, T) is used to calculate the daily eq noise exposure level.
A-korrigeeritud helirõhutaset (LAeq, T
The effect of noise on a person can be compared to sunbathing.
Müra mõju inimesele võib võrrelda päevitamisega.
Sensible sunbathing will not result in undesirable effects.
Mõõdukas päevitamine ei tekita soovimatut toimet.
However, excessive exposure to strong rays will quickly lead to sunburn.
Liigne kokkupuude tugeva päikesekiirgusega tekitab aga põletust.
Even the shortest exposure to high sound pressure level noise will lead to hearing damage, while exposure to low-level noise over a longer period will have a similar effect.
Sama toime tekib ka siis, kui inimene puutub pika aja jooksul kokku nõrga kiirgustasemega, mille puhul tekitab põletuse nahas neeldunud päikeseenergia koguhulk.
During his first three hours of work, a worker was exposed to a noise level of 85 dB(A).
Kokkupuude müraga on samalaadne.
During the next four hours, he worked in a quiet room [60 dB(A)] and during the next hour he worked on a machine generating noise with a sound pressure level of 100 dB(A).
Isegi lühiajaline kokkupuude kõrge helirõhutasemega võib tekitada kuulmiskahjustuse ning kokkupuutel madalatasemelise müraga pikema ajavahemiku jooksul on sama toime.
Speech intelligibility in noisy environments is defined as a percentage of correctly recognised words, utterances etc.
Kõne arusaadavust mürarikkas keskkonnas võib määratleda õigesti mõistetud sõnade, väljendite jne protsendiga.
It can be calculated using various methods.
Selle võib välja arvutada erinevate meetodite abil.
Figure 1.23 Equivalent level [91 dB(A)] during 8-hour working day
joonis 1.23 Ekvivalentne tase [91 dB(A)] 8-tunnise tööpäeva jooksul.
•Peak sound pressure (p
) kasutatakse väga sageli müra tipp
) is very often used to assess peak the damaging effect of noise in addition to the level of exposure to noise. •Exposure limit values of peak sound pressure, quoted in the Directive, are values of sound pressure, at which there is a serious risk of instant hearing damage.•We can say that:–Noise exposure level provides an assessment of the effects of prolonged exposure to noise.–Peak sound pressure provides an assessment of the effects of exposure to short, very loud sounds (impulse noise).
•Iseloomulikuks nähtuseks müra puhul on mürast nõrgemate helide mittekuulmine. Seda nähtust nimetatakse heli maskeerimiseks. •heli maskeerimine on väga ohtlik töökohtadel, kus töötajal on vaja kuulda võimalikke ohuhoiatusi (nt seoses masina või selle liikuvate osadega) või ta peab kuulma suuliselt antavaid käsklusi. heli maskeerimise tõttu võib töötaja mitte kuulda ohusignaale, ja see võib põhjustada õnnetuse.
Sound masking may result in an employee not be able to hear or recognise the warning signals and this may cause accidents.•Sound masking influences speech intelligibility.
Kui kõne arusaadavus on madal, võib see viia töökorralduste valesti mõistmiseni ja põhjustada õnnetusi.•Vastavalt direktiivide 2003/10/EÜ ja 89/391/EMÜ18 sätetele peab tööandja olema eriti hoolikas nende riskide hindamisel, mis on seotud töötajate tervist ja ohutust kaudselt mõjutava müra ja ohusignaalide koostoimega ning muude helidega, mille kuulmine on vajalik õnnetuste vältimiseks.
Low speech intelligibility may result in misunderstanding of verbal instructions and may also cause accidents.•According to the provisions of Directives 2003/10/EC and 89/391/EEC18, the employer shall be particularly careful, when assessing risks of any indirect effects on workers’ health and safety resulting from interactions between noise and warning signals or other sounds, which need to be observed to reduce the risk of accidents.
te taseme määratlemisele.•Direktiivis sätestatud tipphelirõhuga kokkupuute piirväärtused on helirõhu väärtused, mille puhul on kohese kuulmiskahjustuse tekkimise tõsine oht.•Võib väita, et:–müraga kokkupuute tase võimaldab hinnata pikaaegse müraga kokkupuute mõju,–tipphelirõhk võimaldab hinnata lühiajaliste väga valjude helidega kokkupuute mõju (impulssmüra).
89/391/EEC Council Directive of 12 June 1989, on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health of workers at work, O.J. No L 183 of 29.06.1989, page 1.
Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta, EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.
CHAPTER 2 Risk assessment procedure
2. peatüKK: riskianalüüs
SUMMARY PAGE.............................................................................................................................................................................. 38
KOKKUVÕTE...................................................................................................................................................................................... 38
DIRECTIVE REQUIREMENTS .................................................................................................................................................. 40
DIREKTIIVI NÕUDED ............................................................................................................................................................... 40