natgillin/translations-raw huggingface dataset:
That interpretation is further reinforced by the provisions of Articles 4(2)(g) in conjunction with Article 5(3) and (4) of Regulation No 2081/92, which require that the application for registration includes the specification, that that application is addressed to the Member State in which the geographical area is located, and that the specification includes ‘details of the inspection structures provided for in Article 10’.
Seda tõlgendust kinnitavad veel kord määruse nr 2081/92 artikli 4 lõike 2 punkt g koostoimes artikli 5 lõigetega 3 ja 4, millest tuleneb, et registreerimistaotlus peab sisaldama tehnospetsifikatsiooni, et taotlus saadetakse liikmesriigile, kus asjaomane geograafiline piirkond asub, ning et asjaomases tehnospetsifikatsioonis peavad olema kirjas „üksikasjad artiklis 10 sätestatud kontrollistruktuuride kohta”.
It follows that the inspection structures whose task it is to ensure compliance with the PDO specification are those of the Member State from which the PDO in question comes.
Sellest tuleneb, et kontrollistruktuuride puhul, kellel on kohustus tagada vastavus kaitstud päritolunimetuse tehnospetsifikaadile, on tegemist selle liikmesriigi asutusega, kust asjaomane kaitstud päritolunimetus on pärit.
The responsibility for monitoring compliance with the specification when the PDO ‘Parmigiano Reggiano’ is used therefore does not lie with the German inspection authorities.
Seega ei ole kaitstud päritolunimetuse „Parmigiano Reggiano” kasutamisel selle vastavuse kontrollimine asjaomase tehnospetsifikaadi nõuetele Saksa kontrolliasutuste ülesanne.
It is true that Article 13(1)(b) of Regulation No 2081/92 requires that registered names be protected against any ‘misuse, imitation or evocation, even if the true origin of the product is indicated or if the protected name is translated or accompanied by an expression such as “style”, “type”, “method”, “as produced in”, “imitation” or similar’.
Määruse nr 2081/92 artikli 13 lõike 1 punkt b sätestab tõesti, et registreeritud nimetusi kaitstakse „väärkasutuse, jäljendamise või seoste tekitamise eest, isegi kui on viidatud toote tegelikule päritolule või kui kaitstud nimetus on tõlgitud või sellele on lisatud väljend „viis”, „tüüp”, „meetod”, „toodetud nagu”, „imitatsioon” või muu samalaadne väljend”.
Nevertheless, the Commission has not demonstrated that the Federal Republic of Germany has failed to comply with the obligations under Regulation No 2081/92, and it has not furnished proof that measures such as those referred to in paragraph 63 above were not taken or were not such as to protect the PDO ‘Parmigiano Reggiano’.
Siiski ei ole komisjon esiteks tõendanud, et Saksamaa Liitvabariik on rikkunud määrusest nr 2081/92 tulenevaid kohustusi, ning teiseks ei ole komisjon esitanud asjaolusid selle kohta, et käesoleva kohtuotsuse punktis 63 nimetatutega sarnased meetmed on jäänud võtmata või et need ei kaitse kaitstud päritolunimetust „Parmigiano Reggiano”.
In the light of all the foregoing, it must be held that the Commission has not established that, by formally refusing to proceed against the use on its territory of the name ‘Parmesan’ on the labelling of products which do not comply with the requirements of the specification for the PDO ‘Parmigiano Reggiano’, the Federal Republic of Germany has failed to fulfil its obligations under Article 13(1)(b) of Council Regulation (EEC) No 2081/92.
Võttes arvesse kõike eeltoodut, tuleb sedastada, et komisjon ei ole tõendanud, et kuna Saksamaa Liitvabariik keeldus ametlikult karistamast oma territooriumil nimetuse „parmesan” kasutamist selliste toodete märgistamisel, mis ei vasta kaitstud päritolunimetuse „Parmigiano Reggiano” tehnospetsifikaadile, soodustades sellega ehtsa, ühenduse territooriumil kaitstava toote maine väärkasutust, siis on ta rikkunud määruse nr 2081/92 artikli 13 lõike 1 punktist b tulenevaid kohustusi.
The action brought by the Commission must therefore be dismissed.
Seetõttu tuleb komisjoni hagi jätta rahuldamata.
Under Article 69(2) of the Rules of Procedure, the unsuccessful party is to be ordered to pay the costs, if they have been applied for in the successful party’s pleadings.
Kodukorra artikli 69 lõike 2 alusel on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud.
Since the Federal Republic of Germany has applied for costs and the Commission has been unsuccessful in all its pleas, the Commission must be ordered to pay the costs.
Kuna Saksamaa Liitvabariik on kohtukulude hüvitamist nõudnud ja komisjon on kohtuvaidluse kaotanud, tuleb kohtukulud välja mõista komisjonilt.
In accordance with Article 69(4), the Czech Republic, the Kingdom of Denmark, the Italian Republic and the Republic of Austria must bear their own costs.
Vastavalt selle artikli lõikele 4 kannavad Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Itaalia Vabariik ning Austria Vabariik oma kohtukulud ise.
On those grounds, the Court (Grand Chamber) hereby:
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (suurkoda) otsustab:
Orders the Czech Republic, the Kingdom of Denmark, the Italian Republic and the Republic of Austria to bear their own costs.
Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Itaalia Vabariik ning Austria Vabariik kannavad oma kohtukulud ise.
Case C-506/06
Kohtuasi C-506/06
(Reference for a preliminary ruling from the Oberster Gerichtshof (Austria))
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberster Gerichtshof (Austria))
(Social policy — Directive 92/85/EEC — Measures to encourage improvements in the safety and health at work of pregnant workers and workers who have recently given birth or are breastfeeding — Meaning of ‘pregnant worker’ — Prohibition of dismissal of pregnant workers during the period from the beginning of their pregnancy to the end of the maternity leave — Woman dismissed where, at the date she was given notice of her dismissal, her ova had been fertilised in vitro, but not yet transferred to her uterus — Directive 76/207/EEC — Equal treatment for men and women — Woman undergoing in vitro fertilisation treatment — Prohibition of dismissal — Scope)
Sotsiaalpoliitika – Direktiiv 92/85/EMÜ – Rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmed – Mõiste „rase töötaja” – Keeld vallandada rasedaid töötajaid ajavahemikus nende raseduse algusest kuni rasedus- ja sünnituspuhkuse lõpuni – Vallandatud naistöötaja, kelle munarakud olid vallandamisest teatamise hetkel kunstlikult viljastatud, kuid ei olnud veel tema emakasse siirdatud – Direktiiv 76/207/EMÜ – Mees- ja naistöötajate võrdne kohtlemine – Kunstliku viljastamise protsessi läbiv naistöötaja – Vallandamiskeeld – Ulatus
Opinion of Advocate General Ruiz-Jarabo Colomer delivered on 27 November 2007 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Kohtujurist D. Ruiz-Jarabo Colomeri ettepanek, esitatud 27. novembril 2007 . . Euroopa Kohtu otsus (suurkoda), 26. veebruar 2008 . . . . . . . . . . . . .
SUMMARY — CASE C-506/06
KOKKUVÕTE – KOHTUASI C-506/06
Social policy — Protection of the safety and health of workers — Pregnant workers and workers who have recently given birth or are breastfeeding — Directive 92/85
Sotsiaalpoliitika – Töötajate ohutuse ja tervise kaitse – Rasedad, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvad töötajad – Direktiiv 92/85
(Council Directive 92/85, Art. 10(1))
(Nõukogu direktiiv 92/85, artikli 10 lõige 1)
Social policy — Male and female workers — Access to employment and working conditions — Equal treatment — Directive 76/207
Sotsiaalpoliitika – Mees- ja naistöötajad – Töö saamine ja töötingimused – Võrdne kohtlemine – Direktiiv 76/207
(Council Directive 76/207, Arts 2(1) and 5(1))
(Nõukogu direktiiv 76/207, artikli 2 lõige 1 ja artikli 5 lõige 1)
Directive 92/85 on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health at work of pregnant workers and workers who have recently given birth or are breastfeeding and, in particular, the prohibition of dismissal of pregnant workers provided for in Article 10(1) of that directive must be interpreted as not extending to a female worker who is undergoing in vitro fertilisation treatment where, on the date she is given notice of her dismissal, her ova have already been fertilised by her partner’s sperm cells, so that in vitro fertilised ova exist, but they have not yet been transferred into her uterus.
Direktiivi 92/85 rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta ja eelkõige selle artikli 10 lõikes 1 sätestatud rasedate töötajate vallandamise keeldu tuleb tõlgendada nii, et seal ei peeta silmas naistöötajat, kes hetkel, kui talle tema vallandamisest teatatakse, läbib kunstliku viljastamise protsessi, tema munarakud on juba partneri spermatosoididega viljastatud, nii et in vitro viljastatud munarakud on juba olemas, kuid need ei ole veel tema emakasse siirdatud.
kept for an indeterminate period, with the national legislation in question in the case in question providing, in that regard, that the fertilised ova may be kept for a maximum period of 10 years.
teatud liikmesriikides munarakke enne asjaomase naise emakasse siirdamist lühema või pikema aja jooksul säilitada, kusjuures põhikohtuasjas käsitletavad siseriiklikud õigusnormid näevad selles osas ette võimaluse säilitada viljastatud munarakke maksimaalselt kümne aasta jooksul.
Therefore, applying the protection against dismissal laid down in Article 10 of Directive 92/85 in favour of a female worker before the transfer of the fertilised ova could have the effect of granting the benefit of that protection even where that transfer is postponed, for whatever reason, for a number of years or even where such transfer is definitively abandoned, the in vitro fertilisation having been carried out merely by way of precaution.
Seega võib direktiivi 92/85 artiklis 10 kehtestatud vallandamiskaitse kohaldamine naistöötajale enne viljastatud munarakkude siirdamist tuua kaasa selle, et kaitset saab ka siis, kui kunstlik viljastamine on läbi viidud üksnes ennetava tegevusena ning siirdamine on mis tahes põhjusel ja teadmata ajaks edasi lükatud või kui siirdamisest on lõplikult loobutud.
In that regard, the protection established by Article 10 of Directive 92/85 cannot, for reasons connected with the principle of legal certainty, be extended to such a worker.
Õiguskindluse põhimõttest tulenevalt ei saa heaks kiita, et direktiivi 92/85 artiklis 10 kehtestatud kaitse laieneb niisugusele töötajale.
(see paras 41, 42, 53 and operative part)
(vt punktid 41, 42, 53 ja resolutiivosa)
carrying out their work on account of the medical treatment they must receive, the treatment, consisting of a follicular puncture and the transfer to the woman’s uterus of the ova removed by way of that follicular puncture immediately after their fertilisation, directly affects only women.
Kuigi on tõsi, et mõlemast soost töötajatel võib ravikuuride läbimise tõttu esineda ajutisi takistusi töö tegemisel, puudutab munasarja punktsioon ja selle punktsiooni käigus saadud munarakkude siirdamine naise emakasse viivitamatult pärast nende viljastamist otseselt vaid naisi.
It follows that the dismissal of a female worker essentially because she is undergoing that important stage of in vitro fertilisation treatment constitutes direct discrimination on grounds of sex.
Naistöötaja vallandamine peamiselt sel põhjusel, et ta läbib olulist etappi kunstliku viljastamise protsessis, kujutab endast järelikult otsest soolist diskrimineerimist.
Articles 2(1) and 5(1) of Directive 76/207 on the implementation of the principle of equal treatment for men and women as regards access to employment, vocational training and promotion, and working conditions, preclude the dismissal of a female worker who is at an advanced stage of in vitro fertilisation treatment, that is, between the follicular puncture and the immediate transfer of the in vitro fertilised ova into her uterus, where it is established that the dismissal is essentially based on the fact that the woman has undergone such treatment.
Direktiivi 76/207 meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega artikli 2 lõikega 1 ja artikli 5 lõikega 1 on vastuolus see, kui vallandatakse naistöötaja, kes on kunstliku viljastamise lõppstaadiumis, see tähendab munasarja punktsiooni ja viljastatud munarakkude selle naistöötaja emakasse viivitamatu siirdamise vahel, tingimusel et on tõendatud, et vallandamise peamiseks põhjuseks oli fakt, et see naine läbis kunstliku viljastamise protsessi.
(see paras 50, 52, 54 and operative part)
(vt punktid 50, 52, 54 ja resolutiivosa)
OPINION OF MR RUIZ-JARABO — CASE C-506/06
KOHTUJURIST RUIZ-JARABO ETTEPANEK – KOHTUASI C-506/06
OPINION OF ADVOCATE GENERALRUIZ-JARABO COLOMER delivered on 27 November 2007 1
KOHTUJURISTI ETTEPANEKDÁMASO RUIZ-JARABO COLOMER esitatud 27. novembril 2007 1
Most societies have tried to give special importance to the pregnant woman, both out of a desire to pay tribute to her and in order to protect her — and her child — against the bad omens and dangers associated with maternity.
Enamik ühiskondi on püüdnud rasedaid naisi esile tõsta nii neile austuse avaldamiseks kui last kandva naise kaitsmiseks halbade ennete ja rasedusega kaasnevate ohtude eest.
In his famous book Les rites de passage (Rites of Passage, published in 1909), the French ethnographer Arnold Van Gennep describes various rituals marking the changes experienced by human beings in primitive societies: pregnancy, birth, marriage and death. 3
Prantsuse etnoloog Arnold Van Gennep kirjeldab oma kuulsas teoses Les rites de passage (avaldatud aastal 1909) teatud tseremooniaid, millega primitiivsetes ühiskondades tähistati inimolendite kogetavaid muutusi: rasedust, sündi, abielu ja surma. 3
In Mémoires de Deux Jeunes Mariées (Letters of Two Brides), one of Balzac’s heroines, who is pregnant for the first time, is surprised that she does not feel anything in particular at first and that she is more aware of her condition through the way others look at her rather than through the sensations of her own body, observing that ‘motherhood is at first merely in the imagination’ and, as she watches her symptoms, she goes on to develop an intense desire to know at what moment motherhood begins.
Teoses Mémoires de deux jeunes mariées avaldab üks Balzaci kangelannadest, kes on esimest korda rase, imestust selle üle, et ta ei tunne algul midagi erilist ning avastab oma seisundi alles teiste pilkudes, aga mitte oma kehas, ning kinnitab, et „emadus algab üksnes kujutlusvõimes” ning sümptomite süvenedes ilmneb äärmuslik huvi saada teada, kunas see algas. 4 Francisco de Goya maalis kaunist
For a long time, pregnancy had an aura of mystery; home pregnancy tests had not yet been invented and technological advances did not provide images of the foetus in the mother’s womb.
Pikka aega ümbritses rasedust saladuseloor – ei olnud veel avastatud kiireid rasedusteste ja tehnika edusammud ei näidanud pilte ema kõhus kasvavast lootest.
In the past, a pregnant woman could not be sure of her condition straight away and often remained in a state of uncertainty for weeks.
Vare-malt ei olnud rasedad naised oma olukorras otsekohe kindlad ning kahtlesid sageli nädalaid.
Some observers, particularly the pioneers of medical science, attempted to describe the symptoms of gestation.
Mõned vaatlejad, eelkõige arstiteaduse teerajajad, püüdsid kirjeldada raseduse sümptomeid.
Pliny the Elder affirms in book VII of his Natural History that, ‘on the tenth day after conception, pains are felt in the head, vertigo, and dimness of the sight; these signs, together with loathing of food and rising of the stomach, indicate the formation of the future human being’; adding that ‘if it is a male that is conceived, the colour of the pregnant woman is more healthy, and the birth less painful’. 2
Plinius Vanem märgib oma teose Naturalis Historia VII köites, et „kümnendal raseduspäeval tekivad peavalud, -pööritus, iiveldus ja ebamugavustunne kõhus, mis üldjoontes annab märku inim -olendist”, lisades, et „poisslast kandes muutub naise nahk paremaks ning rasedus kulgeb lihtsamalt”. 2
MAYR of Directive 92/85/EEC, 6in particular to determine whether, at the time the employee concerned was dismissed, she could be regarded as pregnant and thus protected by that provision of Community law.
MAYR et täpsustada, kas ajal, kui ettevõte asjaomase isiku vallandas, võis teda käsitleda rasedana, keda see ühenduse õigusnorm kaitses.
Aragonese master, Francisco Goya, painted the beautiful Countess of Chinchón in the full glory of her 21 years, not hiding the fact that she was expecting a child but indicating it discreetly by giving her a delicate headdress of ears of corn, a symbol of fertility. 5
Chinchóni krahvinnat tema 21. eluaasta hiilguses, varjamata tema lapseootust, sest aragoonia geenius on sellele peenetundeliselt viidates asetanud talle pähe õrna nisupeadest krooni, mis sümboliseerib viljakust. 5
The reference therefore raises the question of when a pregnancy begins for the purposes of that directive.
Eelotsusetaotluses palutakse niisiis määratleda hetk, mil rasedus nimetatud direktiivi tähenduses algas.
This is a very delicate question as it could lead indirectly into a medico-ethical debate on the origins of life, which would be both unnecessary and inappropriate in the present context.
Tegemist on eriti delikaatse asjaoluga, arvestades, et kaudselt võib see viia meditsiinilis-eetilise debatini elu alguse teemal, mis siinses kohtus ei ole vajalik ega kohane.
Ms Mayr probably wished to keep her desire to conceive to herself.
Sabine Mayr tahtis kindlasti varjata oma soovi last saada.
It would be quite reasonable to suppose that she would have preferred to keep this private and intimate matter a secret for a few months.
Ei ole meeletu mõelda, et ta oleks eelistanud paari kuu jooksul varjata seda üksikasja, mis kuulus tema eraellu ja lähisuhtesse.
But this was not possible as the assisted reproduction process to which she was obliged to have recourse made it necessary for her to disclose her secret immediately.
Kuid see ei olnud võimalik, kuna kunstlik viljastamine, mille abi ta pidi kasutama, sundis teda oma saladust avaldama.
After undergoing a follicular puncture and when the ova had been fertilised in a laboratory but the embryos had not been implanted in her uterus, her employer gave her notice of the termination of her employment.
Pärast seda, kui ta oli nõustunud munasarja punktsiooniga ja tema munarakud olid laboratooriumis viljastatud, kuid embrüod ei olnud tema emakasse siirdatud, teatati talle ettevõttest, et tema töösuhe lõpetatakse.
Directive 92/85
Õiguslik raamistik
The question referred for a prelimin- ary ruling concerns Directive 92/85/EEC,
Direktiiv 92/85
6 — Council Directive 92/85/EEC of 19 October 1992 on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health at work of pregnant workers and workers who have recently given birth or are breastfeeding (tenth individual Directive within the meaning of Article 16(1) of Directive 89/391/EEC) (OJ 1992 L 348, p. 18).
6 – Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 348, lk 1–8; ELT eriväljaanne 05/02, lk 110).
5 — The painting can be admired at the Museo del Prado in Madrid.
Eelotsuseküsimus keskendub direktiivile 92/85/EMÜ ja eriti selle artikli 2
OPINION OF MR RUIZ-JARABO — CASE C-506/06 by reference in particular to marital or family status’ and Article 2(3) clarifies that the provisions of the directive are without prejudice to ‘the protection of women, particularly as regards pregnancy and maternity’.
KOHTUJURIST RUIZ-JARABO ETTEPANEK – KOHTUASI C-506/06 punktile a, mille kohaselt „rase töötaja” on see, kes „kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või siseriiklike tavadega teatab tööandjale oma olukorrast”.
specifically Article 2(a), by virtue of which a ‘pregnant worker’ is one who ‘informs her employer of her condition, in accordance with national legislation and/or national practice.’
kohtlemise põhimõtte kohaselt välistatud „igasugune otsene või kaudne sooline diskrimineerimine, eriti seoses perekonnaseisuga”, mida ilmestab lõige 3, mille kohaselt ei piira see direktiiv „naiste kaitset käsitlevate sätete kohaldamist, eriti seoses raseduse ja sünnitusega”.
Article 5 provides that the principle of equal treatment with regard to working conditions, including the conditions governing dismissal, means that men and women are to be guaranteed the same position without any discrimination relating to their sex.
Artikkel 5 näeb omakorda ette, et töötingimusi – seal hulgas vallandamine – puudutavas osas tuleb võrdse kohtlemise põhimõtet mõista nii, et meestele ja naistele tuleb tagada sama positsioon, ilma igasuguse soolise diskrimineerimiseta.
One of the safeguards given to workers falling within the scope of the directive is a prohibition of dismissal in order to guarantee ‘the exercise of their health and safety protection rights’.
Direktiivi kohaldamisalasse kuuluvatele töötajatele antavate tagatiste hulgas on ka vallandamise keeld kui „tervise- ja ohutusalaste õiguste kasutamise” kaitse.
Pursuant to Article 10, Member States must take the necessary measures to prohibit such dismissal from the beginning of the pregnancy to the end of the maternity leave, save in exceptional cases not connected with their condition which are permitted under national legislation and/or practice, provided that the competent authority has given its consent (Article 10(1)), and if a worker is dismissed during this period, the employer must give grounds for the dismissal in writing (Article 10(2)).
Vastavalt artiklile 10 võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et keelata töötajate vallandamine ajavahemikus nende raseduse algusest kuni rasedus- ja sünnituspuhkuse lõpuni, välja arvatud erijuhtudel, mis ei ole seotud nende olukorraga ja mis on lubatud siseriiklike õigusaktide ja/või tavade alusel tingimusel, et pädev ametiasutus on andnud oma nõusoleku (lõige 1), millele lisaks peab tööandja kirjalikult esitama töötaja sellel ajavahemikul vallandamise nõuetekohaselt põhjendatud aluse (lõige 2).
Directive 76/207 was amended by Directive 2002/73/EC, 8and later repealed and replaced by Directive 2006/54/EC.
Direktiivi 76/207 muudeti direktiiviga 2002/73/EÜ 8ning hiljem tunnistati kehtetuks ja asendati direktiiviga 2006/54/EÜ.
Although the referring court does not expressly refer to it, Directive 76/207/EEC 7 of these pieces of legislation, however, applies in this case as the timelimits for transposition of Directive 2002/73 and the adoption of Directive 2006/54 fall after the occurrence of the events in the main proceedings.
Direktiiv 76/207 kohaldata siiski käesolevas kohtuasjas, kuna direktiivi 2002/73 siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja direktiivi 2006/54 heakskiitmise tähtaeg möödusid pärast põhikohtuasja asjaolude toimumist.
Article 2(1) provides that, on the basis of the principle of equal treatment, there shall be ‘no discrimination whatsoever on grounds of sex either directly or indirectly
Kuigi eelotsusetaotluse esitanud kohus ei ole seda sõnaselgelt väljendanud, on tema küsimus seotud ka direktiiviga 76/207/EMÜ. 7 Selle artikli 2 lõike 1 alusel on võrdse
8 — Directive 2002/73/EC of the European Parliament and of the Council of 23 September 2002 amending Council Directive 76/207/EEC on the implementation of the principle of equal treatment for men and women as regards access to employment, vocational training and promotion, and working conditions (OJ 2002 L 269, p. 15).
8 – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega (EÜT L 269, lk 15; ELT eriväljaanne 05/04, lk 255).