natgillin/translations-raw huggingface dataset:
DEUTSCHE TELEKOM v COMMISSION paragraphs 186 to 193 above, the abusive nature of the applicant’s pricing practices must be assessed on the basis of the applicant’s particular situation and therefore on the basis of its charges and costs.
Nagu eespool punktides 186–193 märgiti, tuleb hageja hinnapraktika kuritarvitavat iseloomu igal juhul hinnata tema spetsiifilise olukorra alusel ning järelikult tema hindade ja kulude alusel.
The assessment of the abusive nature of the applicant’s pricing practices cannot therefore be influenced by any preferences which the applicant’s competitors may have for one or other market.
Hageja hinnapraktika kuritarvitava iseloomu hindamist ei tohi seega mõjutada hageja konkurentide võimalikud eelistused ühe või teise turu suhtes.
The Court notes that, at the retail level, the applicant offers analogue, ISDN and ADSL access services, all of which constitute a single service at wholesale level.
Hageja pakub abonentidele osutatavate teenuste tasemel analoog-, ISDN- ja ADSL-liinide juurdepääsuteenuseid, mis kõik vastavad võrguteenuste tasemel üheleainsale teenusele.
In those circumstances, the Commission was entitled to take the view in the contested decision (recital 111) that, in order to calculate the margin squeeze, the price of wholesale access had to be compared to the weighted average of retail prices for all access services, namely analogue narrowband access, digital narrowband access (ISDN) and broadband access in the form of ADSL services.
Neil asjaoludel võis komisjon vaidlustatud otsuses (põhjendus 111) õigusega leida, et hinnakruvi efekti arvutamiseks tuleb võrrelda võrguteenuste hindu kõikide juurdepääsuteenuste (st kitsasribaühendusega juurdepääs analoogliinile, kitsasribaühendusega juurdepääs digitaalliinile (ISDN) ja lairibaühendusega juurdepääs ADSL-i vormis) jaehindade kaalutud keskmisega.
This complaint cannot therefore be upheld.
Käesoleva etteheitega ei saa seega nõustuda.
— Complaint that the discontinuance charge for wholesale access was included in the margin squeeze calculation
– Etteheide, mis puudutab asjaolu, et tasu võrguteenuste ülesütlemise eest võeti hinnakruvi efekti arvutamisel arvesse
As the contested decision shows (recitals 18, 149 and 151), the charge for discontinuing a connection was taken into account by the Commission in its calculation of the total cost of the applicant’s wholesale access.
Nagu nähtub vaidlustatud otsusest (põhjendused 18, 149 et 151), võttis komisjon hageja võrguteenuste koguhinna arvutamisel arvesse tasu liini ülesütlemise eest.
The Commission explains in the contested decision (recital 151) that ‘[t]he discontinuance charge is payable for
Komisjon selgitab vaidlustatud otsuses (põhjendus 151), et „[ü]lesütlemise tasu võetakse selle eest, et eraldatud liin ühendatakse uuesti [hageja] võrguga, ja seda tasu
As regards the applicant’s argument that the discontinuance charge cannot be regarded as part of the one-off charge for wholesale access, it must be pointed out that, until 10 February 1999, the applicant itself included the discontinuance charge in the cost of taking over a connection which it charged its competitors.
Mis puudutab hageja argumenti, mille kohaselt tasu ülesütlemise eest ei tohiks arvata võrguteenuste eest küsitava ühekordse tasu hulka, siis tuleb rõhutada, et enne 10. veebruari 1999 arvas hageja ise tasu ülesütlemise eest liiniga liitumise tasu hulka, mida ta oma konkurentidelt küsis.
It follows from recitals 18 and 22 and Table 9 of the contested decision — which have not been challenged by the applicant — that a separate discontinuance charge was imposed only from 10 February 1999, giving rise to a concomitant reduction in the takeover charge.
Vaidlustatud otsuse põhjendustest 18, 22 ja tabelist 9, mida hageja ei ole vaidlustanud, nähtubki, et alles alates 10. veebruarist 1999 on liini ülesütlemise eest ette nähtud eraldi tasu, mille tõttu on liitumistasu vastavalt vähendatud.
It must also be noted that there is no dispute about the fact that the average enduser keeps his telephone subscription for a period of [confidential] months (recital 148 to the contested decision).
Samuti tuleb märkida, et vaidlus puudub selle üle, et keskmine abonent kasutab telefoniliini [konfidentsiaalne] kuud (vaidlustatud otsus, põhjendus 148).
Since the discontinuance charge is payable to the applicant by the competing recipient of wholesale access, when one of that recipient’s endusers discontinues his subscription for access services, the discontinuance charge forms part of the total cost of the wholesale service which must be reflected in the retail prices of the applicant’s competitors.
Kuna aga tasu ülesütlemise eest maksab hagejale võrguteenuste saajaks olev konkurent, kui viimase abonent juurdepääsuteenuste lepingu üles ütleb, tuleb järeldada, et hageja konkurentide jaoks on tasu ülesütlemise eest üks osa võrguteenusega seotud kogukulust, mis peaks kajastuma nende jaehindades.
Accordingly, the Commission was correct to include the discontinuance charge in the calculation of the total cost of wholesale access for the purpose of calculating the margin squeeze.
Neil asjaoludel tegi komisjon õigesti, kui ta hinnakruvi efekti arvutamisel arvas tasu ülesütlemise eest võrguteenuse koguhinna hulka.
Therefore, this complaint too is unfounded.
Järelikult ei ole ka see etteheide põhjendatud.
It follows from all the foregoing that the second part of the first plea in law must be rejected.
Kõigest eespool esitatust lähtudes tuleb esimese väite teine osa tagasi lükata.
Third part: alleged calculation error in the finding of a margin squeeze
Kolmas osa, mis puudutab väidetavat arvutusviga hinnakruvi efekti tuvastamisel a) Poolte argumendid
The applicant submits that the Commission made a mistake in calculating the margin squeeze in Table 11 of the contested decision.
Hageja väidab, et komisjon tegi hinnakruvi efekti arvutamisel vaidlustatud otsuse tabelis 11 vea.
The table, which relates to the applicant’s productspecific costs in 2001, includes in respect of ISDN narrowband connections (T-ISDN) — with the exception of data relating to T-ISDN multi-device mode, standard and comfort — data from Table 3 of the contested decision relating to 2002.
Tabel, mis kajastab hageja tootepõhiseid kulusid aastal 2001, sisaldab ISDN kitsasribaühenduste (T-ISDN) osas – välja arvatud andmed, mis on seotud T-ISDN Mehrgeräte Standard’i ja T-ISDN Mehrgeräte Komfort’iga – vaidlustatud otsuse tabelist 3 saadud andmeid, mis puudutavad 2002. aastat.
In addition, the data relating to T-ISDN multi-device mode, standard and comfort in Table 11 of the contested decision do not correspond to any of the data in Tables 3 to 7 of the contested decision.
Lisaks ei vasta T-ISDN Mehrgeräte Standard’i ja T-ISDN Mehrgeräte Komfort’iga seotud andmed, mis sisalduvad vaidlustatud otsuse tabelis 11, nendele andmetele, mis sisalduvad vaidlustatud otsuse tabelites 3–7.
In order for it to be correct, the weighting of productspecific costs for 2001 should have been based solely on the numbers of connections referred to in Table 4 of the contested decision for 2001.
Korrektsuse huvides oleks 2001. aasta tootepõhiste kulude kaalumine pidanud põhinema üksnes vaidlustatud otsuse tabelis 4 nimetatud 2001. aasta võrguühenduste arvul.
On the basis of those data, the weighted productspecific costs amount to only EUR [confidential], or EUR [confidential] less than the figure calculated by the Commission.
Kaalutud tootepõhised kulud ulatuksid nende andmete põhjal üksnes [konfidentsiaalne] euroni, mis on [konfidentsiaalne] eurot vähem kui arv, milleni komisjon jõudis.
The margin squeeze found by the Commission should be reduced by the same amount.
Komisjoni tuvastatud hinnakruvi efekti tuleks sama summa võrra vähendada.
The Commission acknowledges the calculation error identified by the applicant but contends that the error does not affect the lawfulness of the contested decision.
Komisjon tunnistab hageja tuvastatud viga, kuid leiab, et see siiski ei mõjuta vaidlustatud otsuse õiguspärasust.
(b) Findings of the Court
b) Esimese Astme Kohtu hinnang
The calculation error, which has been admitted by the Commission in its defence, concerns the calculation of the applicant’s productspecific costs in 2001.
Tuleb tõdeda, et arvutusviga, mida komisjon kostja vastuses tunnistas, on seotud hageja 2001. aasta tootepõhiste kulude arvutamisega.
That error does not, however, affect the lawfulness of the contested decision.
Kõnealune viga ei ole aga niisugune, mis võiks mõjutada vaidlustatud otsuse õiguspärasust.
As regards the period from 1998 to 2001, the Commission did not take the applicant’s productspecific costs into account in classifying the applicant’s pricing policy as abusive.
Komisjon ei võtnud ju hageja hinnapoliitikat kuritarvitavana kvalifitseerides arvesse aastate 1998–2001 tootepõhiseid kulusid.
In the contested decision (recital 153), the Commission concluded from the existence of a negative spread between the applicant’s wholesale and retail prices that the applicant’s pricing policy constituted an infringement.
Vaidlustatud otsuses (põhjendus 153) järeldas komisjon hageja jaehindade ja võrguteenuste hindade negatiivsest vahest, et hageja hinnapoliitika kujutab endast rikkumist.
The finding as to the applicant’s infringement during that period is therefore not at all affected by the error in calculating the applicant’s productspecific costs in 2001.
Hageja tegevuse rikkuva laadi tuvastamist selle perioodi osas ei mõjuta mingil viisil arvutusviga, mis puudutab hageja 2001. aasta tootepõhiseid kulusid.
By contrast, from 2002 onwards, the Commission classified the applicant’s pricing practices as an infringement because the applicant’s productspecific costs associated with retail access services exceeded the positive spread between the applicant’s wholesale and retail prices.
Seevastu alates 2002. aastast kvalifitseeris komisjon hageja hinnapraktika rikkumiseks seetõttu, et hageja abonentidele osutatavate juurdepääsuteenustega seotud tootepõhised kulud ületasid hageja jaehindade ja võrguteenuste hindade positiivset vahet.
In order to make that calculation, the Commission relied in the contested decision on the applicant’s productspecific costs in 2001 (recitals 159 and 160).
Viimati nimetatud arvutuse teostamisel tugines komisjon vaidlustatud otsuses (põhjendused 159 ja 160) hageja 2001. aasta tootepõhistele kuludele.
Thus, the Commission reached the following conclusions concerning the margin squeeze calculation in Table 12 of the contested decision:
Nii jõuab komisjon hinnakruvi efekti arvutamise osas vaidlustatud otsuse tabelis 12 järgmistele järeldustele:
Table 12
[konfidentsiaalne]
Margin squeeze
[konfidentsiaalne]
[confidential] [confidential] [confidential] [confidential] [confidential]
Keskmised tootepõhised kulud liini kohta
It must be observed that, so far as this part of the plea is concerned, the applicant does not object to the reference to its productspecific costs in 2001 (recital 159 to the contested decision) for the purposes of calculating the margin squeeze from 1 January 2002.
Tuleb rõhutada, et käesoleva osa raames ei vaidlusta hageja seda, et tema 2001. aasta tootepõhised kulud (vaidlustatud otsus, põhjendus 159) võeti aluseks hinnakruvi efekti arvutamiseks alates 1. jaanuarist 2002.
It merely claims that its productspecific costs for 2001 were calculated incorrectly.
Ta üksnes väidab, et tema 2001. aasta tootepõhiseid kulusid arvutati valesti.
If the Commission had not made the calculation error complained of, the productspecific costs for 2001 should, as the applicant points out, have been fixed at EUR [confidential] (see paragraph 214 above).
Kui komisjon ei oleks esile toodud arvutusviga teinud, oleks 2001. aasta tootepõhisteks kuludeks pidanud kinnitatama [konfidentsiaalne] eurot (vt eespool punkt 214), nagu märgib hageja.
However, even if those productspecific costs were taken into account without the calculation error, there would still be a margin squeeze throughout the period of the infringement covered by the contested decision.
Siiski isegi juhul, kui võetakse arvesse arvutusveata saadud tootepõhiseid kulusid, oli hinnakruvi efekt ikkagi kogu vaidlustatud otsuses aluseks võetud rikkumisperioodi vältel olemas.
Owing to the fact that the unfair — within the meaning of Article 82 EC — nature of the applicant’s pricing practices is linked in the contested decision (recitals 163 and 201) to the very existence of the margin squeeze rather than to its precise spread, the Commission’s calculation error does not affect the lawfulness of the contested decision.
Kuna vaidlustatud otsuses (põhjendused 163 ja 201) on hageja hinnapraktika ebaõiglus EÜ artikli 82 tähenduses seotud hinnakruvi efekti enda olemasoluga, mitte hindade täpse vahega, ei ole komisjoni tehtud arvutusviga selline, mis võiks mõjutada vaidlustatud otsuse õiguspärasust.
It therefore follows that the third part of this plea is ineffective.
Sellest järeldub, et käesoleva väite kolmas osa ei ole tulemuslik.
Fourth part: the margin squeeze identified had no effect on the market
Neljas osa, mis puudutab asjaolu, et tuvastatud hinnakruvi ei mõjutanud turgu a) Poolte argumendid
First, the applicant submits that the finding of a margin squeeze resulting from the pricing practice of a dominant undertaking does not constitute an abuse per se.
Hageja väidab esiteks, et turgu valitsevat seisundit omava ettevõtja hinnapraktikast tulenev hinnakruvi efekt ei ole iseenesest kuritarvitus.
The Commission should therefore have considered the actual effects of the conduct in question but failed to do so in the contested decision.
Komisjon oleks pidanud analüüsima süüks pandava tegevuse tegelikke tagajärgi, mida ta aga vaidlustatud otsuses ei teinud.
In view of the fact that RegTP sets wholesale charges on the basis of the applicant’s costs, the evidence of actual restriction of competition should be substantiated.
Pidades silmas, et võrguteenuste hindade kehtestamine RegTP poolt toimub hageja kulude alusel, peaksid tõendid konkurentsi tegeliku takistamise kohta olema juhtumipõhised.
The applicant notes the two aspects of the concept of abuse, namely that the activities complained of (i) are characterised by the recourse to methods different from those which condition normal competition in products or services on the basis of the transactions of commercial operators and (ii) actually hinder competition (Case 85/76 Hoffmann-La Roche v Commission [1979] ECR 461, paragraph 91). The Community
Hageja tuletab meelde kuritarvituse mõiste kahte koostisosa: süüks pandavat tegevust iseloomustab selliste vahendite kasutamine, mis erinevad neist, mida kasutatakse ettevõtjate tegevuse alusel toimiva tavapärase kaupade ja teenuste konkurentsi puhul, ning süüks pandav tegevus kujutab endast tegelikku takistust konkurentsile (Euroopa Kohtu 13. veebruari 1979. aasta otsus kohtuasjas 85/76: Hoffmann-La
DEUTSCHE TELEKOM v COMMISSION judicature thus requires evidence that the conduct complained of constitutes a barrier to the entry of other competitors or helps to remove competitors already in the market.
Roche vs. komisjon, EKL 1979, lk 461, punkt 91). Ühenduse kohus nõuab seega tõendeid selle kohta, et süüks pandav tegevus kujutab endast teiste konkurentide turuletuleku tõkestamist või aitab kaasa juba turul tegutsevate konkurentide väljatõrjumisele.
In support of its case, the applicant refers to the caselaw of the Court of Justice (AKZO v Commission, cited in paragraph 189 above, paragraph 72; Case C-333/94 P Tetra Pak v Commission [1996] ECR I-5951, paragraph 41; and Joined Cases C-395/96 P and C-396/96 P Compagnie maritime belge transports and Others v Commission [2000] ECR I-1365, paragraphs 111 and 119), and also to the Commission’s practice in taking decisions (recital 66 to the Napier Brown/British Sugar decision), and to that of RegTP and of the FCC.
Oma argumentide toetuseks viitab hageja Euroopa Kohtu praktikale (eespool punktis 189 viidatud Euroopa Kohtu otsus AKZO vs. komisjon, punkt 72; 14. novembri 1996. aasta otsus kohtuasjas C-333/94 P: Tetra Pak vs. komisjon, EKL 1996, lk I-5951, punkt 41, ja 16. märtsi 2000. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-395/96 P ja C-396/96 P: Compagnie maritime belge transports jt vs. komisjon, EKL 2000, lk I-1365, punktid 111 ja 119) ning komisjoni, RegTP ja FCC otsustuspraktikale (otsus Napier Brown vs. British Sugar, põhjendus 66).
It is only in the exceptional case of a sale at a price below the average variable costs that the Community judicature has deemed a pricing practice to be intrinsically abusive.
Ainult ühel erandjuhul, mis puudutas keskmistest muutuvkuludest madalama hinnaga toimunud müüki, on ühenduse kohus pidanud hinnapoliitikat oma olemuselt kuritarvituseks.
In its reply, the applicant explains that the principles developed by the Court in relation to predatory pricing should be applied to a margin squeeze in a case where wholesale prices are fixed by a regulatory authority.
Hageja täpsustab repliigis, et põhimõtted, mis Euroopa Kohus on turuhinnast madalamate hindade valdkonnas välja töötanud, peaksid olema kohaldatavad hinnakruvi efekti korral, kui võrguteenuste hinnad kehtestab reguleeriv asutus.
The Commission should therefore produce evidence that the margin squeeze in question actually impairs competition.
Komisjon peaks seega tõendama, et süüks pandav hinnakruvi efekt tõepoolest kahjustab konkurentsi.
Since wholesale charges are fixed by RegTP on the basis of costs, that evidence is available only where — after excluding competitors from the market — the dominant undertaking would be in a position, by increasing its retail prices, to offset the losses incurred during that exclusionary stage as a result of its low-price policy.
Kuna RegTP kehtestab võrguteenuste hinnad kulude alusel, on selliseid tõendeid võimalik esitada üksnes juhul, kui turgu valitsevat seisundit omav ettevõtja oleks pärast konkurentide turult väljatõrjumist võimeline oma jaehindu tõstes kompenseerima kahjumi, mis tal tekkis väljatõrjumise etapis madalate hindade kohaldamise poliitika tõttu.
However, in the present case, any such attempt by the applicant would immediately entail its competitors’ return to the market.
Käesoleval juhul tooks hageja mis tahes sedalaadi katse siiski kohe kaasa tema konkurentide tagasituleku turule.
Second, the applicant denies that its charges were a barrier to entry to the market or that they excluded its competitors from the market.
Teiseks vaidleb hageja vastu väitele, et tema tariifid tekitasid turuletuleku tõkke või tõrjusid konkurendid turult välja.
There are genuine opportunities for the applicant’s competitors to enter the market.
Esiteks on hageja konkurentidel reaalseid võimalusi turuletulekuks.
The applicant notes in that regard that its competitors can cross-subsidise call charges and connection charges, or variable and fixed charges, in order to make up any deficit in relation to connections.
Hageja tuletab siinkohal meelde, et tema konkurendid võivad läbi viia kõnetariifide ja võrguühenduste tariifide või muutuvtariifide ja fikseeritud tariifide ristsubsideerimise, selleks et võrguühendustest tulenevat võimalikku puudujääki katta.
The applicant’s competitors thus have a turnover on call charges by connection that is significantly higher than that of the applicant, and moreover highly predictable.
Hageja konkurentide käive, mis tuleneb kõnetariifidest ühenduse kohta, on tunduvalt suurem kui hageja oma ning lisaks on seda lihtsam ette prognoosida.
The replies of the applicant’s competitors to the request for information of 19 January 2000 and RegTP’s decision of 29 April 2003 confirm that those competitors can cross-subsidise connection and call charges.
Hageja konkurentide vastused 19. jaanuari 2000. aasta informatsiooninõudele ning RegTP 29. aprilli 2003. aasta otsusele kinnitavad, et kõnealustel konkurentidel on võimalik võrguühenduste tariifide ja kõnetariifide hindade ristsubsideerimist läbi viia.
The applicant refers also to its observations of 29 July 2002 on the statement of objections and to the documents cited in those observations.
Hageja viitab ka oma 29. juuli 2002. aasta märkustele vastuväiteteatise kohta ja märkustes viidatud dokumentidele.
Finally, according to research carried out by the applicant, all its competitors have been able to achieve positive margins on direct costs by cross-subsidising their fixed and variable charges for each type of connection and therefore also for analogue lines.
Lõpuks märgib hageja, et tema tehtud uuringutest nähtub, et kõik tema konkurendid võisid saavutada otseste kulude positiivse marginaali tänu nende fikseeritud tariifide ja muutuvtariifide vahelisele ristsubsideerimisele igat liiki võrguühenduse puhul ning seega ka analoogliinide puhul.
In addition, since the liberalisation of the German telecommunications market, a number of competitors have been able to gain significant market shares in urban areas.
Teiseks väidab hageja, et alates Saksamaa telekommunikatsioonituru liberaliseerimisest on paljudel konkurentidel õnnestunud hõivata märkimisväärseid turuosasid linnastunud piirkondades.
The applicant refers in that regard to KomTel, a company which, according to its own statements in a press release of 31 May 2002, achieved a 43% market share of connections in Flensburg.
Hageja viitab siinkohal äriühingule KomTel, kellele 31. mai 2002. aasta pressiteates sisalduvate tema enda avalduste kohaselt kuulub 43%-ni ulatuv turuosa võrguühenduste turul Flensburgis.
According to the applicant’s calculations based on lines rented to its competitors, in other local areas served, the market shares of other suppliers are, for example, [confidential].
Muudes kohalikes teeninduspiirkondades asuvad hageja arvutuste kohaselt, mis ta on teinud konkurentidele renditud liinide alusel, teiste teenuseosutajate turuosad näiteks [konfidentsiaalne].
Thus, since 1998, the applicant has lost [confidential] endusers to its competitors.
Nii on hageja alates 1998. aastast oma konkurentidele kaotanud [konfidentsiaalne] abonenti.
Once a competitor has entered a local market, it becomes economically viable for that competitor to create its own infrastructure.
Kui konkurent on kohalikule turule tulnud, muutub omaenda infrastruktuuri loomine majanduslikult otstarbekaks.
Entry to the market should naturally begin with lucrative customers, so that new groups of customers can be acquired with the profits thus made (letter of 15 October 2002 from Colt, one of the applicant’s competitors, to the applicant).
Turuletulek peaks loomulikult algama tulutoovatest klientidest, selleks et teenitud kasumi abil edaspidi endale uusi klientide rühmi võita (hageja konkurendi Colt’i 15. oktoobri 2002. aasta kiri hagejale).
The same applies in respect of highly-urbanised areas being taken as a springboard for competition at a regional level.
Sama kehtib tiheda linnastumisega piirkondade puhul, mida kasutatakse piirkondliku tasandi konkurentsis hüppelaudadena.
In any event, competition in Germany has developed more favourably than in the other Member States.
Igal juhul on konkurents Saksamaal arenenud soodsamalt kui teistes liikmesriikides.
Thus, in the Community as a whole, the applicant is responsible for more than 81% of rentals of unbundled local network access.
Näiteks terves ühenduses saab hageja üle 81% kliendiliinile eraldatud juurdepääsu eest makstavast rendist.
In its reply, the applicant states that Colt and Arcor are now active on the national market, and EWE TEL in large areas of northern Germany, as suppliers of telephone lines.
Hageja täpsustab repliigis, et Colt ja Arcor tegutsevad nüüdseks üleriigilisel turul ning et EWE TEL tegutseb Põhja-Saksamaa suurtes piirkondades turul telefoniliinide pakkujana.
The Commission failed to produce evidence of the causal link between the alleged margin squeeze and the allegedly sluggish development of competition.
Komisjon ei ole mingil viisil tõendanud põhjusliku seose olemasolu väidetava hinnakruvi efekti ja konkurentsi väidetavalt aeglase arengu vahel.
The applicant’s market position in the broadband sector cannot be attributed to the margin squeeze, as there was no margin squeeze in that sector of the market.
Hinnakruvi efekt ei saa tuleneda hageja seisundist lairibaühenduste turusegmendis, kuna kõnealuses turusegmendis puudub igasugune hinnakruvi efekt.