natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On the contrary, renewing the support of its citizens by enabling greater participation and transparency is what a successful EU requires.
Vastupidi, edukas EL vajab oma kodanike toetuse taastamist, võimaldades osalemise ja läbipaistvuse suurendamise.
RENEWING EUROPE’S ECONOMIC AND SOCIAL MODEL and adapted to a changing context. In the last two decades, the EU’s potential to generate growth and jobs, and consequently to improve living standards, has lagged behind that of its main trading partners.
EUROOPA MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE MUDELI UUENDAMINE parandada elatustaset on aga kahel viimasel aastakümnel jäänud maha oma peamistest kaubanduspartneritest.Kuigi mõned liikmesriigid on suutnud uuendusi läbi viia, on üldine olukord siiski endine.
By revealing structural weaknesses in the European economy, the current financial and economic crisis has acted as a wake-up call.
Praegune finants- ja majanduskriis on osutanud Euroopa majanduse struktuursetele puudustele ning seeläbi toiminud äratuskellana.
Faced with the increasing competitiveness of the emerging and developed economies, the EU must embark on a bold new reform programme aimed at achieving higher economic efficiency.
Seistes silmitsi tiheneva konkurentsiga, mida pakuvad tärkava majandusega ja arenenud riigid, peab EL käivitama ambitsioonika uue reformiprogrammi, mille eesmärk on saavutada tõhusamalt toimiv majandus.
At the heart of the European community is a distinctive economic and social model, referred to as a ‘highly competitive Social Market Economy’ in the Lisbon Treaty.
Euroopa keskmes on selgelt eristatav majanduslik ja sotsiaalne mudel, mida Lissaboni lepingus nimetatakse „kõrge konkurentsivõimega sotsiaalseks turumajanduseks”.
A number of variants of this model exist with qualitatively varying performances, but they all fit broadly within a common framework.
Sellel mudelil on mitmeid kvalitatiivselt erinevalt toimivaid variante, kuid üldiselt mahuvad nad kõik ühise raamistiku alla.
Based on the idea that economic growth should be pursued through the market for social ends, the model enjoys wide public acceptance. It helped transform Europe after the Second World War into an area of powerful industries and services with strong employment creation potential which, in turn, allowed for a fair system of social protection.
Sellel mudelil, mis põhineb arvamusel, et majanduskasvu poole tuleks püüelda, kasutades turgu sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks, on avalikkuse laialdane toetus See aitas muuta Euroopa võimsa tööstuse ja teenindussektoriga ning kõrge tööhõivega piirkonnaks pärast Teist maailmasõda, mis omakorda tagas õiglase sotsiaalkaitsesüsteemi.
A “virtuous circle” was thus completed, binding together solidarity, responsibility and competitiveness.
Nii loodi „positiivne mõjuring”, mis ühendas solidaarsuse, vastutuse ja konkurentsivõime.
Yet against the background of new domestic and global pressures, this model needs to be re-defined
Uute sise- ja välissurvete taustal tuleb mudel aga siiski ümber sõnastada ja kohandada muutuva olukorraga. ELi võime luua majanduskasvu ja uusi töökohti ning seeläbi
At the same time, the consensus that exists around the model depends on a continued balance between its social and market dimensions.
Samas sõltub mudeli suhtes valitsev üksmeel selle sotsiaalse ja turumajandusliku mõõtme vahelise tasakaalu säilimisest.
Market in the city – in the end, all business is local.
Turg linnas – kokkuvõttes on igasugune äri kohalik.
Vocational training and education programmes for professional success.
Kutseõpe ja õppeprogrammid kutsealase edu saavutamiseks.
Photo: Hass disrupted over time as social inequalities have increased.
Foto: Hass lõpetamine.
On the contrary, a renewed emphasis on increasing economic efficiency needs to go hand in hand with new social policies.
Vastupidi, rõhusasetus tõhusamalt toimivale majandusele peab käima käsikäes uue sotsiaalpoliitikaga.
In other words, the sustainability of Europe’s economic and social model will depend on our ability to restore a dynamic equilibrium between the economic, social and environmental dimensions of development.
Teisisõnu sõltub Euroopa majandusliku ja sotsiaalse mudeli jätkusuutlikkus meie suutlikkusest taastada dünaamiline tasakaal arengu majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõõtme vahel.
Unnecessary burdens on labour and companies must not stifle the growth of dynamic and innovative service production while entrepreneurship and risk taking should be encouraged.
tete tarbetu koormamine ei tohi lämmatada dünaamiliste ja uuenduslike teenuste kasvu ning samas tuleb innustada riskivalmidust ja ettevõtlusvaimu.
Our shared vision is that technological change, globalisation and ageing populations call for urgent structural reforms with a view to enhancing flexibility, competitiveness and dynamism.
Oleme ühisel arvamusel, et arvestades tehnoloogilisi muutusi, üleilmastumist ja rahvastiku vananemist, on paindlikkuse, konkurentsivõime ja dünaamilisuse suurendamiseks vaja kiirelt läbi viia struktuurireforme.
The quest for growth and jobs
Püüdlus majanduskasvu ja uute töökohtade poole
Reforming the labour market is central to creating more and better jobs.
Tööturu reformimine on keskse tähtsusega, et luua rohkem ja paremaid töökohti.
Member States should aim at improving three key aspects of their labour markets: the flexibility and security of their workforce (“flexicurity”); labour mobility; and the culture and management practices of enterprises.
Liikmesriikide eesmärk peaks olema parandada oma tööturgude kolme põhiaspekti: nende tööjõu paindlikkus ja turvalisus (turvaline paindlikkus); tööjõu liikuvus; ning ettevõtete kultuurilised ja juhtimisalased tavad.
Workforce participation rates must also be increased (see section on demography below).
Samuti tuleb suurendada tööhõives osalemise määra (vt allpool demograafiat käsitlevat osa).
The capacity of the workforce to adapt to constant shifts in production is a key element in maintaining productivity.
Majanduskasv põhineb süveneva üleilmastumise taustal üha enam tehnoloogilistel muutustel ja suuremal spetsialiseerumisel.
Labour flexibility needs to have its counterpart in labour security.
Need arengud mõjutavad struktuurse muutuse protsessi kaudu töötajaid ja ettevõtteid ning turgude toimimist ja ettevõtete juhtimist.
In a fast-changing world
Tööjõu ja ettevõ-
A strong and globally competitive economy characterised by high productivity is a precondition for improving living standards.
Tööjõu võime kohaneda pidevate muutustega tootmises on tootlikkuse säilitamise oluline tegur.
Economic growth is increasingly based on technological change and enhanced specialisation in the context of deepening globalisation.
Tööturu paindlikkusega peab kaasnema tööturu turvalisus.
These developments affect workers and companies as well as the operation of markets and the management of companies through a process of structural change.
Kiirete muutustega maailmas ei vaja kaitset mitte töökoht, vaid pigem töö kaotanud isik, kelle tööalast konkurentsivõimet tuleb suurendada.
Digitalisation is increasing the scope for outsourcing, and the ICT-revolution may give ample scope for growth in productivity for decades to come.
Sellise lähenemisviisi keskpunktis on võime omandada tööea jooksul uusi ja kohandada varasemaid oskusi, mis on
“Flexicurity” is the best way to provide this protection, by allowing workers to take advantage of shifting labour markets and make the transition to better jobs. Central to this approach is the capacity to acquire and adapt skills over the course of a lifetime, combined with the conditions for transporting skills between and within Member States.
ebavõrdse olukorra, mis tuleneb kahetasandilisest tööturust, mille puhul osal töötajatest on pikaajalistest töölepingutest tulenev kaitse, teistel aga selline kaitse puudub ja nad töötavad pidevas vallandamishirmus.
In light of the existing division of competences on social policies, priority should be given to clearly defined and commonly agreed targets, as recommended by the ‘Europe2020’ agenda.
Samuti peaksid liikmesriigid eraldama piisavalt ressursse, et võidelda sotsiaalse tõrjutuse, vaesuse ja soolise diskrimineerimise vastu, rakendades näiteks kehtivaid ELi õigusakte, et tagada kokkulepitud miinimumnormide kohaldamine.
Member States should take the lead in eliminating unfair situations which result from two-tier labour markets in which groups of employees benefit from the protection of longterm contracts, whilst others remain unprotected and under constant threat of dismissal.
Selle oluliseks osaks on tööotsijate ja teiste tööturu osapoolte võimaluste suurendamine. Tõhusa alguse tagaks Euroopa tööturuasutuste süsteemis (EURES) oleva teabe kvaliteedi parandamine ning e-infrastruktuuri kättesaadavuse laiendamine kodudele, koolidele ja ettevõtetele.
Today, it is still difficult for workers and entrepreneurs to access and understand the rules and regulations which apply to taking up employment or starting a new business.
Ikka veel on töötajatel ja ettevõtjatel raske hinnata ja mõista eeskirju, mis kehtivad nende suhtes, kes soovivad tööle asuda või uut ettevõtet asutada.
While “red tape” cannot be legislated out of existence, it should not be a barrier to mobility.
Kuigi bürokraatiat ei saa seadusega keelata, ei tohiks see takistada liikuvust.
Most importantly, social security rights should, once and for all, be readily transportable between Member States.
Kõige olulisem on see, et sotsiaalkindlustusõigusi peaks saama hõlpsasti ühest liikmesriigist teise üle kanda.
The recognition of qualifications across the EU needs to be ensured, and multilingualism encouraged.
Kutsek-valifikatsioonide tunnustamine tuleb tagada kogu ELis ja mitmekeelsust tuleb soodustada.
The EU should also develop a new “professional transition policy” in order to encourage and facilitate transitions between jobs as well as support the Union’s social dimension.
EL peaks samuti välja töötama „elukutse vahetamise poliitika”, et soodustada ja lihtsustada elukutse vahetamist ning toetada liidu sotsiaalset mõõdet.
Likewise, Member States should dedicate adequate resources to fighting against social exclusion, poverty, and gender discrimination, by, for example, implementing existing EU legislation to ensure agreed minimum standards. A crucial part of this endeavour will involve empowering job-seekers and other social partners.
EL saab sotsiaal- ja maksupoliitika asjakohase koordineerimise abil toetada liikmesriike nende püüdlustes saavutada sotsiaalsed eesmärgid vastavalt oma eelistustele ning tekitamata konkurentsimoonutusi ja kahjustamata ühtset turgu.
The improvement of the information available at the European Employment Service (EURES) and the extension of the availability of e-infrastructure to houses, schools and businesses, would mark a solid start.
ELi tasandil kokku lepitud vaesusega võitlemise ja sotsiaalse kaasatuse eesmärkide toetamiseks tuleks täiel määral kasutada Euroopa Investeerimispanka ja Euroopa Investeerimisfondi.
Finally, far-reaching changes are needed in the culture and management practices of enterprises if efforts to upgrade the skills of their workforce are to succeed.
Lõpetuseks, kui soovitakse saavutada edu tööjõu kutseoskuste parandamises, tuleb teha kaugeleulatuvaid muutusi ettevõtete kultuurilistes ja juhtimisalastes tavades.
Companies will need to be more supportive of workforce initiatives and open innovation to improve competitiveness through new production processes and technologies.
Ettevõtted peavad rohkem toetama tööjõu algatusi ja avatud innovatsiooni, et suurendada konkurentsivõimet uute tootmisprotsesside ja tehnoloogiate kasutuselvõtmise abil.
They will also need to foster a culture of ownership in the enterprise.
EL peaks samuti andma oma panuse selleks, et Euroopa elanikkond oleks terve (see on Euroopa majanduslik ja sotsiaalne põhivara), ning seda eelkõige tervise, heaolu ja vananemisega seotud sektorite ja teenuste arendamise abil.
By providing adequate coordination in the area of social and tax policy, the EU can support the capacity of its Member States to pursue social objectives in accordance with their individual preferences without causing distortions of competition or undermining the Single Market.
Lõpetuseks ja kriisi arvesse võttes, peaksid ettevõtjad võtma vastutuse ja kohustused seoses eneseregulatsiooniga sellistes valdkondades nagu eetika, aruandekohustus, sotsiaalne ja ökoloogiline teadlikkus, võitlus diskrimineerimise vastu, elukestev õpe ja töötingimuste pidev parandamine.
The European Investment Bank and European Social Fund should be fully harnessed in support of antipoverty and social cohesion goals agreed at EU level.
Majandusreformi läbiviimise uue katsega peavad kaasnema uued sihipärased meetmed, mille eesmärk on suurendada üksikisiku turvalisust ja solidaarsust.
Realising Europe’s social ambitions through new targeted policies
Olukord, millest võidavad kõik: ühtse turu uus korraldus
This new push for economic reform must be accompanied by new targeted measures aimed at enhancing security and solidarity for the individual.
Võttes arvesse olemasolevat sotsiaalpoliitika valdkonna pädevuse jagunemist, tuleks esmatähtsaks pidada selgestisõnastatud ja ühiselt heakskiidetud eesmärkide kokkuleppimist, nagu on soovitatud Euroopa 2020. aasta strateegias.
Social support systems deserve robust protection against abuse or
Liikmesriigid peaksid asuma juhtrolli ning kõrvaldama
The EU should also contribute to the objective of a healthy European population – a crucial economic and social asset – in particular through the development of healthcare, well-being and age-related industries and services.
Eelnimetatud sotsiaalsete ja majanduslike meetmetega peab kaasnema ja neid peab toetama täielikult toimiv ühtne turg. Ühtse turu arendamist on pikaaegselt pidurda-
Finally, in view of the crisis, the business community should assume its responsibility by committing itself to self-regulation in the areas of ethics, accountability, social and ecological awareness, anti-discrimination, life-long training and continuous improvement in working conditions.
Tõhustatud majanduslik juhtimine: stabiilsuse ja lähenemise nimel nud kaks üheaegset protsessi: mõne liikmesriigi vastuseis siseturu, konkurentsi ja riigiabi reguleerivate eeskirjade kohaldamisele; ning mõne teise liikmesriigi kalduvus olla vastu isegi mõõdukatele maksu alase koordineerimise algatustele, mis parandaksid ühtse turu toimimist ja kõrvaldaks mure, et ühtne turg võib takistada sotsiaalsete eesmärkide saavutamist.
This should be matched by initiatives, if not further integration, in the areas of cohesion, social and tax policies, respecting the need for EU competitiveness.
Ülemaailmne finantskriis ja liikmesriikide vahelised üha ulatuslikumad majanduslikud lahknevused on suurendanud ELis vajadust parema majandusliku koordineerimise järele.
At the same time, efforts to advance towards a low-carbon economy must go hand in hand with measures to enhance social inclusion, particularly in relation to education, employment, information, health and banking services.
1990. aastatel alustatud lähenemispingutuste uuendamine, mis muu hulgas viib ka euroala laienemiseni, on otsustava tähtsusega majandusliku edu ja üldiselt ELi ühtsuse saavutamisel ja veelgi tähtsam euroalale.
Enhanced economic governance: in the interest of stability and convergence
Need lähenemisalased jõupingutused peaksid põhinema järgmistel meetmetel:
The above social and economic measures need to be flanked and supported by a fully functioning Single Market.
Lühidalt öeldes, arengu majanduslik ja sotsiaalne mõõde satuksid olukorda, millest ei võida keegi.
The development of the Single Market has long been hampered by two simultaneous processes: a resistance in some Member States to applying internal market, competition and state aid rules; and a tendency in other Member States to oppose even moderate initiatives of tax coordination that could improve the functioning of the Single Market and remove the concern that the Single Market may hinder the pursuit of social objectives.
Juhtroll majanduse koordineerimisel antakse Euroopa Ülemkogule, kes komisjoni rolli täiel määral tunnustades teeb tihedat koostööd Euroopa Parlamendi, komisjoni ning teiste asjaomaste majandusinstitutsioonidega; tõhustatakse ja laiendatakse eurorühma kohustusi seoses rahaliidu sisese ja välise juhtimise koordineerimisega.
Left unattended, these trends would aggravate the bias of tax systems against job-creation and the difficulties of Member States in addressing inequalities.
Praegune majanduskriis on veel enam toonud esile vajaduse pidada kinni ühtse turu reeglitest.
They would also lead to a race to the bottom in social protection and would exacerbate the opposition to integration.
Majanduslikku natsionalismi tagasilangemine muudaks kriisist väljumise vaid raskemaks ja vähendaks Euroopa majanduse konkurentsivõimet.
In short, the economic and the social dimensions of development would enter into a lose-lose situation.
Ja ikkagi on paljudes liikmesriikides nii avaliku arvamuse kui poliitilise eliidi tasandil valdavad protektsionistlikud meeleolud.
The global financial crisis and growing economic divergences between Member States have also made the case stronger for enhanced economic coordination in the EU.
Tugevdatakse järelevalvet liikmesriikide eelarvete üle, et tagada läbipaistvus ja riigi rahanduse jätkusuutlikkus; liikmesriike innustatakse ühtlustama oma eelarvemenetlusi ja eelarve vastuvõtmise ajakava.
Renewing the convergence efforts undertaken in the 1990s – thus leading also to the enlargement of the Eurozone – is essential to the economic success and unity of the EU in general, especially for the Euro-zone.
Tugevdatakse makromajanduslikku koordineerimist, laiendades seda erasektori võlgadele ja maksebilansile ning üldisemalt konkurentsivõime tagamise tingimustele.
These convergence efforts should be based on the following measures:– Giving leadership for economic coordination to the European Council, while fully respecting the role of the Commission and working closely with the European Parliament, the Commission itself and other relevant economic institutions; reinforcing and extending the coordination responsibilities of the Eurogroup in relation to both the internal and external management of the monetary Union.
Parandatakse üldist eelarve usaldusväärsust, luues ühise finantsvahendi, mille eesmärk on võidelda ootamatute kriiside ja asümmeetriliste tagasilöökidega, võttes samal ajal arvesse moraalset ohtu.
The current economic crisis has further underlined the need for adherence to the rules of the Single Market.
Sellistes ebasoodsates tingimustes ei ole tõenäoline, et ühtse turu taaskäivitamine ja lõpuleviimine saaks toimuda uue strateegia või kokkuleppeta.
Retrenchment into economic nationalism would only make the exit from the crisis more difficult and the European economy less competitive.
Selline kokkulepe peaks sisaldama kohustust laiendada ühtset turgu kindlaksmääratud tähtaegade jooksul sellistesse valdkondadesse, kus see veel puudub või kus see ei ole veel piisavalt väljaarendatud, samuti eelkõige teenuste valdkonda, sealhulgas finantssektorisse.
And yet, in many Member States, both at the level of public opinion and amongst political leaders, protectionist reflexes are only too prevalent.
Sellega peaks kaasnema kui mitte täiendav integratsioon, siis vähemalt algatused ühtekuuluvuse ning sotsiaal- ja maksupoliitika valdkondades, pidades sealjuures silmas vajadust tagada ELi konkurentsivõime.
Against this unfavourable background, a re-launch and completion of the Single Market are unlikely to happen
Samal ajal peab süsinikuvaese majanduse suunas liikumine käima käsikäes sotsiaalset kaasatust edendavate meetmetega, eelkõige seoses haridus-, tööhõive-, teabe-, tervishoiu- ja pangandusteenustega.
– Reinforcing procedures for supervision of national budgets to ensure transparency as well as the sustainability of public finances; encouraging Member States to harmonise their budgetary processes and calendars.
Tugevdatakse finantseerimisasutuste toimimist ja järelevalvet, et võidelda liigse võimenduse ja riskivalmidusega.
Stuttgart's new Trade Fair Centre: one of the world's largest photovoltaic roof systems. Photo: © Dirk Wilhelmy for Planet Energy and Projektgesellschaft Neue Messe
Stuttgarti uus messikeskus: üks suurimaid fotogalvaanilisi katusesüsteeme maailmas. Foto: © Dirk Wilhelmy, Planet Energy ja Projektgesellschaft Neue Messe
The challenge of environmental sustainability
Esitama väikeettevõtjate teadusalgatuse, et anda innovaatilistele, alustavatele ja väikestele ettevõtjatele juurdepääs riigihanketurule.
– Strengthening macro-economic coordination by extending it to private debt, to the balance of payments and, more generally, to the conditions for ensuring competitiveness.
Suurendatakse ELi investeeringuid, määratledes liikmesriikide avaliku sektori kulutuste raames investeerimiskomponendi osatähtsuse kasvuga seotud eesmärgi; suurendatakse Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi ressursse; ning kohandatakse Euroopa reguleerivat raamistikku, et meelitada suuremat arvu pikaajalisi investoreid ja soodustada pangandust, mis teenib reaalmajanduse huve ning ei tegele finantsspekulatsioonidega.
– Enhancing overall budgetary credibility by creating a financial instrument aimed at combating unexpected crises and asymmetric shocks while taking into account the risks of moral hazard.
Suurendama põllumajanduse, loomakasvatuse ja toiduainetööstuse lisaväärtust, vähendades samas nende negatiivset mõju keskkonnale, suurendades sel eesmärgil juurdepääsu uutele tehnoloogiatele ja tugevdades tarbijate teadlikkust.
– Strengthening the functioning and supervision of financial institutions to counter excessive leverage and risk-taking
Looma või määrama Euroopa Tehnoloogiainstituudi raames mitmed Euroopa uurimiskeskused, mis keskenduksid taastuvenergiale, energiatõhususele, säästva arengu ja transpordivõrkude info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale, biotehnoloogiale ja nanotehnoloogiale.
The task of redefining Europe’s economic and social model is further complicated by the challenge of environmental sustainability.
Euroopa majandusliku ja sotsiaalse mudeli jätkusuutlikkuse ümbersõnastamise muudab keerulisemaks keskkonnasäästlikkuse küsimus.
It will not only require the EU to rethink its spatial planning, cities and transport, education and consumption habits, but also its growth model.
See ei tingi mitte ainult selle, et EL peab ümber kujundama oma ruumilise planeerimise, linnad ja transpordi, hariduse ja tarbimisharjumused, vaid ka oma majanduskasvu mudeli.
A ‘New Industrial Strategy’ is needed to champion new green technologies and sustainable industrial processes.
Uute roheliste tehnoloogiate ja säästvate tööstusprotsesside edendamiseks on vaja uut tööstusstrateegiat.
– Enhancing the EU’s investment effort by defining a growth target for the investment component of Member States’ public spending; increasing the resources of the European Investment Bank and the European Investment Fund; and adapting the European regulatory framework to attract more longterm investors and to favour prudent banking that caters the needs of the real economy over financial speculation.
Võtma vastu Euroopa innovatsioonikava, millega lihtsustatakse programmide rahastamist ja antakse Euroopa
– Improve the added value of the agriculture, farming and food industries, whilst reducing their negative environmental impacts by increasing access to new technologies and strengthening consumer awareness;
Võtma vastu süsinikuvaesele majandusele ülemineku strateegia, et koostada visioon süsinikuvaesest majandusest aastal 2030, ja vajalikud ELi ja liikmesriikide meetmed, et muuta see tegelikkuseks.
Avoiding the pitfalls of the Lisbon Strategy
Lissaboni strateegia tagasilöökide vältimine
If the EU is serious about reform it must make proper adjustments to its governance structures and resources.
Kui EL soovib ka tegelikult reformi läbi viia, peab ta kohandama oma juhtimisstruktuure ja -ressursse.