natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As one of the current Commission’s main strategic objectives (3), this initiative is designed to increase the transparency with which the European Union handles the responsibilities and funds entrusted to it by the European citizen.
Läbipaistvus on iga kaasaegse ametiasutuse õiguspärasuse keskne tingimus ja sellel põhineb olulisel määral Euroopa kodaniku usaldus avalik-õiguslike institutsioonide vastu.
General references and other useful links
Kasulik teave ja viited
Commission report — ‘Better lawmaking 2004’: COM(2005) 98
Komisjoni aruanne „Parem õigusloome 2004”, KOM(2005) 98.
Transparency — Register of comitology; register of expert groups:http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/index_en.htm
Läbipaistvus – Euroopa Komisjoni komiteemenetluse register; Euroopa eksperdirühmade register: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/index_fr.htm.
Communication strategy1
Infoja teavitustegevus
Commission adopted adopted three three communications communications on on information information
Aastatel 2001–2004 võttis komisjon vastu kolm teatist teabe- ja kommunikatsioonipoliitika kohta.
1 and and communication ( communication (
) Vt käesoleva peatüki 4. jagu „Info- ja teavitustegevus”. ) KOM(2005) 12.
These communications communications changed changed the the way way in in which which communication activities are communication activities are nanced and identi nanced and identified a number of key objectives: multiannual ed a number of key objectives: multiannual programming; programming; drawing drawing on on common common messages messages based based on on citizens’ citizens’ interests; interests; and and pooling pooling synergies, best practices and improvements in the evaluation of measures taken. However, it synergies, best practices and improvements in the evaluation of measures taken.
) Teatis uue koostööraamistiku kohta seoses Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonipoliitika meetmetega (KOM(2001) 354); teatis Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonipoliitika kohta (KOM (2002) 350); teatis Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonipoliitika rakendamise kohta (KOM(2004) 196).
INFORMATION AND COMMUNICATION
INSTITUTSIONAALNE MÕÕDE, JUHTIMINE JA DEMOKRAATIA
• communicating: European Union policies and activities and their impact on everyday life have to be communicated in a way that people can understand and relate to if they are to follow political developments at European level;
Selles kontekstis iseloomustab 2005. aastat uus lähenemisviis nii teabepoliitikale kui teavitamistegevusele.
• connecting with citizens by ‘going local’: good communication demands excellent understanding by the general public, including local audiences.
Uus lähenemisviis, mille komisjon on Euroopa Liidu teavitamistegevuse korraldamiseks välja töötanud, toetub kolmele põhimõttele: kuulamine: teabevahetus on dialoog, see ei toimi vaid ühes suunas.
Communication activities must be adequately resourced and organised in such a way as to address local requirements in the Member States and to convey information through the channels citizens prefer and in a language they can understand.
Lisaks kodanike teavitamisele ELi institutsioonide tegevusest on eesmärgiks ka see, et kodanikud väljendaksid oma arvamust.
The Commission has therefore made communication one of the strategic objectives for its term in o ce.
Ainult nii saab komisjon teada, kuidas kodanikud Euroopa Liitu tajuvad ja millised on nende mured.
Delivery depends on the intentions and actions of the Union being underpinned by accurate and e ective communication. For the new policy to work the Union must not only be a clear advocate of its policies; it must also be receptive, integrate communication into its policy formulation from the outset and adapt its message to national needs.
Kodanikud tahavad, et nende arvamust võetaks kuulda, ja nende demokraatlik osalemine peaks otseselt mõjutama Euroopa Liidu poliitika väljatöötamist ja kujundamist; teavitamine: selleks, et kodanikud saaksid jälgida Euroopa poliitika arengut ja ennast sellega samastada, tuleb neid Euroopa Liidu poliitikast ja tegevusest ning selle mõjust igapäevaelule arusaadavalt teavitada; side kodanikega kohalikul tasandil: kvaliteetne teavitamine eeldab väga head publiku tundmist, sh kohalikul tasandil.
The end result of communication must be to establish a relationship and create a dialogue with European citizens.
Teavitamist tuleb korraldada sobivate vahenditega ja see peab vastama liikmesriikide kohalikele vajadustele.
This involves listening carefully and connecting, and is an essential part of the political process.
Teavitamisel tuleb kasutada kanalit, mida kodanikud eelistavad, ja seda tuleb teha keeles, millest nad aru saavad.
To this end the Commission pursued two courses of action in 2005:
Komisjon on teinud teavitamisest oma olulise strateegilise eesmärgi.
• rst, it adopted an internal action plan setting out specific measures to be taken within the Commission and designed primarily to ensure more e ective communication on the subject of Europe, supported within the institution by a modern and more professional approach across the board;
Komisjon on arvamusel, et liidu algatused ja meetmed on tühised, kui neid ei toeta selge ja tõhus teavituspoliitika.
• second, it started work on a White Paper, to engage all stakeholders, setting out the medium- and long-term policy vision and initiatives to be undertaken in cooperation with the other institutions and stakeholders.
Teavituspoliitika uue lähenemisviisi põhimõtete kohaselt peab Euroopa Liit mitte ainult selgitama oma poliitikat, vaid olema ka ärakuulaja rollis, ning juba meetme kavandamisel tuleb mõelda ka sellest teavitamisele.
It will also launch a period of re ection on how to work in partnership with the Member States, the European Parliament, and the other Union institutions and bodies.
Samuti peab liit kohandama oma sõnumit vastavalt liikmesriikide vajadustele.
And it will indicate ways of developing a European public sphere, in particular using audiovisual media and a European narrative.
Teavitamise eesmärk on suhete ja dialoogi loomine Euroopa kodanikega.
The role of civil society and its active contribution to the European dialogue and debate will also be addressed.
See nõuab viimaste tähelepanelikku ärakuulamist ja sidet nendega. Teabevahetusel on poliitilises protsessis määrav osa.
These principles have already been put into practice as part of the ongoing constitutional debate through the launching of the so-called Plan D designed to stimulate a far-reaching debate on the relationship between the European Union’s democratic institutions and its citizens.
Tegevuskava peamine eesmärk on tagada kodanike tõhusam teavitamine Euroopa asjadest, mida komisjonisiseselt toetavad kaasaegse lähenemise ja professionaalsusega kõik talitused; teiseks alustati kõikide asjaomaste poolte kaasamiseks valge raamatu ettevalmistamist, milles kirjeldatakse kavandatavat teabepoliitikat ning keskmises ja pikas perspektiivis vajalikke meetmeid, mida tuleb võtta koostöös teiste institutsioonide ja asjaomaste pooltega.
Details of the plan are set out in a ph601096_RG2005_BT.indb 43
Arutelu peaks andma vastuse, kuidas korraldada koostööd liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ning liidu teiste
INSTITUTIONAL DIMENSION, GOVERNANCE AND DEMOCRACY communication adopted on 13 October — ‘The Commission’s contribution to the
43 institutsioonide ja ametitega, kuidas arendada ELi avalikku sektorit, eriti audiovisuaalse meedia ja Euroopa-teemaliste arutelude kaudu.
period of re ection and beyond: Plan D for democracy, dialogue and debate’ (
Seda meedet on üksikasjalikult kirjeldatud 13. oktoobri teatises „Komisjoni panus järelemõtlemisperioodiks ja kauemakski: demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava” (1).
The European Parliament has also focused on breathing new life into the European Union’s information and communication strategy and, in a resolution on its implementation adopted on 12 May, it set out its views on what the main aims should be.
Ka Euroopa Parlament on teinud pingutusi Euroopa teabe- ja kommunikatsioonipoliitikale uue hoo andmiseks. 12. mai resolutsioonis Euroopa Liidu infoja teavitustegevuse kohta kirjeldas Euroopa Parlament, millistele nõuetele kõnealune poliitika peaks tema nägemuse kohaselt vastama.
Throughout the year all the institutions worked on introducing this new approach into their operational activities, deploying the full range of information tools presented on the Europa website.
Kogu aasta jooksul on Euroopa Liidu institutsioonid püüdnud rakendada uut lähenemisviisi oma igapäevatöös, kasutades kõiki teabeedastusvahendeid, mida on üksikasjalikult kirjeldatud veebiportaalis „Europa“.
Alongside the routine but important regular activities (Eurobarometer, telephone answering line, press assistance, publications and audiovisual productions, etc.), 2005 was marked by a number of key initiatives conducted as part of the revamped information and communication policy: redesigning the European Parliament’s Internet site using a more citizen-friendly approach and focusing on current parliamentary issues;
Kuigi ei tohi alahinnata regulaarselt läbiviidava töö tähtsust (Eurobaromeeter, infotelefon, pressiteated, trükised, audiovisuaalsed tooted jne), võib siiski välja tuua mõned olulisemad näited uue lähenemisviisi rakendamisest 2005. aastal:
• • setting up the new Europe Direct local information network made up of almost 400 information points located in all the Member States; broadcasting television programmes using Europe by Satellite;
Euroopa Parlamendi veebilehe kujunduse muutmine, et teha see kodanikele arusaadavamaks ja kajastada paremini parlamendis arutatavaid aktuaalseid teemasid; teabevõrgu „Europe Direct” loomine, mis tegutseb kohalikul tasandil ja hõlmab 400 infopunkti kõikjal liikmesriikides; teleprogrammi edastamine kanali „Europe by Satellite” kaudu; avaliku hanke korraldamine dokumentaalsaadete, institutsioone kajastavate reklaamklippide ja muude audiovisuaalteoste tootmiseks.
European Union information sources and contacts:http://europa.eu.int/geninfo/info/index_en.htm
Teave Euroopa Liidu kohta ja ühendusevõtmine: http://europa.eu.int/geninfo/info/index_en.htm.
Europa site giving access to all the European Union institution websites:http://europa.eu.int/index_en.htm
„Europa“ veebiportaal, kus on avaldatud viidad ELi kõikide institutsioonide veebilehtedele: http://europa.eu.int/index_et.htm.
BUDGET AND FINANCIAL ACTIVITIES
INSTITUTSIONAALNE MÕÕDE, JUHTIMINE JA DEMOKRAATIA
Budget and nancial activities
Eelarve ja finantstegevus
Implementation of the 2005 budget
2005. aasta eelarve täitmine
The 2005 budget adopted by the European Parliament on 16 December 2004 (1
Euroopa Parlamendi 16. detsembril 2004 vastuvõetud 2005. aasta eelarve (1) oli esimene, milles 25-liikmelise Euroopa Liidu esmatähtsaid poliitikavaldkondi ja vajadusi võeti arvesse terve eelarveaasta ulatuses.
The breakdown of appropriations, which total EUR 116.6 billion, is set out in an annex to this Report for the main spending areas.
Assigneeringute (kogusummas 116,6 miljardit eurot) üksikasjalik jaotus peamiste kuluvaldkondade vahel on antud käesoleva aruande lisas.
In the course of the year the 2005 budget was changed by a number of amending budgets, which are also included in the annex.
2005. aasta eelarvet muudeti aasta jooksul mitme paranduseelarvega, mis on arvesse võetud samas lisas.
Preparation of the 2006 budget
2006. aasta eelarve koostamine
In accordance with the procedures provided for by the EC Treaty, the preparation of the budget for the 2006 nancial year took the form of: a preliminary draft approved by the Commission on 27 April; a draft established by the Council on 15 July; a rst reading by the European Parliament on 27 October; a second reading by the Council on 1 December.
Vastavalt asutamislepingus ettenähtud menetlustele kujunes 2006. aasta eelarve välja järgmiselt: komisjon kiitis 27. aprillil heaks esialgse eelarveprojekti; nõukogu koostas 15. juulil eelarveprojekti; 27. oktoobril toimus esimene lugemine Euroopa Parlamendis; 1. detsembril toimus teine lugemine nõukogus.
Parliament nally adopted the budget after its second reading on 15 December.
Pärast teist lugemist Euroopa Parlamendis võeti lõplik eelarve 15. detsembril vastu.
Revision of the nancial regulation
Finantsmääruse muutmine
On 3 May the Commission proposed (2
2 ) muuta 2002. aastal vastuvõetud finantsmää-
) a revision of the nancial regulation adopted in 2002 (3) in order to simplify nancial procedures, reduce the administrative burden, particularly as regards the formalities for beneficiaries of Community subsidies and funding, and improve the e ectiveness of Union expenditure.
3. mail tegi komisjon ettepaneku ( rust (3) eesmärgiga lihtsustada rahastamiskorda, vähendada halduskoormust, eriti ühenduse subsiidiumide ja toetuse saajatele kehtestatud formaalsusi, ning muuta
INSTITUTIONAL DIMENSION, GOVERNANCE AND DEMOCRACY draft amendment of the rules for the implementation of the nancial regulation on
45 finantsmääruse rakenduseeskirjade muutmise eelnõu (1), et viia võimalikult kiiresti sisse väikesemahuliste avalike hangete korraldamise ja väikeste abisummade eraldamise menetluse lihtsustamiseks vajalikud muudatused.
Revision of the nancial perspective for 2000–06
2000.–2006. aasta finantsperspektiivi muutmine
To take account of the e ects of the 2003 reform of the common agricultural policy, which reduces direct payments to farmers in order to nance rural development policy, the European Parliament and the Council amended the current nancial perspective on 7 September (2).
Võtmaks arvesse 2003. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformi mõju, millega vähendati maaelu arendamise poliitika rahastamise nimel talunike otsetoetusi, viisid Euroopa Parlament ja nõukogu 7. septembril sisse muudatuse praegusesse finantsperspektiivi (2).
The revision is intended to cover the e ects of this shift for 2006.
2000.–2006. aasta finantsperspektiivi muutmise põhjuseks on praeguses finantsperspektiivis tehtud ümberpaigutuste mõju aastale 2006.
Financial perspective for 2007–13
2007.–2013. aasta finantsperspektiiv
An agreement on the nancial perspective for 2007–13 was reached at December’s European Council, resulting in an overall ceiling of EUR 862.3 billion for commitment appropriations over this period, corresponding to 1.045 % of the gross national income of the European Union (EU-27).
Detsembris toimunud Euroopa Ülemkogul saavutati 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi kokkulepe. Konsensuse tulemusena kehtestati kogu perioodi kulukohustuste assigneeringute kogupiirmääraks 862,3 miljardit eurot, mis moodustab 1,045% liidu rahvamajanduse kogutoodangust (EL-27).
This consensus still has to be negotiated between the European Parliament, the Council and the Commission before being given formal shape in an interinstitutional agreement.
Et anda institutsioonidevahelise lepinguga kokkuleppele ametlik kinnitus, peavad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon veel kolmepoolselt läbi rääkima.
See ‘Agriculture’ in Chapter III of this Report.
Vt käesoleva aruande III peatüki osa „Põllumajandus“.
The year 2005 was earmarked for a mid-term review of the strategy launched in 2000 by the Lisbon European Council with the aim at the time of making the European Union the most competitive and dynamic knowledgebased economy in the world by 2010.
2005. aastaks oli ettenähtud teha vahekokkuvõte 2000. aastal Lissabonis kogunenud Euroopa Ülemkogu sätestatud strateegiast, mille eesmärk tollal oli muuta Euroopa Liit 2010. aastaks „maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majandusjõuks”.
The results of this analysis were mixed and the decision was taken to go beyond a routine review of the objectives: at this mid-way point the process was completely relaunched and refocused on the key targets.
Analüüsi segaste tulemuste tõttu mindi seatud eesmärkide tavapärasest läbivaatamisest tublisti kaugemale: vahehindamiskohtumisel käivitati kogu protsess uuesti ja keskenduti strateegia põhitelgedele.
At a special meeting in Lisbon in March 2000, soon after the Prodi Commission’s presentation of its own main objectives for its ve-year term in o ce, the European Council set an ambitious strategic goal to be achieved over the next decade: the Union was to become the most competitive and dynamic knowledgebased economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion.
2000. aasta märtsi Lissaboni erakorralisel kohtumisel, mis toimus veidi pärast seda, kui Prodi juhitav komisjon oli tutvustanud oma viieaastaseks mandaadiks seatud eesmärke, sätestas Euroopa Ülemkogu kümneks järgnevaks aastaks suure strateegilise eesmärgi: saada maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majandusjõuks, mida iseloomustaks jätkusuutlik majanduskasv, töökohtade arvu ja kvaliteedi tõus ning suurem sotsiaalne ühtekuuluvus.
In order to steer the process that was intended to achieve this economic and social goal, to which has now been added the environmental pillar of ‘sustainable development’, each of the spring European Councils since Lisbon has reviewed progress on the di erent aspects of the strategy, which include research, innovation, new technologies, business development, completion of the single market, competition, development of the major infrastructure networks, social policy, education and training.
Et juhtida nimetatud sotsiaalmajandusliku eesmärgi täitmist, millele lisandus vahepeal keskkonna – „säästva arengu” – sammas, on Lissaboni kohtumisele järgnenud Euroopa Ülemkogu kevadistel kohtumistel käsitletud selle strateegia eri aspekte, nagu teadusuuringud, innovatsioon, tehnoloogia areng, ettevõtluse areng, ühtse turu väljakujundamine, konkurents, peamiste infrastruktuurivõrgustike areng, sotsiaalpoliitika, haridus ja koolitus.
PROSPERITY
HEAOLU
Prior to the relaunch: the Kok report
Strateegia taaskäivitamise eellugu: Wim Koki aruanne
In order to contribute to the debate in the run-up to the mid-term review of the Lisbon strategy, a high-level group headed by Mr Kok, the former Dutch Prime Minister, was set up in 2004 to identify measures for forming a consistent strategy which would allow the economies of the European Union to achieve the objectives set in 2000.
Et pidada enne Lissaboni strateegia vahekokkuvõtet aru, moodustati 2004. aastal kõrgetasemeline töörühm, mille esimeheks oli Madalmaade endine peaminister Wim Kok. Töörühma ülesanne oli määrata kindlaks meetmed sidusa strateegia väljatöötamiseks, mille abil oleks Euroopa Liidu majandus võimeline saavutama 2000. aasta eesmärke.
The group’s report, Facing the challenge — The Lisbon strategy for growth and employment, which was presented to the European Council in November 2004, placed particular emphasis on two points: rst, that more urgency is needed in implementation of the Lisbon strategy and, second, that the challenges facing Europe are greater now than in 2000, in particular those resulting from the combination of weak demographic growth and an ageing population.
Töörühm esitas 2004. aasta novembris ülemkogule aruande „Lissaboni strateegia majanduskasvu ja tööhõive edendamiseks – väljakutsega silmitsi”. Selles rõhutati kahte aspekti: esiteks, et Lissaboni strateegia elluviimist tuleb viivitamata kiirendada, ja teiseks, et võrreldes 2000. aastaga on väljakutsed Euroopale suurenenud, eelkõige seoses sellega, et lisaks aeglasele demograafilisele kasvule leiab aset rahvastiku vananemine.
As part of the mid-term review, the spring European Council meeting in Brussels on 22 and 23 March imparted the decisive political impetus for the relaunch of the strategy in its three dimensions (economic, social and environmental) with a view to tapping more e ectively into their synergies in the context of sustainable development.
22. ja 23. märtsil Brüsselis kogunenud kevadine Euroopa Ülemkogu andis Lissaboni strateegia vahekokkuvõtte tegemise käigus protsessi kolmemõõtmeliseks taaskäivitamiseks (majanduslik, sotsiaalne ja keskkondlik mõõde) poliitilise tõuke, et suureneks nimetatud mõõdete koostoimest jätkusuutlikule arengule tõusev kasu.
1 jobs — A new start for the Lisbon strategy’ (
Ülemkogu tervitas Euroopa Parlamendi, Regioonide Komitee, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, samuti tööturu osapoolte olulist kaastööd ning kiitis heaks põhisuunised, mida komisjon oli soovitanud oma 2. veebruari teatises „Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel: Lissaboni strateegia uus algus” (1).
progress but also shortcomings and delays, the relaunch focuses on two priorities requiring the urgent action already called for in the Kok report: stronger and more sustainable growth, and more and better jobs.
Hoolimata kokkuvõttes märgitud vaieldamatutest edusammudest, selgusid ka ilmselged lüngad ja viivitused, mistõttu taaskäivitatud strateegias keskenduti tulemuste segasuse taustal kahele prioriteedile, mille nimel tuleb viivitamata tegutseda, nagu Koki aruandes on juba rõhutatud: kiirem ja püsiv majanduskasv ning suurema arvu ja paremate töökohtade loomine.
To achieve these priorities, developments will be required on three main fronts: making knowledge and innovation the engines of sustainable European growth; making Europe a more attractive area in which to invest and work; and reinforcing the European social model based on the quest for full employment and greater social cohesion.
Nende esmatähtsate eesmärkide saavutamiseks kutsutakse taaskäivitatud strateegias üles arendama kolme põhisuunda: teadmiste ja innovatsiooni muutmine jätkusuutliku Euroopa majanduskasvu edasiviivaks jõuks, Euroopa atraktiivsuse suurendamine investorite ja töötajate silmis ning täielikul tööhõivel ja suuremal sotsiaalsel ühtekuuluvusel põhineva Euroopa sotsiaalse mudeli tugevdamine.
Furthermore, since the success of the Lisbon strategy requires increased ‘ownership’ of the process by all stakeholders, there is now more need to develop a partnership underpinned by a Community programme and national programmes involving rm commitments to take the process forward.
Kuna Lissaboni strateegia edu aluseks on selle tunnetamine kõikide osapoolte ühise asjana, peab see veelgi enam tuginema partnerlusel, mis põhineb ühenduse tegevuskaval ja kindlate kohustustega riiklikel kavadel.
To this end, a simplified governance arrangement has been introduced to facilitate the identification of priorities, improve their implementation on the ground by increasing the involvement of the Member States, and streamline the monitoring procedure so as to give a clearer picture of how the strategy is being implemented at national level.
Selles vaimus on sisse seatud lihtsustatud „juhtimismehhanism”, mille eesmärk on hõlbustada prioriteetide kindlaksmääramist, parandada nende elluviimist liikmesriikides, millele aitab kaasa viimaste tugevam kaasatus, ning ratsionaliseerida järelevalvekorda, et strateegia rakendamine riikides oleks paremini jälgitav.
ECONOMIC AND SOCIAL ENVIRONMENT
MAJANDUS- JA SOTSIAALKESKKOND
Implementation
Strateegia elluviimine
After the formulation of the approach came the rst implementing measures.
Kirjeldatud lähenemisviisile järgnesid esimesed rakendusmeetmed:
On 12 April the Commission presented, for the rst time in a single text, integrated guidelines for 2005–08 (1), including its recommendations on the broad economic policy guidelines and the employment guidelines designed to implement the Lisbon strategy.
12. aprillil esitas komisjon esimest korda ühte õigusakti koondatuna komplekssed suunised aastateks 2005–2008 (1), mis sisaldasid komisjoni soovitusi majanduspo- liitika üldsuuniste ja tööhõivesuuniste kohta Lissaboni strateegia elluviimiseks.
On 12 July, after consulting the European Parliament and the European Economic and Social Committee and with the approval of the European Council, the Council adopted a decision on guidelines for the employment policies of the Member States (2) and a recommendation on the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Community (2005–08), which
Pärast Euroopa Parlamendi ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust ning Euroopa Ülemkogu heakskiitu võttis nõukogu ametlikult vastu otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (2) ning soovituse liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste kohta (2005–2008) (3).