natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For the building of Europe the Member States (now 27 in number) have concluded treaties creating first the European Communities and then a European Union, with institutions adopting laws in specified areas which directly form part of the national legal systems.
Euroopa ühendamiseks on riigid, praegu 27 riiki, sõlminud omavahel Euroopa ühenduste ja hiljem Euroopa Liidu asutamise lepingud ning loonud nendega institutsioonid, mis kehtestavad teatud valdkondades õigusnorme, mis on osa liikmesriikide õiguskordadest.
It has jurisdiction to hear and determine at first instance disputes between the Communities and their servants pursuant to Article 236 EC, which as a result represents some 150 cases a year for approximately 35 000 members of the Community institutions’ staff.
Kohtunikke ametisse nimetades tagab nõukogu, et kohtu koosseisus oleksid tasa-kaalustatult esindatud liikmesriikide kodanikud geograafiliselt võimalikult laialt alalt, esindades eri riikide õigussüsteeme.
When appointing the Judges, the Council ensures a balanced composition of the Tribunal on as broad a geographical basis as possible from among nationals of the Member States and with respect to the national legal systems represented.
Lisaks on Avaliku Teenistuse Kohus pädev lahendama teatud konkreetset personali puudutavaid vaidlusi, eelkõige Eurojusti, Europoli, Euroopa Keskpanga ja Siseturu Ühtlustamise Ameti teenistujatega seotud vaidlusi.
Any person who can prove an interest in the outcome of a case before the Tribunal, as well as the Member States and the Community institutions, may intervene in the proceedings.
Euroopa Ühenduste Kohus on ühenduse õigustmõistev institutsioon.
The intervener may also submit his observations at the oral phase.
See koosneb kolmest kohtust: Euroopa Kohus, Esimese Astme Kohus ja Avaliku Teenistuse Kohus.
The Court of Justice of the European Communities is the Community judicial institution.
Lisaks võivad menetlusse astuda kõik isikud, kes tõendavad oma huvi Avaliku Teenistuse Kohtule lahendamiseks antud vaidluse tulemuse vastu, samuti kõik ühenduse institutsioonid ja liikmesriigid.
It consists of three bodies: the Court of Justice, the Court of First Instance and the Civil Service Tribunal.
Menetlusse astuja esitab oma seisukohad ühe poole toetuseks või teise poole vastu ja pooled võivad seejärel esitada sellele omapoolse vastuse.
It also has jurisdiction in cases concerning certain specific employees, in particular, those of Eurojust, Europol, the European Central Bank and the Office for Harmonisation in the Internal Market (OHIM).
Kohtunikud valivad endi hulgast kolmeks aastaks Avaliku Teenistuse Kohtu esimehe, kelle võib ka tagasi valida.
The Judges of the Tribunal elect their President from among their number for a term of three years which may be renewed.
Samas aga ei ole ta pädev lahendama siseriiklike ametiasutuste ja nende teenistujate vahelisi vaidlusi.
On the other hand, it may not hear and determine cases between national administrations and their employees.
1. veebruaril 2003 jõustunud Nice’i leping nägi ette võimaluse luua teatud kindlate valdkondade jaoks eraldi kohtukolleegiume ning selle alusel otsustas Euroopa Liidu Nõukogu2004. aastal luua Avaliku Teenistuse Kohtu, mille ülesandeks on lahendada Euroopa ühenduste ja nende teenistujate vahelisi vaidlusi.
It was on the basis of the Treaty of Nice, which entered into force on 1 February 2003 and provided for the creation of judicial panels in certain specific areas, that the Council of the European Union decided in 2004 to create the Civil Service Tribunal, whose task it is to rule on disputes between the European Communities and their staff.
Avaliku Teenistuse Kohtu lahendite peale saab kahe kuu jooksul edasi kaevata Esimese Astme Kohtule, kuid seda üksnes õiguslike küsimuste osas.
The Tribunal sits in Chambers of three Judges.
Avaliku Teenistuse Kohus tuleb kokku kolmest kohtunikust koosnevate kodadena.
However, whenever the difficulty or importance of the questions of law raised justifies it, a case may be referred to the full court.
Kohtuasi võidakse suunata ka täiskogule, kui see on põhjendatud kohtuasja juriidiliste küsimuste keerukuse või kohtuasja olulisuse tõttu.
Furthermore, in certain cases to be determined by its Rules of Procedure, the Tribunal may sit in a Chamber of five Judges or as a single Judge.
Teatavatel kodukorras kindlaksmääratud juhtudel võib kohus kokku tulla ka viiest kohtunikust koosneva kojana või koosneda ühestainsast kohtunikust.
The oral phase During the oral phase a public hearing is usually held.
Suuline menetlus Suuline menetlus toimub enamasti avalikul kohtuistungil.
During the hearing, the Judges can put questions to the parties’ representatives and, where appropriate, to the parties themselves.
Selle käigus võivad kohtunikud esitada küsimusi poolte esindajatele ja vajadusel pooltele endile.
The Judge-Rapporteur draws up a preliminary report for the hearing, containing the essential points in the case and indicating the points on which the parties are to focus their arguments.
Ettekandja-kohtunik koostab kohtuistungi ettekande, milles on toodud kõik kohtuasjas olulised aspektid ning märgitud teemad, millele pooled oma kohtukõnedes keskenduma peavad.
This document is available to the public in the language of the case.
See dokument on avalikkusele kohtumenetluse keeles kättesaadav.
The Judges appoint a Registrar for a term of six years.The Tribunal has its own Registry, but makes use of the services of the Court of Justice for its other administrative and linguistic needs.
Kohtunikud nimetavad ametisse kohtusekretäri, kelle ametiaeg on kuus aastat.Avaliku Teenistuse Kohtul on küll oma kohtusekretär, kuid muude haldus- ja keeleküsimustega tegelevad Euroopa Kohtu vastavad talitused.
The Judges deliberate on the basis of draft grounds prepared by the Judge-Rap-porteur.
Avaliku Teenistuse Kohtu menetlust reguleerivad Euroopa Kohtu põhikirja ja eelkõige selle I lisa sätted.
The judgment is delivered at a public hearing.
Kohtuotsus kuulutatakse avalikul kohtuistungil.
The procedure before the Tribunal is governed by the provisions of the Statute of the Court of Justice, in particular those contained in Annex I thereto.
Kuni Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra jõustumiseni kohaldatakse mutatis mutandis Esimese Astme Kohtu kodukorda, välja arvatud ühteainsat kohtunikku käsitlevaid sätteid.
Moreover, until its own Rules of Procedure enter into force, the Tribunal will apply mutatis mutandis the Rules of Procedure of the Court of First Instance, save for the provisions relating to the single Judge.
Üldiselt koosneb menetlus kirjalikust ja suulisest osast.
Costs The procedure before the Tribunal is free of court fees.
Kohtukulud Menetlus Avaliku Teenistuse Kohtus on lõivuvaba.
On the other hand, the costs of the lawyer entitled to appear before a court in a Member State, by whom the parties must be represented, are not paid by the Tribunal.
Poole esindajaks peab olema advokaat, kellel on õigus esineda liikmesriigi kohtus, kuid Avaliku Teenistuse Kohus sellega seotud kulude eest ei vastuta.
A party who is not able to meet the costs of the case may, however, apply for legal aid.
Siiski võib pool, kellel ei ole võimalik nimetatud kulusid kanda, taotleda tasuta õigusabi.
Within the Community judicial institution, it is the Tribunal whose special field is the sphere of disputes involving the European Union civil service, this jurisdiction having previously been exercised by the Court of Justice and then, following its creation in 1989, by the Court of First Instance.
Avaliku Teenistuse Kohus on ühenduse õigustmõistva institutsiooni koosseisu kuuluv eripädevusega kohus, mis lahendab Euroopa Liidu avaliku teenistuse vaidlusi, mis algselt kuulusid Euroopa Kohtu pädevusse ja hiljem, alates Esimese Astme Kohtu loomisest 1989. aastal, viimase pädevusse.
The new buildings of the Court of Justice of the European Communities
Euroopa Ühenduste Kohus uues palees
Original Palais: Anneau: Towers: Gallery: Base of Towers: Car parks: Erasmus: Thomas More: Annex C:
Vana kohtupalee: Ringhoone: Tornid: Galerii: Tornide jalam: Parkla: Erasmus: Thomas More: C-hoone:
Preface hile the task entrusted to the Court of Justice, which was to ensure “that in the interpretation and application of [the treaties] the law is observed”, has remained unchanged since 1952, the constant rise in the number of cases brought before it, the expansion of its staff and the creation within it of two other courts have led the oldest of the institutions of the Union to be perceived as an institution
Eessõna uigi Euroopa Kohtu ülesanne – tagada, et asutamislepingute „tõlgendamisel ja kohaldamisel peetakse kinni seadusest” – on püsinud sa- mana alates 1952. aastast, on tema lahendatavate kohtuasjade järjest suurema arvu, töötajate hulga suurenemise ja Euroopa Ühenduste
That impression is bolstered by the successive building projects undertaken over the last 30 years to meet the ever-growing need for space which have left the institution at the centre of a permanent building site.
Muutusi on rõhutanud ka kohtu üha suuremast ruumivajadusest tingitud uute ehitiste pidev rajamine viimase 30 aasta jooksul, mis on institutsiooni asetanud lakkamatu ehitustandri keskmesse.
It is the aim of this book to help the reader to discover or learn more about certain aspects of the work of the Court of Justice by inviting him on a guided tour of its new buildings.
Selle raamatu eesmärk on tutvustada lugejale kohtu toimimise eri tahke illustreeritud ja kommenteeritud ringkäigu näol Euroopa Kohtu uue palee hoonetes.
At each stage of this visit to the new property complex, consisting of the original courthouse (the “Palais”), the peristyle building (“Anneau”), the Towers and the Gallery, an explanation will be given, illustrated by the excellent photographs of Georges Fessy, of the function of each place and the role of its occupants in the dynamic of the institution.
Vanast kohtupaleest, ringhoonest, tornidest ja galeriist koosneva uue hoonetekompleksi külastuse käigus selgitatakse Georges Fessy suurepärastele fotodele viidates iga koha funktsiooni ja selle töötajate rolli kohtu töökorralduses.
In the course of the visit, the reader will recognise the iconic and traditional features of a Court, adapted here to the demands of multilingualism, and find answers to his questions about the scale of the buildings and the staff working there.
Raamatu vahendusel saab lugeja teha ringkäigu uutes ruumides, mis on kohandatud mitmekeelsusele, kuid säilitanud kohtupaleele omased sümboolsed ja traditsioonilised elemendid, ning raamatust leiab andmed ruumide suuruse ja töötajate arvu kohta.
For a long time, the Court had no purpose-built courthouse.
Euroopa Kohtul ei olnud pikka aega kohtupaleed.
The inauguration of its first Palais in 1973, after 20 years of short-term solutions, was an event whose importance came to be reected in the undeniable attachment of the Members of the Court and its staff to the building itself.
Esimene kohtupalee avati 1973. aastal, pärast kahtkümmet aastat ajutistes asupaikades, ning on sestsaadik olnud kohtu liikmetele ja töötajatele väga oluline.
Thus, the Court was delighted to learn in 1994 of the decision of the authorities of the Grand Duchy to renovate this iconic building rather than knock it down, which would allow the architect, Dominique Perrault, to place it at the heart of his project in the role of original Palais, devoted entirely to the public aspect of judicial activity.
Seetõttu oli kohus rahul, kui Luksemburgi ametivõimud teatasid 1994. aastal otsusest, et sümboolse tähendusega vana kohtupaleed ei lammutata, vaid renoveeritakse ning sellest saab arhitekt Dominique Perrault’ projekteeritava hoonekompleksi keskne osa, mis on täielikult õigusemõistmise avaliku tahu teenistuses.
This is why, as it takes possession of its new Palais, the Court must thank the authorities of the Grand Duchy on two counts, first for responding to its request for the construction of an infrastructure conducive to the smooth operation of the judicial institution of an enlarged Union with 27 Member States, and second for allowing it to have its own history reected in that of its buildings.
Uude paleesse kolides on kohus tänu võlgu Luksemburgi valitsusele, kes täitis tema soovi rajada 27 liikmesriigiga Euroopa Liidu kohtu sujuvaks toimimiseks vajalik infrastruktuur, võimaldades tal samas oma hoonetes talletada ka oma ajaloo.
Vassilios SKOURISPresident of the Court of Justice of the European Communities
Vassilios SKOURISEuroopa Ühenduste Kohtu president
1952-1972 hile there had been some discussion as to whether the European
1952-1972 uigi Euroopa Söe- ja Teraseühenduse institutsioonide, sealhulgas
Coal and Steel Community institutions and, therefore, the Court were to have their seat in Liège or Brussels, the city of Luxembourg was finally chosen on a provisional basis in 1952.
Brüssel, valiti 1952. aastal kohtu ajutiseks asukohaks siiski Luxembourgi linn.
However, the fact that the Court’s various departments were located far from each other did not help it in performing its tasks.
Kohtu talituste paigutamine üksteisest kaugel asetsevatesse hoonetesse raskendas kohtul oma ülesannete täitmist.
Moreover, in 1958 the Court of the European Coal and Steel Community became the “single” Court of the European Communities, resulting in an increase in jurisdiction and also sta.
Pealegi sai Euroopa Söe- ja Teraseühenduse Kohtust 1958. aastal ühtne Euroopa Ühenduste Kohus, mis tõi kaasa tema pädevusvaldkondade ja töötajate arvu suurenemise.
This provisional arrangement was only conrmed at the Edinburgh European Council of 12 December 1992 when the seats of the institutions, including that of the Court, became denitive.
Kohtu ja teiste institutsioonide ajutised asukohad kinnitati lõplikena alles 12. detsembril 1992 Edinburghis toimunud Euroopa Ülemkogu istungjärgul.
In August 1959 the Luxembourg Government agreed to make available to the Court a building belonging to the Bishopric of Luxembourg, located on the Côte d’Eich, which was large enough to accommodate all its departments.
Augustis 1959 nõustus Luksemburgi valitsus andma kohtu käsutusse Luksemburgi piiskopkonnale kuulunud hoone Côte d’Eichil, mis oli piisavalt suur, et mahutada ära kõik talitused.
When it was decided, at the end of the 1960s, that all the Community institutions were to be located on the Kirchberg Plateau, a plan was formed to construct a building for the Court of Justice which, both functionally and symbolically, would convey the image of a court.
Kui kuuekümnendate aastate lõpus otsustati paigutada kõik institutsioonid Kirchbergi platoole, tekkis mõte ehitada kohtule oma hoone, mis oleks funktsionaalselt ja sümboolselt sobiv kohtuhooneks.
However, in 1952, it was not the provisional nature of the seat which hindered the installation of the Court but the diculty of finding suitable premises to house the Court and its departments.
Kohtu asutamist ei muutnud 1952. aastal keerukaks mitte asukoha ajutisus, vaid raskused kohtu ja selle talituste majutamiseks sobivate ruumide leidmisel.
At that time, the city of Luxembourg boasted no buildings large enough for each institution of the European Coal and Steel Community to accommodate its departments under one roof.
Luxembourgi linnal ei olnud sel ajal piisavalt suuri hooneid, et Euroopa Söe- ja Teraseühenduse iga institutsioon oleks saanud oma talitused ühte kohta koondada.
And so was born the project of the first Palais for the Court of Justice, designed by the Belgian architects Jamagne and Vander Elst along with the Luxembourg architect Conzemius.
Nii sündis esimese kohtupalee projekt, mille teostasid Belgia arhitektid Jamagne ja Vander Elst ning Luksemburgi arhitekt Conzemius.
Three buildings were eventually made available to the Court: the Villa Vauban, for the chambers of the seven Judges and two Advocates General; the Hamilius Building, for the language service – the first in the history of the European Communities – and the Maison Hellinkx, for the administration and the library.
Lõpuks otsustati anda kohtu käsutusse kolm hoonet: Vaubani villa seitsme kohtuniku ja kahe kohtujuristi kabinettide jaoks, Hamiliuse hoone keeletalitusele, mis oli Euroopa ühenduste ajaloos esimene, ning Hellinkxi maja haldusteenistusele ja raamatukogule.
The premises of the Court of Justice on the Côte d’Eich (1959-1972).
Kohus Côte d’Eichil paiknenud hoones (1959-1972).
THE NEW BUILDINGS OF THE COURT OF JUSTICE OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
EUROOPA ÜHENDUSTE KOHUS UUES PALEES
“Would it be too daring, or pretentious, to suggest that the genius loci, the calm placidity of the Luxembourg environment, has at least something to do with the success of an institution which, by its very nature, would not function well in an atmosphere of anxiety and harassment.
„Ehk ei ole liigjulge või pretensioonikas arvata, et Luxembourgi genius loci, selle rahulik tasakaalukus on vähemalt osaliselt seotud niisuguse institutsiooni edukusega, mis oma olemuse tõttu ei toimiks hästi hektilises ja ahistavas õhkkonnas.
We therefore wanted this building to be designed in such a way as to reect, by its setting and its layout, that need for detachment, for tranquillity, for distance from the merely contingent and for an opportunity to embark on an internal journey of study and meditation.
Soovisime hoone kavandamist nii, et see oma paiknemiselt ja kujunduselt kajastaks vajadust eraldatuse, rahu ja juhuslikkusest distantseerumise järele ning kutsuks mõttetöösse süüvima.
The rigidity of its special steel skeleton, naturally immune to corrosion, like the body of European legal theory to be derived from your case-law, contrasts with the play of light and the manifold reections from the great expanse of glass.
Eriterasest valmistatud hoone karkassi jäikusega, mis on korrosioonikindel nagu Euroopa Kohtu lahenditest lähtuv doktriin, on kontrastis valgusemäng ja peegeldused suurtel klaaspindadel.
With this luminous window on the outside world, the Court cannot be unaware of the simple facts of Community life.
Sellise valgusküllase avatuse juures ei saa Euroopa Kohus ühiskonnaelu igapäevareaalsust eirata.
All this creates an atmosphere of rigour and respect tempered by shimmering shapes and colours.
Kõik see loob ranguse ja austuse atmosfääri, mida leevendavad sillerdavad vormid ja värvid.
I can think of no better way to illustrate this than to invite you to look at the artist’s depiction in this room of Justice, who does not brandish a sword, but holds her scales firmly, with all the grace and freshness of a young girl.
Kõige paremini illustreeriks seda tavatut kooslust pilguheit kunstniku loodud õigusjumalannale siin saalis, kes mõõka tõstmata ning kindlakäeliselt oma kaalusid hoides mõjub selge silmavaatega graatsilise noore tütarlapsena.
The architects, Messrs Conzemius, Jamagne and Vander Elst were determined to cast o the shackles of conformism to create a building which, while externally it confounds the champions of the classicism of the temples of Themis, internally, in its use of modern materials and intelligent use of mass and space, has an atmosphere of sober opulence and functional freedom.
Arhitektid Conzemius, Jamagne ja Vander Elst on otsustavalt kõrvale pöördunud konformismi sissetallatud radadelt, et luua hoone, mille välisilmes on Themise templite klassitsistlikke jooni, kuid moodsate materjalide tarvitamise ning ruumi ja massi targa kasutamise tõttu tekitab seespool õhustiku, mis oma lihtsas funktsionaalsuses mõjub ühtaegu nii tagasihoidlikult kui ka rikkalikult.
The execution of this plan required a particular contribution from artists.
Selline tulem tingis ka erilisi kunstiteoseid.
At the suggestion of the President of the Court of Justice, eminent artists from the Member States, including Dambiermont, Grieshaber, Hambourg, Manzú and Wercollier, helped to embellish the building and its surroundings through their remarkable works of art.”
Euroopa Kohtu presidendi palvel aitasid liikmesriikide kunstnikud Dambiermont, Grieshaber, Hambourg, Manzú ja Wercollier oma tähelepanuväärsete teostega kaasa hoone ja selle ümbruse kaunistamisele.”
Address by Mr Pierre Werner, Minister of State and President of the Government of Luxembourg, on the occasion of the inauguration of the Palais of the Court of Justice of the European Communities, on 9 January 1973, in Luxembourg.
Luksemburgi peaministri Pierre Werneri kõne Euroopa Ühenduste Kohtu palee avamisel 9. jaanuaril 1973 Luxembourgis.
“… the most elevated symbols must be rooted in the ground of reality.
„… kõige tähtsamad sümbolid peavad olema juurtega tegelikkuses.
This is the thinking of your Government and your Parliament which undertook to create for our Court a spacious setting adapted to its needs, equipped with the most up-to-date facilities and creating a happy marriage of functional objectives and decorative concerns.” “… All we had to do was wait.
Sel seisukohal on teie valitsus ja parlament, kes võtsid ette meie kohtule vajadustekohase avara raamistiku loomise, mis on sisustatud moodsaimate seadmetega ning mille puhul on õnnestunult ühendatud funktsionaalsed eesmärgid esteetiliste kaalutlustega.” „… Kõik, mis meie pidime tegema. oli oodata.
Wait for the completion of the work so that we could enter these premises to discover, behind the sombre exterior of the material, a veritable palace of glass.
Oodata tööde lõppu, et saaksime siseneda ruumidesse, kus materjali tagasihoidliku välisilme all avaneb ehtne klaaspalee.
Viollet-le-Duc was right: “buildings reect the society of an era”.
Niisiis oli õigus Viollet-le-Duc’il: „Ehitised on ühiskonna ajastuline kest.”
Today all we need do is open our eyes to see that the construction is pleasing, comfortable, harmonious and of human proportions, it celebrates the horizontal line, and is constructed in full light on a remarkable site.”
Täna piisab silmade avamisest, veendumaks, et ehitis on meeldiv, mugav, harmooniline, inimlike proportsioonidega, horisontaaljooni rõhutav ja valgusküllane ning rajatud tähelepanuväärsesse kohta.”
Address by Mr Robert Lecourt, President of the Court of Justice, on the occasion of the inauguration of the Palais of the Court of Justice of the European Communities, on 9 January 1973, in Luxembourg.
Euroopa Kohtu presidendi Robert Lecourti kõne Euroopa Ühenduste Kohtu palee avamisel 9. jaanuaril 1973 Luxembourgis.
Ink drawing by André Hambourg on a first day cover to mark the occasion of the inauguration ceremony of the Palais of the Court of Justice (9 January 1973).
André Hambourgi poolt kohtupalee avamistseremoonia käigus (9. jaanuaril 1973) teostatud sulejoonis avamisele pühendatud ümbrikul.
Donated by André Hambourg to the Court of Justice.
André Hambourgi kingitus Euroopa Kohtule.
1973-1999 hen designing the Palais inaugurated on 9 January 1973, the architects tried to remain faithful to traditional European court architecture by
1973-1999 jaanuaril 1973 avatud kohtupalee juures püüdsid arhitektid järgida Euroopa traditsioone kohtuhoonete arhitektuuri alal ning tagada hoonele
W giving the building an independence, an identity and a degree of visibility in relation to its immediate surroundings.
9 teda ümbritsevas maastikus iseseisvuse, identiteedi ja nähtavuse.
The metal skeleton of the building and the other parts of the exterior were constructed of Corox steel.
Hoone metallkarkass ja fassaadielemendid valmistati Corox-terasest.
The other, more traditional, materials used in and around the building were chosen for their compatibility and harmony with the main metallic structure as well as for their functional value.
Hoone puhul kasutatud muude, traditsioonilisemate materjalide valikul lähtuti peale funktsionaalsuse ka nende kokkusobivusest metallkarkassiga.
The landscaping of the surrounding area has two essential aspects: the plaza and the park.
Ümbritseva ala planeering koosneb kahest põhielemendist: väljaku- ja pargiala.
The raised plaza serves as a base for the building and anchors it to the ground; the design of the plaza echoes the contour of the whole structure.
Väljak koos sokliga on hoone aluseks ja seob selle maaga; väljaku kuju jäljendab hoone oma.