natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• Consider which products, services or works are the most suitable on the basis both of their environmental impact and of other factors, such as the information you have, what is on the market, the technologies available, costs and visibility (Chapter 1).
• Kaaluge nii keskkonnamõju kui ka muude tegurite, nagu olemasoleva teabe, turuolukorra, võimalike tehnoloogiate, maksumuse ja silmapaistvuse põhjal, millised tooted, teenused ja tegevusliigid on kõige sobivamad (1. peatükk).
• Identify your needs and express them appropriately.
• Tehke kindlaks oma vajadused ja väljendage neid asjakohasel viisil.
Choose a green title to communicate your policy to the outside world, ensuring optimum transparency for potential suppliers or service providers, and for the citizens you are serving (Chapter 2).
Valige oma põhimõtete muule maailmale esitamiseks keskkonnahoidlik juhtlause, mis tagab võimalikele tarnijatele ja teenuseosutajatele ning tarbijatele riigihanke optimaalse läbipaistvuse (2. peatükk).
• Draw up clear and precise technical specifications, using environmental factors where possible (pass/fail conditions) (Chapter 3):
• Koostage riigihanke arusaadav ja täpne tehniline kirjeldus, määrates võimaluse korral keskkonnategurid (kõlblikkuse/kõlbmatuse tingimused) (3. peatükk):
• look for examples of environmental characteristics in databases/eco-labels;
• otsige keskkonnanäitajate näiteid andmebaasidest või ökomärgiste andmise kriteeriumidest;
• Establish selection criteria on the basis of the exhaustive list of criteria mentioned in the public procurement directives.
• Määrake valiku kriteeriumid riigihangete direktiivides toodud põhjaliku kriteeriumide loendi põhjal.
Where appropriate include environmental criteria to prove technical capacity to perform the contract.
Hankelepingu tehnilise pädevuse tõestamiseks võib otstarbekuse korral määrata keskkonnakriteeriumid.
Tell potential suppliers, service providers or contractors that they can use environmental management schemes and declarations to prove compliance with the criteria (Chapter 4).
Öelge võimalikele tarnijatele, teenuseosutajatele ja ehitusettevõtjatele, et nad võivad kasutada keskkonnajuhtimissüsteeme ja deklaratsioone tõestamaks, et nad vastavad kriteeriumidele (4. peatükk).
• build upon the ‘best practices’ of other contracting authorities; use networking as a way of obtaining and spreading information;
• toetuge muude ostjate parimatele kogemustele, kasutage koostöövõrgustikke teabe omandamis- ja levitamisvahendina; e riigihanget
• take a scientifically sound ‘lifecycle costing approach’; do not shift environmental impacts from one stage of the life cycle to another;
• võtke arvesse teaduslikult põhjendatud olelusringil põhinevat maksumust; ärge nihutage keskkonnamõju olelusringi ühest järgust teise; on na ho id lik
• use performancebased or functional specifications to encourage innovative green offers;
• kasutage tulemuslikkusel või otstarbekusel põhinevaid näitajaid, et ergutada innovatiivsete keskkonnahoidlike pakkumiste esitamist; es kk . K
• Establish award criteria: where the criteria of the ‘economically most advantageous tender’ is chosen, insert relevant environmental criteria either as a benchmark to compare green offers with each other (in the case where the technical specifications define the contract as being green) or as a way of introducing an environmental element (in the case where the technical specifications define the contract in a ‘neutral’ way) and giving it a certain weighting.
• Määrake kindlaks hankelepingu sõlmimise kriteeriumid. Kui valite majanduslikult soodsaima pakkumise, määrake asjakohased keskkonnakriteeriumid, mis võimaldaksid keskkonnahoidlikke pakkumisi omavahel võrrelda (juhul kui tehniline kirjeldus määratleb hankelepingu keskkonnahoidlikuna), või valige välja mingi keskkonnaelement (juhul kui tehniline kirjeldus määratleb hankelepingu neutraalsena) ja andke sellele teatud kaal.
Consider the lifecycle costing (Chapter 5)!
Võtke arvesse olelusringi maksumust (5. peatükk)!
– A handbook on environmental public procurement
on na ho id lik ostmine
• Use contract performance clauses as a way of setting relevant extra environmental conditions in addition to the green contract.
• Kasutage hankelepingu täitmise tingimusi, selleks et vajadusel lisada hankelepingule täiendavaid keskkonnatingimusi.
Where possible, insist on environmentfriendly transport methods (Chapter 6).
Võimaluse korral nõudke keskkonnahoidlikke transpordiviise (6. peatükk).
• if you are uncertain about the actual existence, price or quality of green products or services, ask for green variants.
• kui te ei ole kindel keskkonnahoidlike toodete või teenuste tegelikus olemasolus,
• Always make sure that everything you ask of potential bidders and their offers relates to the subject matter of the contract.
• Jälgige alati, et kõik, mida te nõuate võimalikelt pakkujatelt ja nende pakkumistelt, oleks seotud hankelepingu esemega.
What is the connection between public purchasing and the environment?
Mis seos on riigihankel keskkonnaga?
Potential environmental benefits ts
Võimalikud keskkonnatulud
The European Commission has co-funded a research project — called Relief (1) — to sci-entifi cally assess the potential environmental benefits if green public procurement were to be widely adopted across the EU.
Euroopa Komisjon on kaasrahastanud uurimisprojekti nimetusega RELIEF (1), et teaduslikult hinnata võimalikke keskkonnatulusid, kui ELis rakendataks laialdaselt keskkonnahoidlikku riigihanget.
The findings produced the following conclusions.
Resolutsioonis on öeldud järgmist.
equivalent of 60 million tonnes of CO
• Kui kõik ametiasutused ELis nõuaksid keskkonnahoid- likku elektrienergiat, hoiaks see ära 60 miljoni tonni CO
2 is equivalent to 18 % of the EU’s greenhouse
2 tekke, mis moodustab 18% ELi kasvuhoonegaaside Kyoto
– A handbook on environmental public procurement gas reduction commitment under the Kyoto Protocol.
Euroopas on ametiasutused olulised tarbijad, kes kulutavad enam kui 16% ELi sisemajanduse koguproduktist (mis moodustab poole Saksamaa sisemajanduse koguproduktist).
Nearly the same saving could be achieved if public authorities opted for buildings of high environmental quality.
Kui ametiasutused tarbivad suures mahus tooteid ja teenuseid, mis arvestavad ka keskkonnaga, annavad nad olulise panuse säästvasse arengusse.
Green purchasing is also about setting an example and influencing the market place.
protokolli kohasest vähendamiskohustusest.
By promoting green procurement, public authorities can provide industry with real incentives for developing green technologies.
Peaaegu sama palju saaks säästa, kui ametiasutused otsustaksid kõrge keskkonnakvaliteediga ehitiste kasuks.
• If all public authorities across the EU were to require more energy-efficient computers, and this led the whole market to move in that direction, this would result in a saving of 830 000
• Kui kõik ametivõimud terves ELis nõuaksid energiasäästlikumaid arvuteid ning see tooks kaasa kogu turu liikumise selles suunas, hoitaks selle tulemusena ära 830 000 tonni
tonnes of CO2
CO2 on na ho id lik ostmine
Finally, if you consider lifecycle costs of a contract, green public procurement allows you to save money and protect the environment at the
Mõnede toodete, ehitustööde ja teenuseliikide juures võib mõju olla eriti märgatav, kuna riigiasutused mõjutavad suurt osa turust (arvutid, energiatõhusad ehitised, ühistransport jne).
• If all European public authorities opted for efficient toilets and taps in their buildings, this would reduce water consumption by 200 million tonnes (equivalent to 0.6 % of total household consumption in the EU).
• Kui kõik Euroopa ametiasutused otsustaksid säästlike tualettide ja kraanide kasuks oma hoonetes, vähendaks see vee tarbimist 200 miljoni tonni võrra (mis on 0,6% ELi kodumajapidamiste kogutarbimisest).
This project has been financed by the Key Action ‘City of tomorrow and cultural heritage’ under the fifth framework programme for RTD.
Lõpetuseks, kui arvestada hankelepingu eseme olelusringi maksumust, võimaldab keskkonnahoidlik riigihange säästa raha ja kaitsta samal ajal keskkonda.
It has published a guidebook for helping local authorities to green their purchasing decisions.
Seda projekti on rahastatud TTA 5. raamprogrammi allprojekti „Tuleviku linn ja kultuuripärand“ kaudu.
For further information on the Relief project, see the Internet (http://www.iclei.org/europe/ecoprocura/info/politics.htm).
Lisateave RELIEFi projekti kohta: http://www.iclei.org/europe/ecoprocura/info/politics.htm.
©Communautéeuropéenne the smaller companies — to understand and meet the environmental purchasing requirements imposed on them.
©Euroopaühendused ta a m a e kä sir ja ehitusettevõtjatel – eriti väiksematel ettevõtetel – kehtestatud keskkonnahoidlikku riigihanget käsitlevaid nõudeid mõista ning neist kinni pidada.
This handbook is designed to help public authorities successfully launch a green purchasing policy.
e riigihanget on na ho id lik kes k . K
It explains the possibilities offered by European Community law in a practical way, and looks at simple and effective solutions that can be used in public procurement procedures.
Käsiraamat on kättesaadav Euroopa Komisjoni keskkonnahoidlike riigihangete veebilehel, kus leidub täiendavat praktilist teavet, kasulikke linke ja kontaktteavet ostjatele, kes soovivad muuta oma hankeid keskkonnahoidlikumaks (http://europa.eu.int/comm/environment/gpp/).
For practical reasons the handbook follows the logic and structure of a procurement procedure.
Käsiraamat on mõeldud abiks ametiasutustele keskkonnahoidliku ostupoliitika edukaks käivitamiseks.
It also gives many practical examples of green purchasing by public authorities across the EU (1).
See selgitab Euroopa Ühenduse õigusaktidega antud võimaluste elluviimist ning heidab pilgu lihtsatele ja mõjusatele lahendustele, mida saab riigihankemenetluses kasutada.
The handbook is available on the Europa website of the Commission on green public procurement, which contains further practical information, useful links and contact information for contracting authorities who want to make their purchases greener (http://europa.eu.int/comm/environment/gpp/).
Praktilistel kaalutlustel järgib käsiraamat hankemenetluse loogikat ja ülesehitust.
We have produced this handbook chiefly for public authorities, but we hope that it will also inspire corporate purchasers. It should also help suppliers, service providers and contractors — particularly
Käsiraamat on koostatud peamiselt ametiasutuste tarbeks, ent loodame, et see innustab ka eraettevõtteid ning aitab tarnijatel, teenuseosutajatel on na ho id lik ostmine
Important notice: Although the information in the handbook has been carefully checked, the European Commission accepts no liability or responsibility with regard to the specific cases mentioned in the handbook or the linked websites.
Tähelepanu! Kuigi käsiraamatus sisalduvat teavet on hoolikalt kontrollitud, ei võta Euroopa Komisjon endale vastutust seoses käsiraamatus ja selles viidatud veebilehtedel esitatud erijuhtumitega.
Political and legal context
Poliitiline ja õiguslik kontekst
The implementation of the EU sustainable development strategy and the sixth EAP in the enlarged Union will be particularly challenging.
Paljude aastate kestel ei arvestanud ametiasutused kuigi palju toodete, teenuste ega ehitustööde keskkonnaväärtusega.
For many years, purchasing authorities did not really take account of the environmental value of goods, services or works.
Rahvusvahelisel tasandil on EL mänginud juhtivat rolli tähtsate rahvusvaheliste keskkonnaalaste kokkulepete ja konventsioonide nõuete täitmise arendamisel ja edendamisel.
At international level, the EU has played a leading role in developing and promoting key international environmental agreements and conventions. For example, in ratifying the Kyoto Protocol on Climate Change in 2002, the EU committed itself to reducing its greenhouse gas emissions by 8 % between 2008 and 2012 (compared with 1990 levels).
Ülemaailmne majanduslik ja poliitiline taustsüsteem on muutunud, käibele on tulnud säästva arengu mõiste (areng, mis vastab tänapäeva vajadustele, kahjustamata tulevaste põlvkondade võimalust rahuldada nende vajadusi) ja vajadus võtta arvesse keskkonnakaalutlusi lisaks majanduslikele ja sotsiaalsetele ka teistes poliitikavaldkondades.
However, the global economic and political background has changed, with the emergence of the concept of sustainable development — ‘development that meets the needs of the present without compromising the ability of future generations to meet their own needs’ — and the need to take environmental considerations into account in all other policies (alongside economic and social concerns).
(3) Maailmatasandil mainitakse keskkonnahoidlikku riigihanget eraldi Johannesburgis 2002. aasta septembris peetud säästva arengu ülemaailmse tippkohtumise rakenduskavas, mis julgustab „asjaomaseid ametivõime kõikidel tasandeil arvestama otsuste tegemisel säästva arengu kaalutlusi“ ning „edendama riigihankepolii-tikat, mis soodustaks keskkonnahoidlike toodete ja teenuste arengut ja levikut“. (4)
Buying green!
Kes kk on na ho id lik ostmine
– A handbook on environmental public procurement
Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) liikmesriigid leppisid nõukogu soovituses kokku, et tuleb
Decision No 1600/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 22 July 2002 laying down the sixth Community environment action programme (OJ L 242, 10.9.2002).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002 otsus nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm (EÜT L 242, 10.09.2002).
Since its inclusion in the Treaty in 1997, sustainable development is recognised as an overarching goal of the EU.
Alates ELi asutamislepingu täiendamisest 1997. aastal on säästvat arengut peetud ELi üheks peamiseks eesmärgiks.
At Lisbon in 2000, EU leaders stated their objective of making the EU ‘the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion’ by 2010.
2000. aastal Lissabonis nimetasid ELi juhid oma eesmärgina ELi muutmist 2010. aastaks „kõige konkurent-sivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistel põhinevaks majandusruumiks maailmas, mis oleks võimeline säästvaks majanduskasvuks rohkemate ja paremate töökohtadega ning suurema sotsiaalse ühtekuuluvusega“.
The Lisbon strategy was supplemented by a third, environmental, pillar following the adoption of the EU sustainable development strategy at the Gothenburg European Council in 2001 (1).
Lissaboni strateegiat toetas ELi kolmas, ka keskkonda käsitlev sammas, sellele järgnes ELi säästva arengu strateegia vastuvõtmine Göteborgi Euroopa Ülemkogul 2001. aastal.
This strategy marked a turning point.
(1) Nimetatud strateegia tähistas pöördepunkti.
The aim was to promote economic growth and social cohesion while paying due regard to environmental protection.
Strateegia eesmärk oli edendada majanduskasvu ja sotsiaalset ühtekuuluvust, pöörates samal ajal piisavalt tähelepanu keskkonnakaitsele.
Conversely, it implies that environmental objectives will need to be weighed against their economic and social impacts so that ‘win–win’ solutions should as far as possible be devised for the economy, employment and environment.
See tähendab, et keskkonnaeesmärke tuleb kaaluda nende majandusliku ja sotsiaalse mõju seisukohalt nii, et majanduse, keskkonna ja tööhõive tarbeks saaks välja töötada nii palju kui võimalik lahendusi, millest „võidavad kõik“.
In 2002, the Council and European Parliament adopted the sixth environment action programme (2), setting out the EU environmental roadmap for the next 10 years and identifying four priority areas where action is urgently needed: climate change, nature and biodiversity, resource management, and environment and health.
2002. aastal võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu 6. keskkonnaalase tegevusprogrammi (2), sätestades ELi keskkonnasuunised järgnevaks aastakümneks ning määrates kindlaks neli esmast valdkonda, kus tuleks kiiresti tegutseda: kliimamuutused, loodus ja liigirikkus, ressursside majandamine ning keskkond ja tervis.
It should be noted that the present guide will confine itself to the environmental aspect of sustainable development.
Tuleb märkida, et nimetatud juhend piirdub säästva arengu keskkonnaaspektiga.
As far as the social aspect of sustainable development is concerned, reference is made to the Commission interpretative communication of 15 October 2001 on the possibilities for integrating social considerations into public procurement and to the new public procurement directives which make explicit reference to these possibilities.
Mis puutub säästva arengu ühiskondlikku aspekti, viidatakse Euroopa Komisjoni 15. oktoobri 2001 tõlgendusteatisele riigihankes sotsiaalsete kaalutluste arvesse võtmise võimaluste kohta, ning uutele riigihangete direktiividele, mis sellistele võimalustele sõnaselgelt viitavad.
1 and services’ (
Sissejuhatus
In its interpretative communication of 4 July 2001 (3), the European Commission set out the possibilities offered by Community law to integrate environmental considerations into public procurement procedures. The Court of Justice
Euroopa Komisjon sätestas oma 4. juuli 2001 tõlgendus-
For more information, see the Internet (http://www.un.org/esa/sustdev/documents/WSSD_POI_PD/English/POIToc.htm).
1) võimalused, mida ühenduse seadusandlus pakub teatises ( keskkonnakaalutluste lõimimiseks riigihankemenetlustesse. tesse.
See the text on the Internet — 23 January 2002 — C(2002)3 (http://webdomino1.oecd.org/horizontal/oecdacts.nsf/Display/ 875330FE889EC528C1256F040032D313?OpenDocument).
Direktii- vide põhjendustes ja sätetes on eraldi märgitud keskkonnakaalutluste kohaldamise võimalused tehniliste kirjelduste, hankelepingu sõlmimise kriteeriumide ja hankelepingu täitmise tingimuste määramise puhul.
Commission interpretative communication of 4 July 2001 on the Community law applicable to public procurement and the possibilities for integrating environmental considerations into public procurement (COM(2002) 274 final). final).
Euroopa Komisjoni 4. juuli 2001 tõlgendusteatis Euroopa Ühenduse riigihankele rakendatavate õigusaktide ning keskkonnakaalutluste riigihankes arvesse võtmise võimaluste kohta, KOM(2002) 274 lõplik.
Judgments of the Court of Justice of 17 September 2002 in case C-513/99 and of 4 December 2003 in case C-448/01.
Euroopa Kohtu 17. septembri 2002 otsus kohtuasjas C-513/99 ja 4. detsembri 2003 otsus kohtuasjas C-448/01.
Chapter 1Green purchasing strategies at the right level to get best value for money and whether they match the environmental priorities of the contracting authority.
1. peatükk Keskkonnakriteeriume arvestavad ostustrateegiad kulutustele vastavat suurimat tulu, ning kas need sobivad ostja keskkonnaprioriteetidega.
An environmental practice guide in Barcelona
Keskkonnapraktika juhised Barcelonas
In principle, it should be fairly easy for all public authorities to take the political decision to buy green.Indeed, they should be encouraged to do this as it will not only benefit the environment but also the contracting authority by improving its public image.
Põhimõtteliselt peaks kõikidel ametiasutustel olema üsna lihtne vastu võtta poliitiline otsus, et ostmisel võetakse arvesse keskkonnakriteeriume. Tõepoolest, ametiasutusi tuleks selleks julgustada, kuna sellest ei tulene kasu ainult keskkonnale, vaid ka ostjale, tõstes tema ühiskondlikku mainet.
In fact, a green purchasing policy does not normally require any structural changes by the contracting authority.
Tegelikkuses ei nõua keskkonnahoidlik ostupoliitika ostjalt üldjuhul mingisuguseid struktuurimuutusi.
The local authority in Barcelona has produced for its 12 000 employees a good environmental practice guide, covering green purchasing information and other environmental issues (1).
Barcelona linnavalitsus on koostanud oma 12 000 töötajale hea keskkonnatava juhised, mis hõlmavad teavet keskkonnakritee-
1) More information is available on the Internet
1 riume arvestava ostmise kohta ja muid keskkonnaküsimusi. (
But putting the policy into practice will first require some strategic planning: organising appropriate training for purchasing staff, ensuring access to environmental information, and setting priorities when choosing the contracts most suitable for ‘greening’.
Ent poliitika ellurakendamine nõuab esmalt mõningat strateegilist planeerimist: hangetega tegelevate ametnike asjakohase väljaõppe korraldamist, juurdepääsu tagamist keskkonnateabele ning keskkonnahoidlikustamiseks sobivaima hanke valimise prioriteetide määramist.
Once this is in place, contracting authorities will then be able to proceed with the proper organisation of a green public procurement procedure (Chapter 2).
Kui see tehtud, võib ostja minna edasi nõuetele vastava keskkonnahoidliku riigihanke korraldamise juurde (2. peatükk).
Assessing training needs and ensuring access to environmental information
Väljaõppevajaduste hindamine ja juurdepääsu tagamine keskkonnateabele
– A handbook on environmental public procurement
Koostöö ostjate vahel on teine võimalus parandada keskkonnateadmisi ja juurdepääsu oskusteabele ning teavitada nimetatud poliitikast ülejäänud maailma.
The staff making the purchases should be given the legal, financial and environmental knowledge they need to decide to what extent and where environmental factors can best be introduced into the procurement procedure, whether they are set
Hangetega tegelevatele isikutele tuleb anda õigus-, nants- ja keskkonnaalaseid teadmisi, mida läheb vaja, et otsustada, mil määral ja millised keskkonnategurid tuleks hankemenetlusse sisse tuua, kas need tegurid on seatud õigele tasemele, et saada
The Austrian Land Voralberg consists of 96 smallmunicipalities, spread over a relatively sparsely populated area.
Austria Vorarlbergi liidumaa koosneb 96 väikesest omavalitsusüksusest, mis paiknevad hajali hõredal asustusalal.
Most of the municipalities do not have full-time purchasers, let alone environmental specialists.
Enamikul omavalitsusüksustest ei ole täiskohaga hankemenetluse läbiviijaid, rääkimata keskkonnaspetsialistidest.
For green purchasing to be successful in this environment, it was necessary to cooperate and to relieve purchasers of as much of the technical work of setting criteria as possible.
Keskkonnakriteeriume arvestava ostmise õnnestumiseks antud keskkonnas läks vaja koostööd ja hankemenetluse läbiviijate vabastamist tingimuste seadmise tehnilisest tööst nii palju kui võimalik.
In order to do this, Voralberg produced eco-guidelines on the purchasing of construction services, and of office products and materials.
Et seda teha, koostas Vorarlberg keskkonnakriteeriume arvestavate hangete juhised ehitustööde ning kontoritoodete ja -materjalide ostmiseks.
These are now available on the Internet (2).
Need on nüüd kättesaadavad ka Internetis. (2) aa m at
Chapter 1 — Green purchasing strategies
1. peatükk. Keskkonnakriteeriume arvestavad ostustrateegiad
Setting general priorities for greening your procurement
Riigihanke keskkonnahoidlikuks muutmise üldprioriteetide määramine
• Adopt a step-by-step approach.
• Kasutage järkjärgulist lähenemist.
Start with a small range of products and services where the environmental impact is clear or where greener alternatives are easily available and not more expensive (e.g. recycled paper, energy-efficient office equipment).
Alustage väikesest toote- ja teenusevalikust, mille keskkonnamõju on selge või mille keskkonnahoidlikud alternatiivid on hõlpsasti kättesaadavad ega ole muudest toodetest ja teenustest kallimad (nt taaskasutatud paber, energiasäästlik kontoriinventar).
Alternatively, start by ensuring that contract specifications do not have a negative impact on the environment (e.g. by excluding the use of recycled components).
Teise võimalusena alustage sellest, et hankelepingu tingimustel ei oleks negatiivset mõju keskkonnale (nt taaskasutatud komponentide kasutamine ei oleks välistatud).
Step by step in Dunkirk and Lille
Järkjärguline lähenemine Dunkerque’is ja Lille’is
• Consider availability and cost of environmentally superior alternatives.
• Kaaluge keskkonnasõbralike alternatiivide kättesaadavust ja maksumust.