natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The document (PDF) is available in English, French or German at: http://ec.europa.eu/environment/nature/biodiversity/comm2006/pdf/ bap_2010/brochure.pdf
Dokument (PDF) on inglise, prantsuse või saksa keeles kättesaadav aadressil http://ec.europa.eu/environment/nature/biodiversity/comm2006/pdf/ bap_2010/brochure.pdf
It will also be an occasion for the launch of the International Year of Forests (Forests 2011), a United Nations initiative to raise awareness on sustainable management, conservation and sustainable development of all types of forests.
Sellega saab alguse ka rahvusvaheline metsa-aasta (metsa-aasta 2011), mille idee algatas ÜRO, et suurendada teadlikkust kõikide metsatüüpide säästva majandamise, säilitamise ja säästva arengu kohta.
‘Making our Cities Attractive and Sustainable’
„Muudame oma linnad kauniks ja säästvaks”
Forests 2011 will offer a unique opportunity to showcase the success stories and valuable lessons learned on how to promote sustainable forest management already.
Metsa-aasta 2011 pakub ainulaadset võimalust tutvustada edulugusid ja anda omandatud väärtuslikke õppetunde selle kohta, kuidas edendada metsa säästvat majandamist.
It will help build momentum towards greater public participation in forest activities around the world. T http://www.un.org/en/events/iyof2011/
See aitab kogu maailmas suurendada üldsuse osalust metsaga seotud tegevuses. T http://www.un.org/en/events/iyof2011/
9th Session of the UN Forum on Forests 24 January – 4 February, New York
ÜRO metsafoorumi üheksas istungjärk 24. jaanuarist 4. veebruarini New Yorgis
Nearly 75% of Europeans live in cities and urban areas and by 2020 this figure is expected to rise to 80%.
Peaaegu 75% eurooplastest elab linnades ja linnaaladel ning prognoosi järgi kasvab see arv 2020. aastaks 80%ni.
The EU is committed to making Europe’s cities healthy, attractive and sustainable, and to improving citizens’quality of life.
EL on võtnud endale kohustuse muuta Euroopa linnad tervist hoidvaks, kauniks ja säästvaks ning parandada kodanike elukvaliteeti.
A new 36-page brochure has been published by the European Commission which illustrates the many ways in which the EU supports citizens and local governments in their efforts to make our cities and towns clean and healthy, green and pleasant, efficient and sustainable, well-managed and democratic.
Euroopa Komisjon avaldas uue 36-leheküljelise brošüüri, milles kirjeldatakse suurt hulka viise, kuidas EL toetab kodanikke ja kohalikke omavalitsusi nende pingutustes muuta meie suur- ja väikelinnad puhtaks ja tervist hoidvaks, roheliseks, kauniks, tõhusaks ja säästvaks, hästitoimivaks ja demokraatlikuks.
The United Nations Forum on Forests (UNFF), was set up in 2000 to promote the management, conservation and sustainable development of all types of forests.
Ülerahvastatus, liiklusreostus, müra ja tööstusheide on vaid mõned probleemid, mida tuleb pidevalt jälgida ja lahendada.
Overcrowding, traffic pollution, noise, and industrial emissions are just a few of the issues that have to be constantly monitored and addressed and the EU works closely with Member States and local authorities to meet these challenges and ensure a high level of protection in the urban environment.
EL teeb nendele küsimustele vastuse otsimiseks ja linnakeskkonna tõhusa kaitstuse tagamiseks tihedat koostööd liikmesriikide ja kohalike asutustega.
The EU also acts in several other important ways such as setting policies, adopting legislation including minimum quality standards, encouraging cooperation, and providing financial resources to support initiatives, notably in less advantaged areas of Europe. T
Samuti kasutab EL oma tegevuses paljusid muid olulisi vahendeid, näiteks töötab välja tegevuspõhimõtteid, võtab vastu õigusakte, sealhulgas kvaliteedi miinimumnorme, edendab koostööd ja annab algatuste toetamiseks rahalisi vahendeid eelkõige vähem soodsas olukorras olevatele Euroopa piirkondadele. T
The 9th Session of the Forum will see the official launch of the International Year of Forests at the United Nations Headquarters during the high-level segment (2 and 3 February 2011), in which Heads of State and Ministers are expected to participate.
Foorumi üheksandal istungjärgul avatakse ÜRO peakorteris ametlikult rahvusvaheline metsa-aasta. Seda tehakse kõrgetasemelise kohtumise ajal (2.–3. veebruaril 2011), kuhu oodatakse osalema riigipäid ja ministreid.
The programme will include high-level panel discussions, media activities, film screenings and the issuance of the United Nations commemorative stamp series for the International Year. T http://www.un.org/esa/forests/
Programm sisaldab kõrgetasemelisi paneelarutelusid, meediaga seotud tegevust, filmilinastusi, rahvusvahelisele metsa-aastale pühendatud ÜRO margiseeria väljaandmist jne. T http://www.un.org/esa/forests/
Marine Knowledge 2020: better understanding
Merealased teadmised 2020: parem arusaam meie meredest
European Environment Agency: new publications
Euroopa Keskkonnaameti uued väljaanded
EU celebrates ninth European Mobility Week:‘Travel Smarter, Live Better’ of our seas
EL tähistab üheksandat Euroopa mobiilsusnädalat, mille juhtlause on„Liigu targalt – ela paremini”
This Commission proposal is designed to improve and ensure greater benefits from the potential of Europe’s marine knowledge.
Komisjoni ettepaneku eesmärk on parandada ja luua suuremaid Euroopa merealaste teadmistega kaasnevatest võimalustest saadavaid hüvesid.
Developments in fishing intensity, coastal activities, navigational practices, offshore energy infrastructure and the growth of greenhouse gases in the atmosphere are all leading to changes in Europe’s seas.
Kalapüügi intensiivsus, rannikualadel toimuv tegevus, laevandus, avamereenergeetika infrastruktuur ja kasvuhoonegaaside hulga suurenemine atmosfääris põhjustavad kõik muutusi Euroopa meredel.
These affect the marine world’s natural rhythms and cycles.
Need mõjutavad merekeskkonna looduslikku rütmi ja tsükleid.
Since ocean circulation is the primary driver of the severity or mildness of Europe’s seasons, the impact of these changes is also felt far inland.
Kuna ookeanihoovused on peamine tegur, mis määrab Euroopa aastaaegade kliima, on muutuste mõju tuntav ka kaugel sisemaal.
More than 2 000 towns and cities took part in European Mobility Week from 16 to 22 September, inviting their citizens to a wide range of activities that promote sustainable mobility.
16.–22. septembril võtsid Euroopa mobiilsusnädalast osa enam kui 2000 väike- ja suurlinna, mis kutsusid oma elanikke osalema erisugustel säästvat liikumist edendavatel üritustel.
The 2010 campaign theme – Travel Smarter, Live Better – reflected concern about the detrimental effects urban transport trends have on citizens’health. health.
2010. aasta kampaanias„Liigu targalt – ela paremini” väljendati muret linnatranspordi arengusuundade kahjulikku mõju pärast kodanike tervisele.
The Marine Knowledge 2020 initiative is designed to help scientists understand these changes, forecast future developments and monitor the behaviour of the seas.
Algatuse„Merealased teadmised 2020” eesmärk on aidata teadlastel mõista neid muutusi, prognoosida tulevasi arengusuundi ja jälgida merede käitumist.
It aims to reduce operational costs for people using marine data, ensure wider access to the quality data available and develop further knowledge of Europe’s seas and oceans.
Sellega soovitakse vähendada mereandmete kasutajate tegevuskulusid, tagada laiaulatuslikum juurdepääs olemasolevatele kvaliteetsetele andmetele ning saada lisateadmisi Euroopa merede ja ookeanide kohta.
In the run-up to the major end-of-year international negotiations on climate change and biodiversity, the European Environment Agency published two highly topical reports in October.
Et lähenemas on aastalõpu suured rahvusvahelised läbirääkimised kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse kohta, avaldas Euroopa Keskkonnaamet oktoobris kaks väga päevakajalist aruannet.
Tracing progress towards Kyoto and 2020 targets in Europe provides an overview of the efforts made by the EU, its Member States and Iceland, Norway and Liechtenstein.
Aruandes„Liikudes Kyoto ja 2020. aasta Euroopa sihtide poole”(„Tracing progress towards Kyoto and 2020 targets in Europe”) on esitatud ülevaade ELi, selle liikmesriikide ning Islandi, Norra ja Liechtensteini jõupingutustest.
The report uses greenhouse gas emission data for Europe for 2008.
Aruandes kasutatakse 2008. aasta andmeid Euroopa kasvuhoonegaaside heitkoguste kohta.
The recent availability of 2009 emissions in some cases enables the authors to make a two year assessment for the EU and some Member States.
Hiljuti avaldatud andmed 2009. aasta heitkoguste kohta võimaldavad aruande koostajatel mõnel juhul hinnata ELi ja mõne liikmesriigi näitajaid kahe aasta arvestuses.
Gävle in Sweden, last year’s European Mobility Week Award winner, again presented an ambitious programme.
Rootsi linn Gävle, mis võitis eelmisel aastal Euroopa mobiilsusnädala auhinna, on esitanud taas ühe kõrgelennulise tegevuskava.
Discussions on transport, health and the environment were complemented by outboard activities, including a skateboard competition, cycling events and guided walking tours.
Arutelusid transpordi, tervise ja keskkonna üle täiendasid vabaõhuüritused, sealhulgas rulavõistlus, rattaüritused ja giididega matkad.
Brno (Czech Republic) organised training and public exercises to the sound of open air music, while in Cork (Ireland) the authorities introduced 30km speed zones.
Brno (Tšehhi) korraldas koolitusüritusi ja vabaõhukontsertide saatel toimuvaid ühistreeninguid ning Corkis (Iirimaa) tutvustasid ametiasutused alasid, kus võib sõita kiirusega 30 km/h.
The week culminated in a Car Free Day across the continent.
Nädal kulmineerus kogu mandril autovaba päevaga.
Assessing biodiversity in Europe – the 2010 report examines biodiversity status and trends in Europe.
Aruandes„Bioloogilise mitmekesisuse hindamine Euroopas – 2010. aasta aruanne” („Assessing biodiversity in Europe – the 2010 report”) analüüsitakse bioloogilise mitmekesisuse seisundit ja suundumusi Euroopas.
It considers the main policy instruments being applied in the EU and looks at the impact of cross-cutting issues such as tourism and urban planning.
Selles käsitletakse põhiliste poliitiliste vahendite kohaldamist ELis ja analüüsitakse valdkondadevaheliste teemade, näiteks turismi ja linnaplaneerimise mõju.
It uses SEBI 2010 indicators and other national and regional data.
Aruandes kasutatakse Euroopa 2010. aasta bioloogilise mitmekesisuse näitajate ühtlustamisprojekti (SEBI 2010) näitarve ning muid riiklikke ja piirkondlikke andmeid.
A LIVING RESOURCE FOR BIODIVERSITY INFORMATION
BIOLOOGILISE MITMEKESISUSE TEABE ELUSRESSURSS
We humans are part of it, and we depend on all the other parts of our survival.
– BISE) on ELi ühine bioloogilist mitmekesisust käsitlev andme- ja teabesisestusportaal.
But the web is starting to tear, mainly because of human activities.
See koondab fakte ja arve bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste kohta, sisaldades linke seonduvale poliitikale, keskkonnaandmete keskustele, hinnangutele ja erinevatest allikatest saadud uurimistulemustele.
And we are losing Earth’s countless treasures at an alarming rate.
Süsteem on välja töötatud selleks, et tugevdada teadmusbaasi ja aidata teha otsuseid bioloogilise mitmekesisuse kohta.
BISE is your gateway to information on European biodiversity www.biodiversity.europa.eu
BISE pakub teile juurdepääsu Euroopa bioloogilist mitmekesisust käsitlevale teabele:
GREEN WEEK SUPPLEMENT 2010
ROHELISE NÄDALA LISA 2010
Biodiversity –our lifeline
Bioloogiline mitmekesisus – meie päästenöör
This year’s Green Week, which ran from 14 June 2010, highlighted the importance of biodiversity in our lives and thedrastic consequences we face ifwe fail to prevent its loss.
Selle aasta rohelise nädala keskkonnakonverentsil, mis toimus 1.–4. juunini 2010, rõhutati bioloogilise mitmekesisuse tähtsust meie elus ja selle kadumise drastilisi tagajärgi.
Over the course of four days, public sessions and side events explored the issue from numerous angles, with failures analysed and success stories shared.
Seda küsimust vaagiti nelja päeva jooksul avalikel aruteludel ja kõnealuse teemaga seotud üritustel erinevate nurkade alt, analüüsiti ebaõnnestumisi ja räägiti kordaminekutest.
Some clear messages came through.
Kõlama jäid mõned selged sõnumid.
Once biodiversity has been lost, it cannot be replaced.
Kui bioloogiline mitmekesisus on kord kadunud, ei saa seda asendada.
As European Commission President José Manuel Barroso said:‘It is our world to lose. So we had better be careful, because if we cut this lifeline there won’t be another.’
Euroopa Komisjoni president José Manuel Barroso ütles:„See on meie maailm, mis kaob ja meil tuleb olla ettevaatlik, sest kui see eluallikas kuivab, siis teist selle asemele ei teki.”
You can subscribe using the form inside the magazine or online at ec.europa.eu/environment/mailingregistration/ main/mailing_reg.cfm Editor-in-chief: Róbert Konrád Co-ordinator: Jonathan Murphy For more information, please contact the Communication Unit:ec.europa.eu/environment/env-informa/Information and documents: ec.europa.eu/environment/env-informa/Environment for Europeans website:ec.europa.eu/environment/news/efe/index.htm
Võite ajakirja tellida, kasutades ajakirjas olevat tellimusvormi või internetis aadressil ec.europa.eu/environment/ mailingregistration/main/mailing_reg.cfm Peatoimetaja: Róbert Konrád Korraldaja: Jonathan Murphy Lisainfo saamiseks võtke palun ühendust teabeosakonnaga:ec.europa.eu/environment/env-informa/Teave ja dokumendid: ec.europa.eu/environment/env-informa/Keskkond Eurooplastele veebileht:ec.europa.eu/environment/news/efe/index.htm
Greater efforts are needed to involve the private sector in taking care of biodiversity since it has the energy, ideas and finance, and the burden cannot fall entirely on the public purse, particularly in these difficult economic times.
Tuleb teha suuremaid jõupingutusi, et panna erasektor bioloogilise mitmekesisuse eest hoolt kandma, kuna selles sektoris on energiat, ideid ja rahalisi vahendeid, ning kuna kogu koormus ei tohiks langeda riigi rahakotile, eriti praegustel rasketel aegadel.
Raising public awareness is crucial, as biodiversity can be aharder concept to grasp compared with the visibleconse-quences of climate change.
Inimestel on bioloogilise mitmekesisuse mõistest raskem aru saada kui kliimamuutuste nähtavatest tagajärgedest ja seetõttu on üldsuse teadlikkuse tõstmine äärmiselt oluline.
But progress is being made: threeyears ago, biodiversity meant nothing to two-thirds of Europeans; today, two-thirds do know what it means.
Kuid edusammud on nähtavad – kui kolm aastat tagasi ei tähendanud bioloogiline mitmekesisus kahele kolmandikule eurooplastest midagi, siis praegu teab kaks kolmandikku, mis see on.
03 Challenges and future directions
03 Väljakutsed ja tulevikusuunad
04 Where does the world stand today?
04 Milline on maailma olukord praegu?
05 What could have been done differently?
05 Mida oleks saanud teha teisiti?
06 Exploring the economics and value of biodiversity
06 Avastamas majandust ja bioloogilise mitmekesisuse väärtust
There is still some way to go before biodiversity attracts the same degree of attention as climate change among policy makers and the public, but the linkages between the two are increasingly perceived.
On veel üsna pikk tee selleni, et bioloogiline mitmekesisus pälviks poliitikakujundajate ja avalikkuse seas samasugust tähelepanu nagu kliimamuutused, kuid nende valdkondade vahelised seosed on üha enam tajutavad.
This is a message that we must continue to deliver as we push biodiversity loss higher up the political agenda, and we look forward to the international negotiations in Nagoya in October on a new global plan for biodiversity.
Me peame jätkama oma sõnumi edastamist, kui tahame tõsta bioloogilise mitmekesisuse vähenemise teema poliitilises päevakorras ettepoole, ning ootame huviga oktoobris Nagoyas toimuvaid rahvusvahelisi läbirääkimisi, kus arutatakse uut ülemaailmset bioloogilise mitmekesisuse kava.
08 Protecting Europe’s freshwater biodiversity
08 Euroopa magevee bioloogilise mitmekesisuse kaitse
Speakers’biographies and presentations, videos of the sessions and hundreds of pictures are available at http://ec.europa.eu/greenweek
Sõnavõtjate elulood ja esitlused, videod koosolekust ning sajad pildid on kättesaadavad veebilehel http://ec.europa.eu/greenweek
09 New legislation to protect Europe’s oceans
09 Uus seadusandlus Euroopa ookeanide kaitseks
10 Be careful where you tread
10 Pange tähele, kuhu astute
11 Biodiversity: Mankind’s link to health
11 Bioloogiline mitmekesisus: Inimkonna side tervisega
12 Farmers – the custodians of the countryside?
12 Talunikud – maapiirkondade hoidjad?
13 Eating habits and habitat loss
13 Toitumisharjumused ja elupaikade hävimine
14 Climate change and biodiversity
14 Kliimamuutus ja bioloogiline mitmekesisus
15 Developing green infrastructure
15 Rohelise infrastruktuuri arendamine
NOTICENeither the European Commission nor any person acting on its behalf may be heldresponsible for the use to which information in this publication may be put, orfor any errors which, despite careful preparation and checking, may appear.
Trükitud taaskasutatud paberile, millele on antud ELi ökomärgis (ec.europa.eu/environment/ecolabel)
16 Exhibition and side events
16 Näitus ja kõrvalüritused
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2010ISSN 1563-4183© European Union, 2010Reproduction of the text is permitted provided the source is acknowledged.
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2010ISSN 1831-5771© Euroopa Liit, 2010Allikale viitamisel on teksti reprodutseerimine lubatud.
TChallenges and future directions
TVäljakutsed ja tulevikusuunad
The EU failed to achieve its target of halting biodiversity loss by 2010.
Euroopa Liidul ei õnnestunud saavutada oma eesmärk peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine aastaks 2010.
Part of thebattle for the future lies in effective information: getting across the dangers ofbiodiversity loss and communicating the true economic value of healthy ecosystems to decision makers and to the general public.
Suur osa tuleviku nimel peetavast lahingust seisneb tõhusas teavitustöös – oluline on teavitada otsuselangetajaid jaüldsust bioloogilise mitmekesisuse vähenemisega kaasnevatest ohtudest ningtervete ökosüsteemide tõelisest majanduslikust väärtusest.
Projects such as TEEB – a series of reports on The Economics of Ecosystems and Biodiversity – highlight the growing cost of biodiversity loss and ecosystem degradation.
TEEBi-sarnased projektid juhivad tähelepanu bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja ökosüsteemide seisundi halvenemisega kaasnevatele kasvavatele kahjudele.
‘Continued failure to meet our goals in biodiversity will be catastrophic.
„Jätkuv suutmatus saavutada biomitmekesisusega seotud eesmärke lõpeb meile katastroofiliselt.
We can’t keep deluding ourselves that we are doing enough,’said Janez Potočnik, European Commissioner for the Environment, opening the Green Week conference in Brussels.
Me ei tohi end eksitada väidetega, nagu oleks meie tegevus piisav,”ütles Euroopa keskkonnavolinik Janez Potočnik Brüsselis peetud rohelise nädala avaüritusel.
‘We have to look honestly at the benefits biodiversity brings, the current pressures, and possible solutions to the current rates of loss, including the need for a solid baseline that can be used to take stock of future progress.’
„Me peame vaatama objektiivselt bioloogilise mitmekesisusega seotud eelistele, hetke surveolukordadele ja võimalustele aeglustada praegust bioloogilise mitmekesisuse vähenemise tempot, ning leidma sealhulgas konkreetse lähtejoone, millele oleks võimalik tugineda tulevaste edusammude hindamisel.”
The value of what nature delivers to humanity is not zero, Sukhdev stressed.
Looduse poolt inimkonnale edastatav väärtus ei ole kaugeltki olematu, rõhutas Sukhdev.
The aim ofthe TEEB project is to draw attention to the global economic benefits of biodiversity, highlight the costs of diminished biodiversity, and draw together expertise from sciences, economics and policy to enable practical actions to move us forward.
TEEB projekti eesmärk on toonitada bioloogilise mitmekesisuse positiivset mõju üleilmsele majandusele, juhtida tähelepanu bioloogilise mitmekesisuse vähenemisega seonduvatele kuludele ning koondada teadusalaseid, majanduslikke ja poliitilisi teadmisi eesmärgiga pakkuda edasiliikumiseks vajalikke konkreetseid meetmeid.
‘Continued failure to meet our goals in biodiversity will be catastrophic.
„Jätkuv suutmatus saavutada biomitmekesisusega seotud eesmärke lõpeb meile katastroo-
The Commissioner explained that EU policies on water, air, soil, chemicals and emissions all impact on biodiversity directly.
Volinik selgitas, et vett, õhku, kemikaale ja heitkoguseid käsitleval ELi poliitikal on otsene mõju bioloogilisele mitmekesisusele.
‘And when we design strategies and policies to stimulate our economies and create jobs and innovation, we do so knowing that they must have biodiversity friendliness built into them from the word go.’
„Me arvestame oma majanduse elavdamise, töökohtade loomise ja innovatsiooni edendamise strateegiaid ja poliitikat kujundades algusest peale sellega, et need soodustaksid bioloogilist mitmekesisust.” f i l i selt.
Ashok Khosla, President of the International Union for Conservation of Nature (IUCN) supported this analysis and stated that biodiversity subsidises everything we do.
Rahvusvahelise Looduskaitseliidu ehk Rahvusvahelise Looduse ja Loodusvarade Kaitse Ühingu (International Union for Conservation of Nature, IUCN) president Ashok Khosla toetas seda analüüsi ja kinnitas, et bioloogiline mitmekesisus toetab kõiki meie tegevusi.
The value of pollination, he pointed out to illustrate the point, is estimated to be worth around USD 1.3 billion.
Selle näiteks on tolmeldamine, mille väärtust hinnatakse hetkel ligikaudu 1,3 miljardi Ameerika dollari suuruseks.
Indeed 35 percent ofour food comes from pollinated products, he said.
Ta kinnitas, et 35 protsenti meie toidust pärineb tolmeldatavatelt taimedelt.
European Commissioner forthe Environment
Euroopa keskkonnavolinik
‘We should always insist on a sound science base in our proposals,’he stressed.‘This is akey to our credibility and should become akey to our success.’
„Peaksime hoolitsema alati selle eest, et meie ettepanekud rajaneks vankumatul teaduslikul alusel,”toonitas ta.„Siin peitub meie usaldusväärsuse võti ja sellest peaks saama meie edu alus.”
Professor Jacqueline McGlade, Executive Director of the European Environment Agency, stressed the importance of having asolid reference point or baseline to know that the battle is being won.
Euroopa Keskkonnaagentuuri tegevdirektor professor Jacqueline McGlade rõhutas kindla orientiiri või lähtejoone tähtsust, mis võimaldaks meil tuvastada, kas me suudame käsilolevat võitlust võita.
Pavan Sukhdev, TEEB study leader and Special Advisor to the United Nations Environment Programme’s Green Economy Initiative, repeated the need to have solid facts to win the political argument.
Ta võttis teema kokku öeldes, et järgnevaks väljakutseks on tõlkida bioloogilise mitmekesisusega seotud teadmised ja teave tavakeelde, et juhtida tegudele kogukondi ja üksikisikuid.
A further challenge is to translate all the knowledge and information available about biodiversity into everyday language to mobilise communities and individuals totake action, she concluded.
Ta selgitas, et rohelise nädala konverentsil käivitatud Euroopa bioloogilise mitmekesisuse teabesüsteem (Biodiversity Information System for Europe, BISE) (vt illustratsiooni) kogub andmeid ja teadmisi bioloogilise mitmekesisuse kohta, aitab välja töötada indikaatoreid ja hindamismetoodikat ning luua parem ülevaade ökosüsteemidest ja ökosüsteemi teenustest.
‘Economics today is the currency of policy.
„Majandus on tänapäeva poliitika maksevahend.
We are at a stage where you will be asked foreconomic justifications.
Oleme jõudnud etappi, mil meilt nõutakse majanduslikke põhjendusi.
There are many trade-offs that have to be made.
Peame tegema mitmeid kompromisse.
We cannot get away from the economics.’
Majandusest ei ole meil sealjuures pääsu.”
THE
LISA
V E R SITY
MITMEKESISUS