natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The tremors struck many municipalities in the provinces of Campobasso and Foggia, placing a large proportion of the population in difficulty.
Koha valiku tingis kompromiss ohutuskaalutluste ja vajaduse vahel taastada sotsiaalmajanduslikud suhted.
Most places lying inside the vast earthquake zone suffered material damage.
Peale ajutiste elukohtade loomise tuhandetele inimestele paigutati ümber ka koole, kauplusi, kontoreid ja kirikuid.
The area of San Giuliano di Puglia was most seriously affected, the tremors totally destroying the small town, including a school in which 27 pupils and one teacher lost their lives.
Nii sündis San Giuliano di Puglia taastamist oodates puumajadest küla.
The first task was to find the right site. It proved necessary, for example, to transfer most of the inhabitants from San Giuliano di Puglia to a small hill located a few kilometres outside the town.
31. oktoobril ja 1. novembril 2002 tabasid Lõuna-Itaalia Molise ja Apuulia piirkondi mitu maa--alust tõuget, mille tugevus ulatus 5,4 pallini Richteri skaalal.
The choice of site was a compromise between the need for security and a need to restore socioeconomic links.
Maavärinat oli tunda Campobasso ja Foggia provintsides ning see raskendas suure osa elanike elu.
Schools, shops, offices and a church were all set up alongside accommodation facilities for 1 000 residents.
Enamik suure maavärina all kannatanud piirkondadest kandis ulatuslikku varalist kahju. Eriti kannatas Dan Giuliano di Puglia sektor.
The disaster prompted immediate action by all of Italy’s civil protection units.
Väikelinn ise hävis täielikult, kusjuures koolihoone varingus hukkus 27 koolilast ja õpetaja.
The scene after the earthquake was one of utter desolation.
Katastroof nõudis loomulikult kõigi Itaalia tsiviilkaitseüksuste viivitamatut sekkumist.
About 12 000 people had to be evacuated from their homes and transferred to makeshift accommodation: 2 737 tents, 518 caravans and 14 meal distribution services were provided.
Tekkinud dramaatilises olukorras mobiliseerus üle 5000 inimese: tuletõrjujad, politseinikud, sõjaväelased ja vabatahtlikud abitöölised.
Over and above these initial emergency measures,
Abi andmist raskendasid probleemid piirkonnale ligipääsemisega ning rasked ilmastikuolud.
The total cost of the damage caused by the 2002 earthquake was estimated at EUR 1 500 million.
2002. aasta maavärina kahjustuste kogusummaks hinnati 1,5 miljardit eurot.
On 8 December 2003, the European Commission awarded Solidarity Fund aid of approximately EUR 31 million to Molise and Apulia.
8. detsembril 2003 eraldas Euroopa Komisjon ühtekuuluvusfondist Molise ja Apuulia toetuseks umbes 31 miljonit eurot.
About EUR 9 million was earmarked for immediate repairs to the infrastructure and equipment necessary to restore electricity and water supplies, wastewater treatment, telecommunication, transport and sanitation services, and also for schools.
Umbes 9 miljoni euroga tuli esialgu töökorda seada infrastruktuurid ning elektri-, veevarustus- ja kanalisatsioonisüsteemid, telekommunikatsioon, transport, sanitaarteenused ning õppeasutused.
EUR 11 million was allocated to erecting temporary accommodation and organising emergency services for the populations in the stricken areas.
Ajutiste eluasemete ehitamiseks ning kannatanud piirkondade elanikele hädaabiteenuste pakkumiseks oli ette nähtud 11 miljonit eurot.
Finally, a third allocation of close to EUR 11 million financed a number of actions designed to guarantee the security of infrastructures and the protection of cultural heritage.
Toetuse kolmas, 11 miljoni euro suurune osa suunati infrastruktuuride kindlustamiseks ja kultuurimälestiste kaitsmiseks.
The earthquake had, in fact, damaged many of the churches, monuments and historic buildings that grace the Molise and Apulia landscape.
Kultuuripärandile oli maavärin tekitanud ulatuslikke kahjustusi, lõhkudes kirikuid, ajaloolisi mälestisi ja hooneid, mida Molises ja Apuulias on rohkesti.
Much of the Community aid has now been used up and work has progressed well on implementing the approved measures.
Evakueerida tuli 12 000 inimest, kes paigutati kiirkorras ümber 49 põgenikelaagrisse, kus seati sisse 2737 telki, 518 elamisvagunit ja 14 toitlustuspunkti.
The importance of the European Union’s financial contribution to the effort and the key role of the Solidarity Fund is beyond question.
Lisaks ilmnes, et paljud olid kaotanud kodu, ning kuna puudusid piisavad vahendid omal jõul elukoha vahetamiseks, tuli lisaks hädaabimeetmetele asutada ka ajutisi elukohti, et maavärinas kannatanud võiksid
Temporary cabins to house the disaster-stricken population.
Katastroofiohvrite ajutised eluasemed
Risk prevention: a priority for the Structural Funds 2007–13
Riskiennetus – struktuurifondide prioriteet aastateks 2007–2013
A global and integrated approach to risks is required at EU level.
Euroopa Liidu tasandil tuleb riskidele läheneda mitmekülgselt ja terviklikult.
The ‘SDF’ Interreg IIIB project support flood prevention measures on the Rhine.
Interreg IIIB raames toetatakse projekti SDF kaudu Reini üleujutuste ennetustöid
Risk prevention: from a financing possibility to a priority
Riskiennetus: rahastamisallikast prioriteediks
Present cohesion policy finances many risk prevention measures.
Mitmekülgset riskiennetustegevust rahastatakse ühtekuuluvuspoliitika raames.
The European Agricultural Guidance and Guar- antee Fund (EAGGF) (1) and the communication from the Commission on the Interreg III (2) Community initiative
Ennetustegevus on otseselt sätestatud FEOGA (1) määrustikus ja komisjoni pöördumises üleeuroopalise koostööalgatuse INTERREG III (2) kohta.
A total of 7 million people affected and EUR 60 billion in insured losses — that is the result of the natural and technological disasters that hit the 31 Member States of the European Environment Agency (EEA) between 1998 and 2002.
Seitse miljonit inimohvrit ja 60 miljardi euro väärtuses kindlustatud kahjusid – selline on Euroopa loodus- ja tehnikakatastroofide statistika Euroopa Keskkonnaagentuuri (EEA) 31 liikmesriigis aastatel 1998–2002.
It is a situation that is set to worsen in the future with insurance companies forecasting the cost of natural disasters alone to rise to USD 150 billion a year over the coming decade.
Tulevikus halveneb olukord kindlasti veelgi. Kindlustusettevõtted prognoosivad, et järgmise aastakümne jooksul tõusevad ainuüksi looduskatastroofide kahjud 150 miljardi dollarini.
Following the disasters that hit a number of EU Member States in 2002, the Commission recommended, in its revised indicative guidelines setting the priorities for Structural Fund implementation (3), that it should be possible for risk prevention actions to be financed in the framework of the 2004 mid-term programme review and the allocation of the performance reserve under which EUR 8.246 billion was granted to programmes showing the best performance.
Pärast mitmeid liikmesriike puudutanud 2002. aasta õnnetusi soovitas komisjon struktuurifondide rakenda- mise prioriteete määratlevates parandatud suunistes (3) rahastada riskiennetust programmide läbivaatamise raames 2004. aastal nende rakendusperioodi keskel ning tulemuslikkusreservi vahenditest, millest kõige edukamatele programmidele eraldatigi 8,246 miljardit eurot.
Over recent years, the impact of disasters on the economic fabric of the regions affected has exceeded the capacity of existing compensation mechanisms.
Viimaste aastate katastroofide mõju kannatanud piirkondade majandusstruktuurile ületab olemasolevate hüvitismehhanismide võimsuse.
As a result, the efforts by Member States — sometimes with the support of the Structural Funds — to revitalise their economies and regenerate their territories risk being thwarted.
Liikmesriikide püüdlused hoogustada majandust või viia oma aladel läbi taastamistöid, vahel struktuurifondide toetusel, võivad seega tühja joosta.
Furthermore, a natural or technological disaster often affects more than one State.
Pealegi puudutab loodus- või tehnikakatastroof tihti mitut riiki.
For all these reasons, a global and integrated approach to risks is required at EU level.
Seetõttu tuleb Euroopa Liidu tasandil käsitleda riske üldises plaanis ja arvestada kõiki asjaolusid.
Prevention takes many forms: measures designed to reduce the risk by correcting the root cause (e.g. reduction emissions, obligation to build in flood-free areas) of CO2
Ennetus võib toimuda mitmel viisil: võttes tarvitusele riskivähendusabinõusid, mis peaksid kõrvaldama riski sisaldavate heitgaaside vähenda- põhjuse eos (näiteks CO2
The proposal for a regulation concerning the European Regional Development Fund (ERDF), adopted by the Commission in mid-July 2004, states that risk prevention will be one of the three priorities for the 2007–13 period.
2004. aasta juuli keskel komisjonis vastu võetud määrustikuprojekt Euroopa Regionaalarengu Fondi (FEDER) kohta näeb ette, et riskiennetus kuulub perioodi 2007–2013 kolme prioriteedi hulka.
The regulation on the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) as well as the European Fisheries Fund also include risk provisions (see table overleaf).
Ka määrused, mis käsitlevad Euroopa Põllumajandusfondi Maaelu Arendamiseks (FEADER) ning Euroopa Kalandusfondi, sisaldavad riske puudutavaid sätteid (vt tabelit allpool).
and measures designed to ‘live with the risk’ (e.g. changes to building regulations, construction of dams and dykes).
Kriteeriumitele vastavate piirkondade kindlaksmääramine mine, kohustus ehitada üleujutusekindel puhverpiirkond...), ja kohandusabinõusid “riskiga elamiseks” (näiteks ehituseeskirjade kohandamine, kaitsevallide ehitamine).
European cohesion policy as well as environmental, rural development, transport and research policy finance both types of action.
Neid kahte toimimisviisi rahastatakse ELi ühtekuuluvuspoliitika, samuti keskkonna-, maapiirkondade arengu, transpordi ja teaduspoliitika raames.
There is not necessarily an overlap between regions bene- f i fiting from Structural Fund intervention on the basis of socioeconomic criteria, and the need for preventive action.
Mitmete uurimisprogrammide kaudu toetab komisjon ka riskide teadvustamisele suunatud tegevust.
The proposal for an ERDF regulation states that the choice of eligible zones will be a matter for the Member State.
Looduslikke või tehnilisi riske käsitlevad abinõud on sätestatud ka mitmes direktiivis ja määruses.
Through its successive research programmes, the Commission also supports actions to improve knowledge of risks.
Fondist toetust saavad piirkonnad, mis käesoleval perioodil valitakse sotsiaalmajanduslike kriteeriumite põhjal, ei vasta alati ennetustegevuse kriteeriumitele.
Measures relating to natural or technological risks are also laid down in numerous directives and other Community regulations.
FEADERi määruseprojekt näeb ette, et sobivad piirkonnad valib asjaomane riik.
1) Council Regulation (EC) No 1257/1999 of 17 May 1999.
(1) Nõukogu 17. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1257/1999.(2) Dokument K(2000) 1101, 28.04.2000.
2) Document C(2000)1101, 28.4.2000.3) COM(2003) 499 final, 25.8.2003.
) KOM(2003) 499 (lõplik), 25.08.2003.
As regards the EAFRD, preventive measures for forest fires will apply to zones classed as being at risk by the Member State.
FEADERi esitatud tingimustel puudutavad tulekahjude ennetusmeetmed liikmesriigi poolt riskipiirkondadena klassifitseeritud piirkondi.
The Member State will also decide which zones would benefit from reforestation.
Samuti peab riik määrama kindlaks metsastamiseks sobivad piirkonnad.
The proposal for increased intervention for areas suffering from natural handicaps should facilitate preventive actions in those zones where financing difficulties can present barriers to effective implementation of actions for the prevention of certain risks such as fires and avalanches.
Suurema toetuse jagamine kehvemate looduslike tingimuste tõttu kannatavatele piirkondadele peaks lihtsustama riskiennetust piirkondades, kus finantseerimisraskused ei luba alati ellu viia näiteks tõhusaid tulekahjude või lumelaviinide ennetusprojekte.
In terms of risk prevention, cohesion policy takes a twopronged approach.
Riskiennetuse alal toimib ühtekuuluvuspoliitika kahel tasandil.
It not only provides financial aid for the least favoured regions in the Union but also for other regions whose competitiveness must be supported for their development efforts to prove sustainable.
Selle raames toetatakse rahaliselt ELi kõige vaesemaid piirkondi ning toetatakse neid piirkondi, mille jätkusuutliku arengu tagamiseks on vaja nende konkurentsivõimet tõsta.
Also, as the action — or inaction — of certain regions risks cancelling the development efforts of others, regional cooperation support makes it possible to strengthen inter-region solidarity.
Lisaks aitab regionaalse koostöö toetus tugevdada ühtekuuluvust selliste piirkondade vahel, millest ühe tegevus (või tegevusetus) ähvardab kahjustada teiste piirkondade arengut.
By concentrating its efforts on risk prevention, Community cohesion policy enables environment, transport and rural development policy to be implemented more effectively in the regions of the 25 Member States.
Riskiennetusele keskendudes annab ELi ühtekuuluvuspoliitika sel alal 25 liikmesriigi regioonide tasandil suurema kõlapinna keskkonda, transporti ja regionaalarengut väärtustavatele poliitikutele.
Proposals for regulations for the 2007–13 period are likely to be adopted during 2005.
Määrustikuprojektid perioodiks 2007–2013 tuleks vastu võtta 2005. aasta jooksul.
Upstream reflection in the Member States on defining the geographical areas where the proposals will apply and on the thematic, geographical and financial aspects will be a determining element in the success of the strategies implemented.
Strateegiate edukust määravaks teguriks saab liikmesriikides peetav arutelu kriteeriumitele vastavate geograafiliste piirkondade kindlaksmääramise ning temaatilise, geograafilise ja rahalise koondumise üle.
When establishing these strategies, it will be necessary to take into account natural and technological risks, especially in the most exposed areas.
Õhu kvaliteet: ISPA programmi kaudu rahastatakse Bulgaarias asuva Ida-Maritsa II elektrijaama saastetaseme vähendamist
Air quality: the ISPA Programme finances the reduction of polluting emissions from the Maritsa East II power plant in Bulgaria.
Strateegiate väljakujundamisel tuleb arvesse võtta looduslikud ja tehnilised ohud, eriti riskipiirkondades.
Cohesion policy and risk prevention
Ühtekuuluvuspoliitika ja riskiennetus
Revised strategic guidelines > Realisation of geological or stabilisation studies > Prevention plans for natural risks Interreg III > Joint planning and guidelines for the improvement and management of border areas > Highlighting sustainable development and conservation of cross-border forestry resources; disaster prevention > Development of joint risk management strategies ‘Convergence’ and ‘Competitiveness’ objectives Plans aimed at preventing and managing natural and technological risks‘Territorial cooperation’ objective Themes: > Promotion of maritime security > Protection against flooding and protection of internal maritime waters > Prevention of and protection against erosion, earthquakes and avalanches Actions: > Supply of equipment > Development of infrastructures > Drawing-up and implementation of transnational assistance plans > Risk mapping systems > Development of joint instruments for preventing, monitoring and combating risks Rural development
Läbivaadatud strateegiasuunised > Geoloogiliste või tugiuuringute läbiviimine > Looduslike riskide ennetuskavad INTERREG III > Piirialade haldamise ja maakorralduse ühtsed suunised ja kavad > Piiriüleste metsaressursside rakendamine, säästev arendamine ja kaitsmine; katastroofi ennetus > Riskiolukorras toimimise ühtsete strateegiate väljatöötamine Eesmärgid: “Üksmeel” ja “Konkurentsivõime”Kavad looduslike ja tehniliste riskidega toimetulekuks Eesmärk: “Piirkondlik koostöö”Teemad: > Mereohutuse parandamine > Kaitse üleujutuste vastu ja siseriiklike merealade kaitse > Erosiooni, maavärinate ja lumelaviinide ennetamine ning kaitse nende eest Tegevus: > Vajaliku varustuse hankimine > Infrastruktuuride arendamine > Piiriüleste abiprogrammide väljatöötamine ja elluviimine > Riskide kaardistamise süsteemid > Ühtsete vahendite väljatöötamine riskide ennetamiseks ja järelevalveks ning nende vastu võitlemiseks Maapiirkondade areng
EAFRDPrevention and repair of natural risks and forest fires affecting agricultural production and forestry production
FEOGA Põllumajandus- või metsandusettevõtteid puudutavate looduslike riskide ja metsatulekahjude ennetamine ning kahjustuste likvideerimine
> Initial forestation of agricultural and non-agricultural land > Strengthening of the protective role of forests in combating soil erosion > Management of water resources and water quality Reconstitution of the production potential of the fisheries sector damaged by natural or industrial disasters
FEADERPõllumajandus- või metsandusettevõtteid puudutavate looduslike riskide ja metsatulekahjude ennetamine ning kahjustuste likvideerimine Metsaressursside arendamine ja nende kvaliteedi parandamine: > Põllumajandusmaade ja mitte-põllumajandusmaade esimene metsastamine > Metsade kaitsva rolli suurendamine pinnase erosiooni vastases võitluses > Hüdraulikaressursside ja veekvaliteedi hoidmine Loodus- või tööstuskatastroofi poolt kahjustatud kalandussektori tootmisvõimsuse taastamine
Fisheries policy
Kalanduspoliitika
THE NETHERLANDSWidening the Rhine riverbed
ATLANDI PIIRKONDMereohutus Atlandil
ATLANTIC AREAMaritime security in the Atlantic
MADALMAADReini sängi laiendamine
Total cost: EUR 6 591 385EU contribution: EUR 2 962 986
Kogumaksumus: 6 591 385 EURELi toetus: 2 962 986 EUR
Total cost: EUR 84 350EU contribution: EUR 48 920
Kogumaksumus: 84 350 EURELi toetus: 48 920 EUR
‘IRMA, the programme for flood prevention in the Rhine and Maas (Meuse) basins, supported many often innovative projects between 1997 and 2003.
“Reini ja Meuse’i basseinide üleujutuste ennetusprogramm IRMA toetas 1997.–2003. aastal mitmeid, tihti uuenduslikke projekte.
The setting-back of the Bakenhof dyke near Arnhem is a good example of IRMA’s integrated approach.
Bakenhofi kaitsevalli ümberpaigutamine Arnhemi lähedal on hea näide IRMA terviklikust lähenemisest.
This involved widening the Rhine riverbed by 200 m over a distance of several kilometres.
Projekt seisnes Reini sängi laiendamises 200 meetri võrra mitme kilomeetri ulatuses.
The first step was to relocate a number of allotment gardens.
Esimeseks sammuks oli ümber kruntida mitmeid aiamaid.
A side channel was then dug in the winterbed which, thus widened, became a new area for nature and recreation for the local population.
Seejärel kaevati jõe põhisängi kõrvale kuivenduskanal, mille kohalikud elanikud võtsid omaks looduse nautimise ja puhkekohana.
The project, which combined spatial planning and water management in a very urban environment, enabled the maximum water level of the Rhine to be reduced by 7 cm at this point, thereby adding to the safety of the people of Arnhem.’
Projekt, mis hõlmas väga linnastunud keskkonnas maakorraldust ja vooluveekogude haldust, võimaldas alandada Reini kõrgeimat võimalikku veetaset 7 cm võrra, suurendades Arnhemi elanike ohutust.”
‘The Monitoring Committee of the Interreg IIIB ‘Atlantic area’ programme, in which many regions of Spain, France, Ireland, Portugal and the United Kingdom participate, commissioned a study on transnational cooperation in the field of maritime security.
“INTERREG IIIB programmi “Atlandi piirkond” (milles osalevad mitmed Prantsusmaa, Hispaania, Iirimaa, Portugali ja Ühendkuningriigi piirkonnad) järelevalvekomisjon viis läbi uurimuse riikidevahelise koostöö kohta mereohutuse alal.
Experts representing the Union’s various maritime basins worked on: the priority themes of the network to be built; the criteria projects which should be met to ensure coherence and complementarity with the missions of international bodies; and partnerships to be built for projects to bring a genuine added value to maritime security policy.
Liidu erinevaid merebasseine esindanud eksperdid töötasid välja loodava võrgustiku prioriteete; kriteeriumeid, millele projektid peaksid vastama, et ühilduda rahvusvaheliste ja ELi institutsioonide ning riikide eesmärkidega ja neid täiendada; vajalikke partnerlussuhteid, et projektid tooksid mereohutuspoliitikasse tõelist lisaväärtust.
This initiative was launched in the context of preparations for the future programming period during which risk prevention and the maritime dimension will be priorities.’
Algatus tehti järgneva kavandamisperioodi ettevalmistamise raames, arvestades, et perioodi prioriteetideks kinnitati riskiennetus ja mereline mõõde.”
Ronan McAdam, Coordinator of the Interreg IIIB ‘Atlantic area’ programme
Ronan McAdam, INTERREG IIIB programmi “Atlandi piirkond” koordinaator E-post: interreg@cr-poitou-charentes.fr Koduleht: www.interreg-atlantique.org
Jacqueline Laman, Dutch Ministry of Housing, Spatial Planning and the Environment, former IRMA Programme Manager interreg@cr-poitou-charentes.fr www.interreg-atlantique.org jacqueline.Laman@minvrom.nl
Jacqueline Laman, Madalmaade eluaseme-, maakorral-dus- ja keskkonnaminister, IRMA programmi endine koordinaator E-post: jacqueline.Laman@minvrom.nl
Geodetics in the service of risk prevention
ALPI RUUMGeodeesia riskiennetuse teenistuses
Total cost: EUR 9 847 575EU contribution: EUR 4 923 788
Kogumaksumus: 9 847 575 EURELi toetus: 4 923 788 EUR
Total cost: EUR 1 988 334EU contribution: EUR 974 167
Kogumaksumus: 1 988 334 EURELi toetus: 974 167 EUR
The FLOWS project is harnessing the expertise of many parties within the Interreg IIIB “North Sea” cooperation area who are involved in the protection and sustainable development of zones prone to flooding.
“Projekti ALPS-GPSQUAKENET eesmärgiks on luua rahvusvaheline võimas geodeesiavõrgustik, mis põhineb kogu Alpi ruumi katval GPS-süsteemil (Global Positioning System).
The project covers both the social and the technical dimensions of flood prevention in order to better integrate this prevention into the spatial planning process.
Ülitäpse süsteemi veamoment on klassist mm/aastas, ning see on esimene Alpe kattev geodeesiavõrgustik.
The project will produce improved mapping and modelling systems for flooding and land use, develop flood-risk symbols and work to raise awareness of flood risk among the public, policymakers and businesses.
Nii on võimalik kasutada kõiki GPSi võimalusi: maavärina ennustamine, ilmavaatlused, piirkonna jälgimine, navigatsioon, transport, kartograafia jne.
In the United Kingdom, three demonstration buildings have been selected to test processes able to reduce flood damage.’
Projekt põhineb geodeesiaspetsialistide ja lõppkasutajate partnerlusel ning loob suurepärase aluse regiooni võimukandjate ja noorte teadlaste koostööle.”
‘The aim of the ALPS-GPSQUAKENET project is to build up a high-performance transnational geodetic network based on GPS (global positioning system) receivers.
Projekt FLOWS ühendab koostööruumi INTERREG IIIB “Põhjameri” arvukaid osalejaid, kes tegelevad üleujutuste all kannatavate piirkondade kaitse ja säästva arenguga.
The network will cover the Alpine space. This GPS array, with precision in the millimetre per year range, will represent the first ever trans-Alpine geodetic network.
FLOWS ühendab üleujutuste ennetamise tehnilisi ja sotsiaalseid mõõtmeid selleks, et ennetustöö oleks paremini maakorraldusega ühildatav.
This will permit the use of the full range of GPS applications: determination of seismic risk, meteorology, territorial monitoring, navigation, transport, mapping, etc.
Projekti eesmärgiks on koostada täpsed andmebaasid üleujutuste parimate simulatsiooniviiside ja pinnasekasutuse, häiresüsteemi väljatöötamise ja ohu tutvustamise kohta avalikkusele, poliitikakujundajatele ning ettevõtjatele.
Based on a partnership comprising both geoscientists and end-users, the project will provide an excellent means for crosstraining of regional employees and young scientists.’
Näiteks kasutatakse Ühendkuningriigis kolme näidisehitist üleujutuste kahjustuste vähendamise võimaluste uurimiseks.”