natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These are very serious crimes e.g. terrorism,drug trafficking, people trafficking, racism and xenophobia, sexual exploitation ofchildren, environmental crime.
Need on väga rasked kuriteod, näiteks terrorism,narkokaubandus, inimkaubandus, rassism ja ksenofoobia, laste seksuaalneekspluateerimine, keskkonnaalased kuriteod.
A future Europeanprosecutor’s departmentto prosecute those guiltyof cross-border crime
Tulevane Euroopaprokuratuur süüdistuseesitamiseks süüalustelepiiriülestes kuritegudes
The draft Constitution will also enable the Union to adopt framework laws oncriminal procedure, with regard to the rights of victims and personal rights incriminal procedure.
Põhiseaduse lepingu eelnõuga võimaldatakse liidul võtta vastu ka raamseadusikriminaalmenetluse kohta seoses ohvrite õiguste ja isikuõigustega kriminaalmenetluses.
The mechanisms for judicial cooperation between Member States which already exist, e.g. Eurojust, will be strengthened and the Councilmay at some time in the future decide to introduce a European prosecutor’sdepartment to track down and prosecute the perpetrators of and accomplices inserious cross-border crimes. This decision is to be taken unanimously by the Member States.
Tugevdatakse juba olemasolevaid liikmesriikidevahelise õigusalasekoostöö mehhanisme, näiteks Eurojusti, ja nõukogu võib kunagi tulevikus tehaotsuse moodustada Euroopa prokuratuurraskete piiriüleste kuritegude toimepanijate ja kaasosaliste väljaselgitamiseks ning neile süüdistuse esitamiseks.Sellise otsuse peavad tegema liikmesriigid ühehäälselt.
In the area of police cooperation, the European Police Office, Europol, offers astructure for developing police cooperation between Member States in theprevention and combating of all serious forms of organised international crime.Under the draft Constitution, Europol will be subject to the scrutiny of the European Parliament and of the national parliaments.
Politseikoostöövaldkonnas on Euroopa Politseiamet (Europol) struktuur, milleabil saab arendada liikmesriikide vahel koostöödrahvusvahelise organiseeritudkuritegevuse kõigi raskete vormide ennetamisel ja nende vastu võitlemisel.Põhiseaduse eelnõu kohaselt allub Europol Euroopa Parlamendi ja riikideparlamentide kontrollile.
Reform of certain The Convention focused particular attention to the reform of certain policies Union policies(common foreign and security policy; area of freedom, security and justice;economic and monetary union).
Liidu teatud Põhiseaduses pööratakse erilist tähelepanu teatudpoliitikate reformimiselepoliitikatereform(ühine välis- ja julgeolekupoliitika; vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala;majandus- ja rahaliit).
There were no major changes to the Union’sother policies.
Muudesse liidu poliitikatessesuuremaid muudatusi ei tehtud.
Consistency of Special attention was devoted to maintaining consistency in Union action,Union actionthrough provisions to ensure that the overall objectives – and more particularlygender equality, the environment, consumers – are taken into account whendefining and implementing each specific policy.
Erilist tähelepanu pööratakse liidu tegevuse kooskõlalesätete abil, millega tagatakse üldeesmärkidega– eelkõige naiste ja meeste võrdõiguslikkusega, keskkonnaja tarbijatega– arvestamine iga konkreetse poliitika määratlemisel ja elluviimisel.
New scope for action The draft Constitution introduces new legal baseswhich will allow the Union toin certain areastake action if need be in the areas of public health in response to wider concernsaffecting the security of the general public (e.g. SARS, bio-terrorism); of energy,in order to promote access to public service, its continuity, security of supply, thedevelopment of renewable sources of energy and energy saving; of civilprotection,to assist Member States to deal with natural or man-made disasters;and of sport,to develop its educational dimension and coordinate efforts toprevent doping.
Uued tegevusvõimalused Põhiseaduse lepingu eelnõus on sisse seatud uus õiguslik alus, mis võimaldabteatavates valdkondades liidul vajaduse korral võtta meetmeid sellistes valdkondades nagurahvatervis–seoses laialulatuslike probleemidega, mis mõjutavad elanikkonna turvalisust(näiteks SARS, bioterrorism); energeetika– edendamaks juurdepääsu avalikuleteenusele, selle järjepidevust, tarnekindlust, taastuvate energiaallikate arendamistja energiasäästlikkust; kodanikukaitse– abistamaks liikmesriike loodus- võiinimtegevuse tagajärjel toimunud õnnetuste korral; sport– arendamaks sellekasvatuslikku mõõdet ja kooskõlastamaks dopinguvastast võitlust.
Entry into force of the Constitution
Põhiseaduse jõustumine
The constitutional Treaty is based on the assumption that it will be ratified by allthe Member States. If after two years following its signature only four-fifths of the Member States have ratified it, the European Council will review the situation.
Põhiseaduslik leping põhineb eeldusel, et kõik liikmesriigid ratifitseerivad selle.Kui allkirjastamisest kahe aasta möödumisel on selle ratifitseerinud ainult neliviiendikku liikmesriikidest, arutab Euroopa Ülemkogu tekkinud olukorda.
Subsequent reviews of the Constitution
Põhiseaduse järgmised läbivaatamised
Review of the Constitution:confirmation of the Convention method
Põhiseaduse läbivaatamine:konvendi meetodi kinnitus
Reviews will normally be prepared by a Convention, unless their scope is limited.The Convention must adopt by consensus a recommendation to the Intergovernmental Conference, which will jointly agree on the amendments to beintroduced.
Läbivaatamised valmistab tavaliselt ette konvent, kui neil ei ole vaid piiratudulatus. Konvent peab konsensuse alusel vastu võtma soovituse valitsustevahelisele konverentsile, mis peab ühiselt kokku leppima sisseviidatavates muudatustes.
These amendments will enter into force only when they have beenratified by all the Member States in accordance with their respectiveconstitutional rules.
Muudatused jõustuvad ainult siis, kui need on ratifitseerinud kõik liikmesriigid vastavalt nõuetelenende põhiseadustes.
The IGC will take Mr Giscard d’Estaing presented the Convention’s draft Constitution to thethe final decision on European Councilmeeting in Thessaloniki on 19-20 June 2003.the Constitution which willcome into force The presentation of this draft marked the end of the mission conferred upon theafter ratification Convention.
Giscard d’Estaing esitas konvendi koostatud põhiseaduse lepingu eelnõu Euroopa Ülemkogule, mis kogunes Thessaloníkis 19.–20. juunil 2003.
However, the European Council deemed that some extent of purelyby the Member Statestechnical work was still needed on part III of the draft Constitution which dealswith the Union’s policies.
Eelnõu esitamine tähistas konvendile tehtud ülesande lõppu. Ent Euroopa Ülemkogu leidis, et liidu poliitikavaldkondi käsitleva põhiseaduse III osaga tulebteha veel teatavat tehnilist tööd.
This work was completed by the Convention in July.
Konvent sai sellega valmis juulikuu jooksul.
It is on the basis of the Convention’s draft Constitution that the Intergovernmental Conference (IGC)started its work on 4 October 2003.
Konvendi koostatud põhiseaduse lepingu eelnõu alusel alustas valitsustevaheline konverentsoma tööd 4. oktoobril 2003.
This IGC which, will take the final decision, brings together the representativesof the governments of the 15 current Member States of the Union and those ofthe 10 acceding countries (the three candidate countries, Bulgaria, Romania and Turkey, have observer status).
Valitsustevaheline konverents, mis teeb lõppotsuse, toob kokku liidu 15 praeguseliikmesriigi ja 10 liituva riigi valitsuste esindajad (kolm kandidaatriiki, Bulgaaria,Rumeenia ja Türgi osalevad seal vaatlejastaatusega).
The Commission is taking part in the work of the IGC and the European Parliament is also closely involved.
Valitsustevahelise konverentsi tööst võtab osa komisjon ning ka Euroopa Parlament on tihedalt kaasatud.
After that it will be up to the Member States to ratify the constitutional Treaty inaccordance with their national constitutional rules so that it can enter into force.
Seejärel peavad liikmesriigid põhiseaduslikulepingu jõustumiseks selle ratifitseerima vastavalt kehtivatele nõuetelenende põhiseadustes.
_BAR_ Draft Constitution
Euroopa ühendused
Delivering Lisbon
Lissaboni reformide elluviimine laienenud liidus
Report from the Commissionto the Spring European Council26 March 2004
Komisjoni aruanne kevadel toimuvale Euroopa Ülemkogule26. märts 2004
Europe Direct is a service to help you find answers to your questions about the European Union
“Europe Direct” on teenistus, mis aitab leida vastuseid Euroopa Liitu puudutavatele küsimustele
Freephone number:
Uus tasuta infotelefon:
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2004
Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, 2004
©European Communities, 2004
© Euroopa ühendused, 2004
Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
The European Union has been implementing the Lisbon strategy for four years and thishas given rise to undeniable progress, instituting the transition needed towards a competitive job-creating knowledgebased economy characterised by growth, social cohesion and respect for our environment.
Euroopa Liit on praeguseks rakendanud Lissaboni strateegiat neli aastat. See onloonud aluse vaieldamatule edule, võimaldades alustada vajalikku üleminekutteadmistepõhisele konkurentsivõimelisele majandusele, mida iseloomustabmajanduskasv, tööhõive, sotsiaalne ühtekuuluvus ja keskkonnasäästlikkus.
This fourth report shows the state of progress made since 2000. It invites the European Council to seize the opportunities provided by the recent economic recoveryand by the coming enlargement, and to give the necessary impetus to carry the Lisbon strategy forward.
Käesolevas neljandas aruandes antakse hinnang alates 2000. aastast tehtudedusammudele ning kutsutakse Euroopa Ülemkogu üles kasutama võimalusi,mida pakub hiljutine majanduse taastumine ja liidu eelseisev laienemine, ningandma vajalik tõuge Lissaboni strateegia edasiseks elluviimiseks.
Progress made
Senised edusammud
The analysis of progress made by the Union and by the Member States is based on theimplementation reports of the Broad Economic Policy Guidelines and Employment Guidelines, and on the structural indicators proposed by the Commission and agreed onby the Council.
Liidu ja liikmesriikide edu analüüs põhineb majanduspoliitika üldsuuniste jatööhõivepoliitika suuniste rakendamise aruannetel ning komisjoni esitatud janõukogu heakskiidetud struktuurinäitajatel.
The analysis highlights in particular the need for an energetic implementation of reformin the different spheres through integrated strategies.
Analüüsis on eelkõige rõhutatud vajadust viia ühtsete strateegiate abil kiirestiellu reformid eri valdkondades.
Insufficient implementation of the Lisbon strategy could produce significant net costs for Europe: in terms of reducedgrowth, delayed improvements in employment levels, and a growing gap with some ofour large industrial partners in the fields of education and R & D. Studies and simulations, conducted by the Commission, have concluded that the simultaneous and integrated pursuit of reforms will produce an increase in the GDP growthpotential of the Union in the order of 0.5–0.75 percentage points over the next 5 to10years.
Komisjoni läbi viidud uurimused ja simulatsioonid on näidanud, et reformidesamaaegne ja ühtne elluviimine tagab liidu SKT kasvu 0,5–0,75 protsendipunktikaupa järgmise viie kuni kümne aasta jooksul.
Apart from the advances made in certain domains, the report clearly highlights thatmeasures taken at European level are only part of the formula for putting the Lisbon strategy on the right track; numerous reforms and investments, which are theresponsibility of the Member States, have yet to be achieved.
Kui jätta kõrvale teatavates valdkondades saavutatud edu, on aruandes selgeltrõhutatud, et Euroopa tasandil võetud meetmed on üksnes osa valemist Lissabonistrateegia rakendamiseks soovitud suunas: paljud reformid ja investeeringud, mison liikmesriikide kohustus, on veel tegemata.
Indeed, in certain domains there are significant problems which hold back the entirestrategy and which hinder the return of strong growth.
Teatavates valdkondades on tõepoolest märkimisväärseid probleeme, mis hoiavadtagasi kogu strateegiat ja takistavad suurema kasvu saavutamist.
What is more, the most important delays have been identified in three strategic domains which are crucial for growth:knowledge and networks, industrial and service-sector competitiveness, and active ageing.
Veelgi enam,kõige suuremaid viivitusi on täheldatud kolmes kasvu jaoks üliolulises strateegilisesvaldkonnas, milleks on teadmised ja võrgustikud, tööstus- ja teenindussektorikonkurentsivõime ning elanikkonna aktiivne vananemine.
Priorities for 2004
Prioriteedid 2004. aastaks
With so much implementation still to be done, the Member States must now commitmore firmly to pursuing the reformsdefined since the Lisbon European Council.Accordingly, the Commission proposes that the European Council take the necessarydecisions, while emphasising the importance of swift action, in the following three priority areas:
Kuna teha on veel palju, peavad liikmesriigid hakkama nüüd otsustavamalt läbiviimapärast Lissaboni Euroopa Ülemkogu määratletud reforme. Seetõttu rõhutabkomisjon kiire tegutsemise tähtsust ja teeb Euroopa Ülemkogule ettepanekuvõtta vastu vajalikud otsused kolmes järgmises prioriteetses valdkonnas:
Report from the Commission to the Spring European Council 2004
Komisjoni aruanne kevadel toimuvale Euroopa Ülemkogule 2004
• improving investments in knowledge and networks, by implementing the ‘growthinitiative’, all the while giving greater priority to the level and quality of investmentsin research, education and training;
– parandada investeeringuid teadmistesse ja võrgustikesse, viies ellu majanduskasvualgatusprogrammi ja teadusuuringute investeeringute tegevuskava ningkeskendudes haridusele ja koolitusele,
• strengthening the competitiveness of European enterprises, by applying better regulation — particularly for the industrial sector — and by adopting both the proposalfor the framework directive on services and the proposal for the environmental technologies action plan;
– suurendada Euroopa majanduse konkurentsivõimet, parandades Lissabonistrateegia rakendamist tööstussektoris ning võttes vastu teenindussektoriraamdirektiivi ja keskkonnatehnoloogia tegevuskava,
• finally, promoting active ageingby encouraging older workers to remain in the workforce and through a modernisation of educational systems for lifelong learning, ofwork organisation, and of prevention and healthcare systems.
– edendada aktiivset vananemist, julgustades vanemaealisi töötajaid jätkama tööd,ajakohastades töökorraldust, tervishoiusüsteemi ning elukestva õppe vajadustekska haridussüsteemi.
Preparing for the 2005 mid-term review
Valmistudes 2005. aasta vahekokkuvõtteks
The Commission also invites the European Council to define the framework and methodfor preparation of the mid-term review of the Lisbon strategy in 2005.
Komisjon palub Euroopa Ülemkogul määratleda raamistik ja meetod Lissabonistrateegia vahekokkuvõttekoostamiseks2005. aastal.
Essentially, thisreview should focus on implementation and be based, most notably, on the next post2006 financial perspective.
See kokkuvõte peakseelkõige keskenduma reformide elluviimisele ning põhinema peamiselt 2006.aasta järgsel finantsperspektiivil.
Summary. . . . .. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3
Kokkuvõte. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3
Seizing the opportunities to move forward. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7
Edasiliikumist soodustavad võimalused. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7
Capitalising on the current economic upturn. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7
Majanduse praeguse taastumise ärakasutamine. . . . . . . . . . . . . . . . . . 7
Benefiting from the added impetus of enlargement as well. . . . . . . . . . . . 8
Ka laienemisega kaasnevat uut hoogu tuleb kasutada. . . . . . . . . . . . 8
Analysis of progress towards the Lisbon objectives. . . . . . . . . . . . . . . 9
Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamise analüüs. . . . . . . . . . . . . 9
Ensuring that public finances are viable. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
Tugeva riigirahanduse tagamine. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
Employment and productivity still insufficient for growth. . . . . . . . . . . . 10
Tööhõive ja tootlikkus majanduskasvuks endiselt ebapiisavad . . . 10
2.2.1.Employment still making only a limited contribution. . . . . . . . . . 11
2.2.1.Tööhõive panus ikka veel vähene. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11
2.2.2.Productivity still too low. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12
2.2.2.Tootlikkus ikka liiga madal. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12
Weaknesses in our internal market and competitiveness. . . . . . . . . . . . . 16
Siseturu ja konkurentsivõime puudujäägid. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 16
Growth still not sustainable enough. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
Kasv ei ole veel piisavalt püsiv. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
2.4.1.Reinforcing social cohesion. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
2.4.1.Sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamine. . . . . . . . . . . . . . . . . 18
2.4.2.Taking greater account of environmental concerns. . . . . . . . . . . . 19
2.4.2.Keskkonnaprobleemide arvestamine. . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
2.4.3.Limited implementation of the sustainable development strategy. 20
2.4.3.Säästva arengu strateegia piiratud rakendamine. . . . . . . . . . 20
The state of play. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
Hetkeolukord. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
Priorities in 2004: placing emphasis on investment, competitiveness and employment. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23
Prioriteedid 2004: rõhuasetus investeeringutele, konkurentsivõimele ja tööhõivele. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23
Maintaining the momentum of reforms already under way. . . . . . . . . . . 23
Praeguste reformide hoo säilitamine. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23
Boosting investment to support growth. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24
Investeeringute suurendamine kasvu toetamiseks. . . . . . . . . . . . . . 24
Strengthening competitiveness in a sustainable economy. . . . . . . . . . . . 28
Konkurentsivõime suurendamine jätkusuutlikus majanduses. . . . . 28
Focusing on reforms fostering active ageing. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 30
Keskendumine aktiivset vananemist toetavatele reformidele. . . . . 30
Preparing for the 2005 mid-term review. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 33
Valmistumine 2005. aasta vahekokkuvõtteks. . . . . . . . . . . . . . . . . . 33
ANNEX 1: Presentation of structural indicators. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35
LISA 1: Struktuurinäitajad. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35
ANNEX 2: Member States’ specific achievements and shortcomings in view of Lisbon objectives. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
LISA 2: Liikmesriikide konkreetsed saavutused ja puudused Lissabonieesmärkide osas. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
ANNEX 3: Pending proposals in Lisbon agenda towards March 2005. . . . . . 81
LISA 3: Menetluses olevad Lissaboni agenda ettepanekud märtsis 2005. . . 81
The European Union has been implementing the Lisbon strategy for four years and thesehave given rise to undeniable progress, instituting the transition needed towards a competitive job-creating knowledgebased economy characterised by growth, social cohesion and respect for our environment.
See onloonud aluse vaieldamatule edule, võimaldades alustada vajalikku üleminekutteadmistepõhisele konkurentsivõimelisele majandusele, mida iseloomustabmajanduskasv, tööhõive, sotsiaalne ühtekuuluvus ja keskkonnasäästlikkus.
Nevertheless, the overall implementation levels and the progress made in Member Statesare still insufficient, and there are still major problems in some areas which are holdingback the strategy as a whole and may inhibit the return to strong growth.
Siiski on liikmesriikides tehtu ning saavutatud edusammud üldiselt ebapiisavavad.Teatavates valdkondades esineb olulisi probleeme, mis pidurdavad strateegiarakendamist tervikuna ja võivad takistada majanduskasvu taastumist.
The European Commission therefore requests the Spring European Council to give freshimpetusto the Lisbon strategy and take the required decisions in the strategic sectors.Everybody needs to be involved to enable change to take place.
Euroopa Komisjon kutsub seega kevadist Euroopa Ülemkogu üles andma Lissaboni strateegiale uut hooguning võtma vajalikke otsuseid strateegilistes valdkondades.Protsessi tuleb kaasata kõik osapooled, et muutused oleksid edukad.
The year 2004 offersthe Union opportunities on this count which it must grasp if it is to make progress.
2004. aastapakub selles osas võimalusi, millest liit peab edu saavutamiseks kinni haarama.
Capitalising on the current economic upturn
Majanduse praeguse taastumise ärakasutamine
Economic growth in the Union remained disappointing in 2003 for the third year running (0.8 %).
Liidu majanduskasv 2003. aastal jäi juba kolmandat aastat järjest tagasihoidlikuks(0,8%).
Over the past three years, the average annual growth rate has been inthe region of 1.25 %, compared with 2.7 % for the second half of the 1990s.
Kui 1990. aastate teisel poolel oli keskmine aastane majanduskasv 2,7%,siis kolmel viimasel aastal on see püsinud vaid 1,25% juures.
Nevertheless, as a result of favourable conditions created by macroeconomic policies,steadily retreating inflation, interest rates holding steady, some progress on structuralreforms and reduced geopolitical uncertainties, the confidence of economic operators isstarting to return, the international environment is improving and the investment climateis becoming more sanguine.
Majandussubjektide kindlustunne on siiski taastumas ning rahvusvaheline keskkondja investeerimiskliima paranevad tänu soodsatele tingimustele, mille on loonudmakromajanduspoliitika, inflatsiooni püsiv vähenemine, stabiilsed intressimäärad,teatav edasiminek struktuurireformide alal ja geopoliitilise olukorra kindlustumine.
The recovery that started in the second half of 2003 should therefore continue andgather pace throughout 2004.
2003. aasta teisel poolel alanud majanduse taastumine peaks seetõttu kogu 2004.aasta jooksul jätkuma ja kiirenema.
1 to 2 % this year and approach 2.5 % in 2005 (
Sisemajanduse kogutoodangu reaalkasv võib
Benefiting from the added impetus of enlargement as well
Ka laienemisega kaasnevat uut hoogu tuleb kasutada
The Spring European Council will take place less than 40 days before the enlargementof the Union on 1 May 2004.
Kevadine Euroopa Ülemkogu istung toimub vähem kui nelikümmend päeva enneliidu laienemist 1. mail 2004.
From now on, implementation of the Lisbon strategy willtake in the 10 new Member States, which are covered by this report and by the structural indicators, as are the current Member States.
Edaspidi laieneb Lissaboni strateegia ka kümneleuuele liikmesriigile, mille olukorda kajastatakse praeguste liikmesriikide kõrvalnii käesolevas aruandes kui ka struktuurinäitajates.
Enlargement must be met with confidence.
Laienemisse tuleks suhtuda usaldusega.