natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The symbols are important, since they enable Europeans to identify more with Europe.
Sümbolid on olulised, sest nad võimaldavad eurooplastel end rohkem Euroopaga samastada.
The European flag is the symbol not only of the European Union butalso of Europe’s unity and identity in a wider sense.
Euroopa lipp on Euroopa Liidu sümbol, mis tähistab samas laiemalt Euroopa ühtsust ja identiteeti.
The circle of goldstars represents solidarity and harmony between the peoples of Europe.
Kuldne tähering väljendab solidaarsust ja kooskõla Euroopa rahvaste vahel.
The number of stars has nothing to do with the number of Member States.
Tähtede arv ei oleseotud liikmesriikide arvuga.
There are twelve stars because the number twelve istraditionally the symbol of perfection, completeness and unity.
Tähti on kaksteist, kuna see arv ontraditsiooniliselt täiuslikkuse ja ühtsuse sümbol.
The flagwill therefore remain unchanged regardless of future EU enlargements.
Seega jääb lippmuutumatuks ka Euroopa Liidu edasiste laienemiste puhul.
The European anthem comes from the Ninth Symphony composed in1823 by Ludwig van Beethoven.
Euroopa hümn pärineb Ludwig van Beethoveni 1823. aastal loodud„Üheksandast sümfooniast“.
For the final movement of thissymphony, Beethoven set to music the “Ode to Joy” written in 1785 by Friedrich von Schiller. This poem expresses Schiller’s idealistic visionof humanity in which all men are brothers – a vision Beethoven shared.
Sümfoonia viimases osas pani Beethovenmuusikasse Friedrich Schilleri 1785. aastal kirjutatud „Oodi rõõmule“.Luuletus väljendab Schilleri idealistlikku ettekujutust inimkonnast, kuskõik on vennad – seda nägemust jagas ka Beethoven.
“United indiversity”
„Ühendatud mitmekesisuses“
The European motto was chosen through a competition organised by a group of European citizens. Some 80 000 young Europeans aged between 10 and 20 submitted suggestions.
Euroopa juhtlausevaliti Euroopa kodanike rühma organiseeritud võistlusel,kus osales 80 000 noort eurooplast vanuses 10 kuni 20 aastat.
A number of countries have chosen to replace their national currencywith a single European currency, the euro.
Mitmed riigid otsustasid asendada oma rahvusvaluuta Euroopaühisraha euroga.
So far, the countries whichhave done so are Austria, Belgium, Finland, France, Germany, Greece,Ireland, Italy, Luxembourg, the Netherlands, Portugal and Spain.
Praegu on eurole üle läinud Austria, Belgia,Hispaania, Holland, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Luksemburg, Portugal,Prantsusmaa, Saksamaa ja Soome.
On9 May1950 the French Foreign Affairs Minister, Robert Schuman,presented his proposal for the creation of an organised Europe basedon the pooling of coal and steel production, chiefly in order to avoidthe belligerent countries of Europe from ever going to war with eachother again.
9. mail1950 esitas Prantsusmaa välisminister Robert Schuman omaettepaneku Euroopa korraldusest, mis põhines söe- ja terasetootmiseühendamisel, põhiliselt vältimaks uue sõja puhkemise võimalust Euroopa riikide vahel.
This proposal, known as the ‘Schuman declaration’, isconsidered to be the beginning of the creation of what is now the European Union.
Seda ettepanekut, mida tuntakse Schumanideklaratsiooni nime all, loetakse Euroopa Liidu sünnitunnistuseks.
The 9th of May is now known as “Europe Day”.It is the occasion for activities and festivities that bring Europe closerto its citizens and the peoples of the Union closer to one another.
9. mail tähistatakse nüüd „Euroopa päeva“. Sel päeval toimuvadüritused ja pidustused püüavad Euroopat kodanikele lähemale tuuaning eri rahvaid ühendada.
“An area of freedom, security and justice”
„Vabadusel, turvalisusel ja õigluselrajanev ala“
The European Constitution guarantees Europeans a single area of ‘freedom,security and justice’.
Euroopa põhiseadus garanteerib eurooplastele „vabadusel, turvalisusel jaõigusel rajaneva ala“.
What does this mean in concrete terms?
Konkreetsemalt tähendab see alljärgnevat:
No checks at the European Union’sinternal borders
Euroopa Liidu sisepiiridel puudub kontroll
European citizens maymovefreelyin a large number of EU countries(members of the “Schengen area”).
Eurooplane võib vabalt reisidapaljudes Euroopa maades („Schengeniriigid“), ilma et teda kontrollitaks või küsitaks passi.
Intensified checks at the European Union'sexternal borders
Euroopa Liidu välispiiridel on kontrolli tugevdatud
Intensification of checks will be introduced at borders with third countries(for example between Spain and Morocco or between Poland and the Ukraine), but also at all Member States’ international ports and airports(for example, ships arriving at the port of Rotterdam from South America,or planes arriving at Budapest airport from Asia).
See puudutab piire kolmandate riikidega (näiteks Hispaania ja Marokopiir või Poola ja Ukraina piir), aga ka kõikide liikmesriikide sadamaid ja lennujaamu (näiteks laevade puhul, mis saabuvad Lõuna-Ameerikast Rotterdami, või lennukite puhul, mis saabuvad Aasiast Budapesti lennujaama).
This intensification willbe given substance through the gradual establishment of a commonpolicy on visas and othershort-stay residence permits, provisionsrelating tocontrols of persons crossing external bordersand anintegratedmanagement system for external borders.
Järk-järgult juurutatakse ühtset viisa- jamuude lühiajalisteelamislubade süsteemi, rakendatakse ühtseid reegleid isikute kontrollilvälispiiridel ning juurutatakse ühist välispiiride haldamise süsteemi.
Common asylum policy
Ühine varjupaigapoliitika
This common policy involves a uniform status of asylumvalid throughout the European Union, common procedures for the granting andwithdrawing of uniform asylum status, and a partnershipwith thirdcountriesin order to manageinflows of people applying for asylum.The policy must accord with the Geneva Convention on refugees.
Ühine poliitika hõlmab kogu Euroopa Liidus kehtivat ühtset varjupaigakäsitlust, samaseid menetlusivarjupaigaõiguse andmisel jaäravõtmisel ning partnerlust kolmandate riikidega varjupaigataotlejate voogude juhtimiseks. Poliitika peab vastama Genfi põgenikekonventsioonile.
This common policy aims to introduce more efficient management of migration flows, while ensuring fair treatment of third-countrynationals residing legally in Member States.
See ühine poliitika on suunatud migratsioonivoogude paremalejuhtimisele ning kindlustab samas õiguspäraste residentide õiglasekohtlemise.
It also involves strengthening measures to combat illegal immigration andtrafficking in human beings(in particular, women and children).
Eesmärgiks on ka tõhusam illegaalse immigratsiooni jainimkaubanduse (eriti naiste ja lastega kauplemise) vastu võitlemine.Soodustatakse legaalsete välisresidentide integreerumist.
The European Union may conclude agreementswith third countries for the returnto those countries of third-country nationals residing illegally in Member States.
Euroopa Liit võib sõlmida lepinguid kolmandate riikidega, hõlbustamaksillegaalsete residentide tagasipöördumist nendesse riikidesse.
Reinforcementofjudicial cooperation incivil matters
Tsiviilasjadega seotud õigusalase koostöö tõhustamine
This reinforcement involves the mutual recognition and enforcementofcourt decisions, cooperation in the obtaining of evidenceandbetter access to justice.
Tõhustada tuleks selliseid valdkondi nagu kohtuotsuste vastastikunetunnustamineja täideviimine, koostöötõendusmaterjali hankimiselning õigusabi kättesaadavus.
Reinforcement ofpolice andjudicial cooperation in criminal matters
Kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö tõhustamine
This reinforcement is aimed in particular at more effectively combatingterrorism, the sexual exploitation of women and children, illicit drugtrafficking, money laundering, corruption and organisedcrime.
Tõhustada tuleks meetmeid sellistes valdkondes nagu võitlus terrorismi,naiste ja laste seksuaalneekspluateerimise, narkokaubanduse,rahapesu, korruptsioonija organiseeritud kuritegevusega.
Creation of a European Public Prosecutor's Office
Euroopa Prokuratuuri loomine
This will help to combat international crime more effectively.
Annab võimaluse paremini võidelda rahvusvahelise kuritegevusega.
Reinforcement andcloser scrutiny of Europol
Europol’i tugevdamine ja tõhusam kontroll
European police authoritiescooperate within a structure known as Europol. Europol’s field of actionmay be extendedto cover, forexample, joint investigationsorjoint operational actions.
Euroopa politseiteeb koostööd Europol’inimelise struktuuri kaudu.Europol’i tegevusvaldkonda võib laiendadanäiteks juurdlustevõi ühiste sekkumisoperatsioonide osas.
Europol isalso subject to scrutinyby the European Parliament, national parliamentsand the Court of Justice.
Europol allub Euroopa Parlamendi, rahvusparlamentide ja Euroopa Kohtu kontrollile.
Policies_BAR_ 3 examples
Poliitika_BAR_ 3 näidet kodanike
“A regionalpolicy based on solidarityand serving the citizen”
„Solidaarsusel ja huvidel põhinev regionaalpoliitika“
Why a cohesion policy?
Miks ühtekuuluvuspoliitika?
The European Union is one of the most prosperous economic areas inthe world.
Euroopa Liit on aktiivse tegevusega rikas maailmajagu.
Nevertheless, wide disparitiesexist within its borders, notonly between Member States but also, and above all, between its 250 or so regions.
Samas on Euroopa liikmesriikide ning eriti tema 250 piirkonnavahel suurederinevused.
What this means is that, when it comes to meeting the challenges ofglobalisation, not all Europeanshave the same advantagesand thesame chances of success.
See tähendab, et kõikidel eurooplastelei ole elukohasttingituna üleilmastumisprotsessis samad tingimusedja eduvõimalused.
A lot depends on where they live. It is thisthat the European cohesion policyis trying to correct, even thoughaccess to employment, competitiveness of enterprises and investmentin technologies are all primarily matters for the economic operators andthe national and regional authorities.
Siinpüüabki euroopa ühtekuuluvuspoliitika korrektiiveteha, kuigi tööhõive, ettevõtete konkurentsivõime ja investeeringud tehnoloogiasseon eelkõige ettevõtjate ja rahvuslike ning kohalike omavalitsustepädevuses.
What is the policy used for?
Milleks see poliitika vajalik on?
Regional policy is the concrete expression of European solidarityandhas been developing steadily since 1989.
Regionaalpoliitika on Euroopa solidaarsusekonkreetne väljendus jaalates 1989. aastast on see aina edasi arenenud.
Through it, a proportion of the Member States’ contributionsto the Community budget is transferredto disadvantagedregions and disadvantaged social categories.
Selle kaudu edastatakse osa liikmesriikide poolt Euroopa Liidu eelarvesse makstavastosamaksust ebasoodsamatetingimustega sotsiaalsetele gruppidele ja piirkondadele.
Over the period 2000-2006these transfers will represent a thirdof the Community budget, or 213 billion euro.
Aasatel 2000–2006moodustavad need ülekandedkolmandiku Euroopa Liidu eelarvest, seega 213 miljardit eurot.
This substantial sum of money is chiefly used to help regions laggingbehindin their development to catch upwith the rest of the Community.But it is also used to support the economic and social conversionofcertain difficult areas, the modernisationof training systems and thepromotion of employment.
See suur summa on mõeldud esmajärjekorras selleks, et ebasoodsamate tingimustega piirkonnadsaaksid tasa teha oma mahajäämust.Ülejäänud rahaga toetatakse keerulises olukorras piirkondademajanduslikku ja sotsiaalset ümberkorraldamist, koolitussüsteemi moderniseerimist ja tööturuarendamist.
And some is also used to support specific EUinitiatives aimed at promoting promote cooperation between regions,the sustainable developmentof cities and urban neighbourhoods incrisis, rural developmentor the fight against discrimination.
Lisaks võib nimetada Euroopa Liidu täpsemalt määratletud algatusi piirkondadevahelise koostöö edendamiseks, linnade ja kriisikvartalite jätkusuutliku arengutoetamiseks, maaelu edendamistja võitlust diskrimineerimise vastu.
How does the policy work?
Kuidas see poliitika toimib?
It is not “Brussels” that decides how the cohesionpolicy fundsshouldbe used.
Ühtekuuluvusfondideraha kasutamist ei otsustata „Brüsselis“.
Needs are precisely evaluatedon the ground, by theindividual regionsor countries.
Vajadusi hinnataksekohapeal, piirkonnavõi riigienda poolt.
Implementationis therefore decentralised.
Poliitikarakendamineon seega detsentraliseeritud.
However, the EU establishes the general frameworkwithinwhich the funds must be used, with strict conditions applying, e.g. development schemes must be environmentally friendly, or mustpromote equal opportunities.
Euroopa tasandilon paikapandud üldine raamistik, mille piires fonde kasutada saab; tingimusedon ranged, näiteks keskkonnatingimuste järgimine, mis tagab kõigilevõrdsed võimalused.
The European Union's role is not therefore confined merely to “puttingup the cash”.
Niisiis ei ole Euroopa Liidu ainus roll „raha anda“.
Thanks to its cohesionpolicy, the priorities decided uponat EU level to enable the Union to act in a spirit of solidaritywhile at the same time being competitive(employment, sustainabledevelopment, the information society, services of general economicinterest, etc) can be put into practice on the ground.
Ühtekuuluvuspoliitikaaitab kohapeal järgida Euroopa Liidu tasandil defineeritud prioriteetening võimaldab arendada nii solidaarsustkui ka konkurentsivõimet(tööturg, jätkusuutlik areng, infoühiskond, uurimistöö, üldised majandusteenused…).
The cohesionpolicy is thus an indispensable complementto the single Europeanmarket and to economic and monetary union.
Ühtekuuluvuspoliitika on seega hädavajalik lisandsuurele Euroopa ühisturule ja majandus- ning rahaliidule.
Note, though, that whatever the type of operation involved, EU aid doesnot replace national aid but supplementsit.
Tähelepanu! Ükskõik, millise sekkumise puhul ei asenda Euroopa toetused kohalikke toetusi vaid täiendavadneid.
The idea is that the Union‘lends a hand’ to good projectswhich might not otherwise take shape.
Eesmärgiks on Euroopatasandil toetada häid ideid, mis muidu jääksid teostamata.
And the European Constitution?
Ja Euroopa põhiseadus?
It consolidates Europe's regional policy, a policy based on solidarityand closeness to the citizen.
Põhiseadus toetab Euroopa regionaalpoliitikat, mis rajaneb solidaarsusel ja kodanikulähedusel.
It promotes“economic, social andterritorial cohesion and solidarity among Member States”. Fromnow on, this is a fundamental objective of the European Union.
Liit edendab „liikmesriikide majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust jasolidaarsust“.See on nüüdsest Euroopa Liidu põhilisi eesmärke.
Itsignifies that the benefits of EU solidarity, and in particular of EUfinancial assistance, are now available to alldisadvantaged regionsorregions in difficulty, which was not the case in the past.
Seetähendab, et vastupidiselt varasemale saavad kõik ebasoodsamatetingimustega või raskustes piirkonnad tunda liikmesriikide solidaarsust Euroopa Liidu toetuste näol.
“Protection of the environmentfor the benefit of the present and future generations”
„Keskkonna kaitsmine praeguste ja tulevaste põlvkondadehüvanguks“
The European Constitution provides additional protection for theenvironment.
Euroopa põhiseadus tõhustab keskkonna kaitsmise võimalusi.
It puts the principle of sustainable developmentat the heart of the European project. This principle was enshrined in the first “Earth Summit” organised by the United Nations in Rio de Janeiro in 1992.
Jätkusuutliku arengupõhimõte on Euroopa tegevuses kesksel kohal.See põhimõte kiideti heaks esimesel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korraldatud „Maailma tippkohtumisel“ Rio de Janeiros 1992.aastal.
It aims to respond to the needs of present generations withoutcompromising the needs of future generations.
Eesmärgiks on „rahuldada tänaste põlvkondade vajadused,kahjustamata tulevaste põlvkondade võimalusi“.
To this end, the European Union will work to achieve “balancedeconomic growth”, a “socialmarket economy” and a “high levelof protection and improvement of the quality of the environment”.
Selleks on Euroopaotsustanud võtta suuna „tasakaalustatud majanduskasvule“, „sotsiaalsele turumajandusele“ ning „keskkonna kvaliteediparandamisele jatugevdatud kaitsele“.
It enshrines as a fundamental rightthe obligation to integratetheenvironmental dimensioninto all European policies.
Põhiõigusenarakendub kohustus kaasata keskkonnaküsimusedkõikidesse Euroopa poliitikatesse.
It introduces solidaritybetween the European Union, the Member States and any Member State struck by a natural or man-madedisaster.
Sätestatakse solidaarsus Euroopa Liidu, liilmesriikide ja selle liikmesriigi vahel, keda on tabanud loodusõnnetusvõi inimtegevusesttingitud katastroof.
It enables Europeansand representative associations(such as nongovernmental environmental organisations) to give their opinions, tomaintain a dialogueand to be consultedon European policies (notablyenvironmental policy).
Põhiseadus võimaldab eurooplastelja neid esindavatel organisat-sioonidel(näiteks valitsusvälistel keskkonnaorganisatsioonidel) avaldadaoma arvamust, algatada dialoogining anda nõueuroopa poliitikateteemal (eriti keskkonnapoliitikateemal).
The new right of citizen’s initiativemeans that if at least one million citizensso request the Commission may beprompted to submit a proposal on environmentalissues.
Uus kodanikualgatuse õigus(vähemalt 1 000 000 kodanikku) võib viia Euroopa Komisjoni ettepanekuni keskkonnaküsimustes.
It promotes energyefficiency, energysavingand the developmentofnew andrenewable forms of energy.
Põhiseadus tähtsustab energia tõhusat ja säästlikkukasutamistning taastuvenergia arendamist.
A Constitution for Europe Constitution adopted by the Heads of State and Government
Euroopa põhiseadus Riigipeade või valitsusjuhtide vastu võetud põhiseadus
Presentation to citizens
Tutvustus kodanikele
Information document produced by the Commission.
Komisjoni talituste koostatud teabedokument.
It has no legal status and does not necessarily reflect the views of the European institutions.
Käesoleval dokumendil ei ole õiguslikku mõju ning ta ei ole Euroopa Liidu ainstitutsioonide jaoks siduv.
Origin and development of the Constitution
Põhiseaduse sünd ja koostamine
What does the Constitution look like?
Põhiseaduse ülesehitus
A Constitution for the citizens of Europe The Union's values and objectives European citizenship and fundamental rights European citizenship Fundamental rights Who does what in the Union?
Põhiseadus Euroopa kodanikele Liidu väärtused ja eesmärgid Euroopa kodakondsus ja põhiõigused Euroopa kodakondsus Põhiõigused Tööjaotus Euroopa Liidus.
Clarification of powers The principle of subsidiarity: ensuring the proper exercise of powers A legitimate and democratic Union Union membership
Pädevuse selgitus Lähimuse põhimõte – pädevuse otstarbeka kasutamise tagamine Õiguspärane ja demokraatlik Euroopa Liit Kuulumine Euroopa Liitu
The institutions and the European project The Union’s institutional framework The European Parliament The European Council The Council of Ministers The European Commission The Minister for Foreign Affairs The Court of Justice of the European Union The European Central Bank (ECB)The Court of Auditors The Committee of the Regions The European Economic and Social Committee
Institutsioonid Euroopa projekti teenistuses Liidu institutsiooniline raamistik Euroopa Parlament Euroopa Ülemkogu Ministrite nõukogu Euroopa Komisjon Välisminister Euroopa Liidu Kohus Euroopa Keskpank (EKP) Kontrollikoda Regioonide komitee Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee
The Union’s other policies: what the Constitution contributes
Muud liidu poliitikavaldkonnad: mida põhiseadus muudab
Entry into force and revision of the Constitution
Põhiseaduse jõustumine ja läbivaatamine
Over the past 15 years, the history of the European Union has been marked bya series of changes to the European Treaties.
Viimase viieteistkümne aasta jooksul on Euroopa Liidu ajalugu iseloomustanudmitmed muudatused Euroopa põhilepingutes.
Each one was prepared by an Intergovernmental Conference (IGC) bringing together, over a period of months,the representatives of the governments of the Member States.
Iga muudatuse valmistas ettevalitsustevaheline konverents, mis ühendas liikmesriikide valitsuste esindajaidmitme kuu jooksul.
The Commissionalso took part in the work of the IGCs, and the European Parliament was alsoinvolved.
Valitsustevahelise konverentsi tööst võttis osa ka komisjon,samuti oli kaasatud Euroopa Parlament.
The Single European Act, signed in February 1986, enabled the Union to createthe single market and establish on its territory freedom of movement for people,goods, services and capital, from which the business sector and the people of Europe now benefit.
Veebruaris 1986 allkirjastatud ühtne Euroopa aktvõimaldas liidul luua ühtse turuja kehtestada oma territooriumil inimeste, kaupade, teenuste ja kapitali vabaliikumise, mida saavad kasutada Euroopa ettevõtted ja kodanikud.
The Maastricht Treaty, signed six years later, in February 1992, enabled the Union to move forward in a number of areas: the introduction of a singlecurrency, a common foreign policy, cooperation in the area of justice and homeaffairs.
Kuus aastat hiljem, 1992. aasta veebruaris,allkirjastatud Maastrichti lepingvõimaldas EL-il liikuda edasi mitmes valdkonnas: ühisraha kasutuselevõtt, ühtnevälispoliitika, koostöö justiits- ja siseküsimustes.
Need for institutionalreform to serve theenlarged Union
Institutsioonilise reformi vajadus seosesliidu laienemisega
After Maastricht, however, the further development of the European politicalunion seemed to lose its momentum. The two IGCs which led to the signing ofthe Amsterdam (1997) and Nice (2001) Treaties, even though moderatelysuccessful, were characterised by a weaker political resolve and manyinstitutional questions, capitally important though they were on the eve of the Union’s enlargement, remained unanswered (how to ensure the smooth runningof a Union of 25 or more Member States, how to guarantee the legitimacy of theinstitutions representing the States and peoples of Europe).
Ent pärast Maastrichti jäi Euroopa Liidu poliitika edasine areng mõnevõrra soiku.Kahe valitsustevahelise konverentsi tulemusel allkirjastati mõõdukalt edukad Amsterdami (1997) ja Nice'i (2001) lepingud, mida iseloomustavad nõrgemadpoliitilised otsused, ning paljud institutsioonilised küsimused, mis olid liidulaienemise eelõhtul elulise tähtsusega, jäid lahendamata (kuidas tagada 25 võienama liikmesriigiga EL sujuv toimimine, kuidas garanteerida Euroopa riike jainimesi esindavate institutsioonide õiguspärasus?).
The stimulus provided bythe Nice European Council
Nice'is kogunenud Euroopa Ülemkogu algatus
When, in December 2000, the Heads of State and Government of the 15 Member States, meeting in Nice, reached an agreement on the revision of the Treaties,they felt the need to pursue the institutional reform which many deemed tootimidly expressed in the Treaty of Nice.
Kui detsembris 2000 jõudsid Nice'iskohtunud viieteistkümne liikmesriigiriigipead ja valitsusjuhid kokkuleppele põhilepingute läbivaatamise osas, pidasidnad vajalikuks jätkata institutsioonilist reformi, mida nii mõnegi arvates oli Nice'ilepingus käsitletud liiga kõhklevalt.
The European Council accordinglyinstituted a broader and more comprehensive debate on the future of the Unionwith a view to fresh revision of the Treaties.
Euroopa Ülemkogu algatas EL tuleviku ülelaiema ja üldisema debati, mille eesmärk on põhilepingud uuesti läbi vaadata.
A year after Nice, the European Council met in Laekenand, on 15 December 2001,adopted the Declaration on the Future of the European Union, committing the Union to becoming more democratic, more transparent and more effective,and paving the way for a Constitution in response to the expectations of the peopleof Europe.
Aasta pärast Nice'i tippkohtumist kogunes Laekenis Euroopa Ülemkogu, kes võttis15. detsembril 2001 vastu deklaratsiooni Euroopa Liidu tuleviku kohta, millega võetikohustus muuta liit demokraatlikumaks, läbipaistvamaks ja tõhusamaks ningsillutati teed põhiseadusele, reageerides nii Euroopa kodanike ootustele.