natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Committee’s proposals are grouped under four headings, namely: economic recovery; fundamental rights and the European social model; sustainable development; governance.These headings are subdivided into 22 specific themes identified as the main areas for discussion.
Komitee ettepanekud on liigitatud neljaks temaatiliseks valdkonnaks: majanduse elavdamine, põhiõigused ja Euroopa sotsiaalmudel, säästev areng ning valitsemistava.Need valdkonnad jagunevad omakorda 22 konkreetseks teemaks, mis kujutavad endast peamisi aruteluvaldkondi.
Various bodies of the Committee have contributed actively through the vital work of the ad hoc groups, which have summarised the key political recommendations set out in the Committee’s opinions in a synergetic perspective that encapsulates the positions of individual members, the three Groups and the Sections that comprise the Committee.
Komitee eri organid on andnud aktiivse panuse ajutiste töörühmade tehtud olulisse töösse. Ajutised töörühmad tegid kokkuvõtte komitee arvamustes sedastatud peamistest poliitilistest soovitustest sünergia seisukohast, kajastades nii komitee üksikute liikmete, kolme rühma kui ka sektsioonide seisukohti.
A revamped Lisbon Strategy after 2010 e ry v
Uuendatud Lissaboni strateegia pärast 2010. aastat
A sound industrial basis for the European economy o c e
Kindel tööstusbaas Euroopa majandusele damine v
Research and development: in support of competitiveness on om ic r Ec
Uurimis- ja arendustegevus konkurentsivõime toetamiseks ja n duse el aM a
Towards a new European social action programme t s and
Euroopa uue sotsiaalvaldkonna tegevuskava suunas oo pa
Combating social exclusion a l right o pe an social model
Võitlus sotsiaalse tõrjutusega
Promoting the integration of third-country nationals
Kolmandate riikide kodanike integreerimise edendamine ts ia al mudel so õ hi õigused ja E ur P
Respect for fundamental rights the Eur
Põhiõiguste austamine
Renewal through sustainable development a in a b led e
Loodusliku kapitali säästev majandamine e v a r
Managing our natural capital sustainably
Tegevuse tõhustamine kliimamuutustega võitlemiseks e n g
Taking firm action on climate change ve l o p men
Energiajulgeoleku muutmine tõeliseks ühiseks eesmärgiks
Tapping the potential of energy efficiency t
Energiatõhususe potentsiaali kasutamine
Promoting economic, social and cultural rights throughout the world ve r n an c
Majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste ülemaailmne edendamine
The international promotion of the European model e
Euroopa mudeli rahvusvaheline edendamine a v a
Participatory democracy and citizen initiatives in the EU
Osalusdemokraatia ja kodanikualgatused Euroopa Liidus
Member States’ tax base will have to be broadened, not least by the closure of tax havens, an end to tax competition and measures to tackle tax evasion and fraud. A contribution from those who gained from the lack of appropriate regulation of financial markets must be demanded.
Liikmesriikide maksubaasi tuleb tugevdada eelkõige maksuparadiiside sulgemise, maksukonkurentsi lõpetamise ning maksudest kõrvalehoidmise ja maksupettuse vastaste meetmetega.Tuleb nõuda, et need, kes said kasu finantsturgude puudulikust reguleerimisest, annaksid sellesse oma panuse.
A “new social deal” is needed to demonstrate clearly to the public and, in particular, to the weaker members of society that they are not being abandoned by the political players.
Üldsusele ja eelkõige ühiskonna nõrgematele liikmetele tuleb nn uue ühiskondliku kokkuleppega selgelt näidata, et poliitiliste otsuste tegijad ei jäta neid tähelepanuta.
Labour market policy must encourage intelligent restructuring of the economy.
Tööturupoliitika peab toetama majanduse arukat ümberkorraldamist.
It is preferable that employees be kept on and trained rather than made redundant. Support for the unemployed should be linked with skills acquisition and retraining.
Kõigi osapoolte huvides peaks olema töötajate säilitamine ja koolitamine, mitte koondamine.Töötute toetamine tuleks siduda oskuste omandamise ja ümberõppega.
Here, certain targeted direct benefits, such as temporary increases in unemployment benefit and the earmarking of transfer payments for purposes serving the general interest could stimulate demand, e.g. training vouchers, climate vouchers for the purchase of solarenergy equipment, public transport season tickets, etc.
Selles osas võivad nõudlust suurendada otsene sihipärane abi, nagu töötu abiraha ajutine suurendamine, ja rahaliste ülekannete sidumine üldist huvi pakkuvate eesmärkidega, nt haridus- või kliimatšekid päikesepatareide, ühiskondliku transpordi hooajapiletite jne ostmiseks.
There must be emphasis on energysaving and environmentally-friendly projects in order to accelerate the transition to a low-carbon green economy.
Rõhku tuleb panna energiasäästlikele ja keskkonnahoidlikele projektidele, et kiirendada üleminekut väiksema süsinikdioksiidiheitega nn rohelisele majandusele.
Support for the business sector should provide companies - particularly SMEs - with easier access to finance but must only be granted if appropriate corporate governance structures are in place.
Ettevõtlussektori toetusmeetmed peavad tagama eelkõige VKEdele lihtsama juurdepääsu rahastamisele. Ent rahastamisvahendeid tuleks eraldada vaid juhul, kui on loodud nõuetekohased ettevõtte juhtimise struktuurid.
Allocations from various Community funds (e.g. the Structural Funds) should be based on a flexible, pragmatic approach with a view to accelerating the impact of spending.
Vahendite eraldamine ELi eri fondidest (nt struktuurifondidest) peaks kiirete tulemuste saavutamiseks põhinema paindlikul ja pragmaatilisel lähenemisviisil.
Europe is being hit hard by the financial and economic crisis. This situation is a test case for the European Union and for the Lisbon Strategy.
Finants- ja majanduskriis mõjutab Euroopat tugevalt ning see olukord on Euroopa Liidu ja Lissaboni strateegia jaoks proovikivi.
The Lisbon Strategy with its three interconnected pillars – growth and competitiveness, sustainable development and social inclusion and employment – is designed to meet the challenges of a globalised world. It is an overarching project for all, with all and by all.
Lissaboni strateegia oma kolme omavahel seotud sambaga – majanduskasv ja konkurentsivõime, säästev areng ning sotsiaalne kaasatus ja tööhõive – on suunatud globaliseerunud maailma väljakutsetega toimetulekule.
It is now, during the current cycle running until 2010, that a revamp of this Strategy must be prepared.
See on raamprojekt, mida teostavad kõik ühiselt ühiseks hüvanguks.
Identify the fields in which the lack of coordination between Member States in non-harmonised policy areas leads or may lead to negative policy spillovers and/or a bad allocation of resources. Try to establish a calculated estimate of this “cost of non-Europe”.
Ühtlustamata poliitikavaldkondades tuleks kindlaks määrata valdkonnad, kus liikmesriikidevaheline ebapiisav koordineerimine viib või võib viia negatiivsete poliitiliste tagajärgedeni ja/või ressursside halva jaotuseni.Tuleb püüda välja arvutada, milline on Euroopa ühtsuse puudumise hind.
Against the backdrop of the deep economic crisis, the Committee proposes the following policy measures in order to revamp the Lisbon Strategy after 2010:
Liikmesriigid peavad võtma selge vastutuse Lissaboni tegevuskava eest ning Euroopa tasandi koordineerimist tuleb tugevdada.
− formulating a global approach to developing countries;
Välismõõde peaks põhinema koostööpõhisel ja jätkusuutlikul lähenemisviisil.
− championing the European social model throughout the world.
Sügava majanduskriisi taustal teeb Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ettepaneku rakendada järgmisi meetmeid, et uuendada Lissaboni strateegiat pärast 2010. aastat.
Adopt a Council resolution that guarantees the involvement of organised civil society in the revamped Lisbon Strategy, ensuring that it is given a stronger role from conception to implementation, at national and European level as well as globally.
Koostada komisjoni ettepanek ELi majanduskasvu ja tööhõive uuendatud strateegia (2010–2015) kohta, uuendades praeguseid prioriteetseid valdkondi, lisades välismõõtme, rõhutades vajadust tulevikku suunatud Lissaboni tegevuskava järele tegeliku majandus-
Make an inventory of European projects that would improve the supply side of the economy in paying special attention to SMEs, foster European integration and/or contribute to the objectives of the Treaty.
Teha ülevaade Euroopa projektidest, mis parandaksid majanduse pakkumise poolt (eritähelepanugaVKEdel), edendaksid Euroopa integratsiooni ja/või aitaksid saavutada asutamislepingu eesmärke.
Ensure that EU internal policies are placed in the perspective of the global challenges and that European strategic objectives are firmly embedded in the world’s approach to globalisation, for instance by:
Tagada, et ELi sisepoliitika asetataks globaalsete väljakutsete konteksti ning et Euroopa strateegilised eesmärgid oleksid kindlalt integreeritud praegustesse globaliseerumise arengusuundadesse, näiteks järgmiste meetmete kaudu:
− promoting firm agreements on international rules on labour, environment, intellectual property, etc.;
− Euroopa sotsiaalmudeli edendamine kogu maailmas.
Against this backdrop, the Committee advocates balance between the retention of a competitive edge for EU industry, the need for socially acceptable change and sustainability, and recommends that the following measures be adopted:
Kindel tööstusbaas Euroopa majandusele septeeritava muutuse ning jätkusuutlikkuse vahel ning soovitab võtta vastu järgmised meetmed.
Its aim is to guarantee open markets whilst preventing competitiondistorting state intervention.
Euroopa tööstuspoliitika eesmärk on tagada avatud turud ning samas ära hoida riigi sekkumine, mis moonutaks konkurentsi.
As the smoke lifts from the battlefield of financial speculation, the genuine value of industry to the real economy becomes self-evident.
Pöörata eritähelepanu VKEdele ja ettevõtetele, mis moodustavad väärtusahelate alg- ja vahelülid.
Encourage innovation through EU funding and by enacting and enforcing appropriate legislation on intellectual property; the Community patent should be adopted as a matter of urgency.
Soodustada innovatsiooni ELi rahastamise ja intellektuaalomandit puudutavate vajalike õigusaktide vastuvõtmise ja rakendamise kaudu. Kiiremas korras tuleks vastu võtta ühenduse patent.
Foster an industrial policy that takes account of sustainable development goals and boosts eco-industry; climate protection policies should not upset the balance between the three pillars of sustainability and the need to retain a competitive edge for EU industry.
Edendada tööstuspoliitikat, milles arvestatakse säästva arengu eesmärkidega ning toetatakse keskkonnasäästlikku tööstust. Kliimakaitsepoliitika ei tohiks häirida tasakaalu säästva arengu kolme samba ning vajaduse vahel säilitada Euroopa tööstuse konkurentsieelis.
The current emergency situation must not be allowed to cause Europe to lose sight of the long-term challenges that its industrial sectors are facing: increasing competition – sometimes unfair – stemming from a globalised marketplace; the mismatch between skills and needs, particularly in engineering; lack of entrepreneurship; excessive red tape; threats to secure supplies of raw materials and energy sources; the need to find adequate and internationally balanced responses to climate change that do not put competitiveness at risk, etc.
Praeguses häireolukorras ei tohi lubada, et Euroopa kaotab silmist pikaajalised väljakutsed, millega tööstussektor silmitsi seisab: üha suurem (ja mõnikord ebaõiglane) konkurents turgude globaliseerumise tõttu; oskuste ja vajaduste lahknevus, eelkõige tehnika vallas; ettevõtlusvaimu puudumine; liigne bürokraatia; oht toormaterjalide ja energiaallikatega varustatuse kindlusele; vajadus leida piisav ja rahvusvaheliselt tasakaalustatud vastus kliimamuutustele, ohustamata seejuures konkurentsi, jms väljakutsed.
SMEs – a driving force for growth and employment practice, for example by setting up “onestop shops”for all administrative formalities.
VKEd – majanduskasvu ja tööhõivet edendav jõud eesmärgi ellurakendamiseks, näiteks ühtse teeninduspunkti loomise abil.
Small and medium-sized enterprises (SMEs) are the heart of the European economy and social model; it is vital to support them in order to unlock the potential for growth and job creation represented by the European Union’s existing 23 million SMEs.
Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd) on Euroopa majanduse ja sotsiaalmudeli süda ning nende toetamine on äärmiselt oluline selleks, et vallandada Euroopa Liidu 23 miljoniVKE potentsiaal majanduskasvu ja töökohtade loomisel.
There should be an immediate commitment to creating and implementing European tools to promote capitalisation, networking, investment and lifelong learning in SMEs and among the self-employed.
Tuleb tagada vahetu pühendumine, et välja töötada ja rakendada Euroopa vahendid kapitaliseerituse, võrgustumise, investeerimise ja elukestva õppe edendamiseks VKEdes ja füüsilisest isikust ettevõtjate hulgas.
In this time of economic crisis, SMEs and selfemployed people are particularly vulnerable and often face financial difficulties, which may prove fatal.
Majanduskriisi tingimustes on just VKEd ja füüsilisest isikust ettevõtjad eriti haavatavad ning paljud neist seisavad tihti silmitsi rahaliste raskustega, mis võivad saada neile saatuslikuks.
A coherent framework is needed for SMEs, putting them at the centre of EU policies, reflecting their key role in the European economy.
On hädavajalik luua ühtne raamistikVKEdele, et asetada nad Euroopa majanduse olulise osana ühenduse poliitika keskmesse.
There should be an improved operational environment for initial and intermediate companies (IICs, i.e. companies which are initial and intermediate links in the supply chain).
On vaja parandada keskkonda, milles tegutsevad lähte-ja vaheettevõtted (LVEd, st ettevõtted, mis on tarneahela algus- või vahelülid).
Further efforts are needed to improve conditions for SME and IIC participation in the 7th
On vaja teha täiendavaid jõupingutusi, et parandada tingimusiVKEde ja LVEde osalemiseks teadus- ja arendustegevuse seitsmendas raamprogrammis, teadus-, tehnoloogiaarendus ja uuendustegevuse programmides ja programmis Eurostars.
In view of this, the Committee firmly believes that the Council, Parliament and Commission should make additional efforts to support SMEs, thus helping to foster an entrepreneurial spirit during the recovery period by implementing the following measures:
Eelnenut silmas pidades on komitee veendunud, et nõukogu, parlament ja komisjon peaksid tegema täiendavaid jõupingutusi VKEde toetuseks, et aidata suurendada ettevõtlusvaimu majanduse taastumise ajal, rakendades selleks järgmisi meetmeid.
SMEs and IICs must have better access to finance.
VKEdel ja LVEdel peab olema parem juurdepääs rahastamisele.
The Commission should immediately draw up a roadmap with clear timelines for the implementation of the specific initiatives specified in the Small Business Act.
Komisjon peaks viivitamatult koostama tegevuskava, milles esitatakse väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act”konkreetsete algatuste rakendamise kindlad tähtajad.
− establishing a clear set of agreements between the European micro-credit fund and individual micro-credit institutions;
− luua Euroopa mikrokrediidi fondi ja üksikute kohalike mikrokrediidi asutuste vaheliste lepingute kogum;
Commission departments should better coordinate to serve SMEs, inter alia by promoting the “Europeanisation” of companies.
Komisjoni talitused peaksid VKEde toetuseks tegema tihedamat koostööd, muu hulgas ettevõtete euroopastamise edendamisel.
− establishing EU rating systems;
− luua Euroopa Liidu hindamissüsteem;
Specific measures are needed to put the commitment to cutting red tape into
On vaja konkreetseid meetmeid ametlikult võetud haldustoimingute lihtsustamise
− providing training for micro-credit stakeholders and applicants for micro-credit.
− pakkuda koolitust mikrokrediidi andjatele ja taotlejatele.
Research and development: in support of competitiveness and encouraged to forge strategic international alliances.
Teadusuuringud, tehnoloogiaarendus ja innovatsioon on Euroopa konkurentsivõime peamine edasiviiv jõud ning aitavad kaasa sellele, et Euroopa püsiks maailma tasandil jätkuvalt juhtpositsioonil.
Competitiveness goes beyond the traditional measure of national GDP in that it incorporates social, economic and environmental sustainability as a core component of economic performance.
Teadusuuringute eesmärkide kavandamisel tuleks kasutada alt üles suunatud lähenemisviisi, et mitte piirata teadlaste loovust, ning võtta arvesse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni valdkonna sidusrühmade nägemusi.
Sustainability is not a goal but a continual process ensuring that Europe remains competitive through active involvement in RTDI activities focusing on three key dimensions: people, profit, planet.
Selleks, et suurendada uurimis- ja arendustegevuse panust Euroopa jätkusuutlikku konkurentsivõimesse, esitab komitee Euroopa institutsioonidele järgmised soovitused.
European SMEs’ capacity to innovate and their contribution to RTDI should be given particular attention.
Kehtestada menetlus Euroopa teadusruumi teadlaste vastuvõtmise tingimuste pidevaks hindamiseks ja parandamiseks, et Euroopa teadusruum kutsuks endiselt ligi tippteadlasi.
The European research partnership should be given continued support through financial, fiscal and infrastructure measures
Pöörata eritähelepanu VKEde innovatsioonivõimele ning nende panusele teadusuuringutesse, tehnoloogiaarendusse ja innovatsiooni.
A financial system to boost the social market economy financial market actors so as to win back long-term trust.
Finantssüsteem sotsiaalse turumajanduse tugevdamiseks Euroopas agentuuride ja teiste finantsturul tegutsejate kohustused sellisel viisil, et usaldus püsivalt tagasi võita.
The envisaged system should define unambiguous regulatory and supervisory responsibilities at national, Community and international level, and provide for institutions that ensure the required cooperation between authorities; it should safeguard against personal greed and collective selfishness on the part of financial market actors, involve representative bodies of civil society to secure transparency, and ensure that the banking sector focuses on its core business, i.e. to provide the required capital to the real economy.
Kavandatud süsteem peaks määratlema üheselt mõistetavad regulatiivsed ja järelevalvekohustused riiklikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil, looma organid, mis tagavad ametkondade nõutava koostöö ning kaitsma finantssektoris tegutsejate isikliku rikastumishimu ja kollektiivse egoismi eest. Samuti peab süsteem kaasama läbipaistvuse tagamiseks kodanikuühiskonna esindusorganeid ja tagama selle, et pangandussektor keskendub oma põhitegevusele, milleks on vajaliku kapitali pakkumine reaalmajandusele.
Financial actors’ quest for profits must be channelled to serve the real economy.
Finantsturul tegutsejate kasumijahti tuleb suunata nii, et reaalmajandus sellest kasu saaks.
To help European policymakers take the restructuring of financial markets beyond crisis management and to rebuild trust in financial institutions, the Committee proposes the following measures that should be backed up by national and Community economic recovery plans and further confidencebuilding measures:
Selleks, et aidata Euroopa poliitikutel minna finantsturgude ümberkorraldamisega kriisiohjamisest kaugemale ja taastada finantsasutuste usaldusväärsus, esitab komitee järgmised meetmed, mida peaksid toetama Euroopa ja liikmesriikide majanduse elavdamise kavad ja täiendavad usaldust süvendavad meetmed.
Efficient and effective international and Community banking regulation and supervisory structures should be developed that ensure stability and transparency of financial markets for consumers, public regulators, investors and other stakeholders and that define unmistakably the responsibilities of managers of financial institutions, financial advisers, product developers, rating agencies and other
Tuleks välja töötada rahvusvahelise ja Euroopa tasandi panganduse tõhus ja tulemuslik reguleerimis- ja järelevalvestruktuur, millega tagatakse finantsturu stabiilsus ja läbipaistvus tarbijatele, riiklikele järelevalveasutustele, investoritele ja teistele sidusrühmadele ning määratletakse selgelt finantsasutuste juhtide, finantsnõustajate, tootearendajate, reitingu-
These weaknesses require a focused approach in the European Union’s cohesion policy.
Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitikas tuleks nende nõrkade külgedega sihipärasemalt arvestada.
The main role of the Structural Funds should remain to contribute towards greater convergence of Europe’s regions and towards building up essential infrastructure in recently-joined Member States, whilst taking into account the priorities of the Lisbon Agenda through better coordination between the different Commission services.
Struktuurifondide peamiseks rolliks peab jääma panuse andmine Euroopa piirkondade suuremasse lähenemisse ning olulise infrastruktuuri rajamisse hiljuti ühinenud liikmesriikides, arvestades samas Lissaboni tegevuskava prioriteete parema kooskõlastamise kaudu komisjoni eri talituste vahel.
EU cohesion policy, which is financed from the Structural Funds at an overall cost of EUR 347 billion during the programming period 2007-2013 (EUR 100 per capita per annum), invests in the real economy.
Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitikaga, mida rahastatakse struktuurifondidest kogusummas 347 miljardit eurot programmiperioodil 2007–2013 (100 eurot elaniku kohta aastas), soodustatakse investeeringuid reaalmajandusse.
Some 70% of cohesion funding are concentrated on the priorities of the Lisbon Agenda, supporting research and innovation, infrastructure, and developing human capital potential.
Ligikaudu 70 % ühtekuuluvusele eraldatud rahalistest vahenditest suunatakse Lissaboni tegevuskava prioriteetidele, nagu teadustegevuse ja innovatsiooni toetamine, infrastruktuuri parandamine ning inimkapitali potentsiaali arendamine.
Better governance of Structural Funds and regional policy is crucial. Both the Commission and the Member States should accept an active role of organised civil society and the private sector, in particular social economy organisations, in defining and executing projects.
Hädavajalik on struktuurifondide ja regionaalpoliitika parem haldus: nii komisjon kui ka liikmesriigid peaksid heaks kiitma organiseeritud kodanikuühiskonna ja erasektori, eelkõige VKEde ja sotsiaalmajanduslike organisatsioonide aktiivse osalemise projektide koostamisel ja elluviimisel.
The Committee gives its full support to the concrete actions proposed by the Commission in the area of cohesion policy and Structural Funds.
Euroopa Komisjoni majanduse elavdamise kavas sätestatakse struktuurifondide toetust saavate projektide kiirendamine ning rahaliste vahendite eraldamine vastavalt kriisist tulenevatele vajadustele.
It believes that proactive, coordinated and efficient use of the available resources at European, national and regional level can help Europe to emerge from the economic crisis in a stronger position, and therefore recommends that the following measures be adopted:
Projektide suurem eelrahastamine ja oluliste projektide hüvitiste kiirendamine aitab Euroopa Komisjoni arvates kaasa Euroopa majanduse taaskäivitamisele majanduslanguse praeguses kriitilises etapis.
Parallel to the execution of current programmes, the Committee strongly advocates a futureoriented cohesion policy for Europe that includes special attention for cities, large urbanised areas and metropolitan areas.
Kõrvuti praeguste programmide elluviimisega toetab komitee kindlalt tulevikku suunatud Euroopa ühtekuuluvuspoliitikat, milles pööratakse erilist tähelepanu linnadele, suurtele linnastutele ja suurlinnapiirkondadele.