natgillin/translations-raw huggingface dataset:
MONEY MARKET RATES REMAINED BROADLYSTABLEIn 2004 the Governing Council of the ECBdecided to keep its key interest ratesunchanged.
RAHATURU INTRESSIMÄÄRAD PÜSISID ÜLDISELTSTABIILSETENA2004. aastal ei muutnud EKPnõukogu baasintressimäärasid.
As a consequence, money marketrates at the very short end of the yield curveremained broadly stable throughout the year.
Selle tulemusena püsisidrahaturu kõige lühemate tähtaegadega intressimäärad üldiselt stabiilsena kogu aasta jooksul.
Money market interest rates at longer maturitiesdeclined significantly in the first quarter of2004, continuing the downward trend observedfrom mid-December 2003 (see Chart 9).Towards the end of March 2004, in a contextwhere key ECB interest rates were expected to
2004. aasta jooksul toimunud muutused lühiajalistes rahaturu intressimäärades kajastusidüldiselt ka eeldatavate kolme kuu EURIBORi
Thereafter, longerterm money market interest rates remained
Joonis 9 Euroala lühiajalised intressimäärad ja rahaturu tulukõvera kalle
Chart9Short-terminterestratesandtheslopeofthe money marketyieldcurve
(protsenti aastas; protsendipunkti; päevased andmed) ühe kuu EURIBOR (vasakpoolsel teljel)12 kuu EURIBOR (vasakpoolsel teljel)
Chart 10 Three-month EURIBOR futures rates and implied volatility derived from options on three-month EURIBOR futures
12 kuu ja ühe kuu EURIBORi vaheline vahe (parempoolsel teljel)
(percentages per annum; percentage points; daily data)
Pikemate tähtaegadega rahaturuintressimääradalanesid 2004. aasta esimeses kvartalis märgatavalt, jätkates 2003. aasta detsembri keskelalanud langust (vt joonist 9).
(percentages per annum; basis points; daily data) three-month EURIBOR futures maturing in December 2004 (left-hand scale) one-month EURIBOR (left-hand scale)twelve-month EURIBOR (left-hand scale) three-month EURIBOR futures maturing in March 2005 (left-hand scale) spread between twelve-month and one-month EURIBOR (right-hand scale) implied volatility with constant six months to maturity (right-hand scale)
2004. aasta märtsilõpus oodati EKPbaasintressimäärade edasistalandamist, mistõttu rahaturu tulukõver muutusnegatiivseks. Kaheteistkümne kuu ja ühe kuu EURIBORi vahena mõõdetav rahaturu kõverjõudis 26. märtsil 2004. aastal kõige madalamale, -7 baaspunkti tasemele.
Source: Reuters.
Allikas: Reuters.
In the first two months of 2005 EURIBORinterest rates at longer maturities remainedbroadly stable, as market participants expectedshort-term interest rates to remain stable overmost of 2005, and term premia remainedsubdued.
2005. aasta esimese kahe kuu jooksul püsisidpikemate tähtaegadega EURIBORi intressimäärad üldiselt stabiilsena, samal ajal kuituruosaliste ootuste kohaselt pidid 2005. aastal
Chart 11 Longterm government bond yields1) concerns about the sustainability of theeconomic recovery in the United States.
Joonis 10 Kolme kuu EURIBORi futuuride intressimäärad ja eeldatav volatiilsus, mis on tuletatud kolme kuu EURIBORi futuuride intressimäärade optsioonidest
(percentages per annum; daily data) euro area 2)United States
(protsenti aastas; päevased andmed) kolme kuu EURIBORi futuurid, mis lõpevad 2004. aasta detsembris (vasakpoolsel teljel) euroala 2)USA
Sources: Reuters, Bloomberg and Thomson Financial Datastream.
Allikad: Reuters, Bloomberg ja Thomson Financial Datastream.1) Kümneaastased võlakirjad või võlakirjad, mille tähtaeg onkümnele aastale kõige lähemal.2) Alates 1. jaanuarist 2001 hõlmavad andmed Kreekat.
1) Ten-year bonds or the closest available bond maturity.2) From 1 January 2001, data include Greece.
Allikad: Bloomberg, Reuters ja EKParvutused.
The decline in euro area longterm bond yieldsin the first three months of the year was quicklyreversed from early April onwards.
futuuride intressimäärade arengus.
Indeed, in the spring longterm bond yields and break-even inflation ratesedged up amid renewed inflationary concernson the part of investors (see Chart 12).However, such concerns were much lesspronounced in the euro area than in the United States, where bond yields and break-eveninflation rates rose more sharply.
Kolme kuu EURIBORi futuuride optsioonidest tuletatudeeldatav volatiilsus vähenes kogu aasta jooksulmärkimisväärselt ning see näitas turuosalisteväga väikest ebakindlust lühiajaliste intressimäärade tuleviku suhtes (vt joonist 10).
macroeconomic prospects throughout the year.Market participants’ expectations regardingthe impact of the upsurge in oil prices over theyear strongly influenced perceptions regardingboth inflationary pressures and economicactivity.
aasta jooksul muutuvate üleilmsete makromajanduslike väljavaadetega.
These expectations, however, seemedto vary over time in line with the flow ofmacroeconomic data releases.
Turuosaliste ootusednaftahinna järsu tõusu tagajärgede suhtes mõjutasid kogu aasta jooksul nende seisukohti niiinflatsioonisurve kui ka majandustegevuse osas.Samas näis, et nende ootused muutuvad koosmakromajanduslike andmete avaldamisega.
Indeed,although in the spring market participantsappeared to be mainly concerned about theinflationary effects of the sharp rise in oilprices, later in the year concerns appeared toshift towards the impact of the high level of oilprices on economic activity.
Kui kevadel tõepoolest tundus, et turuosalisedtunnevad peamiselt muret selle üle, kuidas järsknaftahinna tõus võib mõjutada inflatsiooni, siisülejäänud aasta jooksul tunti rahutust pigemjärsu naftahinna tõusu mõju suhtes majandustegevusele.
3Chart 12 shows that, in spring 2004, the rise in the 2012 spotbreak-even inflation rate, which reflects, among other things,average inflation expectations between 2004 and 2012, wasstronger than that in the longterm implied forward break-eveninflation rate, which reflects average inflation expectationsbetween 2008 and 2014.
Tervikuna näitas euroala pikaajaliste võlakirjade tootluse areng peamiselt muutusi turuosaliste suhtumises inflatsioonisurvesse ja euroalamajanduslikesse väljavaadetesse, kusjuures seesuhtumine oli omakorda tihedalt seotud kogu
In the first quarter of the year longterm bondyields in the euro area declined, mirroringmovements in the US market, amid growingconcerns about the strength of the economicrecovery in the United States.
2004. aasta esimeses kvartalis euroala pikaajaliste võlakirjade tootlus langes – see viitas USAturu arengule, mida mõjutasid üha kasvavadkahtlused Ameerika Ühendriikide majandusetaastumise kiiruse suhtes.
Despite thegradual strengthening in euro area economicactivity, longterm indexlinked bond yields inthe euro area also declined in the first quarter ofthe year in line with comparable US yields,reflecting the fact that market participants’expectations regarding future global economicactivity appeared to be influenced largely by
Hoolimata euroalamajandustegevuse järkjärgulisest elavnemisestlanges aasta esimeses kvartalis euroala pikaajaliste indekseeritud võlakirjade tootlus koosvõrreldavate USAvõlakirjade tootlusega, kajastades turuosaliste ootusi üleilmse majan-
Chart 12 Longterm real bond yields and break-even inflation rates in the euro area
Joonis 12 Euroala pikaajaliste võlakirjade reaaltootlus ja võlakirjaturupõhised inflatsiooniootused dustegevuse tuleviku suhtes, mida mõjutassuuresti mure Ameerika Ühendriikide majanduse taastumise jätkusuutlikkuse pärast.
(percentages per annum; daily data) bond yields in the euro area also mirroreddownward revisions to market expectationsregarding the pace of monetary policytightening over the near to medium term.
(protsenti aastas; päevased andmed)
2012 indexlinked bond yield 1)ten-year break-even inflation rate longterm implied forward break-even inflation rate 3)
2) indekseeritud võlakirjad tähtajaga 2012. aasta 1)kümneaastane võlakirjaturupõhine inflatsiooniootus pikaajaline kaudne tulevikutehingute võlakirjaturupõhine inflatsiooniootus 3)
As a result of these developments, nominallong-term bond yields in the euro area fellsignificantly over 2004, declining by around60 basis points to end the year at 3.7%, close totheir historical lows.
Siiski tunti euroala pärastvähem rahutust kui Ameerika Ühendriikidepärast, kus võlakirjade tootlus ja võlakirjaturupõhine inflatsiooniootus läbisid palju järsematõusu.
The interest ratedifferential vis-à-vis the United Statesremained broadly stable for most of the year,reflecting more or less synchronous changes inthe macroeconomic prospects in the twoeconomies.
keskpaigast kaasa languse pikaajaliste nominaalsete ja indekseeritud võlakirjade tootluses,mis tähendas, et turgudel oodati euroala majanduse kasvutempo mõningast aeglustumist.
However, some decoupling oflong-term bond yield movements occurredtowards the end of 2004, when the interest ratedifferential between US and euro area ten-yeargovernment bond yields widened somewhat,reaching a level of almost 60 basis points.
Euroala pikaajaliste nominaalsete ja indekseeritud võlakirjade tootluselangus oli seotud ka sellega, et turuosalisteootused vähenesid rahapoliitika karmistumisetempo suhtes lähiajalises ja keskpikas perspektiivis.
Sources: Reuters, French Treasury and ECB calculations.1)Derived from French Treasury bonds indexed to the euroarea HICP excluding tobacco which mature in 2012.2)For details of calculation, see Box 2 in the February 2002issue of the ECB’s Monthly Bulletin.3)Calculated from indexlinked bonds in the euro area,maturing in 2008 and 2014, since the issuance of the latter.
2004. aasta aprillist juunini näisid kõige rohkemkasvavat euroala turuosaliste lühiajalisemadinflatsiooniootused, samas kui pikemaajalisedinflatsiooniootused (mõõdetuna eeldatavatetulevikutehingute võlakirjaturupõhise inflatsiooniootusena) tundusid olevat veidi stabiilsemad, kuigi need püsisid suhteliselt kõrgeltasemel3.
Break-even inflation rates also moderatedslightly in the second half of 2004.Nevertheless, longterm break-even inflationrates in the euro area remained at the end of theyear above their average values since late 2001,when inflation-linked bonds indexed to theeuro area HICP excluding tobacco were firstissued.
Jooniselt 12 on näha, et 2004. aasta kevadel tõusis hetketehingute võlakirjaturupõhine inflatsiooniootus (mida mõõdetakse2012. aastal saabuva tähtajaga võlakirjade alusel ning mismuuhulgas kajastab 2004. ja 2012. aastate vahelise perioodikeskmist inflatsiooniootust) rohkem kui pikaajaline kaudne tulevikutehingute võlakirjaturupõhine inflatsiooniootus (miskajastab 2008. ja 2014. aastate vahelise perioodi keskmist inflatsiooniootust).
The ten-year break-even inflation rateended the year at around 2.2%, an increase ofmore than 10 basis points compared with December 2003.
See osutab lühiajalisemate inflatsiooniootustesuuremale tõusule.
Developments in oil prices continued to exert asubstantial influence on bond yields over thesecond half of the year.
Naftahinna areng mõjutas 2004. aasta teiselpoolel olulisel määral võlakirjade tootlust.Samal ajal hakkasid turuosalised järjest enammuretsema selle pärast, kuidas naftahind võibmõjutada maailmamajandust ja majandustegevust euroalal. See tõi alates juunikuu
However, markets alsoappeared in this period to be increasinglyconcerned about the impact of oil prices oneconomic activity in the euro area and theglobal economy.
lest hoolimata oli euroala pikaajaline võlakirjaturupõhine inflatsiooniootus 2004. aasta lõpuskeskmisest kõrgem, võrrelduna näitajategaalates 2001. aasta lõpust, millal indekseeritudvõlakirju (indekseeritud euroala ÜTHIga, v.atubakatooted) esimest korda emiteeriti.
This was reflected in thegradual decline, observed from mid-Juneonwards, in longterm nominal and indexlinked bond yields, suggesting that the marketsexpected the pace of economic growth in theeuro area to decline somewhat.
2004.aasta lõpuks oli kümneaastane võlakirjaturupõhine inflatsiooniootus tõusnud umbes2,2%ni, ületades 2003. aasta detsembri näitajatrohkem kui 10 baaspunkti.
A furtherdepreciation of the US dollar vis-à-vis the euro,in particular over the last quarter of 2004, alsoseemed to contribute to the moderation inmarket participants’ perceptions of the nearterm growth prospects of the euro area.
Selliste arengusuundumuste tulemusel jäieuroala pikaajaliste võlakirjade nominaalnetootlus 2004. aastal märgatavalt väiksemaks jalanges aasta lõpuks umbes 60 baaspunkti 3,7%tasemele, lähenedes ajalooliselt madalaimatelenäitajatele.
A further decline in implied volatility in thebond market – a measure which providesevidence of market views about the rangeswithin which bond yields are expected to movein the near term – was also a noticeable featureof 2004.
2004. aastat iseloomustas veel võlakirjaturu eeldatava volatiilsuse jätkuv vähenemine, miskajastab turu hinnangut võlakirjade tootluselähiajaliste kõikumisvahemike kohta.
Indeed, subsequent movements inrealised volatility confirmed those marketexpectations of lower bond market volatility(see Box 3 entitled “Common trends in impliedfinancial market volatility”).
Taustinfo 3
The year 2004 brought a marked overall decline in implied volatility across several financialmarket segments in the euro area and in other advanced economies.
Joonis A Euroala finantsturu eeldatav volatiilsus
Chart A Implied financial marketvolatilityintheeuroarea
(protsenti aastas; kuised andmed)
(percentages per annum; monthly data) stock market (left-hand scale) 1)bond market (right-hand scale) 2) foreign exchange market (right-hand scale) 3)
2) aktsiaturg (vasakpoolsel teljel) 1)võlakirjaturg (parempoolsel teljel) valuutaturg (parempoolsel teljel) 3)
Sources: Bloomberg and ECB calculations.1) Volatility index for the German DAX index, measuring implied volatility for the next 45 calendar days.2) Implied volatility for options on Bund futures contracts with 22 trading days to maturity.3) Implied volatility for option contracts on the USD/EUR exchange rate with around one month to maturity.
Allikad: Bloomberg ja EKParvutused.1) Volatiilsuse indeks Saksamaa DAX indeksi jaoks, mis mõõdab järgmise 45 kalendripäeva eeldatavat volatiilsust.2) 22 kauplemispäeva pärast saabuva tähtajaga Bundi futuurlepingute optsioonide eeldatav volatiilsus.3) Umbes ühekuise tähtajaga USD/EUR vahetuskursi optsioonilepingute eeldatav volatiilsus.
1See the boxes entitled “Recent trends in implied stock market volatility” and “Recent trends in implied bond market volatility” inthe November and December 2004 issues of the ECB’s Monthly Bulletin respectively.
Lisaks aktsiaturgudele on joonisel toodud ka Ameerika Ühendriikide ja euroala pikaajaliste võlakirjaturgude eeldatav volatiilsus, mis tuletatakse vastavalt USAriigikassa ja Bundi riigivõlakirjade optsioonidest.
Chart BImpliedbondandstock marketvolatilityintheeuroareaandthe United States
Joonis BEuroalaja USAvõlakirja-jaaktsiaturueeldatavvolatiilsus
(percentages per annum; monthly data) euro area stock market (left-hand scale) 1)
(protsenti aastas; kuised andmed) euroala aktsiaturg (vasakpoolsel teljel) 1)USA aktsiaturg (vasakpoolsel teljel) 2)
US stock market (left-hand scale) 2)US bond market (right-hand scale) 3) euro area bond market (right-hand scale) 4)
USA võlakirjaturg (parempoolsel teljel) 3)euroala võlakirjaturg (vasakpoolsel teljel)
30 terroristattacks in Madrid
30 terrorirünnakud Madridis
Sources: Bloomberg and ECB calculations.1) Volatility index for the German DAX index, measuring implied volatility for the next 45 calendar days.2) Volatility index for the S & P 500 index, measuring implied volatility for the next 30 calendar days.3) Implied volatility for options on US Treasury futures contracts with 22 trading days to maturity.4) Implied volatility for options on Bund futures contracts with 22 trading days to maturity.
Allikad: Bloomberg ja EKParvutused.1) Volatiilsuse indeks Saksamaa DAX indeksi jaoks, mis mõõdab järgmise 45 kalendripäeva eeldatavat volatiilsust.2) Volatiilsuse indeks S & P500 indeksi jaoks, mis mõõdab järgmise 30 kalendripäeva eeldatavat volatiilsust.3) 22 kauplemispäeva pärast saabuva tähtajaga USARiigikassa futuurlepingute optsioonide eeldatav volatiilsus.4) 22 kauplemispäeva pärast saabuva tähtajaga Bundi futuurlepingute optsioonide eeldatav volatiilsus.
Still, country and market-specific factors can play a dominant role.The terrorist attacks of 11 March 2004 in Madrid, for instance, had a larger, albeit temporary,impact on expected stock market volatility in the euro area than in the United States.
Näiteks 2004. aasta 11. märtsil Madridis korraldatud terrorirünnakute ajutine mõju aktsiaturgude eeldatavale volatiilsusele oli euroalal suurem kui Ameerika Ühendriikides.
The chartalso provides further evidence that the overall decline in implied volatility over the past fewyears has not been restricted to the euro area.
Samuti kinnitab joonis, et üldine langus eeldatava volatiilsuse näitajates ulatub paari viimase aastajooksul euroalast kaugemale.
All in all, the linkages within certain financial asset classes across geographic areas are quitestrong, particularly for the equity markets.
Kokkuvõtteks võib öelda, et eri piirkondade vahelised seosed on teatud finantsvara liikide lõikes üsna tugevad, eelkõige aktsiaturgudel.
While there is no general tendency for impliedvolatility to move in parallel across market segments in normal circumstances, there seems tobe a stronger connection in times of turbulence.
Kuigi tavatingimustes ei liigu eri turusegmentideeeldatava volatiilsuse näitajad üldiselt paralleelselt, tuleb nendevaheline tugevam side esiletormilisemate sündmuste korral.
The recent alignment of implied volatilityacross the three asset classes is noteworthy since it is not related to any financial turmoil and,therefore, lends support to the widespread anticipation among market participants of calmerfinancial market conditions in the near future than was the case at the beginning of 2004.
Viimasel ajal on kolme varaliigi eeldatava volatiilsuse näitajad liikunud ühtemoodi, mis on üsna märkimisväärne, sest finantsturgudel ei ole erilisi sündmusi esinenud.
As a result, on 24 February ten-yeargovernment bond yields, both in the euro areaand the United States, stood at levels close tothose prevailing at the end of 2004.
See näib veelgi kindlamalt kinnitavat turuosaliste seas laialtlevinud veendumust, et lähiajal muutub olukord finantsturgudel aasta algusega võrreldes rahulikumaks.
market participants regarding the stock marketoutlook, also seemed to contribute positively tothe stock price gains over the year (see also Box 3).
2005. aasta alguses jätkas pikaajaliste võlakirjade tootlus üleilmsetel turgudel esialgu vähenemist, kuid 2005. aasta veebruari keskelhakkas see järsult tõusma.
Potentially negative factors, such asthe somewhat less optimistic outlook forglobal growth as a result of oil price risesand – particularly towards the end of 2004 –exchange rate developments, seemed to haveonly an attenuating effect on stock prices.
Seetõttu oli 2005.aasta 24. veebruaril kümneaastaste riigivõlakirjade tootlus nii euroalal kui ka Ameerika Ühendriikides peaaegu samal tasemel kui 2004. aastalõpus.
The Dow Jones EURO STOXXindex ended the year with a gain of around 10%compared with the end of the previous year, aslightly higher increase than the Standard & Poor’s 500 and the Nikkei 225. These overall stock price increases in the euroarea appeared to reflect several factors, inparticular declines in longterm interest ratesand strong growth in actual earnings anddividend payouts (see Chart 14).
Aasta lõpuks oli Dow Jonesi EUROSTOXX indeks tõusnud eelmise aasta lõpu tasemest umbes 10% kõrgemale, mis on veidisuurem kui Standard & Poor’s 500 ja Nikkei225 oma. EKP Aastaaruanne 2004
Chart 14 Growth in actual and expected corporate earnings
Joonis 14 Ettevõtete tegelik ja oodatud tulu
(index: 1 January 1999 = 100; daily data)
(indeks: 1 Jaanuar 1999 = 100; päevased andmed)
(annual percentage changes; monthly data) actual earnings per sharelong-term expected earnings per shareexpected earnings per share (12 months ahead) euro area United States Japan
(protsent; kuised andmed) tegeliku tulu kasv aktsia kohta pikaajalise oodatud tulu kasv aktsia kohtaeeloleva 12 kuu oodatud tulu kasv aktsia kohta euroala USA Jaapan
Source: Thomson Financial Datastream (analysts’ earningsestimates from Institutional Brokers Estimate System, IBES).
Allikas: Thomson Financial Datastream (analüütikute hinnangkasumi kohta IBESis (Institutional Brokers Estimate System).
Sources: Reuters, Thomson Financial Datastream and ECBcalculations.1) The Dow Jones EURO STOXX broad index for the euro area,the Standard & Poor’s 500 for the United States and the Nikkei225 for Japan. From January 2001 onwards, euro area data alsoinclude Greece. prices.
Allikad: Reuters, Thomson Financial Datastream ja EKParvu-tused.1) Euroala Dow Jonesi EURO STOXX üldindeks, USAStandardja Poor’s 500 indeks ning Jaapani Nikkei 225 indeks. Alates2001. aasta jaanuarist hõlmavad euroala andmed ka Kreekat.
By contrast, the consumer sector wasweaker than the overall index in 2004, both forcyclical and non-cyclical goods and services.This may reflect investors’ concerns about thestrength of domestic demand, and privateconsumption in particular, in the euro area.
Seevastu tarbijasektori kasv oli 2004. aastal kogu indeksiomast väiksem nii hooajaliste kui ka mittehooajaliste kaupade ja teenuste osas. Sellineareng võib olla seotud investoritel euroalasisenõudluse, eriti eratarbimise suhtes tekkinudkahtlustega.
first three quarters of 2004 the annual growthrate of total loans to households was higherthan that of loans by MFIs, pointing to acontinued high rate of growth of loans by otherfinancial institutions (OFIs) in the context ofthe securitisation of residential mortgages in anumber of countries.
Aktsiahindade tõusule võis aasta jooksul kaasaaidata ka märgatav aktsiaturgude volatiilsusealanemine, mis osutas turuosaliste vähenevaleebakindlusele aktsiaturgude väljavaadete suhtes(vt taustinfot 3). Aktsiahindade tõusu võisidosaliselt pidurdada sellised negatiivsed teguridnagu maailmamajanduse kasvuväljavaadetemuutumine vähem optimistlikuks naftahinnatõusu tõttu ning eelkõige 2004. aasta lõpustoimunud vahetuskursside liikumine.
The upward trend in global stock pricedevelopments continued in the first two monthsof 2005.
2005. aasta esimese kahe kuu jooksul jätkusüleilmne aktsiahindade kasvutrend.
The Dow Jones EURO STOXX indexgained more than 3% between the end of 2004and 24 February, while the Standard & Poor’s500 and the Nikkei 225 also rose slightly in thesame period. These price increases seemed tobe mainly supported by further strongimprovements in corporate profitability. Longterm MFI loans to households weremostly composed of loans for house purchase.The strong dynamics of this componentwere supported by buoyant house pricedevelopments in several euro area countriesand continued growth in house prices at anannual rate of more than 7% for the euro area asa whole in the first half of 2004.
2004. aastalõpust kuni 2005. aasta 24. veebruarini kerkis Dow Jonesi EURO STOXX indeks üle 3%,kusjuures sama aja jooksul kasvasid mõnevõrraka Standard & Poor’s 500 ja Nikkei 225. Aktsiahindade tõusu peamiseks põhjuseks näis olevatettevõtete kasumlikkuse märkimisväärne jätkuvparanemine. Kui vaadata jaotust majandussektorite lõikes,siis oli euroala aktsiahindade kasv 2004. aastallaiapõhjaline, kusjuures Dow Jonesi EUROSTOXX indeksiga seotud kümnest majandussektorist ainult ühes (tehnoloogia) olid aktsiahinnad 2004. aasta lõpus madalamad kuiaasta tagasi.
In a number of euro area countries,developments in house prices and housefinancing may also have contributed tosupporting consumption.
2004. aastal kasvasid kõige enamtervishoiu- ja kommunaalteenuste sektori näitajad ning olukord paranes ka telekommunikatsioonisektoris.
The increase in houseprices created greater financing requirements
Energiasektori näitajad tõusidrohkem kui kogu indeks tervikuna, sest sektori
STRONG DEMAND FOR HOUSEHOLD FINANCEDemand for financing on the part of thehousehold sector was strong in 2004, asreflected by the fact that the annual averagerate of growth of MFI loans to households roseto 7.8%.
KODUMAJAPIDAMISTE SUUR NÕUDLUSFINANTSEERIMISE JÄRELE2004. aastal valitses kodumajapidamiste sektoris suur nõudlus finantseerimise järele, miskajastus ka rahaloomeasutuste poolt koduma-
Chart15 Housing marketdynamicsandloansineuroareacountries
Joonis 15 Euroala riikide eluasemeturu dünaamika ja laenud