natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mr NYMAND-CHRISTENSEN focused on the Communication adopted by the Commission in September 2007, which itself bears the title A Europe of Results — Applying Community law2.
Hr NYMAND-CHRISTENSEN keskendus komisjoni 2007. aasta septembris vastuvõetud teatisele, mis kannab pealkirja „Tulemuslik Euroopa – ühenduse õiguse kohaldamine”2.
The Communication puts forward a series of proposals to improve the application of Community law by Member States.
Teatises on esitatud rida ettepanekuid, kuidas liikmesriigid võiksid parandada ühenduse õiguse kohaldamist.
These proposals aim to ensure that Community law is implemented more e� ectively and that complaints made by citizens and business are resolved more quickly.
Ettepanekute eesmärk on tagada, et ühenduse õigust tõhusamalt rakendataks ja et kodanike ning ettevõtete kaebusi kiiremini lahendataks.
The Communication describes the actions which the Commission will take in this regard as well as the contributions sought from, inter alia, Member States.
Teatises kirjeldatakse meetmeid, mida komisjon kavatseb selles osas võtta, samuti seda, milliseid panuseid oodatakse muu hulgas liikmesriikidelt.
It sets out four main areas of action: more targeted preventive measures; improved information-provision and problem-solving; a more e cient management of infringement cases to ensure the greatest benefit to the greatest number; and increased transparency.
Teatises tuuakse välja neli põhilist tegevusvaldkonda: sihipärasemad ennetusmeetmed; parandatud teabejagamine ja probleemide lahendamine; tõhusam rikkumisjuhtumite käsitlemine, et tagada võimalikult suur kasu; suurendatud läbipaistvus.
One of the most important suggestions in the Communication concerns an exercise in which Member States’ authorities would, in certain cases, be asked to find solutions for problems
Teatise üks tähtsamaid ettepanekuid on seotud projektiga, mille raames liikmesriikide ametiasutustel palutakse teatud juhtudel leida lühikese aja jooksul (kaheksa nädalat) lahendusi probleemidele seoses ühenduse õigusega ja vastata otse isikutele, kes on komisjonis teema tõstatanud.
Available at: h4 p://ec.europa.eu/community_law/eulaw/pdf/com_2007_502_en.pdf
Kättesaadav veebilehel http://ec.europa.eu/community_law/eulaw/pdf/com_2007_502_et.pdf
RELATIONS WITH OMBUDSMEN ANDSIMILARBODIES concerning Community law within a short period of time (8 weeks) and, respond directly to persons who have raised an issue with the Commission.
SUHTED OMBUDSMANIDEJASAMALAADSETE ASUTUSTEGA mis on eriti asjakohane liikmesriikide ombudsmanidele.
The objective is to find faster solutions to enquiries and complaints from citizens and companies.
Ta teatas riiklikele ombudsmanidele, et liikmesriigid on kirjeldatud katseprojektis osalemise vastu üles näidanud aktiivset huvi.
He informed them that Member States had shown great interest in participating in this pilot project, which is scheduled to last for one year.
Katseprojekti rakendatakse kavakohaselt ühe aasta jooksul.
The Commission will then produce a report outlining its experience.
Seejärel koostab komisjon aruande, milles tehakse kokkuvõte saadud kogemustest.
Thematic session two: The relationship between ombudsmen and the courts
Teine temaatiline istung: ombudsmanide ja kohtute suhted
Mr Mats MELIN, Chief Parliamentary Ombudsman of Sweden, launched the discussions in this session.
Rootsi parlamentaarne peaombudsman hr Mats MELIN avas selle istungjärgu arutelud.
He began by looking into the competence of ombudsmen to supervise the courts, something that varies greatly from one country to another.
Esimesena analüüsis ta ombudsmanide pädevust kohtute kontrollijana – asjaomane pädevus erineb riigiti märkimisväärselt.
While acknowledging that the role of courts needs to be recognized as being of special importance in a state governed by the rule of law, he argued that there is a need for some element of supervision in their regard.
Tunnustades vajadust väärtustada kohtute erilist tähtsust õigusriigi toimimisel, väitis ta, et kohtute suhtes peaks teostama ka teatud järelevalvet.
He examined how members of the judiciary tend to view the ombudsman in a system such as that in Sweden, where the ombudsmen do supervise the courts.
Ta uuris kohtute liikmete tavapärast suhtumist ombudsmani sellises süsteemis, mis valitseb Rootsis, kus ombudsmanid tõepoolest kontrollivad kohtuid.
He looked at the di� erent roles of courts and ombudsmen and spoke of the possibility of conflicts between them on specific points of law.
Ta käsitles kohtute ja ombudsmanide erinevaid rolle ning kõneles nende võimalikest konfliktidest spetsiifiliste õigusnormide osas.
He ended by asking how ombudsmen handle situations where their interpretation of the law di� ers from that of a court, especially a court of last instance.
Ta lõpetas oma e ekande küsimusega, kuidas tulevad ombudsmanid toime olukorraga, kus ombudsmani seadusetõlgendus erineb kohtu tõlgendusest, eriti lõppastme kohtu omast.
Mr Marc FISCHBACH, National Ombudsman of Luxembourg, and Mr Janusz KOCHANOWSKI, Commissioner for Civil Rights Protection of Poland, were the discussants in this session, which was chaired by Mr Allar JÕKS, Legal Chancellor of Estonia.
Sellel istungil avasid arutelu Luksemburgi ombudsman hr Marc FISCHBACH ja Poola kodanikuõiguste kaitse volinik hr Janusz KOCHANOWSKI. Istungjärku juhatas Eesti õiguskantsler hr Allar JÕKS.
Mr FISCHBACH started out by informing his colleagues that citizens frequently refer problems they have with the courts to the Ombudsman of Luxembourg.
Hr FISCHBACH alustas oma sõnavõ u teadaandega oma kolleegidele, et kodanikud pöörduvad Luksemburgi ombudsmani poole sagedasti kohtutega seotud probleemidega.
The issue, he said, is to clearly grasp the limits to any intervention by the ombudsman, for whilst ombudsmen must uphold the legitimate principle of independence of the judiciary, they must also guarantee the rights of parties to a trial or court hearing.
Tema arvates on küsimus ombudsmani iga sekkumise täpses piiritlemises, sest samal ajal kui ombudsmanid peavad toetama kohtute sõltumatuse õiguspõhimõtet, peavad nad tagama ka osapoolte õigused kohtumenetluses või kohtuistungil.
In his view, ombudsmen are required to distinguish between justice on the one hand — in other words the sovereign exercise of the duty to dispense justice — and judicial administration on the other, judicial administration meaning any administrative mechanism that operates before or a er a judicial decision.
Tema arvates on ombudsmanide ülesanne teha vahet ühest küljest õigusemõistmisel – teisisõnu õigusemõistmise kohustuse sõltumatul täitmisel – ja kohtustruktuuril, mis tähendab mis tahes haldusmehhanismi, mis tegutseb enne või pärast kohtulahendi saavutamist.
Although the ombudsman cannot interfere in the exercise of the sovereign function of the magistrate, he has the power to deal with any administrative failing of the judicial administration.
Kuigi ombudsman ei tohi sekkuda kohtuniku sõltumatusse tegevusse, on tal õigus käsitleda haldusvigu mis tahes õigusemõistmisel.
Mr FISCHBACH concluded by saying that it might be more accurate to talk about the relationship between the ombudsman and the judicial administration, rather than of any relationship that might exist between the ombudsman and the courts.
Hr FISCHBACH võ is oma kõne kokku, öeldes, et ehk oleks täpsem rääkida pigem ombudsmanide ja kohtustruktuuride suhetest, selle asemel et keskenduda ombudsmanide ja kohtute suhetele.
Mr KOCHANOWSKI, for his part, identified a dual-track approach.
Hr KOCHANOWSKI pakkus omalt poolt välja kahetasandilise lähenemisviisi.
On the one hand, the Polish Commissioner involves himself in cases of individual citizens, where in his opinion the judgments issued infringe the rights of the individual.
Ühelt poolt sekkub Poola volinik üksikisikute juhtumite uurimisse, kus tema arvates on kohtuotsusega rikutud üksikisiku õigusi.
On the other hand, he takes on cases of a more general nature, o en in an a4 empt to improve the functioning of the administration of justice, for example by initiating changes in the law or aiming to clarify controversial issues in judicial decisions.
Teisest küljest võtab ta lahendada üldisema loomuga juhtumeid, sageli lootes parandada õigusemõistmise toimimist, näiteks algatades seadusemuudatusi või üritades selgitada kohtulahendite vastuolulisi küsimusi.
That is why the Commissioner, respecting in full the independence of the courts and the adversarial nature of civil proceedings, takes advantage of his entitlement to take cases before the courts with great caution.
Need on põhjused, miks volinik kasutab kohtusse pöördumise õigust äärmise e evaatlikkusega, austades täielikult kohtute sõltumatust ja tsiviilasja menetluse võistlevat iseloomu.
He supports a party only if he sees that the person applying for help is not capable of defending his rights by himself or when the case may lead to a breakthrough, helping to resolve other similar cases where the rights of individuals are threatened.
Ta toetab osapoolt üksnes sellisel juhul, kui näeb, et abi taotlev isik ei ole suuteline oma õigusi iseseisvalt kaitsma või kui asi võib kaasa tuua murrangulise lahendi, mis aitab edaspidi lahendada sarnaseid juhtumeid, kus üksikisiku õigused on ohus.
Thematic session three: Remedies, redress and solutions: what do ombudsmen have to o� er?This session was chaired by Mr Peter KOSTELKA of the Austrian Ombudsman Board.
Kõnealust istungjärku juhatas hr Peter KOSTELKA Austria ombudsmanide nõukogust.
Ms Ann ABRAHAM, United Kingdom Parliamentary and Health Service Ombudsman, was the main speaker in this session.
Sellel istungil oli peakõnelejaks Ühendkuningriigi parlamentaarne ja tervishoiuteenuste ombudsman pr Ann ABRAHAM.
She tackled the question of remedy by considering the ombudsman fi first as a system of justice — the source of direct benefit to aggrieved citizens.
Ta lahkas õiguskaitsevahendite küsimust, käsitledes ombudsmani esiteks õigusemõistmissüsteemina, st kahjukannatanud kodanike otsese kasuallikana.
She then went on to consider the way in which remedy, conceived as something more than just financial redress or dispute resolution, points towards the larger role of the ombudsman as a source of wider public benefit — public benefit that comes from the promotion of good administration and good complaint handling and of improvements in public service delivery, but that also harbours the ambition of
Seejärel juurdles ta, kuidas õiguskaitsevahend, mida peetakse lihtsast rahalisest hüvitisest või vaidluse lahendamisest enamaks, osutab ombudsmanide laiemale rollile laiema üldsuse kasuallikana – üldsuse kasu, mis tuleneb hea halduse edendamisest ja kaebuste asjakohasest lahendusviisist ja avalike teenuste osutamise parandamisest, kuid mis toetab ka ambitsiooni edastada üldsuse poliitikat.
ANNUAL REPORT 2007 informing public policy.
AASTA ARUANNE avada.
Ms ČEBAŠEK-TRAVNIK outlined the many di� erent influences on the ombudsman’s mode of action, addressing them along the following lines: society and culture; the political system; international connections; actual problems in the country; and personal characteristics of the ombudsman.
Pr ČEBAŠEK-TRAVNIK tegi ülevaate paljudest ombudsmani toimimisviiside mõjutajatest, käsitledes neid järgmiste teemade kaudu: ühiskond ja kultuur, poliitiline süsteem, rahvusvahelised kontaktid, riigi aktuaalsed probleemid, ombudsmani isikuomadused.
She illustrated her thesis with a concrete example of a sensitive problem handled by her o ce concerning a Roma family in Slovenia.
Ta illustreeris oma teesi konkreetse näitega tundlikust probleemist, kui ta kantseleis käsitleti ühe romi perekonna juhtumit Sloveenias.
Mr FLIFLET pointed to the fact that ombudsmen — among themselves — have very di� erent backgrounds, personalities and jurisdictions and that this obviously a� ects the work they do.
Hr FLIFLET tõi esile asjaolu, et ombudsmanide taust ja isikuomadused on väga erinevad ja see mõjutab ilmselgelt nende tööd.
He underlined the supplementary role of the ombudsman vis-à-vis the courts in o� ering a much wider variety of remedies, redress and solutions.
Ta rõhutas, et ombudsmanidel on kohtusüsteemi täiendav roll, pakkudes õiguskaitsevahendite, hüvitiste ja lahenduste laiemat valikut.
Thematic session four: Free movement of persons: what are the problems and how do ombudsmen deal with them?
Neljas temaatiline istung: mis probleeme tekitab isikute vaba liikumine ja kuidas ombudsmanid neid lahendavad?
The purpose of this final session, which was chaired by the National Ombudsman of Spain, Mr Enrique MÚGICA HERZOG, was to illustrate concretely the contribution that ombudsmen can make in resolving citizens’ EU law complaints.
Viimast istungit juhatas Hispaania ombudsman hr Enrique MÚGICA HERZOG, istungi eesmärk oli näidata konkreetselt, kuidas ombudsmanid saavad kaasa aidata ELi õigusaktide kohta tehtud kodanike kaebuste lahendamisele.
Mr Jean-Paul DELEVOYE gave the opening speech for this session.
Kõnealuse istungi avakõne pidas hr Jean-Paul DELEVOYE.
He began by tracing the evolution of the right to freedom of movement from the 1950s to the present day.
Kõigepealt tegi ta ülevaate sellest, kuidas on käsitletud isikute vaba liikumise õigust 1950. aastatest käesoleva ajani.
He then went on to outline some of the obstacles to mobility, a fact confirmed, he said, by the very low proportion of complaints about the subject that are made to his own o ce.
Seejärel keskendus ta isikute liikumist takistavatele asjaoludele, mainides, et on kinnitatud tõsiasi, et selleteemalisi kaebusi jõuab tema kantseleisse väga harva.
He pointed out that complaints of this nature are likely to increase in the coming years, however, and underlined the important role that ombudsmen can play.
Ta märkis, et selliste kaebuste arv lähiaastatel tõenäoliselt siiski kasvab, ja rõhutas ombudsmanide rolli olulisust selles valdkonnas.
He concluded by emphasising the need for ombudsmen to work together to resolve complaints in the area of freedom of movement e� ectively.
Lõpuks tõi ta välja, et ombudsmanid peaksid vaba liikumise valdkonna kaebuste tõhusamaks lahendamiseks tegema koostööd.
Ms Eliana NICOLAOU, Commissioner for Administration of Cyprus, followed up as the first discussant.
Esimesena võ is arutelul sõna Küprose haldusvolinik pr Eliana NICOLAOU.
In her view, the full implementation and the realisation of the right to free movement is one of the greatest challenges for ombudsmen as they strive to create a genuine mobility culture in the EU with full respect for human rights.
Tema seisukohast on isikute vaba liikumise õiguse täielik rakendamine ja teostamine üks suurimaid väljakutseid ombudsmanidele nende püüdlustes luua ELis tõeline liikuvuskultuur, mis täielikult järgib inimõigusi.
She gave examples of problematic areas in Cyprus, specifically in the area of mutual recognition of diplomas.
Ta tõi näiteid Küprose probleemidest, peatudes üksikasjalikumalt diplomite vastastikuse tunnustamise muredel.
Mr Yorgos KAMINIS, National Ombudsman of Greece, continued with a number of examples from his own country.
Kreeka ombudsman hr Yorgos KAMINIS jätkas arvukate näidetega oma riigist.
He argued that pressure applied within certain professions, and political pressure — most notably at the municipal level — made it di cult for EU citizens to exercise their professions in Greece.
Ta leidis, et teatud ametikohtadele avaldatav surve, eelkõige omavalitsuste tasandil toimiv poliitiline surve muudab ELi kodanikel oma erialal töötamise Kreekas keeruliseks.
The Ombudsman has an important role to play in helping these citizens enjoy their rights under EU law in relation to freedom of movement.
Ombudsmanil on tähtis roll, et aidata neil oma ELi õigusest tulenevaid vaba liikumise õigusi kasutada.
The European Network of Ombudsmen Statement
Euroopa ombudsmanide võrgustiku teatis
In addition to the four thematic sessions, the seminar included an in-depth discussion on an issue of fundamental importance to the Network, namely the European Network of Ombudsmen Statement.
Peale nelja temaatilise istungi arutati seminaril põhjalikult Euroopa ombudsmanide võrgustiku teatist, mis on võrgustiku jaoks äärmiselt tähtis teema.
The European Ombudsman had o� ered at the Fi h National Ombudsmen Seminar that was held in The Hague in September 2005 to dra a Statement to inform citizens and other users of ombudsman services of the benefits that they can expect to obtain when they turn to a member of the Network about a ma4 er that falls within the scope of EU law.
Euroopa ombudsman tuli 2005. aasta septembris Haagis toimunud viiendal riiklike ombudsmanide seminaril välja ideega koostada teatis, et teavitada kodanikke ja teisi ombudsmani teenuste kasutajaid kasust, mida nad võivad saada, kui pöörduvad võrgustiku liikme poole ELi õiguse alase küsimusega.
The dra Statement was circulated to members of the Network before the Seminar.
Teatise kavand jagati enne seminari võrgustiku liikmetele.
The discussion on the Statement was based on a keynote speech given by the world’s longest-serving national ombudsman, the Parliamentary Ombudsman of Denmark, Mr Hans GAMMELTOFT-HANSEN.
Teatise arutelu rajanes põhie ekandel, mille pidas Taani parlamendi ombudsman hr Hans GAMMELTOFT-HANSEN, maailmas kõige kauem ametis olnud riiklik ombudsman.
He emphasised that the purpose of the discussions was to adopt a statement aimed at citizens, which in the briefest and simplest possible form, adequately covers those fundamental features which unite ombudsmen in Europe and are common to them all.
Ta rõhutas, et arutelu eesmärk on võ a vastu kodanikele suunatud teatis, milles antakse lühidalt ja võimalikult lihtsas vormis asjakohane ülevaade põhipunktidest, mis ühendavad ombudsmane Euroopas.
Mr GAMMELTOFT-HANSEN encouraged his colleagues to adopt the dra Statement.
Hr GAMMELTOFT-HANSEN julgustas kolleege teatise kavandit vastu võtma.
Mr DIAMANDOUROS makes a presentation to the Danish Ombudsman, Mr Hans GAMMELTOFT-HANSEN,to mark his twenty years in o ce. Strasbourg, 15 October 2007.
Hr DIAMANDOUROSe ettekanne Taani ombudsmanile hr Hans GAMMELTOFT-HANSENile tema kahekümneaastase ametisoleku tähistamisel. Strasbourg, 15. oktoober 2007.
A er a lively discussion, the Statement was adopted by consensus.
Pärast elavat arutelu võeti teatis üksmeelselt vastu.
The European Ombudsman announced his commitment to promoting awareness of the Statement and called on his colleagues to do likewise.
Euroopa ombudsman märkis, et kohustub teatist levitama, ja kutsus kolleege üles samamoodi talitama.
The Statement, which is reproduced in full below, will be reviewed on a regular basis.
Teatis, mis on allpool täies ulatuses esitatud, vaadatakse korraliselt läbi.
In addition to the stimulating formal sessions, the Seminar allowed for more informal discussions and contacts.
Peale ergutavate ametlike istungite andis seminar võimaluse ka mi eametlikeks aruteludeks ja suhtlemiseks.
The guided tour of Strasbourg added to the overall enjoyment of the event, as did the formal dinner which took place in the impressive Palais Rohan and which included a fi 4 ing tribute to the Danish Ombudsman to mark his twenty years in o ce.
Üritusele lisas nauditavust Strasbourgi giidituur, samuti ametlik õhtusöök muljetavaldavas Palais Rohanis. Õhtusöögi ajal väljendati lugupidamist Taani ombudsmanile, tähistades tema 20-aastast ametisolekut.
The ombudsmen expressed their gratitude to the Mayor of Strasbourg for having welcomed them to the city and for the hospitality she had provided.
Ombudsmanid tänasid Strasbourgi linnapead küllakutsumise ja külalislahkuse eest.
At the end of the Seminar, it was announced that the Seventh Seminar of National Ombudsmen of EU Member States and Candidate Countries would take place in Cyprus in 2009.
Seminari lõpus teatati, et seitsmes ELi liikmesriikide ja kandidaatriikide ombudsmanide seminar toimub 2009. aastal Küprosel.
Participants at the Sixth Seminar of National Ombudsmen of EU Member States and Candidate Countries. Strasbourg, 15 October 2007.
Kuuendal Euroopa Liidu liikmesriikide ja kandidaatriikide riiklike ombudsmanide seminaril osalejad Strasbourgis, 15. oktoobril 2007.
The European Network of Ombudsmen
Euroopa ombudsmanide võrgustik
Statement adopted at the Sixth Seminar of the National Ombudsmen of EU Member States and Candidate Countries, Strasbourg 14-16 October 2007
Strasbourgis 14.–16. oktoobril 2007 toimunud ELi liikmesriikide ja kandidaatriikide ombudsmanide kuuendal seminaril vastu võetud avaldus
The European Network of Ombudsmen has prepared this statement to make the European Union (EU) dimension of the work of ombudsmen better known and to clarify the service they provide to people who complain about matters within the scope of EU law.
Euroopa ombudsmanide võrgustik on teinud käesoleva avalduse, et laiemalt teadvustada ombudsmanide töö Euroopa Liidu mõõdet ja selgitada, milliseid teenuseid nad pakuvad inimestele, kes esitavad kaebusi ELi õigusega hõlmatud küsimustes.
National and regional ombudsmen make a vital contribution to ensuring that citizens and residents of the EU can know and enjoy their rights.
Riiklikud ja piirkondlikud ombudsmanid teevad väga palju selleks, et ELi kodanikud ja elanikud teaksid ja kasutaksid oma õigusi.
Together with the European Ombudsman, they form the European Network of Ombudsmen.
Koos Euroopa ombudsmaniga moodustavad nad Euroopa ombudsmanide võrgustiku.
The European Network of Ombudsmen brings together, on a voluntary basis, the national and regional ombudsmen and similar bodies of the Member States of the European Union, the national ombudsmen of the candidate countries and of Iceland and Norway, as well as the European Ombudsman and the Committee on Petitions of the European Parliament.
Euroopa ombudsmanide võrgustikku kuuluvad vabatahtlikkuse alusel riiklikud ja piirkondlikud ombudsmanid ning Euroopa Liidu liikmesriikide samasugused asutused, kandidaatriikide ning Islandi ja Norra riiklikud ombudsmanid, samuti Euroopa ombudsman ja Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon.
In Germany, committees on petitions at the national and regional level full a similar role to ombudsmen.
Saksamaal täidavad ombudsmanidega sarnast rolli riigi ja piirkonna tasandi petitsioonikomisjonid.
They are part of the Network.
Nemad kuuluvad samuti võrgustikku.
EU law and policy have an increasing impact on the everyday life of citizens and residents of the Member States.
ELi õiguse ja poliitika osa liikmesriikide kodanike ja elanike igapäevaelus muutub järjest tähtsamaks.
For the most part, they are put into e ect by the public authorities of the Member States.
Suures osas teostavad nii õigust kui ka poliitikat liikmesriikide ametiasutused.
National and regional ombudsmen deal with complaints against public authorities of the Member States, including complaints that relate to activities that are within the scope of EU law.
Riiklikud ja piirkondlikud ombudsmanid tegelevad liikmesriikide ametiasutuste vastu esitatud kaebustega, sealhulgas nendega, mis on seotud ELi õiguse kohaldamisalasse kuuluva tegevusega.
The European Ombudsman supervises the EU institutions, such as the European Commission.
Euroopa ombudsman kontrollib ELi institutsioone, näiteks Euroopa Komisjoni.
The appropriate national or regional ombudsman is responsible for dealing with complaints against public authorities of a Member State, including complaints about a matter falling within the scope of EU law.
Selleks määratud riiklik või piirkondlik ombudsman vastutab liikmesriigi ametiasutuste vastu esitatud kaebuste lahendamise eest, sealhulgas kaebused küsimustes, mis kuuluvad ELi õiguse kohaldamisalasse.
The European Ombudsman investigates complaints against the European Union institutions and bodies.
Euroopa ombudsman uurib Euroopa Liidu institutsioonide ja asutuste vastu esitatud kaebusi.
Although the powers and responsibilities of di erent ombudsmen in the Network vary widely, they are all committed to providing the public with a service that is impartial, e ective and fair.
Kuigi võrgustiku ombudsmanide volitused ja kohustused varieeruvad laialdaselt, on kõikide põhiülesanne osutada inimestele teenust, mis on erapooletu, tõhus ja õiglane.
Within the limits of their mandates, they support the principles on which the European Union is founded.
Nende volituste piires toetavad nad põhimõtteid, millele Euroopa Liit on rajatud.