natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is critical for Europeans to put in place timely, adequate and cost-eective adaptation measures to avoid or lessen the potential harm of climate change to human and ecological systems.
Eurooplastel on hädavajalik panna paika õigeaegsed, adekvaatsed ja tasuvad kohanemismeetmed, et vältida või vähendada kliimamuutuste võimalikke kahjusid inimestele ja ökosüsteemidele.
Floods are the first visible effects of climate change.
Üleujutused on kliimamuutuste esimene silmaga nähtav mõju.
e need for adaptation: a regional and territorial issue
Kohanemise vajadus: piirkondlik ja territoriaalne küsimus
South-eastern Europe, the Mediterranean and central Europe are the most vulnerable regions to climate change.
Kagu-Euroopa, Vahemere-äärne ja Kesk-Euroopa on kliimamuutustele kõige vastuvõtlikumad piirkonnad.
On the other hand, northern and some western regions of Europe may experience some beneficial impacts, particularly within agriculture, although only for a limited period of time.
Teisest küljest võivad Põhja-Euroopa ja mõned läänepoolsed piirkonnad kogeda teatavaid soodsaid mõjusid, eriti seoses põllumajandusega, kuigi seda vaid piiratud aja vältel.
Climate change may result in yield increases in commercial forests in northern Europe, while decreases are expected in Mediterranean regions and continental Europe due to more frequent droughts.
Kliimamuutuste tulemuseks võib olla tulundusmetsa toodangu suurenemine Põhja-Euroopas, samas kui sagenevate põudade tõttu on Vahemere piirkondades ja Mandri-Euroopas oodata toodangu vähenemist.
In addition, increased risks of fire are likely in southern Europe.
Lisaks sellele võib Lõuna-Euroopat kimbutada suurenenud tuleoht.
Mountainous regions, like the Alps, are particularly vulnerable to climate change and are already suffering e worst effects of climate change may not hit Europe this year or next year.
Mägipiirkonnad, nagu Alpid, on kliimamuutustele eriti vastuvõtlikud ning kannatavad juba praegu keskmisest kõrgemate temperatuuritõusude all, kus
However, we cannot afford to be complacent.
Siiski ei saa me lubada enesega rahulolu.
Last year’s dramatic forest fires in Greece and floods in the United Kingdom once again showed the devastating power of the elements on human health and ecosystems and their socio-economic impacts.
Eelmise aasta dramaatilised metsatulekahjud Kreekas ja üleujutused Ühendkuningriigis näitasid taas loodusjõudude hävitavat võimu inimeste tervise ja ökosüsteemide üle ning nende sotsiaalmajanduslikku mõju.
Although the impacts of climate change will differ across Europe, recent assessments by the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) indicate that the frequency and intensity of extreme weather-related events will increase in the future due to global warming.
Kuigi kliimamuutuste mõjud on üle Euroopa erinevad, näitavad valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) hiljutised hinnangud, et äärmuslike ilmastikusündmuste sagedus ja intensiivsus suureneb tulevikus globaalse soojenemise tõttu.
Even if greenhouse gas emissions stop today, these changes would continue for many decades and in the case of sea level, for centuries; projections for 2100 suggest that temperatures in Europe will have risen by between 2 to 6 °C above 1990 levels.
Isegi kui kasvuhoonegaaside heited täna lakkaksid, jätkuksid need muutused mitmete kümnendite jooksul ning merepinna taseme osas isegi sajandite jooksul; prognoosid aastaks 2100 vihjavad, et võrreldes 1990. aasta tasemetega tõusevad temperatuurid Euroopas 2–6 °C võrra.
(1) Ronan Uhel is Head of Spatial analysis and Stéphane Isoard is Project Manager for Climate change impacts & adaptation at the EEA. European Environment Agency, Kongens Nytorv 6, 1050 Copenhagen K, Denmark (www.eea.europa.eu). _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ No 25 _BAR_ p. 11 _BAR_
(1) Ronan Uhel on ruumilise analüüsi juht ning Stéphane Isoard kliimamuutuste mõjude ja kohanemise projektijuht Euroopa Keskkonnaagentuuris. Euroopa Keskkonnaagentuur, Kongens Nytorv 6, 1050 Copenhagen K, Taani. www.eea.europa.eu
Regional policy, sustainable development and climate change sound research and coordinated analysis are needed to build up baseline data sets and models, for example a regional hindcast of Europe’s climate to link improved hydrological models with climate change.
Regionaalpoliitika, säästev areng ja kliimamuutused usaldusväärset teadusuurimust ja kooskõlastatud analüüsi, et rajada põhilised andmekogumid ja mudelid, näiteks Euroopa kliima piirkondlik järelprognoos, et seostada kliimamuutustega paremaid hüdroloogilisi mudeleid.
Only in this way can we ask fundamental questions such as, whether the lack of water in a region is due to low precipitation or poor management.
Ainult nii saame küsida põhjapanevaid küsimusi, näiteks seda, kas veepuudus mõnes piirkonnas on tingitud madalast sademehulgast või puudulikust majandamisest.
from higher than average increases in temperature, where melting glaciers and permafrost are likely to cause a surge in natural hazards, soil erosion and flooding.
Kliimamuutuste mõjude majanduslikud kulud (st tegevusetuse kulud) aitavad üha enam teavitada poliitikadebatti.
Austria, is already evaluating these risks and related adverse effects on winter tourism, assessing its vulnerability to climate change impacts and is drawing up possible actions to adapt in due time to minimise societal costs.
See on hädavajalik adekvaatsete kohanemisreaktsioonide väljatöötamiseks kliimamuutustega seotud kahjude leevendamise või võimaluste realiseerimise vahendina.
Climate change could have profound impacts on coastal zones due to the rise in sea level and changes in frequency and/or intensity of storms. e Netherlands, together with stakeholders across sectors, is developing plans to decrease risks from coastal and river flooding.
Majanduslikud kulud on ühtseks mõõdustikuks hindamisel ja monitoorimisel sektorite lõikes ning võivad aidata tuvastada peamisi problemaatilisi valdkondi.
Habitats and coastal ecosystems on the Baltic, Mediterranean and Black seas in particular are at high risk with considerable loss of wetlands.
Samuti on vajadus majandusliku perspektiivi järele Euroopa ja liikmesriikide kohanemispoliitikates, et täiendada meie kliimamuutuste mõjude alaseid teadmisi.
It is therefore critical for Europeans to recognise this and put in place timely, adequate and cost-effective adaptation measures to avoid or lessen the potential harm of these events to human and ecological systems. Reducing
Kohanemiskulude kohta on tõepoolest saadaval väga vähe kvantifitseeritud teavet liustike ja igikeltsa sulamine põhjustab tõenäoliselt looduslike riskitegurite, pinnase erosiooni ja üleujutuste buumi.
Economic costs of climate change impacts (i.e. costs of inaction) are increasingly helping to inform the policy debate.
Austria tegeleb juba nimetatud riskide ja seonduvate kahjulike mõjude hindamisega taliturismi osas, oma haavatavuse hindamisega kliimamuutuste mõjule ning võimalike meetmete koostamisega õigeaegseks kohanemiseks, et vähendada sotsiaalseid kulusid.
This is essential to develop adequate adaptive responses as a means of moderating damages or realising opportunities associated with climate change.
Kliimamuutustel võib olla suur mõju rannikualadele, tingituna merepinna tõusmisest ning muutustest tormide sageduses ja/või intensiivsuses.
Economic costs provide a common metric to assess and monitor across sectors and can help identify key areas of concern.
Koostöös erinevatest sektoritest pärit sidusrühmadega on Madalmaad välja töötamas plaane rannikuäärsete ja jõgede üleujutuste riskide vähendamiseks.
There is also a need for an economic perspective in European and national adaptation policies in order to complement our knowledge on climate change impacts.
Märgalade märkimisväärse kadumise tõttu on eriti suures ohus Läänemere, Vahemere ja Musta mere ääres asuvad elupaigad ja rannikuäärsed ökosüsteemid.
There is indeed very little quantified information on e arctic fox's coat colour has already been affected by climate change.
Eurooplastel on seetõttu hädavajalik seda tunnistada ning panna paika õigeaegsed, adekvaatsed ja tasuvad kohanemismeetmed, et vältida või vähendada nimetatud sündmuste võimalikku kahju inimestele ja ökosüsteemidele. Haavatavuse vähendamine ja ilmastikukindluse
Aviation is one the fastest growing sources of pollution and carbon emission.
Polaarrebase karvastiku värvi on kliimamuutused juba mõjutanud.
adaptation costs and further work is urgently needed to build the evidence base to facilitate informed, cost effective and proportionate adaptation in Europe.
Lennundus on üheks kiiremini kasvavaks saaste- ja süsinikdioksiidi heidete allikaks suurendamine on tõepoolest ühine ja edasilükkamatu prioriteet kõikide riikide, piirkondade, ettevõtete ja sidusrühmade jaoks Euroopa Liidus.
vulnerability and increasing resilience is a common and pressing priority indeed for all countries, regions, businesses and stakeholders in the European Union.
ning hädasti on vaja edasist tööd tõenditebaasi ülesehitamisel, et lihtsustada teavitatud, kulutasuvat ja proportsionaalset kohanemist Euroopas.
Information and knowledge gaps
Lüngad teabes ja teadmistes
Policy makers and the public need information and a key challenge will be to further develop the scientific understanding of climate change and impacts on a regional scale so that the best adaptation options possible can be developed and deployed.
Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA) on loonud andmebaasi liikmesriikide meetmete kohta veesektoris, kuid seda peavad liikmesriikide asjaomased organisatsioonid regulaarselt ajakohastama ning seda tuleb laiendada uutele liikmesriikidele ja teistele sektoritele.
Currently, we do not even know enough to implement strategic and coordinated actions at EU or national levels let alone at regional and local levels.
Hindamatu teave on kättesaadav ka teistest rahvusvahelistest raamistikest, näiteks on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonil ja IPCC-l laiaulatuslikke andmeid haavatavuse ja kohanemise kohta, kuid kõnealune teave tuleb muuta ulatuslikumalt kättesaadavaks.
The European Environment Agency (EEA) has established a database on actions by Member States in the water sector but this needs to be regularly updated by the relevant national organisations and extended to new Member States and other sectors.
Poliitikakujundajad ja avalikkus vajavad teavet ning kliimamuutuste ja nende mõjude teadusliku mõistmise edasine arendamine piirkondlikul tasandil on oluliseks väljakutseks, et saaks välja töötada ja kasutada parimaid võimalikke kohanemisvõimalusi.
Invaluable information is also available from other international frameworks, for example, the UN Framework Convention on Climate Change and the IPCC have extensive data on vulnerability and adaptation, but this information needs to be made more widely available.
Praegu ei tea me niigi palju, et rakendada strateegilisi ja kooskõlastatud meetmeid ELi või liikmesriikide tasandil, rääkimata piirkondlikust või kohalikust tasandist.
Improving our knowledge base is a main priority.
Meie teadmistebaasi edendamine on peamiseks prioriteediks.
Some countries are developing or have finalised national vulnerability assessments and/or national adaptation plans (e.g. Denmark, Finland, France, Portugal, Spain, Sweden, the Netherlands and the United Kingdom).
Mõned riigid töötavad välja või on valmis saanud siseriiklikud haavatavuse hindamised ja/või siseriiklikud kohanemiskavad (nt Taani, Soome, Prantsusmaa, Portugal, Hispaania, Rootsi, Madalmaad ja Ühendkuningriik).
However, we need to carry out more vulnerability and adaptive capacity assessments across key economic sectors and environmental themes, and use appropriate analytical tools, such as spatial planning, for the issue at stake.
Sellegipoolest peame ellu viima rohkem haavatavuse ja kohanemisvõime hindamisi oluliste majandussektorite ja keskkonnateemade lõikes ning kasutama käesoleva probleemi puhul sobivaid analüütilisi vahendeid, nagu ruumiline planeerimine.
Results from research programmes have often not been fully shared with policy makers and other stakeholders in a form that they can understand.
Uurimisprogrammide tulemusi ei ole alati täielikult jagatud poliitikakujundajate ja teiste sidusrühmadega neile mõistetaval kujul.
There are some good examples, such as the ESPACE (European Spatial Planning: Adapting to Climate Events) and BRANCH (Biodiversity Requires Adaptation in Northwest Europe under a Changing climate) projects under the INTERREG
On mõningaid häid näiteid, nagu projektid ESPACE (Euroopa ruumiline planeerimine: kohanemine ilmastikutingimustega) ja BRANCH (Bioloogiline mitmekesisus nõuab muutuva kliimaga
Regional policy, sustainable development and climate change
Regionaalpoliitika, säästev areng ja kliimamuutused kohanemist Loode-Euroopas) ühenduse programmi INTERREG raames, kuid üldiselt on edasilükkamatu vajadus projektide järele, mis aitaksid pakkuda õigeid poliitikasuuniseid ja vahendeid ning mis aitavad rajada tõhusaid võrgustikke rahvusvahelisel ja piirkondlikul tasandil.
Regional policy, sustainable development and climate change
Poliitiline kontekst ja perspektiivid sammuks on kliimamuutusi käsitlevate meetmete väljatöötamine ja rakendamine olemasolevates strateegiates ja poliitikas.
Community programme, but overall, there is an urgent need for projects that can help provide the right policy guidance and tools and which will help to build effective transnational and sub-national networks.
Näiteks on vee kättesaadavuse ja kvaliteedi parandamisel ning üleujutuste mõjude vähendamisel põhiliseks vahendiks vee raamdirektiiv oma astmelise ja tsüklilise lähenemisviisiga.
e policy context and perspectives and policy. For example, to improve water availability and quality and reduce effects of flooding, a basic building block is the Water Framework Directive with its stepwise and cyclical approach.
On oluline, et ELi liikmesriigid astuvad nüüd samme arutamaks, kuidas tagada kliimamuutuste sisaldumist vesikonna majandamiskavades juba esimesest tsüklist, mis algab aastal 2009.
It is important that EU Member States are now taking steps to discuss how to ensure climate change is embedded in river basin management plans already from the first cycle starting in 2009. ere are important connections to be made with spatial planning, as there is a strong stakeholder engagement needed to make adaptation accepted and successful.
Tuleb luua olulisi sidemeid ruumilise planeerimisega, kuna kohanemise heakskiitmiseks ja eduks läheb vaja sidusrühmade tugevat kaasatust.
Important stakeholders include sub-national and local authorities, businesses and citizens.
Oluliste sidusrühmade hulka kuuluvad kohalikud ja piirkondlikud asutused, ettevõtted ja kodanikud.
Particularly spatial planners should work within the corresponding frameworks to ensure climate change is factored in since they are dealing with many scales of planning and can integrate and lead on adaptation capacity assessment.
Eriti ruumilised planeerijad peaksid töötama vastavates raamistikes, et tagada kliimamuutustega arvestamine, kuna nad tegelevad planeerimise mitmete skaaladega ning võivad integreerida ja edasi viia kohanemisvõime hindamist.
In addition, other sectoral policies, such as the Floods Directive (common position between Council and European Parliament in 2007) and the Communication on Water Scarcity and Droughts adopted by the European Commission (July 2007), provide a very useful and complementary policy framework that directly addresses climate change impacts.
Lisaks sellele kehtestatakse ka teiste valdkondade poliitikates, nagu üleujutuste direktiiv (nõukogu ja Euroopa Parlamendi ühine seisukoht aastal 2007) ning Euroopa Komisjoni (juulis 2007) vastu võetud teatis veepuuduse ja põudade kohta, väga kasulik ja täiendav poliitikaraamistik, mis käsitleb otseselt kliimamuutuste mõjusid.
A Communication on the consequences of climate change on human health is also in preparation.
Samuti on koostamisel teatis kliimamuutuste tagajärgede kohta inimeste tervisele.
e development and implementation of adaptation measures is a relatively new issue.
Kohanemismeetmete väljatöötamine ja rakendamine on suhteliselt uus teema.
From a territorial and regional development perspective, growing attention is being given to climate change adaptation.
Territoriaalse ja piirkondliku arengu seisukohalt pööratakse üha suuremat tähelepanu kliimamuutustega kohanemisele.
At the Informal Ministerial conference held in Leipzig in May 2007, ministers responsible for Spatial Development in EU Member States agreed on a ‘Territorial Agenda of the European Union’ and on an ‘Action Plan on Territorial Cohesion’ in November 2007, in which climate change adaptation is a key issue.
2007. aasta mais Leipzigis toimunud mitteametlikul ministrite konverentsil leppisid ELi liikmesriikide ruumilise arengu eest vastutavad ministrid kokku „Euroopa Liidu territoriaalses tegevuskavas“ ja „Territoriaalse ühtekuuluvuse tegevuskavas“ novembris 2007, kus kliimamuutustega kohanemine on võtmeküsimuseks.
In this context, the European Commission is preparing a Green Paper on Territorial Cohesion for 2008.
Selles kontekstis koostab Euroopa Komisjon territoriaalse ühtekuuluvuse rohelist raamatut aastaks 2008.
Other related policies with a territorial dimension are the Marine Strategy Directive, the Maritime Policy Blue Book as well as the Inspire Directive on the provision of spatial environmental information.
Teiste asjassepuutuvate territoriaalse mõõtmega poliitikate hulka kuuluvad merestrateegia direktiiv, merenduspoliitika sinine raamat ning ka INSPIRE direktiiv ruumilise keskkonnaalase teabe andmise kohta.
We need to act now and together in Europe on adaptation in a similar way as is happening on mitigation.
mõjusid looduslikule ja inimeste loodud keskkonnale kõikide sektorite ja piirkondade lõikes ei ole piisavalt kaasatud teiste valdkondade (nt muldade ja ökosüsteemide majandamine) arendamisel.
Our actions must be sustainable, consistent and integrated with mitigation strategies.
Meie meetmed peavad olema säästvad, järjepidevad ja integreeritud leevendamise strateegiatega.
All levels of our society are involved and new frameworks are needed to ensure they become engaged and deliver.
Asjasse puutuvad meie ühiskonna kõik tasandid ning vaja on uusi raamistikke, et tagada nende kaasatus ja tulemuste saavutamine.
For any inquiries: information.centre@eea.europa.eu is type of project should be expanded to other key regions and adaptation issues, e.g. drought and water scarcity in Southern and Mediterranean regions.
Küsimused adresseerige: information.centre@eea.europa.eu
(2) Green Paper from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions – Adapting to climate change in Europe – options for EU action (COM(2007) 354).
(2) Komisjoni roheline raamat nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele – Kliimamuutustega kohanemine Euroopas – võimalused ELi meetmete võtmiseks (KOM(2007) 354).
Regions working together on sustainable development
Piirkondade koostöö säästva arengu vallas
The "Greening Regional Development Programmes (GRDP)" network developed products to help public bodies give full weight to environmental issues in local and regional development.
Võrgustikuga Greening Regional Development Programmes (GRDP) töötati välja tooted, mis aitaksid avalikel asutustel asetada kohaliku ja piirkondliku arengu vallas põhirõhu keskkonnaküsimustele.
Participants of a seminar in Exeter, England, in 2006.
Seminaril osalejad Inglismaal Exeteris aastal 2006.
economic and social objectives in the 2007-13 round of development programmes supported by the EU.
majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkide kõrval asetada rõhku keskkonnaküsimustele perioodi 2007–2013 arenguprogrammides, mida EL toetab.
Every year hundreds of billions of Euros are spent on developing Europe’s regions. is money offers a huge potential to develop the regions in a way that protects or improves the environment, yet many authorities still find this hard to do.
Igal aastal kulutatakse sadu miljardeid eurosid Euroopa piirkondade arendamisele. See raha pakub tohutut potentsiaali piirkondade arendamiseks viisil, mis kaitseb või parandab keskkonda, samas leiavad paljud asutused selle teostamise siiski raske olevat.
It was to unlock this potential that the ‘Greening Regional Development Programmes (GRDP) network’ was created in 2004. e GRDP partners want to promote more effective regional programmes, which deliver sustainable results for local people.
Kõnealuse potentsiaali vabastamiseks loodi 2004. aastal võrgustik Greening Regional Development Programmes (GRDP). GRDP partnerid soovivad edendada tõhusamaid piirkondlikke programme, mis annavad kohalikele inimestele säästvaid tulemusi.
The GRDP project was a European-wide network funded by the EU INTERREG IIIC programme.
GRDP projekt oli üleeuroopaline võrgustik, mida rahastati ELi Interreg IIIC programmi raames.
It was born from the discussions between a core group of partners from Italy, Austria, Spain, Malta, England and Wales.
See kasvas välja Itaaliast, Austriast, Hispaaniast, Maltalt, Inglismaalt ja Walesist pärit partnerite tuumikrühma arutelude pinnalt.
They discussed their experience of integrating the environment into regional programmes backed by the EU Structural Funds.
Nad arutasid oma kogemusi keskkonna integreerimisel ELi struktuurifondide toetusega piirkondlikesse programmidesse.
Although the EU’s rules governing the use of Structural Funds say that the environment and sustainable development e GRDP partnership worked for three years on developing products to help public bodies throughout Europe give full weight to environmental issues alongside more traditional
GRDP partnerlus töötas 3 aastat toodete arendamiseks, mis aitaksid avalikel asutustel üle Euroopa traditsioonilisemate
(1) Respectively External Relations Officer and GRDP Project Manager.
(1) Vastavalt välissuhete ametnik ja GRDP projektijuht. Environment Agency for England and Wales, Manley House, Kestrel Way, Sowton Industrial Estate, Exeter EX2 7LQ, UK. www.envisionsw.org
Regional policy, sustainable development and climate change
Regionaalpoliitika, säästev areng ja kliimamuutused arenguprogrammide keskmes, näevad paljud piirkonnad selle reaalsuseks muutmisega suurt vaeva.
Regional policy, sustainable development and climate change
Harta ja abivahendid
Charter and Toolkit should be at the heart of development programmes, many regions struggle to make this a practical reality. e GRDP project was designed to help these regions.
Viimastes väljaannetes tehakse kokkuvõte GRDP olulisematest tulemustest.
e latest publications summarise the key GRDP findings. ese are the GRDP Charter and the toolkit called “Beyond compliance: how regions can help build a sustainable Europe”.
Nendeks on GRDP harta ja abivahendid nimega „Vastavusest kaugemale: kuidas piirkonnad saavad aidata rajada säästva Euroopa“.
e project brought together thirty-nine partners. e partnership was very diverse.
Projekt tõi kokku kolmkümmend üheksa partnerit. Partnerlus oli väga mitmekesine.
Partners were local, regional and national authorities, environmental authorities, development agencies and research institutes from eight EU Member States. e project was based on the idea that the partners wanted to learn from each other and develop a common European approach for integrating the environment into regional development programmes.
Partneriteks olid kohalikud, piirkondlikud ja siseriiklikud asutused, keskkonnaasutused, arenguasutused ja teadusinstituudid kaheksast ELi liikmesriigist. Projekt põhines ideel, et partnerid tahtsid üksteiselt õppida ning välja töötada ühtset Euroopa lähenemisviisi keskkonna integreerimiseks piirkondlikesse arenguprogrammidesse.
The GRDP Charter is directed at all European public organisations.
GRDP harta on suunatud kõikidele Euroopa avalikele organisatsioonidele.
It is a concise collection of main principles on key aspects for environmental integration into regional development programmes.
Tegemist on võtmeaspektide peamiste põhimõtete sisutiheda koguga keskkonna integreerimisel piirkondlikesse arenguprogrammidesse.