natgillin/translations-raw huggingface dataset:
New initiatives were also launched, including three pilot projects aimed at creating enterprises that provide home-care services, and activities to support teleworking for people with disabilities.
Samuti alustati uute algatustega, millest kolm on kodust hooldust pakkuvate ettevõtete loomisele suunatud pilootprojektid koos kaugtöö toetamise meetmetega puuetega isikutele.
During the first year, 210 people were involved in the programme, 194 of whom completed the training and 93 found work.
Esimese aasta jooksul kaasati programmi 210 inimest, kellest 194 läbisid koolituse ja 93 leidsid töö.
Around 90% of the participants were women, and nearly 18% were over 45.
Ligikaudu 90% osalejatest moodustasid naised ning peaaegu 18% üle 45aastased isikud.
The training courses focused primarily on the delivery of social services to people with special needs, such as children, the elderly, the sick, or people with disabilities. There are plenty of
Koolituskursused keskendusid peamiselt sotsiaalteenuste osutamisele erivajadustega inimeste jaoks, nagu lapsed, vanemaealised, haiged või puuetega inimesed.
Programme: Objective 1 (ESF Operational Programme for Employment)
Selles valdkonnas on rohkelt töövõimalusi ning need ei nõua tihti kõrgtasemel formaalset kvalifikatsiooni.
Total cost: €1 198 733EU contribution: €839 113European Social fund (ESF)Implementation: March 2002 - March 2003
Projekt: Lugo, Abriendo Camiños Programm: eesmärk 1 (ESF tööhõive meetmeprogramm)Kogumaksumus: 1 198 733 eurot ELi osalus: 839 113 eurot Euroopa Sotsiaalfond (ESF)Rakendamine: märts 2002 – märts 2003
Opening Pathways: training people as carers for elderly people.
„Avatud rajad”: eakate inimeste hooldajate ettevalmistus.
Cohesion policy in support of growth and jobs
Ühtekuuluvuspoliitika toetus majanduskasvule ja töökohtade loomisele
Community strategic guidelines 2007-13
Ühenduse strateegilised suunised aastateks 2007–2013
Consult these websites for further information: http://ec.europa.eu/inforegio
Lisainfot leiate järgmiselt veebisaidilt: http://ec.europa.eu/inforegio
(Acts whose publication is not obligatory)
(Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik)
COUNCIL DECISION of 6 October 2006 on Community strategic guidelines on cohesion
6. oktoober 2006, ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste kohta
THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, backwardness of the least favoured regions or islands, including rural areas.
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, piirkondades ja mahajäämust kõige ebasoodsamates saartel, kaasa arvatud maapiirkondades.
European
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
Having regard to Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999 (1), and in particular the first subparagraph of
Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 25 kohaselt tuleks kehtestada majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse strateegilised suunised, et määratleda Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi (edaspidi “fondid”) soovituslik sekkumisraamistik, võttes arvesse ühenduse muid tegevussuundi ühenduse harmoonilise, tasakaalustatud ja säästva arengu edendamiseks.
Pursuant to Article 25 of Regulation (EC) No 1083/2006, strategic guidelines on economic, social and territorial cohesion should be established to define an indicative framework for the intervention of the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund (hereinafter ‘the Funds’), taking account of other relevant Community policies, with a view to promoting the harmonious, balanced and sustainable development of the Community.
võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999, (1) eriti selle artikli 25 esimest lõiku,
The 2005 Spring European Council confirmed that the Community should mobilise all appropriate national and Community resources — including the cohesion policy — in pursuit of the objectives of the renewed Lisbon agenda, which consists of integrated guidelines, including the broad economic policy guidelines and the employment guidelines adopted by the Council.
2005. aasta kevadine Euroopa Ülemkogu kinnitas, et ühendus peab mobiliseerima kõik asjakohased riiklikud ja ühenduse ressursid, kaasa arvatud ühtekuuluvuspoliitika, et saavutada ühtsetest suunistest, sh nõukogu vastu võetud majanduspoliitika üldsuunistest ja tööhõivesuunistest koosneva uuendatud Lissaboni tegevuskava eesmärke.
Pursuant to Article 158 of the Treaty, in order to strengthen its economic and social cohesion, the Community aims at reducing disparities between the levels of development of the various regions and the
Asutamislepingu artikli 158 kohaselt püüab ühendus majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamiseks ühtlustada eri regioonide arengutaset ning vähendada
The territorial dimension of cohesion policy is important and all areas of the Community should have the possibility to contribute to growth and jobs.
anda panus majanduskasvu ja tööhõivesse.
The Spring European Council of 2005 concluded that greater ownership of the objectives of the new Lisbon agenda on the ground was necessary, involving regional and local actors and social partners, in particular, in areas where greater proximity is essential, such as in innovation, the knowledge economy and the new information and communication technologies, employment, human capital, entrepreneurship, support for small and medium-sized enterprises (SMEs) and access to risk capital financing.
2005. aasta kevadine Euroopa Ülemkogu tõdes vajadust Lissaboni eesmärkide parema omaksvõtu järele kohalikul tasandil, mis hõlmab piirkondlikke ja kohalikke jõude ning tööturu osapooli, eelkõige valdkondades, kus suurem lähedus on määrava tähtsusega, näiteks innovatsioon, teadmistepõhine majandus ning uus info- ja sidetehnoloogia, tööhõive, inimkapital, ettevõtlus, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) toetamine ja juurdepääs riskikapitalile.
With a view to promoting sustainable development, the strategic guidelines should reflect the need to take environmental protection and improvement into account in preparing national strategies.
Käesolevates strateegilistes suunistes tuleks samuti arvestada, et ühtekuuluvuspoliitika edukas rakendamine sõltub makromajanduslikust stabiilsusest ja riiklikest struktuurireformidest koos mitmesuguste muude investeerimist soodustavate tingimustega, kaasa arvatud ühtse turu efektiivne rakendamine, haldusreformid, head valitsemistavad, soodne ärikeskkond ja oskustööjõu olemasolu.
These strategic guidelines should also recognise that the successful implementation of cohesion policy depends on macroeconomic stability and structural reforms at national level together with a range of other conditions which favour investment, including effective implementation of the internal market, administrative reforms, good governance, a business-friendly climate, and the availability of a highly skilled workforce.
Säästva arengu edendamiseks peaksid strateegilised suunised käsitlema vajadust võtta riiklike strateegiate väljatöötamisel arvesse keskkonnakaitse ja keskkonna parandamise küsimust.
Equality between men and women and the prevention of discrimination on the basis of gender, race or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation are basic principles of cohesion policy and should be incorporated into all levels of the strategic approach to cohesion.
Käesolevad strateegilised suunised peaksid kõigi liikmesriikide ja piirkondade puhul tähtsustama eelkõige neid investeeringuid, mis aitavad riiklikke ja piirkondlikke vajadusi ning olusid silmas pidades saavutada riiklike reformiprogrammide eesmärke: innovatsioon, teadmistepõhine majandus ning uus info- ja sidetehnoloogia, tööhõive, inimkapital, ettevõtlus, VKEde toetamine ja juurdepääs riskikapitalile.
Taking account of these strategic guidelines, each Member State should prepare its national strategic reference framework and the resulting operational programmes,
Ühtekuuluvuspoliitika territoriaalne mõõde on oluline ning kõigil ühenduse piirkondadel peaks olema võimalus
In the case of regions and Member States eligible for support under the Convergence objective, the aim should be to stimulate growth potential, so as to achieve and maintain high growth rates, including addressing the deficits in basic infrastructure networks and strengthening institutional and administrative capacity.
Käesolevad strateegilised suunised kujutavad endast ühtset soovituslikku raamistikku, mida liikmesriigid ja piirkonnad võiksid kasutada riiklike ja piirkondlike programmide arendamisel, eelkõige eesmärgiga hinnata nende panust ühenduse eesmärkide saavutamisse ühtekuuluvuse, majanduskasvu ja tööhõive valdkonnas.
In accordance with the integrated guidelines for growth and jobs of the renewed Lisbon agenda, the programmes supported by cohesion policy should seek to target resources on the following three priorities (1):
Vastavalt uuendatud Lissaboni tegevuskava ühtsetele majanduskasvu- ja tööhõivesuunistele peaksid ühtekuuluvuspoliitika toetatavad programmid suunama vahendeid eelkõige järgmise kolme prioriteedi elluviimisse: (1)
— improving the attractiveness of Member States, regions and cities by improving accessibility, ensuring adequate quality and level of services, and preserving the environment,
— suurendama liikmesriikide, piirkondade ja linnade atraktiivsust, parandades juurdepääsetavust, tagades teenuste küllaldase kvaliteedi ja taseme ning säilitades nende keskkonda;
— encouraging innovation, entrepreneurship and the growth of the knowledge economy by research and innovation capacities, including new information and communication technologies, and
— soodustama innovatsiooni, ettevõtlust ning teadmistepõhise majanduse kasvu teadustöö- ja innovatsioonialase suutlikkuse kaudu, kaasa arvatud uued side- ja infotehnoloogiad, ja
— creating more and better jobs by attracting more people into employment or entrepreneurial activity, improving adaptability of workers and enterprises and increasing investment in human capital.
— looma rohkem ja paremaid töökohti, suurendades tööhõive või ettevõtluse atraktiivsust suurema hulga inimese jaoks, parandades töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet ning suurendades investeerimist inimkapitali.
Accordingly, the overall financial effort in support of these fields of action should be significantly increased, as required by the new earmarking provisions (2).
(2) Lisaks peaksid liikmesriigid ja piirkonnad saama innustust majanduskasvu ja tööhõive vallas nähtavalt positiivseid tulemusi andnud parimatest tavadest.
) Communication to the Spring European Council ‘Working Together for growth and jobs — a new start for the Lisbon Strategy’, COM(2005) 24, 2.2.2005. )
) Teatis kevadisele Euroopa Ülemkogule “Koostöö majanduskasvu ja töökohtade loomise nimel – Lissaboni strateegia uus algus”, KOM(2005) 24, 2.2.2005. )
Article 9 of Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999. OJ L 210, 31.7.2006, p. 25.
Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999) artikkel 9. ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.
The level of regional economic development and the existence of large infrastructure endowments should thus be taken into account.
Seepärast tuleks arvesse võtta piirkondliku majandusliku arengutaset ja suurte infrastruktuuri sihtkapitalide olemasolu.
Second, the principle of environmental sustainability should be respected to the greatest possible extent, in accordance with the White Paper (1). Shifts to the more environmental friendly modes should be pursued.
Teiseks tuleks võimalikult suures ulatuses järgida keskkonnasäästlikkuse põhimõtet kooskõlas valge raamatuga. (1) Kasutama tuleks hakata keskkonnasäästlikumaid veoliike.
However, the environmental and general performance of each mode of transport should be optimised, in particular concerning the use of infrastructure within and across the different modes (2).
Sellegipoolest tuleks optimeerida iga veoliigi keskkonna- säästlikkust ja üldist tõhusust, arvestades eelkõige infrastruktuuri kasutamist eri veoliikide piires ja nende vahel. ( 2
) ‘European transport policy for 2010: time to decide’, COM(2001) 370. )
) “Euroopa transpordipoliitika aastaks 2010: aeg otsustada”, KOM(2001) 370. )
‘Keep Europe moving.
“Euroopat liikumises hoides. Euroopa mandri jätkusuutlik liikuvus”, KOM(2006) 314, 22.6.2006.
Strategies should include, for example, intelligent transport systems, multi-modal platforms and, in particular, technology used for the ERTMS and for the Single European Sky ATM Research Programme (SESAR — for a more uniform air traffic management system in Europe).
Strateegiad peaksid hõlmama näiteks intelligentseid transpordisüsteeme, multimodaalseid platvorme ja eelkõige tehnoloogiaid, mis on kasutusel Euroopa raudteetranspordi juhtimissüsteemis ja “Ühtse Euroopa taeva” lennujuhtimise uurimisprogrammis (SESAR – programm Euroopa lennuliikluse juhtimise süsteemi ühtlustamiseks).
Based on the abovementioned principles, the guidelines for action areas follows:
Eespool kirjeldatud põhimõtetele tuginevad tegevussuunised on järgmised.
— Member States and regions eligible for funding under the Convergence objective (1) or the Cohesion Fund, should give appropriate priority to those of the 30 projects of European interest where they fall within their territory.
— Liikmesriigid ja lähenemiseesmärgi (1) raames või Ühtekuuluvusfondi suhtes abikõlblikud piirkonnad peaksid asjakohaselt eelistama 30 üleeuroopalise tähtsusega projektist neid, mis paiknevad nende territooriumil.
— Complementary investment in secondary connections will also be important in the context of an integrated regional transport and communications strategy covering urban and rural areas, in order to ensure that the regions benefit from the opportunities created by the major networks.
— Täiendavad investeeringud lisaühendustesse on samuti olulised ühtse piirkondliku transpordi- ja sidestrateegia kontekstis, mis hõlmab linna- ja maapiirkondi, et tagada, et need piirkonnad saavad kasu suurte võrkude loodud võimalustest.
— Support for rail infrastructure should seek to ensure greater access.
— Raudtee infrastruktuuri toetamisel tuleks pöörata tähelepanu parema juurdepääsu tagamisele.
— Promoting environmentally sustainable transport networks, particularly in urban areas.
— Keskkonnasäästlike transpordivõrkude soodustamine, eelkõige linnaaladel.
— In order to guarantee the optimum efficiency of transport infrastructures for promoting regional development, attention should be paid to improving the connectivity of landlocked, insular or outermost territories to the TEN-T projects.
— Selleks et tagada transpordi infrastruktuuri optimaalne efektiivsus regionaalarengu soodustamisel, tuleks tähelepanu pöörata raskesti ligipääsetavate sisemaa- ja saareterritooriumide ja äärepoolseimate piirkondade ühendamisele TEN-T projektidega.
— More attention should be paid to developing the ‘motorways of the sea’ and to short-sea shipping as a viable alternative to long-distance road and rail transport.
— Rohkem tuleks pöörata tähelepanu “mere kiirteede” ja merelühisõitude arendamisele, mis on elujõuline alternatiiv pikamaatranspordile maanteedel ja raudteedel.
Environmental investments can contribute to the economy in three ways: they can ensure the longterm sustainability of economic growth, they decrease external environmental costs to the economy (e.g. health costs, clean-up costs or damage recovery) and they stimulate innovation and job creation.
Keskkonnainvesteeringud võivad tuua majandusele kasu kolmel viisil: need võivad tagada majanduskasvu järjepidevuse pika aja jooksul, vähendavad väliseid keskkonnakulusid (nt tervishoiukulud, puhastuskulud või kahjude hüvitamine) ja stimuleerivad innovatsiooni ja töökohtade loomist.
The provision of environmental services such as clean water supplies, waste and waste-water treatment infrastructures, management of natural resources, the decontamination of l and to prepare it for new economic activities, and protection against certain environmental risks (e.g. desertification, droughts, fires and floods), should all have high priority in this context.
Kõnealuses kontekstis peaks olema esmase tähtsusega keskkonnakaitseteenused, nagu puhta veega varustamine, jäätme- ja heitveekäitluse infrastruktuur, loodusvarade haldamine, maa-alade saastest puhastamine, et seda uueks majandustegevuseks ette valmistada, ning kaitse teatavate keskkonnariskide (nt kõrbestumise, põua, tulekahjude ja üleujutuste) vastu.
— Addressing the significant needs for investment in infrastructure, particularly in the Convergence regions and especially in the new Member States, to comply with environmental legislation in the fields of water, waste, air, nature and species protection and biodiversity.
— käsitleda suurt vajadust infrastruktuuri tehtavate investeeringute järele, eelkõige vastastikuse lähenemise piirkondades ja iseäranis uutes liikmesriikides, et saavutada kooskõla keskkonnakaitsealaste õigusaktidega, mis käsitlevad vett, jäätmeid, õhku, looduse ja liikide kaitset ning bioloogilist mitmekesisust;
— Ensuring that attractive conditions exist for businesses and their highly skilled staff.
— tagada atraktiivsed tingimused ettevõtetele ja nende kvalifitseeritud oskustöölistele.
— Promoting, in addition to the investments in sustainable energy and transport covered elsewhere, investments that contribute to the EU-Kyoto commitments.
— lisaks mujal käsitletud investeeringutele säästvasse energiasse ja transporti soodustada investeeringuid, mis toetavad ELi Kyoto protokolliga võetud kohustusi;
— Undertaking risk prevention measures through improved management of natural resources, more targeted research and better use of ICTs, and more innovative public management policies including, for example, preventive monitoring.
— võtta riskiennetusmeetmeid loodusressursside parema haldamise, sihtotstarbelisema teadustöö, side- ja infotehnoloogia parema kasutamise ning innovatiivsema avaliku halduse poliitika kaudu, kaasa arvatud näiteks ennetav seire.
Investments in these fields contribute to the security of energy supply for longterm growth, while acting as a source of innovation and providing opportunities for exports, and are cost effective especially if energy prices remain high.
Investeeringud nendes valdkondades aitavad tagada energiaga varustamise pikaajalises perspektiivis, toimides samal ajal innovatsiooniallikana ja luues ekspordivõimalusi, mis on kulutõhusad eriti juhul, kui energiahinnad püsivad kõrged.
— Supporting projects to improve energy efficiency, for example in buildings, and dissemination of low energy intensity development models.
— toetada energiatõhususe suurendamise projekte, näiteks hoonetes, ning väikese energiakuluga arengumudelite levikut;
— Supporting the development and use of renewable and alternative technologies (such as wind, solar, biomass), including for heating and cooling, which can give the EU a leading edge and thus strengthen its competitive position.
— toetada taastuvate ja alternatiivsete tehnoloogiate arendamist ja kasutamist (tuule-, päikese-, biomassienergia), sh kütte- ja jahutussüsteemides, mis võivad anda ELile edumaa ja seega suurendada selle konkurentsivõimet.
— Concentrating investment in traditional energy sources to develop the networks where there is evidence of market failure.
— suurendada investeeringuid traditsioonilistesse energiaallikatesse võrkude arendamiseks, kui on olemas tõendid turuprobleemide kohta.
RTD expenditure as a percentage of GDP has been increasing, but only marginally and, at 1,9 % of GDP, remains well short of the Lisbon target of 3 % (1).
TTA kulude osakaal SKTst on suurenenud, kuid üksnes marginaalselt, ning moodustab 1,9 % SKTst, mis on oluliselt väiksem kui Lissabonis sihiks seatud 3 %.
While the shortfall in business investment in RTD remains significant, there are signs that public investment in this field is also coming under pressure.
(1) Kuigi ettevõtete investeeringud TTAsse on siiani oodatust oluliselt väiksemad, on märke selle kohta, et ka riiklikud investeeringud sellesse valdkonda on sattumas surve alla.
Cohesion policy can help to address the main problems behind Europe's underperformance in innovation, including ineffective innovation systems, insufficient entrepreneurial dynamism or slow business adoption of ICT.
Ühtekuuluvuspoliitika saab aidata tegelda peamiste probleemidega, mis põhjustavad Euroopa mahajäämust innovatsiooni valdkonnas, sealhulgas ebaefektiivsed innovatsioonisüsteemid, ettevõtluse vähene dünaamilisus või aeglane side- ja infotehnoloogia kasutuselevõtt ettevõtetes.
) ‘Investing in research: an action plan for Europe’. COM(2003) 226, 30.4.2003.
) “Teadusesse investeerimine: tegevusplaan Euroopa jaoks”, KOM(2003) 226, 30.4.2003.
While direct grants remain important, notably in Convergence regions, there is a need to focus on the provision of collective business and technology services to groups of firms, in order to help them improve their innovative activity.
Kuigi otsetoetused on ka edaspidi olulised, eriti just ühtluspiirkondades, on vaja keskenduda kollektiivsete ette- võtlus- ja tehnoloogiateenuste pakkumisele ettevõtete rühmadele, et aidata neil tõhustada innovatsioonialast tegevust.
— Strengthening cooperation among businesses and between businesses and public research/tertiary education institutions, for example, by supporting the creation of regional and trans-regional clusters of excellence.
— ettevõtetevahelise ning ettevõtete ja riiklike teadus-/kõrgharidusasutuste vahelise koostöö suurendamine, toetades näiteks piirkondlike ja piirkondadevaheliste tippkeskuste klastrite loomist;
— Supporting RTD activities in SMEs and technology transfer (enabling SMEs to access RTD services in publicly funded research institutions).
— VKEde TTA-tegevuse toetamine ja tehnosiire (VKEdele juurdepääsu võimaldamine TTA teenustele, mida pakuvad riiklikult rahastatavad teadusasutused);
— Support for regional cross-border and transnational initiatives aimed at strengthening research collaboration and capacity building in priority areas of Community research policy.
— piirkondlike piiriüleste ja riikidevaheliste algatuste toetamine, mille eesmärk on teaduskoostöö ja suutlikkuse suurendamine ühenduse teaduspoliitika prioriteetsetes valdkondades;
— Strengthening R & D capacity building, including ICT, research infrastructure and human capital in areas with significant growth potential.
— teadus- ja arendustegevuse suutlikkuse suurendamine, kaasa arvatud side- ja infotehnoloogia, teadusuuringute infrastruktuur ja inimkapital olulise kasvupotentsiaaliga valdkondades.
In this respect, cooperation should also be sought with the Innovation Relay centres and the Euro-Info-Centres which are financed under the CIP, especially in the field of transnational technology and diffusion of information.
Selleks tuleb püüda teha koostööd innovatsiooni levikeskuste ja euroinfokeskustega, mida rahastatakse konkurentsivõime ja innovatsiooni kaudu, eriti tehnoloogia ja informatsiooni riikidevahelise levitamise valdkonnas.
— Making regional RTD innovation and education supply more efficient and accessible to firms, in particular SMEs, for example by establishing poles of excellence, bringing together high technology SMEs around research and technological institutions, or by developing and creating regional clusters around large companies.
— piirkondliku TTA-alase innovatsiooni ja hariduse efektiivsemaks ja ettevõtetele, eelkõige VKEdele, kättesaadavamaks muutmine, näiteks tippkeskuste rajamise, tipptehnoloogiaga tegelevate VKEde teadus- ja tehnoloogiaasutuste juurde koondamise või suurte ettevõtete juurde piirkondlike klastrite loomise ja nende arendamise kaudu;