natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, the risk will be increased where a person is exposed to one or more of these factors while being exposed to wholebody vibration. For example:
• üldvibratsiooniga kokkupuutumine pika aja jooksul, kusjuures asendit muuta ei ole võimalik;
฀•฀฀identify the available risk controls;
• selgitama välja olemasolevad võimalused riskide ohjamiseks;
฀•฀฀identify the steps you plan to take to control and monitor wholebody vibration risks; and
• selgitama välja meetmed, mille abil tööandja saab üldvibratsioonist tulenevaid riske ohjata ja jälgida; üldvibratsiooniga kokkupuutumine olukorras, kus tuleb end istmel ettepoole sirutada või külgsuunas pöörata (näiteks üle õla vaatamine, et jälgida teatava lisaseadme toimimist);
฀•฀฀being exposed to wholebody vibration while sitting in a stretched or twisted posture (e.g. looking over your shoulder to monitor the operation of attached equipment);
• üldvibratsiooniga kokkupuutumine ja seejärel tööülesannete täitmine, mille käigus tuleb käsitsi tõsta ja kanda suuri raskusi.
Along with wholebody vibration, other ergonomic factors may contribute to back pain, these include:
Lisaks üldvibratsioonile võivad seljavalu põhjustada ka muud ergonoomilised tegurid, sealhulgas:
฀•฀฀being exposed to wholebody vibration and then doing work involving manually lifting and carrying heavy loads.
Keskkonnategurid, näiteks temperatuur, võivad seljavalu või -vigastuste riski veelgi suurendada.
฀•฀฀sitting for long periods without being able to change position;
halb kehaasend sõiduki juhtimisel või seadme käitamisel;
Environmental factors, such as temperature may further increase the risk of back pain or injury.
• ühes asendis istumine pika aja jooksul;
฀•฀฀poorly placed control operations, which require the driver/operator to stretch or twist;
• juhtimisseadiste halb paigutus, mistõttu juht/käitaja peab end sirutama või pöörama;
All these causes must be considered together in your plans to minimise risk of back injury.
Seljavigastuse riski minimeerist kavandades peab tööandja kõiki neid põhjuseid koos hindama.
Regulations and guidance on manual handling of materials should be considered where this is a factor in your workers’ work.
Kui töötajad teisaldavad töö käigus materjale käsitsi, peaks tööandja kaaluma sellekohaste eeskirjade ja juhiste koostamist.
฀•฀฀poor visibility of the operation, which requires twisting and stretching to get an adequate view;
halb nähtavus töötamise ajal, mistõttu tuleb piisava vaatevälja loomiseks end pöörata või sirutada;
Some questions to help you decide whether further action is required are shown in Table 1.
esitatud mõned küsimused, mis aitavad otsustada, kas riskidega tegelemine on vajalik.
All types of vehicle, when in motion, are likely to cause the driver to experience wholebody vibration.
Tavaliselt puutuvad kõikide erinevat tüüpi sõidukite juhid sõiduki liikumise ajal kokku üldvibratsiooniga.
The risks to health increase where people are regularly exposed to high levels of wholebody vibration over a long period.
Terviseriskid suurenevad, kui inimesed puutuvad pika aja jooksul korduvalt kokku tugeva üldvibratsiooniga.
Some vehicles that have been associated with wholebody vibration and ergonomic risks are shown in Figure 2.
Joonisel 2 on esitatud sõidukid, mida seostatakse üldvibratsiooni ja ergonoomiliste riskidega.
Remember that wholebody vibration exposure may also arise from non-driving activities, e.g. where workers stand on vibrating platforms.
Samas ei tohi unustada, et kokkupuude üldvibratsiooniga võib tekkida ka tegevustest, mis ei ole seotud sõiduki juhtimisega, näiteks töötaja seismine vibreerival platvormil.
Manual Handling Directive:
Raskuste käsitsi teisaldamise direktiiv:
Council Directive 90/269/EEC of 29 May 1990 on the minimum health and safety requirements for the manual handling of loads where there is a risk particularly of back injury to workers (fourth individual Directive within the meaning of Article 16(1) of Directive 89/391/EEC)
Nõukogu 29. mai 1990. aasta direktiiv 90/269/EMÜ tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta, mis käsitlevad raskuste käsitsi teisaldamist, millega kaasneb eelkõige töötajate seljavigastuse oht (neljas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses).
TABLE 1 QUESTIONS TO HELP DECIDE WHETHER FURTHER ACTION MAY BE NEEDED
TABEL 1 – KÜSIMUSED, MIS AITAVAD OTSUSTADA, KAS EDASINE RISKIDEGA TEGELEMINE ON VAJALIK
Do you drive off-road?
Kas sõidetakse mujal kui maanteedel?
Do you drive or operate vibrating machinery for a long time every day?
Kas vibreerivaid mehhanisme juhitakse või käsitatakse iga päev pikkade ajavahemike jooksul?
The factors that govern a person’s daily vibration exposure are the magnitude (level) of vibration and the length of time the person is exposed to it.
Isiku päevane kokkupuude vibratsiooniga määratakse kindlaks vibratsiooni suurusjärgu (tugevuse) ja vibratsiooniga kokkupuute kestuse põhjal.
The longer the duration of exposure, the greater will be the risk from vibration exposure.
Mida kauem kokkupuude kestab, seda suurem on vibratsiooniga kokkupuutest tulenev risk.
Do you drive vehicles that are not designed for the roadway conditions?
Kas juhitakse sõidukeid, mis ei ole ette nähtud ebatasasel pinnal sõitmiseks?
Some industrial vehicles, such as forklift trucks, do not have wheel suspension and are fitted with solid tyres, to provide them with the necessary stability to work safely.
Mõnedel tööstussõidukitel, näiteks kahveltõstukitel, puudub rataste vedrustus ning tööohutuseks vajaliku püsivuse tagamiseks on neil täisrehvid.
Provided they are driven on smooth surfaces wholebody vibration levels should not be high.
Kui nendega sõidetakse siledal pinnal, ei ole üldvibratsiooni tasemed kõrged.
However, if they are driven on unsuitable surfaces (e.g. a forklift truck designed for warehouse use being operated in a external loading yard), they can generate high levels of wholebody vibration.
Ent töötamisel nende jaoks sobimatul pinnal (näiteks kui laos kasutamiseks mõeldud kahveltõstukeid kasutatakse väljas laadimisplatsil) võib juhile mõjuva üldvibratsiooni tase olla kõrge.
Do you drive over poorly maintained road surfaces?
Kas sõidetakse halvasti hooldatud teepinnal?
Most road vehicles will generate fairly low levels of wholebody vibration provided the road surface is well maintained.
Enamiku sõidukite üldvibratsiooni tase on hästi hooldatud teepinnal sõitmisel küllaltki madal.
Cars, vans and modern designs of suspended-cab lorries are generally unlikely to present a risk from wholebody vibration when used on well-maintained roads.
Autod, haagissuvilad ja kaasaegsed vedrustatud kabiiniga veoautod ei tekita tavaliselt üldvibratsiooni riski, kui nendega sõidetakse hästi hooldatud teedel.
However, vehicles with less effective suspension such as rigid body lorries may cause high levels of wholebody vibration, particularly when they are driven over poor surfaces, or when they are unladen.
Kuid sõidukid, mis ei ole nii hea vedrustusega, näiteks jäiga kerega veoautod, võivad tekitada tugevat üldvibratsiooni, eriti kui nendega sõidetakse konarlikul pinnal või ilma koormata.
Are you exposed to shock (or jolts)?
Kas töötatakse halvas asendis või tõstetakse raskusi käsitsi?
Scrapers may generate high levels of shock vibration when driving over difficult ground.
Kas masinatootjad hoiatavad üldvibratsiooni ohu eest?
Do you need to adopt poor postures or perform manual handling tasks?
Kui masina vibratsioon võib tekitada selle kasutajale tervisekahjustusi, peab tootja lisama kasutusjuhendisse sellekohase hoiatuse.
Do the manufacturers of the machinery warn of risk from wholebody vibration?
Kas töötajad teatavad tervisehäiretest?
If you are using a machine that may put the users at risk of vibration injury, the manufacturer should warn you about it in the handbook.
Kui on tõendeid seljavigastuste kohta, tuleb ergonoomiliste riskide ja vibratsiooniga kokkupuutumise probleemiga tegelema asuda.
FIGURE 2 EXAMPLES OF VIBRATION MAGNITUDES FOR COMMON TOOLS
JOONIS 2 NÄITED ÜLDLEVINUD TÖÖVAHENDITE VIBRATSIOONI SUURUSJÄRKUDE KOHTA
Ranges of vibration values for common equipment on the EU market.
Euroopa Liidus turustatavate üldlevinud töövahendite vibratsiooni väärtuste vahemikud.
These data are for illustration only.
Need andmed on esitatud
Acceleration(ms)For more details see ANNEX B.
Kiirendus (m/s²) üksnes illustreerimiseks.
Compactor - single drum
Ühe rulligapinnaserull
Compactor- tandem
Kahe rulligapinnaserull
Dumper- Articulated
Liigendkallur
Pallet-truck- ride-on vertical
Juhikohaga kahvelkäru Juhikohaga vertikaalne kahvelkäru
2.2 DETERMINING EXPOSURE DURATION
KOKKUPUUTE KESTUSE MÄÄRAMINE
To assess the daily vibration exposure of workers, we need an estimate of the time machine operators are exposed to the vibration source.
K vibratsiooniga tegelikult kokku puutus. Kui masinate ja sõidukite käitajatelt küsitakse, kui kaua nad päeva jooksul vibratsiooniga kokku puutuvad, märgivad nad tavaliselt vastusesse ka need ajavahemikud, mil tegelik kokkupuude vibratsiooniga puudub, näiteks veoauto laadimise ja ooteaeg.
Machine or vehicle operators questioned on their typical daily duration of vibration exposure usually state a value containing periods without vibration exposure, e.g. truck loading and waiting times.
Käesolevas peatükis selgitatakse, millist teavet on vaja hankida kokkupuute kestuse kohta ning kuidas seda teha.
In this chapter we look at what exposure time information is needed and how it can be determined.
Teatavatel juhtudel on vibratsiooniga kokkupuude aga suurem hoopis nende toimingute puhul, mida tehakse siis, kui sõiduk seisab, näiteks ekskavaatorite ja harvesteride puhul.
Usually, the vibration that occurs when the vehicle is travelling will dominate vibration exposures.
Hoolikat kaalumist vajavad töömudelid Näiteks kasutavad mõned töötajad masinaid üksnes teatavate ajavahemike jooksul päevas.
However, some exposures are dominated by operations being performed while the vehicle is static, such as excavators and tree harvesters.
Tuleks kindlaks teha tüüpilised kasutusmudelid, millel on suur tähtsus töötaja eeldatava vibratsiooniga kokkupuute arvutamisel.
Before the daily vibration exposure (A(8) or VDV) can be estimated, you need to know the total daily duration of exposure to the vibration from the vehicles or machines used.
Päevase vibratsiooniga kokkupuute (A(8) või VDV hindamiseks on vaja teada kasutatud masinate või sõidukite tekitatud vibratsiooniga kokkupuute summaarset kestust päeva jooksul.
You should be careful to use data that is compatible with your vibration magnitude data, for example, if your vibration magnitude data is based on measurements when the machine was working, then count
Tööandja peab jälgima, et kasutatavad andmed oleksid ühitatavad vibratsiooni suurusjärgu andmetega: kui vibratsiooni suurusjärgu andmed on saadud näiteks töötaval masinal tehtud mõõtmiste tulemusena, tuleb arvestada üksnes seda aega, mil töötaja
2.3 DETERMINING VIBRATION MAGNITUDE or k)
VIBRATSIOONI SUURUSJÄRGU MÄÄRAMINE
Wholebody vibration magnitude is the frequencyweighted acceleration value in the highest of three orthogonal axes (1.4
Üldvibratsiooni suurusjärk istuva või seisva töötaja puhul on sageduskorrigeeritud vibrokiirenduste suu- rim väärtus kolmel ristteljel (1,4a
, 1.4 for a or awz) awx awy ib ra tio ns at W V seated or standing worker.
, 1,4a või a
European or international standards bodies.
w x w y w z kasutavad vibratsiooniandmete saamiseks tavaliselt Euroopa ühtlustatud katseeskirju.
However, very few machine specific standards are currently (in 2005) available and where standards do exist such as for industrial trucks, the differences between directly competing machines are often less than 50%.
Praegu on masinate eristandardeid veel väga vähe ja kui need on olemas (näiteks tööstuslike veoautode kohta), on erinevused otseselt konkureerivate masinate vahel sageli väiksemad kui 50%.
The vibration information you use for your vibration assessment needs to match closely the likely vibration performance of the machine being used (both the machine’s specifications and the way the machine is operated).
Vibratsiooni hindamiseks kasutatav teave peab vastama täpselt kasutatava masina eeldatava vibratsiooni näitajatele (nii masina tehniliste andmete kui ka kasutusviisi osas).
In this chapter we look at how vibration can be estimated from manufacturer’s data, other published data sources and from workplace measurement.
Käesolevas peatükis selgitatakse vibratsiooni hindamist tootjalt saadud andmete, muude avaldatud andmete ja töökohal tehtud mõõtmiste põhjal.
The European Union’s “Machinery Directive” (Directive 2006/42/EC and, previously, repealed Directive 98/37/EC) defines essential health and safety requirements for machinery supplied within the EU including specific requirements regarding vibration.
Euroopa Liidu „masinadirektiivis” (direktiiv 2006/42/EÜ ning varem, kehtetuks tunnistatud direktiiv 98/37/EÜ) kehtestatakse ELi piires tarnitavate masinate suhtes kohaldatavad olulised tervishoiu- ja ohutusnõuded, sealhulgas vibratsiooniga seotud erinõuded.
Amongst other requirements, the Machinery Directive requires manufacturers, importers and suppliers of machines to provide information on any risks from vibration, and values for the wholebody vibration emissions of mobile machinery.
Lisaks muule nõutakse masinadirektiivis masinate tootjatelt, importijatelt ja tarnijatelt teabe esitamist kõikide vibratsioonist tulenevate ohtude ning liikurmasinate üldvibratsiooni tugevuse kohta.
This vibration emission information should be given in the information or instructions that accompany the machine.
Vibratsioonitugevust käsitlev teave peaks olema lisatud masinaga kaasas olevale teabele või kasutusjuhendisse.
Vibration emission data is usually obtained according to harmonised European vibration test codes produced by
Teavet vibratsioonitugevuse kohta väljastavad Euroopa või rahvusvahelised standardiorganisatsioonid, mis
Using harmonised data measured by international institutes, organisations and manufacturers.
Kasutatud on rahvusvaheliste instituutide, organisatsioonide ja tootjate ühtlustatud mõõteandmeid.
2.3.3 Measurement of vibration magnitude
2.3.3 Vibratsiooni suurusjärgu mõõtmine
There are other sources of information on vibration magnitudes, which are often sufficient to allow you to decide whether either the exposure action value or the exposure limit values are likely to be exceeded.
On ka muid allikaid, kust saab andmeid vibratsiooni suurusjärkude kohta, ja sageli sellest teabest juba piisab, et otsustada, kas kokkupuute rakendusväärtus või kokkupuute piirväärtused võivad olla ületatud.
However, it is important to know when to conduct measurements.
Oluline on aga teada, millal seda siiski mõõta tuleb.
Your trade association or equivalent may have useful vibration data and there are international vibration databases on the Internet, which may meet your needs.
Kutseühendusel või mõnel muul samalaadsel organisatsioonil võib olla kasulikke andmeid vibratsiooni kohta ning Internetis on olemas rahvusvahelised andmebaasid vibratsiooni kohta, kust võib samuti vajalikke andmeid leida.
This may be suitable for some employers to make an initial vibration exposure assessment.
Mõnedele tööandjatele peaks sellest teabest vibratsiooniriski esialgseks hindamiseks juba piisama.
Other sources of vibration data include specialist vibration consultants, trade associations, manufacturers and government bodies.
Lisaks sellele saab andmeid vibratsiooni kohta vibratsioonivaldkonna konsultantidelt ja riigiasutustelt.
Some data can also be found in various technical or scientific publications and on the Internet.
Mõningaid andmeid võib leida ka erinevatest tehnika- ja teadusväljaannetest ning Internetist.
Two European websites that hold manufacturers’ standard vibration emission data along with some values measured in “real use” for a range of machines are: http://vibration.arbetslivsinstitutet.se/eng/ wbvhome.lasso http://www.las-bb.de/karla/index_.htm
Kaks Euroopa veebisaiti pakuvad tootjate standardandmeid vibratsioonitugevuse kohta koos mitmete masinate tegelikul kasutamisel mõõdetud väärtustega: http://www.vibration.db.umu.se/HavSok.aspx?lang=en
Guide to good practice on
Heade tavade juhend üldvibratsiooni kohta http://www.las-bb.de/karla/
Ideally you should use vibration information for the machine (make and model) you plan to use.
Kõige parem oleks kasutada vibratsiooniandmeid täpselt selle masina (mark ja mudel) kohta, mida on kavas kasutada.
฀•฀฀the type of equipment (e.g. forklift truck),
• töövahendi tüüp (nt kahveltõstuk);
฀•฀฀the power source (e.g. electric or combustion engine),
• jõuallikas (nt elektri- või sisepõlemismootor);
฀•฀฀any anti-vibration features (e.g. suspension systems, suspended cab, seats),
• vibratsiooni vähendavad omadused (näiteks vedrustussüsteemid, vedrustatud kabiinid, istmed);
฀•฀฀the task the vehicle was used for when producing the vibration information,
• vibratsiooniandmete kogumiseks kasutatud katseülesanne;
฀•฀฀the speed it was operated at,
• pinnasetüüp, millel masin sõitis.
Manufacturer’s data and information from other information sources may give a useful indication of the vibration exposure of machine operator’s.
Tootjaandmetest ning muudest allikatest võib saada kasulikku teavet masina käitaja vibratsiooniga kokkupuute väärtuste kohta.
However, wholebody vibration exposure is very dependent on the quality of road surfaces, vehicle speeds and other factors such as how the vehicle is operated.
Kokkupuude üldvibratsiooniga oleneb siiski oluliselt ka teepinna kvaliteedist, sõidukiirusest ja muudest teguritest, näiteks sõiduki kasutusviisist.
Therefore, it may be necessary to confirm your initial exposure assessment by having measurements of vibration magnitudes made.
Seetõttu on mõnikord tarvis kokkupuute esialgset hinnangut kinnitada vibratsiooni suurusjärgu mõõtmisel saadud tulemustega.
When using published vibration data it is good practice to try to compare data from two or more sources.
Hea tava kohaselt tuleks vibratsiooni kohta avaldatud andmete kasutamisel võrrelda kahest või enamast allikast pärinevat teavet.
You may choose to make the vibration measurements inhouse, or to employ a specialist consultant.
Tööandja võib lasta vibratsiooni mõõta ettevõttesiseselt või palgata selleks erialakonsultandi.
In either case, it is important that whoever makes the vibration measurements has sufficient competence and experience.
Mõlemal juhul on tähtis, et vibratsiooni mõõtval isikul oleksid selle töö jaoks piisavad kogemused ja pädevus.
or k) is cumulative value, i.e. it increases with measurement time.
vibratsiooni suurusjärgu ruutkeskmisest mõõdetakse VDV puhul kumulatiivset väärtust, s.t väärtust, mis suureneb vastavalt mõõteajale.
It is therefore important for any measurement of VDV to know the period over which the value was measured.
Seepärast on VDV mõõtmisel vaja teada ka väärtuse mõõteperioodi.
It is the highest of three orthogonal axis values (1.4VDV
VDV väärtus on kõrgeim väärtus kolme kokkupuute hindamiseks kasutatud kolme risttelje suunalisest
WY the exposure assessment.
väärtusest (1,4VDVwx
Making vibration measurements
Vibratsiooni mõõtmine
Measurements should be made to produce vibration values that are representative of the vibration throughout the operator’s working period.
Mõõta tuleb nii, et oleks tagatud vibratsiooniväärtuste saamine, mis kajastaksid töövahendi käitaja kokkupuudet vibratsiooniga kogu tööaja jooksul.
It is therefore important that the operating conditions and measurement periods are selected to achieve this.
Selleks tuleb valida sobivad töötingimused ja mõõteperioodid.
The root-mean-square (r.m.s) vibration magnitude is expressed in terms of the frequencyweighted acceleration at the seat of a seated person or the feet of a standing person (see Annex B), it is expressed in units of metres per second squared (m/s²).
Vibratsiooni suurusjärgu ruutkeskmise väljendamiseks kasutatakse istuva isiku istme või seisva isiku jalgealuse (vt B lisa) sageduskorrigeeritud vibrokiirendust, mille ühik on meetrid sekundi ruudu kohta (m/s²).
The r.m.s vibration magnitude represents the average acceleration over a measurement period.
Vibratsiooni suurusjärgu ruutkeskmine on keskmine vibrokiirendus mõõteperioodi kestel.
It is the highest of three orthogonal axes val- ues (1.4a
See on kõrgeim väärtus kokkupuute hindamiseks kasutatud kolme risttelje suunalisest väärtusest (1,4a
The vibration dose value (or VDV) provides an alternative measure of vibration exposure.
Vibratsiooni doosi väärtus (ehk VDV) on alternatiivne vibratsiooniga kokkupuute mõõtmise viis.
The VDV was developed as a measure that gives a better indication of the risks from vibrations that include shocks.
Vibratsiooni doosi väärtusel (VDV) põhinev mõõtemeetod töötati välja põrutusi põhjustavast vibratsioonist tulenevate riskide täpsemaks hindamiseks.
The units for VDV are metres per second to the power 1.75 (m/s1.75), and unlike the r.m.s vibration magnitude, the measured VDV
VDV ühik on meetrid sekundis astmes 1,75 (m/s1,75) ning erinevalt
It is recommended that wherever practical, measurements should be made over periods of at least 20 minutes, where shorter measurements are unavoidable they should normally be at least three minutes long and, if possible, they should be repeated to give a total measurement time of more than 20 minutes (see EN 14253 for further advice).
Soovitavalt tuleks kasutada vähemalt 20-minutilist mõõteperioodi. Kui see ei ole võimalik, peaks mõõtmise kestus üldjuhul olema vähemalt kolm minutit ning võimaluse korral tuleks mõõtmisi korrata, et mõõtmise koguaeg ületaks 20 minutit (lisateabe saamiseks vt EN 14253).
Longer measurements, of 2 hours or more are preferable (half or full working day measurements are sometimes possible).
Eelistatavad on pikemaajalised mõõtmised, mis kestavad kaks tundi ja rohkem (vahel on võimalik mõõta poolt või täistööpäeva).
2.4 CALCULATING DAILY VIBRATION EXPOSURES
PÄEVASE VIBRATSIOONIGA KOKKUPUUTE ARVUTAMINE
2.4.2 Uncertainty of daily exposure evaluations
Päevane vibratsiooniga kokkupuude vibratsioonitasemest ja kokkupuute kestusest.
The uncertainty of vibration exposure evaluation is dependent on many factors, see EN 14253:2003, including:
P andmeallika täpsusest vibratsioonitugevuse kohta);
฀•฀฀Accuracy of source data (e.g. manufacturer’s emission data), ib ra tion – V
Kokkupuute ohjamiseks on vaja tõhusat üldvibratsiooniga kokkupuute vähendamise
฀•฀฀Variation of machine operators (e.g. experience, driving speeds or styles),
Kokkupuute ohjamiseks on vaja tõhusat üldvibratsiooniga kokkupuute vähendamise
Worked examples of how daily vibration exposures and VDVs can be calculated are given Annex E
Kokkupuute ohjamiseks on vaja tõhusat üldvibratsiooniga kokkupuute vähendamise
Whole-Body
strateegiat.
฀•฀฀Environmental factors (e.g. rain, wind, temperature),
Käesolevas peatükis peatükis peatükis selgitatakse selgitatakse selgitatakse riskide riskide riskide vähendamise vähendamise vähendamise strateegia strateegia strateegia loomise loomise loomise protsessi, protsessi, protsessi, sealhulgas ka seda, kuidas ohjemeetmeid tähtsuse järgi reastada.
Guide to good practice on
sealhulgas ka seda, kuidas ohjemeetmeid tähtsuse järgi reastada.
Daily vibration exposure, A(8), or
Riskihindamise käigus peaks selguma, milliseid meetodeid kokkupuute ohjamiseks rakendada.
฀•฀฀Variations in the machine and suspension systems (e.g. is there a need for maintenance, has the machine been warmed-up?).
Raamdirektiivis nõutakse ennetusmeetmete programmi kuuluvate meetmete rakendamist järgmises järjekorras:
Vibration dose value, VDV.
• vibratsiooni peamiste allikate tuvastamine;
Both measures are dependent on a measured vibration value. The A(8) also requires an exposure time.
• b) vältimatute riskide hindamine; põrutusi põhjustava vibratsiooni peamiste allikate tuvastamine; c) riskide tõrjumine nende tekkefaasis;
Like vibration magnitude, the daily vibration exposure has units of metres per second squared (m/s²).
• allikate reastamine vastavalt nende osakaalule riski tekitamisel;