natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In those circumstances, even though the difference between the respective selling prices of beer and competing wines is narrower than that found by the Court in Commission v Belgium, it must be pointed out that the difference in selling price found in the present case is nevertheless such that the difference in the tax treatment of those two products is not liable to influence consumer behaviour in the sector concerned.
Isegi kui õlle ja sellega konkureeriva veini müügihinna erinevus on väiksem kui erinevus, mida tõdes Euroopa Kohus eespool viidatud otsuses komisjon vs. Belgia, tuleb selles olukorras rõhutada, et käesolevas asjas kindlaks tehtud erinevus müügihindades on selline, et nende toodete erinev maksustamine ei mõjuta asjaomases sektoris tarbija käitumist.
It follows from all the foregoing that the Commission has not shown that, in the present case, the difference between the price of strong beer, with an alcoholic strength equal to or higher than 3.5% vol., and the price of wine in the intermediate category, in competition with that beer, is so slight that the difference in the excise duty applicable to those products in Sweden is likely to influence consumer behaviour.
Kõigest eeltoodust nähtub, et komisjon ei ole tõendanud, et käesolevas asjas oleks 3,5-mahuprotsendilise või suurema etanoolisisaldusega kange õlle ja sellega konkureeriva keskmise kategooria veini hindade lahknevus sedavõrd väike, et neile toodetele Rootsis kohaldatava aktsiisimäära erinevus võiks mõjutada tarbija käitumist.
In view of the finding in paragraph 56 of the present judgment, concerning the relationship of final selling prices, the application of the tax arrangements at issue does not appear to have the effect of affording indirect protection to Swedish beer, within the meaning of the second paragraph of Article 90 EC, simply because under those arrangements wine, which is mainly imported from other Member States, is taxed more heavily than beer, which is mainly a domestic product.
Võttes arvesse käesoleva otsuse punktis 56 esitatud tõdemust lõplike müügihindade suhte kohta, ei tundu vaidlusaluse maksusüsteemi kohaldamine võimaldavat Rootsi õlle EÜ artikli 90 teise lõigu mõttes kaudset kaitset ainult asjaolu tõttu, et peamiselt teistest liikmesriikidest imporditavat veini maksustatakse kõrgemalt kui õlut, mis on peamiselt kodumaine toode.
In any event, it must be held that the statistical information submitted by the Commission regarding sales of the products in question shows, at most, a certain sensitivity on the part of consumers to variations in the price of those products over a short period, but not long-term changes in consumer habits in favour of beer and to the detriment of wine.
Igal juhul tuleb tõdeda, et asjaomaste toodete müüki käsitlevad komisjoni esitatud statistilised andmed võimaldavad äärmisel juhul tõendada tarbija teatavat tundlikkust nende toodete hinnamuutuste osas vaid lühikese aja kestel, kuid mitte püsivat tarbimisharjumuste muutumist õlle kasuks ja veini kahjuks.
Admittedly, the Court pointed out, in paragraph 10 of the judgment of 27 February 1980 in Commission v United Kingdom, that it is impossible to require, in each case,
On tõsi, et eespool viidatud 27. veebruari 1980. aasta otsuse komisjon vs. Ühendkuningriik punktis 10 märkis Euroopa Kohus, et EÜ artikli 90 teise lõigu kohalda-
COMMISSION v SWEDEN for the purposes of applying the second paragraph of Article 90 EC, that the protective effect of internal tax arrangements be shown statistically, but that it is sufficient for it to be shown that a given tax mechanism is likely, in view of its inherent characteristics, to bring about such an effect.
KOMISJON VS. ROOTSI miseks ei saa iga kord nõuda, et riigimaksude kaitsvat mõju tõendataks statistiliste andmetega, vaid piisab sellest, kui tuvastatakse, et teatav maksumehhanism võib selle omadusi arvesse võttes sellist mõju avaldada.
However, in the present case, in the light of the foregoing, the view must be taken that the Commission has not shown to the required legal standard that the legislation at issue is likely to bring about such a protective effect.
Kuid käesolevas asjas tuleb eeltoodut arvestades tõdeda, et komisjon ei ole tõendanud, et vaidlusalune maksuregulatsioon võiks sellist kaitsvat mõju avaldada.
It follows that the present action must be dismissed as unfounded.
Seepärast tuleb hagi jätta põhjendamatuse tõttu rahuldamata.
Since the Kingdom of Sweden has applied for costs and the Commission has been unsuccessful in its submissions, the latter must be ordered to pay the costs.
Kuna Rootsi Kuningriik on kohtukulude hüvitamist nõudnud ja komisjon on kohtuvaidluse kaotanud, tuleb kohtukulud välja mõista komisjonilt.
Pursuant to the first subparagraph of Article 69(4) of the Rules of Procedure, Member States which have intervened in the proceedings are to bear their own costs.
Menetlusse astunud liikmesriigid kannavad kodukorra artikli 69 lõike 4 esimese lõigu alusel ise oma kohtukulud.
It is therefore appropriate to rule that the Republic of Latvia must bear its own costs.
Järelikult tuleb otsustada, et Läti Vabariik kannab ise oma kohtukulud.
Orders the Republic of Latvia to bear its own costs.
Läti Vabariik kannab ise oma kohtukulud.
Case C-337/05
Kohtuasi C-337/05
Commission of the European Communities v Italian Republic
Euroopa Ühenduste Komisjon versus Itaalia Vabariik
(Failure of a Member State to fulfil obligations — Public supply contracts — Directives 77/62/EEC and 93/36/EEC — Award of public contracts without prior publication of a notice — Absence of competitive tendering — Agusta and Agusta Bell helicopters)
Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Asjade riigihankelepingud — Direktiivid 77/62/EMÜ ja 93/36/EMÜ — Riigihankelepingu sõlmimine eelnevalt hanketeadet avaldamata — Pakkumismenetluse puudumine — Helikopterid „Agusta” ja „Agusta Bell”
Opinion of Advocate General Mazák delivered on 10 July 2007 . . . . . . . .
Kohtujurist J. Mazáki ettepanek, esitatud 10. juulil 2007 . . . . . . . . . . .
I - 2176Judgment of the Court (Grand Chamber), 8 April 2008 . . . . . . . . . . .
Euroopa Kohtu otsus (suurkoda), 8. aprill 2008 . . . . . . . . . . . . . . .
Actions for failure to fulfil obligations — Prelitigation procedure — Formal notice (Art. 226 EC)
Liikmesriigi kohustuste rikkumise hagi — Kohtueelne menetlus — Märgukirja esitamine (EÜ artikkel 226)
SUMMARY — CASE C-337/05
KOKKUVÕTE — KOHTUASI C-337/05
Approximation of laws — Procedures for the award of public supply contracts — Directive 93/36 — Derogations from common rules — Restrictive interpretation
Õigusaktide ühtlustamine — Asjade riigihankemenetlused — Direktiiv 93/36 — Erandid üldistest reeglitest — Kitsas tõlgendamine
(Council Directive 93/36, Art. 6(2) and (3))
(Nõukogu direktiiv 93/36, artikli 6 lõiked 2 ja 3)
Approximation of laws — Procedures for the award of public supply contracts — Directives 77/62 and 93/36 — Award of contracts
Õigusaktide ühtlustamine — Asjade riigihankemenetlused — Direktiivid 77/62 ja 93/36 — Lepingute sõlmimine
(Council Directives 93/36 and 77/62)
(Nõukogu direktiivid 93/36 ja 77/62)
In the prelitigation procedure for failure to fulfil obligations, while the reasoned opinion referred to in Article 226 EC must contain a coherent and detailed statement of the reasons which led the Commission to conclude that the Member State in question has failed to fulfil one of its obligations under the Treaty, the letter of formal notice cannot be subject to such strict requirements of precision, since it cannot, of necessity, contain anything more than an initial brief summary of the complaints.
Kuigi EÜ artiklis 226 viidatud põhjendatud arvamus liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse kohtueelses faasis peab sisaldama asjakohast ning üksikasjalikku ülevaadet põhjustest, millele toetudes komisjon leiab, et asjaomane riik on rikkunud asutamislepingust tulenevaid kohustusi, ei ole üksikasjalikkuse nõuded märgukirja suhtes sama ranged ning märgukiri võib sisaldada ainult etteheidete esialgset lühikest kokkuvõtet.
and may be applied only in cases which are set out in an exhaustive list.
(vt punkt 23) seda kohaldada üksnes kindlaksmääratud juhtudel.
To that end, Article 6(2) and (3) of that directive exhaustively and expressly lists the only exceptions for which recourse to the negotiated procedure is allowed.
Selleks puhuks on sama direktiivi artikli 6 lõigetes 2 ja 3 ammendavalt ja sõnaselgelt loetletud need ainsad erandid, kui läbirääkimistega menetlus on lubatud.
Derogations from the rules intended to ensure the effectiveness of the rights conferred by the Treaty in connection with public contracts must be interpreted strictly.
Erandeid reeglist, mille eesmärk on tagada asutamislepinguga tunnustatud riigihankelepingute sektorit puudutavate õiguste efektiivsus, tuleb tõlgendada kitsalt.
To prevent Directive 93/36 being deprived of its effectiveness, the Member States cannot, therefore, provide for the use of the negotiated procedure in cases not provided for by that directive, or add new conditions to the cases expressly provided for by the directive in question which make that procedure easier to use.
Et mitte võtta direktiivilt 93/36 tema kasulikku mõju, ei tohi liikmesriigid näha ette uusi läbirääkimistega menetluse kasutamise juhtusid, mida ei ole selles direktiivis ette nähtud, või lisada direktiivis sõnaselgelt ette nähtud juhtudele uusi tingimusi, mille tulemusena nimetatud menetluse kasutamine on lihtsam.
In addition, the burden of proving the existence of exceptional circumstances justifying the derogation from those rules lies on the person seeking to rely on those circumstances.
Lisaks kannab erandile tugineda sooviv isik tõendamiskoormist selle erandi tegeliku esinemist tõendavate erandlike asjaolude osas.
It is clear, in particular, from the 12th recital in the preamble to Directive 93/36 coordinating procedures for the award of public supply contracts, that the negotiated procedure is exceptional in nature
Nagu nähtub eelkõige ka direktiivi 93/36, millega kooskõlastatakse riiklike tarnelepingute sõlmimise kord, põhjendusest 12, tuleks läbirääkimistega menetlust pidada erandlikuks ja seetõttu tuleks
A Member State which adopted a proced- ure, which has been in existence for a long time and is still followed, of directly awarding contracts for the purchase of helicopters of a certain national make to meet the requirements of several military and civilian corps, without any competitive tendering procedure, and, in particular, without complying with the procedures provided for by Directive 93/36 coordinating procedures for the award of public supply contracts, as amended by Directive 97/52, and previously, by Directive 77/62 coordinating procedures for the award of public supply contracts, as amended and supplemented by Direct- ives 80/767 and 88/295, is failing to fulfil its obligations under those directives.
Rakendades pikka aega järgitud ja endiselt järgitava praktika, mille kohaselt mitme sõjaväelise ja tsiviilkorpuse tarbeks teatava siseriikliku kaubamärgi helikopterite ostmiseks sõlmitakse lepingud mingit pakkumismenetlust korraldamata ja eelkõige eirates menetlust, mis on sätestatud direktiivis 93/36, millega kooskõlastatakse riiklike tarnelepingute sõlmimise kord (mida on muudetud direktiiviga 97/52), ja varasemas direktiivis 77/62, millega kooskõlastatakse riiklike tarnelepingute sõlmimise kord (mida on muudetud ja täiendatud direktiividega 80/767 ja 88/295), on liikmesriik rikkunud nendest direktiividest tulenevaid kohustusi.
Moreover, as regards the legitimate requirements of national interest foreseen in Articles 296 EC and 2(1)(b) of Directive 93/36, on the ground that those helicopters are dual-use items, any Member State may, under Article 296(1)(b) EC, take such measures as it considers necessary for the protection of the essential interests of its security and which are connected with the production of or trade in arms, munitions and war materials, provided, however, that such measures do not alter the conditions of competition in the common market regarding products which are not intended for specifically military purposes.
Mis puudutab riiklike huvidega seotud õiguspäraseid tingimusi, millele on osutatud EÜ artiklis 296 ja direktiivi 93/36 artikli 2 lõike 1 punktis b, sest need helikopterid on kaheotstarbelised, siis EÜ artikli 296 lõike 1 punkti b kohaselt võib iga liikmesriik võtta meetmeid, mida ta peab vajalikuks oma oluliste julgeolekuhuvide kaitseks ja mis on seotud relvade, laskemoona või sõjavarustuse tootmise või kaubandusega, tingimusel et need meetmed ei avalda ebasoovitavat mõju selliste toodete konkurentsitingimustele ühisturus, mis ei ole mõeldud spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks.
Therefore, the purchase of equipment, the use of which for military purposes is hardly certain, must necessarily comply with the rules governing the award of public contracts.
Sellest tuleneb, et niisuguse varustuse ostmine, mille sõjalisel otstarbel kasutamine ei ole kindel, peab tingimata toimuma riigihankelepingute sõlmimise korra kohaselt.
The supply of helicopters to military corps for the purpose of civilian use must comply with those same rules.
Sõjalistele korpustele tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks helikopterite tarnimine peab vastama samadele eeskirjadele.
(see paras 38-41, 46-49, 60, operative part)
(vt punktid 38–41, 46–49, 60 ja resolutiivosa)
Such a procedure cannot be justified by the existence of an ‘in-house’ relationship if a private undertaking has a shareholding, even a minority holding, in the capital of the company which produces the helicopters and in which the contracting authority in question is also a participant, such that it cannot exercise over that company a control similar to that which it exercises over its own departments.
Niisugust praktikat ei saa õigustada in house suhetega, mis tulenevad sellest, et eraõiguslikul ettevõtjal on kas või vähemusosalus nimetatud helikoptereid tootva äriühingu kapitalis, milles osaleb ka asjaomane hankija, mistõttu sellisel hankijal ei saaks kõnealuse äriühingu üle olla samasugust kontrolli nagu oma osakondade üle.
OPINION OF MR MAZÁK — CASE C-337/05
KOHTUJURIST MAZÁKI ETTEPANEK — KOHTUASI C-337/05
In the present action, brought pursuant to Article 226 EC, the Commission seeks a declaration from the Court that, by adopting a procedure, in existence over a long period and still followed now, of directly awarding to the firm Agusta contracts for the purchase of helicopters to meet the requirements of several ministries and departments without any tendering procedure, Italy has failed to fulfil its obligations under the direct- ives on coordinating procedures for the award of public supply contracts, namely Council Directive 93/36/EEC 2and, earlier, Council Directive 77/62/EEC, 3Council Directive 80/767/EEC 4and Council Directive 88/295/EEC. 5
Käesolevas, EÜ artikli 226 alusel algatatud kohtuasjas soovib komisjon Euroopa Kohtult kinnitust, et võttes vastu pikka aega järgitud ja endiselt järgitava korra, mille kohaselt sõlmitakse lepingud mitme ministeeriumi ja ametkonna tarbeks helikopterite ostmiseks äriühinguga Agusta hankemenetlust korraldamata, on Itaalia jätnud täitmata oma kohustused, mis on sätestatud direktiivides, millega kooskõlastatakse riiklike tarnelepingute sõlmimise kord, nimelt nõukogu direktiivis 93/36/EMÜ 2ja varasemates nõukogu direktiivides 77/62/EMÜ, 380/767/EMÜ 4ja 88/295/EMÜ. 5
Directive 93/36 (‘Directive 93/36’ or ‘the Directive’) coordinates procedures for the award of public supply contracts and lays down requirements for the award of such contracts.
Direktiiviga 93/36 (edaspidi „direktiiv 93/36” või „direktiiv”) kooskõlastatakse riiklike tarnelepingute sõlmimise kord ja nähakse ette nõuded selliste lepingute sõlmimise suhtes.
Italy contests the alleged infringement and in its defence relies, inter alia, on Article 296(1)(b) EC.
Itaalia vaidleb väidetud rikkumisele vastu ning toetub oma vastuses muu hulgas EÜ artikli 296 lõike 1 punktile b.
Article 1 of Directive 93/36 provides:
Direktiivi 93/36 artiklis 1 on sätestatud:
2 — Directive 93/36/EEC of 14 June 1993 coordinating procedures for the award of public supply contracts, OJ 1993 L 199, p. 1.
2 — 14. juuni 1993. aasta direktiiv 93/36/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike tarnelepingute sõlmimise kord (EÜT 1993, L 199, lk 1; ELT eriväljaanne 06/02, lk 110).
3 — Directive 77/62/EEC of 21 December 1976 coordinating procedures for the award of public supply contracts, OJ 1977 L 13, p. 1.
3 — 21. detsembri 1976. aasta direktiiv 77/62/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike tarnelepingute sõlmimise kord (EÜT 1977, L 13, lk 1).
4 — Directive 80/767/EEC of 22 July 1980 adapting and supplementing in respect of certain contracting authorities Directive 77/62/EEC coordinating procedures for the award of public supply contracts, OJ 1980 L 215, p. 1.
4 — 22. juuli 1980. aasta direktiiv 80/767/EMÜ, millega direktiivi 77/62/EMÜ (millega kooskõlastatakse riiklike tarnelepingute sõlmimise kord) kohandatakse ja täiendatakse teatavate tellijate suhtes (EÜT 1980, L 215, lk 1).
5 — Directive 88/295/EEC of 22 March 1988 amending Directive 77/62/EEC relating to the coordination of procedures on the award of public supply contracts and repealing certain provisions of Directive 80/767/EEC, OJ 1988 L 127, p. 1.
5 — 22. märtsi 1988. aasta direktiiv 88/295/EMÜ, millega muudetakse direktiivi 77/62/EMÜ (millega kooskõlastatakse riiklike tarnelepingute sõlmimise kord) ja tunnistatakse kehtetuks teatavad direktiivi 80/767/EMÜ sätted (EÜT 1988, L 127, lk 1).
‘(a) “public supply contracts” are contracts for pecuniary interest concluded in writing involving the purchase, lease rental or hire purchase, with or without
„a) riiklikud tarnelepingud — tarnija (füüsiline või juriidiline isik) ja ühe punktis b määratletud tellija vahel kirjalikult sõlmitud rahaliste huvidega seotud lepin-
The delivery of such products may in addition include siting and installation operations; declared secret or the execution of which must be accompanied by special security measures in accordance with the laws, regulations or administrative provisions in force in the Member States concerned or when the protection of the basic interests of the Member State’s security so requires’.
ITAALIA dada erilisi julgeolekumeetmeid vastavalt asjaomases liikmesriigis kehtivatele õigus- ja haldusnormidele, või juhul, kui see on vajalik riigi põhiliste julgeolekuhuvide kaitseks.” gud, sealhulgas ostu-, üüri-, rendi- või liisinglepingud koos väljaostuvõimalusega või ilma. Kõnealuste toodete tarnimine võib hõlmata ka kohaletoomis- ja paigaldustoiminguid;
(d) “open procedures” are those national procedures whereby all interested suppliers may submit tenders;
[…] d) avatud menetlus — siseriiklik pakkumismenetlus, mille käigus kõik huvitatud tarnijad saavad esitada pakkumise;
Article 3 of the Directive provides that: ‘[w]ithout prejudice to Articles 2, 4 and 5(1), this Directive shall apply to all products to which Article 1(a) relates, including those covered by contracts awarded by contracting authorities in the field of defence, except for the products to which [Article 296(1)(b) EC] applies.’
Direktiivi artiklis 3 on sätestatud: „Ilma et see piiraks artikli 2, artikli 4 ja artikli 5 lõike 1 kohaldamist, kohaldatakse käesolevat direktiivi kõikide artikli 1 punktis a osutatud toodete suhtes, sealhulgas nende toodete suhtes, mille kohta tellijad on lepingud sõlminud riigikaitse valdkonnas, välja arvatud need tooted, mille suhtes kohaldatakse [EÜ artikli 296 lõike 1 punkti b] sätteid.” e) piiratud menetlus — siseriiklik pakkumismenetlus, mille käigus pakkumise saavad esitada üksnes tellija määratud tarnijad;
(f) “negotiated procedures” are those national procedures whereby contracting authorities consult suppliers of their choice and negotiate the terms of the contract with one or more of them.’
Direktiivi artikliga 6 on ette nähtud järgmist: f) läbirääkimistega menetlus — siseriiklik pakkumismenetlus, mille käigus tellija konsulteerib enda valitud tarnijatega ning peab ühe või mitmega neist läbirääkimisi lepingutingimuste suhtes.”
Under Article 2(1)(b), the Directive is not to apply to: ‘supply contracts which are
Artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt ei kohaldata direktiivi „tarnelepingute suhtes, mis on salajased või mille teostamisel tuleb raken-
In awarding public supply contracts the contracting authorities shall apply the proced- ures defined in Article 1(d), (e) and (f), in the cases set out below. …
Riiklike tarnelepingute sõlmimisel kohaldavad tellijad artikli 1 punktides d, e ja f määratletud menetlust allpool esitatud juhtudel. […]
OPINION OF MR MAZÁK — CASE C-337/05 the open procedure or by the restricted procedure.’
KOHTUJURIST MAZÁKI ETTEPANEK — KOHTUASI C-337/05
The contracting authorities may award their supply contracts by negotiated procedure without prior publication of a tender notice, in the following cases:
Tellijad võivad sõlmida tarnelepinguid läbirääkimistega menetluse alusel asjakohast teadet avaldamata:
As regards other specific provisions, they will be referred to when I analyse the grounds of the alleged failure to fulfil obligations.
Teistele konkreetsetele sätetele viitan siis, kui analüüsin väidetava kohustuste täitmata jätmise aluseid.
(c) when, for technical or artistic reasons, or for reasons connected with protection of exclusive rights, the products supplied may be manufactured or delivered only by a particular supplier;
c) kui tehnilistel või kunstilistel põhjustel või ainuõiguste kaitsega seotud põhjustel saab tarnitavaid tooteid valmistada või tarnida ainult üks konkreetne tarnija;
Following receipt of a complaint, the Commission opened an infringement procedure (No 2002/4194) in relation to Ordinance No 3231 of the President of the Council of Ministers of the Italian Republic of 24 July 2002 concerning aerial forest firefighting, which authorised recourse to negotiated procedures by way of derogation from the directives on public supply and service contracts.
Pärast kaebuse saamist algatas komisjon rikkumismenetluse (nr 2002/4194) seoses Itaalia Vabariigi ministrite nõukogu eesistuja 24. juuli 2002. aasta määrusega nr 3231 metsatulekahjude õhust kustutamise kohta ja millega anti asjade ja teenuste riigihankedirektiividest kõrvale kaldudes luba kasutada läbirääkimistega menetlust.
On the basis of this ordinance, the Corpo Forestale dello Stato (State Forestry Corps) purchased on 28 October 2002 two Agusta Bell AB 412 EP helicopters for approximately EUR 18 millions, ‘by private negotiated contract, by derogation from the statutory provisions listed in Article 4 [of that
Selle määruse alusel ostis Corpo Forestale dello Stato (Itaalia metsaamet) 28. oktoobril 2002 ligikaudu 18 miljoni euro eest kaks helikopterit Agusta Bell AB 412 EP „väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse abil sõlmitud lepinguga, kaldudes kõrvale [kõnealuse määruse] e) esialgse tarnija lisatarnete puhul, mis on mõeldud olemasolevate toodete või seadmete osaliseks asendamiseks või olemasolevate toodete või seadmete täiendamiseks, kui tarnija vahetamine sunniks tellijat hankima teistsuguste tehniliste omadustega materjali, mis tooks kaasa ühildamatuse või ebaproportsionaalsed tehnilised raskused käitamisel ja hooldamisel. Selliste lepingute ja samuti uuendatavate lepingute kehtivusaeg ei või üldiselt olla pikem kui kolm aastat.
COMMISSION v ITALY ordinance]’, that is to say in particular from the national legislation transposing Community directives on coordinating procedures for the award of public supply contracts.
KOMISJON VS. ITAALIA artiklis 4 loetletud õigusaktide sätetest”, s.o ennekõike siseriiklikest õigusaktidest, millega on üle võetud ühenduse direktiivid, millega kooskõlastatakse riiklike tarnelepingute sõlmimise kord.
The Commission brought an action before the Court pursuant to Article 226 EC which resulted in a judgment in Case C-525/03 of 27 October 2005.
Komisjon algatas Euroopa Kohtus EÜ artikli 226 alusel menetluse, milles tehti 27. oktoobri 2005. aasta otsus kohtuasjas C-525/03. 6