natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These may haveinnovative components that may require severalimple-mentation years and shall have a sustainedimpact on the conservation status while adding value through the dissemination of the results achieved.
Tihti sisaldavad taotlused uuenduslikke elemente, mille elluviimine võib võtta aastaidja mis avaldavad kaitsestaatusele pikaajalist mõju, andes lisaväärtust saavutatud tulemuste levitamisega.
Diagram 1 gives a synoptic view ofthe present project management cycle.
Diagrammil1 esitatakse kokkuvõte projektijuhtimisetsüklist praegusel kujul.
Moreover, applicants may be public or private entities, and quite frequentlyinclude NGOs of very different sizes whose strong com-mitmenttothe projectsis a key elementfortheirsuccess.
Lisaksvõivadtaotlejad olla avalik-õiguslikud või eraõiguslikud isikud ningtihti on nendeseasvägaerinevasuurusega VVOsid, kelle edukus sõltub eelkõige sellest, kui tihedalt nad end projek-tigaseovad.
LIFENATURE PROJECTS ARE MULTIANNUAL WITH OFTEN COMPLEX OBJECTIVES ANDINVOLVE VARIOUS PARTNERS
LIFELOODUSE PROJEKTID ON MITMEAASTASEDJA SAGELI KEERULISTE EESMÄRKIDEGA NING HÕLMAVAD MITMEID OSAPOOLI
What happens under the Commission’s management?
Projekti juhtimine Kohustuste või tulemuste dokumenteerimise koht
Assessment of the proposals Selection of the projects agreements agreements
Taotluste hindamine Projektide valimine
Implementation
Toetuslepingud
Progress/
Elluviimine
Progress/
Meetmete elluviimine
Monitoring and assessment of the project progress tion of e sults e sults t r om m un ic a ’s c tions
Projekti edenemise järelevalve ja hindamine e ko h ta , o jekti ar e ko h tulem u st
Final report and
Lõpparuanne ja LIFE’i järgne kaitsekorraldus- kava u s ta mis meetmed
Final report and
Komisjoni aruandlus p r ja tulem u st al ik v a
After-LIFE
Levitamine
After-LIFE o je c p r y ac
Abisaaja aruandlus p r
Commission’s communication on the LIFE-Nature instrument
Komisjoni aruandlus rahastamisvahendi LIFE-Loodus kohta
Long-term management
Pikaajaline juhtimine
Ex-post audits Evaluation of results reports reports
Järelauditid Tulemuste hindamine
Management
Kaitsekorralduskavad
Special Report No 11/2003.
Eriaruanne nr 11/2003.
The Court’s previous Special Report on the LIFEinstrument, which was publishedin 200311,identified weaknessesinthe quality of
Kontrollikoja eelmises eriaruandes rahastamisvahendi LIFE kohta, mis avaldati 2003. aastal11, kirjeldati puudusi seosesinvesteerin-
Special Report No 11/2003 paragraphs 81 to 84 and 86 to 87 (Conclusions).
Eriaruande nr 11/2003 kokkuvõtte punktid 86 ja 87 ning põhiteksti punktid 81–84.
the investments and in the long-term effects oftheresults:the audit found that the LIFEinstrumentlacked clearly defined objectives as well assufficient analysis ofitsimpact and an adequate dissemination ofresults12.
gute kvaliteedija tulemuste pikaajalise mõjuga: auditigaleiti, et rahastamisvahendil LIFE puudusid selgelt määratletud eesmärgid, selle mõju ei analüüsitud piisavaltja tulemusi eilevitatud asjako-haselt12.
The Commissionaddresseda number ofthe Court’srecommen-dationsinsubsequent years.
Eriaruan-dejärelkontrollist, mis esitati 2004. eelarveaasta aastaaruandes13, nähtubsiiski,et mitte kõiki kontrollikoja soovitusi ei olearves-sevõetud.
However,thefollow-up ofthe Spe- cial Reportin the 2004 Annual Report13indicated that not all the Court’s recommendations had been acted upon.In particular, the definition of the objectives was still unclear, the scope of the on-the-spotaudits performed bythe Commission wasstillcentred on thefinancial aspects, and the evaluation of the project results attainedremained outstanding.
Täpsemalt öeldes olideesmärgidendiseltebaselgelt sõnastatud, komisjoni kohapealsed auditid keskendusid endiselt rahalisteleaspektideleja projektitulemuste hindamine oli puudulik.
Sincethefirst LIFEinstrument wasintroducedin 1992,the Commission has progressively developed and improved its man- agementandcontrolsystems,interalia bytakingintoaccount theresults ofthe Court’s previousaudits.
Alates esimese rahastamisvahendi LIFE kasutuselevõtmisest 1992. aastal on komisjonjärk-järgult omajuhtimis-ja kontrollisüsteeme edasi arendanud ja täiustanud, võttes muu hulgas arvesse kontrollikoja varasemate auditite tulemusi.
Moreover,additional changes to the LIFE grantsscheme wereintroducedin2007for the 2007-2013financial period.
Lisaks tehti 2007. aastal LIFE'i toetustesüsteemi rahastamisperioodiks 2007–2013 täiendavaid muudatusi.
Thecurrentauditaddressedthe weaknesses previously identified by focusing on their implications forthesustainability of projectresults, whichiscrucialforthe effectiveness of the EU LIFE expenditure directly managed by the Commission.
Käesolevas auditis käsitleti varasemalt tuvastatud puudusi,vaadeldeseelkõige nende mõju projektitulemuste jätkusuutlikkusele, mis on keskse tähtsusega komisjoni poolt otse juhitavate LIFE'igaseotud ELi kulude mõjususeseisukohast.
The objective ofthe audit wasto assessthe effectiveness ofthe Commission's management of the LIFE-Nature grants duringthe different phases of the project cycle in respect of the sustainability ofthe projectresults.
Auditieesmärkoli hinnata,kui mõjusalt haldab komisjon LIFE-Looduse toetusi projektitsükli eri etappides,võttesarvesse projektitulemuste jätkusuutlikkust.
Thefollowing questions were addressed:
Esitatijärgmised küsimused:
Didtherevisedselection process prioritisethe projectsthat offeredthe highest expectationforsustainability?
Kas muudetudvalikukorragaeelistati projekte, millejätku-suutlikkuse väljavaated olid kõigesuuremad?
Were the projects adequatelyimplemented and monitored by the Commission?
Kas projektide elluviimineja komisjonipoolnejärelevalve toimus nõuetekohaselt?
Doesthe Commission ensurethatinformation on projectresults andlessonslearntis appropriately disseminated?
Kas komisjontagabselle, etteavet projektitulemustejasaa-dud kogemuste kohtalevitatakse piisavalt?
Doesthe Commissioncarry outthefollow-up of projects, or assesstheirresults by otherappropriate meansinthelong-term?
Kas komisjon teostab projektidejärelkontrolli või hindab nen-detulemusi pikemas perspektiivis mõnel muulasjakohasel viisil?
The management of LIFEIII Nature projects(2000–2006) andthe selection procedurefor the new LIFE+(2007–2013) were audited.
Auditeeriti LIFE III Looduse projektide (2000-2006) juhtimist ja uue LIFE+ projektide (2007-2013) valikumenetlust.
The observations formulated remain important for the Commission’s management since the issues addressed also concern the new LIFE+ projects.
Tehtud tähelepanekud käsitlevad aspekte, mis onka edaspidikomisjonijuhtimi-se seisukohalt olulised, kuna puudutavad uue rahastamisvahendi (LIFE+) projekte.
Asthereis noregulatory orformallyagreedconcept of sustainability applicable to LIFE-financed projects, the audit adopted thespecifications outlinedinthe Birdsand Habitats Directives to whoseimplementation LIFE-Nature projects contribute.
Kuna puudub õiguslikultvõiformaalselt määratletudjätkusuut-likkuse mõiste, mida LIFE'ist rahastatavatele projektide suhtes rakendada, kasutati auditislinnustiku direktiivija elupaikade direktiivi määratlusi,kuivõrdnende direktiividerakendamineon LIFE-Looduse projektide peamine ülesanne.
These providethree basic elements:
Mainitud direktiivide põhjal võib väljatuua kolm peamist elementi:
- aresults element:'maintain orrestore,atfavourablestatus, natural habitats andspecies'(Habitats Directive) and'main-tainthe population ofthespecies'(Birds Directive);
- tulemused: elupaikadejaliikide soodsa kaitsestaatuse säilitamine või taastamine(elupaikade direktiiv)jaliikide arvukuse säilitamine(linnustiku direktiiv);
- a time element:'likely to continuefor theforeseeablefuture' (Habitats Directive) and 'long-term distribution and abundance of[species]'(Birds Directive);
- aeg: tõenäolinejätkumine kalähitulevikus(elupaikade direktiiv) ningliigilevikja arvukus pikema ajajooksul(linnustiku direktiiv);
- a management element: 'specific structures and functions whicharenecessaryforitslong-term maintenanceexist' (Habitats Directive).
- juhtimine: pikaajaliseks säilimiseks vajaliku eriomase struktuuri ja funktsioonide olemasolu(elupaikade direktiiv).
14The sample was initially of 36 projects.
14Algselt kuulus valimisse 36 projekti.
However, for one of the projects selected, the on-the-spot audit could not take place as the beneficiary was not available, had meanwhile abandoned the realisation of the project and had paid back the advance to the Commission.
Ühe valitud projekti kohapealne külastamine tuli aga ära jätta, kuna abisaaja ei olnud kättesaadav, oli vahepeal projekti elluviimisest loobunud ning saadud ettemakse komisjonile tagastanud.
For the current audit, the sustainability ofa projectfinanced by LIFEhas been definedastheassurance whichcan beobtained (projectquality, management structures, financial guarantees, etc.)thattheinvestmentsfinanced andtheir effects will be sustained after the project ends and its results are disseminated.
Kõnealuse auditi eesmärgil määratleti LIFE'istrahastatavate pro-jektidejätkusuutlikkust kindlusena, mida on võimalik saada(pro-jekti kvaliteet, juhtimisstruktuurid, finantstagatised) selle kohta, ettehtudinvesteeringudja nende mõju kestavad pärast projekti lõppemist ning et projekti tulemusilevitatakse.
Whenassessingthesuccess oftheimplementation of the LIFE-Nature instrument, the consideration giventosustainabilityat each phase ofthe project management cycleis of central importance, starting from the selection procedure until after the LIFE financing ofthe projects.
Hinnates vahendi LIFE-Loodusrakendamise edukust,tuleb põhirõhkigas projektijuhtimistsükli etapis, alates valikumenetlusest kuni LIFE-abi and-miselõppemiseni, asetadajätkusuutlikkusele.
Audit evidence was collected from DG Environment, the European Environment Agency, the European Topic Centre on Biological Di-versity,theoutsourced monitoringandcommunicationteams, the evaluators, a sample of beneficiaries and the relevant national authorities.
Auditi tõendusmaterjali koguti järgmistest allikatest: keskkonna peadirektoraat, Euroopa Keskkonnaagentuur, Euroopa bioloogilise mitmekesisuse teemakeskus, alltöövõtjatest järelevalve- ja teabeedastusrühmad, hindajad, abisaajate valimja asjassepuutuvad riiklikud ametiasutused.
Evidence was obtainedthrough documentary reviews,interviews and questionnaires.
Tõendusmaterjali saadi dokumendikontrolli, vestlusteja küsimustike kaudu.
Audit visits were carried out on-the-spotfor a sample of 35 LIFEIII projects approved between 2000 and 2005 and implemented in six Member States: Belgium, Germany,Italy, Slovenia, Spain and the United Kingdom (see Annex I)14 .
Kohapealseid auditikülastusi tehti seoses 35 LIFE III projektist koosneva valimiga kuude liikmesriiki: Belgiasse, Saksamaale,Itaaliasse, Sloveeniasse, Hispaanias-seja Ühendkuningriiki(vt Lisa I) 14.
The projectssampledcorrespondto 13 % ofthe LIFEIII EU expenditure of 436 million euro and,therefore,it pro-videssufficient evidenceforthe audit carried out.
Valimissekuuluvad projektid moodustavad LIFEIII-gaseotud ELi kuludest(436 miljonit eurot) 13 % ning annavad seega kõnealuse auditi tarbeks piisaval määral tõendusmaterjali.
LIFE ACHIEVEMENTS ANDIMPROVEMENT OPPORTUNITIES
LIFE'I SAAVUTUSEDJA ARENGUVÕIMALUSED
Overall, on the basis of the 35 projects audited,it wasfound that theinvestmentsforeseen werecontributingtotheconservation of the species and habitats in Natura 2000 sites.
Üldiselt leiti 35 auditeeritud projekti põhjal, et ettenähtud investeeringud aitasid kaasa liikide ja elupaikade kaitsele Natura 2000 aladel.
Even if some projectsfaced difficulties,thecommitment bythe beneficiaries andtheirstaff madeit possibleto overcomethemandtakecor-rective action.
Abisaajateja nende töötajate pühendumus võimaldas mõningatestraskustest ülesaadaja võtta parandusmeetmeid.
The Commission has consistently improved the management of the LIFE grants since 1992.
Komisjon on alates 1992. aastast järjepidevalt LIFE'i toetuste juhtimist parandanud.
However, the audit highlighted shortcomings whichshould be addressed to safeguard the sustainability of project results.
Audit tõi agailmsiks puudusi, mis tuleks kõrvaldada, et kindlustada projektitulemuste jätkusuutlikkus.
Table 1 gives a synoptic view of the type of shortcomingsidentifiedin projects audited on-the-spot, grouped in categoriesin accordance withthe projectlife cycle.
Tabelis 1 antaksekokkuvõtlik ülevaadekohapealauditeeritud projektides leitud puudustest, mis onjagatud projektitsüklitele vastavatesse kategooriatesse.
TYPE OF SHORTCOMINGS DETECTEDIN PROJECTS AUDITED ONTHESPOT
KOHAPEAL AUDITEERITUD PROJEKTIDES LEITUD PUUDUSED
•inadequate preparation of project proposal,•beneficiaries’ insufficientlegal and technical capacities for maintaining the project results after LIFE financing,•non-transparent structure of co-financers and partners,•no predefined criteria andindicators to assess project outcome,•no budget for maintaining project results after LIFE financing.
•projektitaotluse ebapiisav ettevalmistamine,•abisaajate ebapiisav õigusalaneja tehniline suutlikkus projektitulemuste säilitamiseks pärast LIFE-abi lõppemist, • kaasrahastajate ja partneriteläbipaistmatu ülesehitus,•projekti tulemite hindamiseks ei ole määratletud kriteeriumeja näitajaid,•projektitulemuste säilitamiseks pärast LIFE-abilõppemist puudub eelarve.
Implementation phase:
Rakendusetapp:
•difficultiesin obtainingland parcels foreseen for the project site,• weaknessesin the partnerships responsible for the management of the project,•demographic pressure affecting the project site,•competinginterests,in particular with agriculture,• weak monitoring of project results,• missing guarantees to safeguard purchasedland for nature conservation,• missing support from stakeholders.
•raskused projekti teostamiskohajaoks ettenähtud maatükkide omandamisel,•projektijuhtimise eest vastutavate partnerluste nõrkus,•projekti teostamiskohta mõjutav demograafiline surve,•huvide konflikt (eriti põllumajandusega), • puudulik järelevalve projektitulemuste üle,•tagatiste puudumine ostetud maa kasutamisekslooduskaitse eesmärgil,•sidusrühmade toetuse puudumine.
Dissemination of results:
Tulemuste levitamine:
•local population not adequatelyinformed orinvolved, or opposed to the projectitself,•dissemination of results mainly focused on reachinglocal and regional public,•project websites not systematically maintained or oflimited quality,•project websites not used efficiently for disseminating project outputs and outcomes.
•kohalikke elanikke ei teavitata projektist piisavalt, nad ei osale selles või on projekti elluviimise vastu,•tulemustelevitamisel keskendutakse peamiselt kohalikuleja piirkondlikule tasandile,•projektide veebilehtede tase on puudulik või nende haldamine ebajärjepidev,•projektide veebilehti ei kasutata tõhusalt projektide väljunditeja tulemitelevitamiseks.
Long-term management of project results:
Projektitulemuste pikaajaline juhtimine:
• management plan not approved by the Member State authorities, • insufficient integration of LIFE project conservation measuresin the surrounding areas,•insufficientlegal and financial capacities of those responsible for sustaining the project results after the LIFE financing,•insufficient monitoring of species or habitats for assessingimpact.
•liikmesriigi ametiasutused ei kinnita kaitsekorralduskava, • LIFE-projekti kaitsemeetmete ebapiisavintegreerimine ümbritseva maa-alaga,•nende osalejate ebapiisav õigusalaneja tehniline suutlikkus, kes vastutavad projektitulemuste säilitamise eest pärast LIFE-abilõppemist,•liikide või elupaikade ebapiisav seire mõju hindamise seisukohalt.
The following paragraphs examine each of the phases of the projects’ management by the Commissionidentifying the relevant shortcomings and opportunitiesforimprovement.
Järgmistes punktides käsitletakse komisjonipoolse projektijuhtimise etappe,tuues välja puudusedja parandusvõimalused.
- whether the Commission had established clear and appropriate criteria and scores for selecting projects based ontheir quality,therelevance oftheir objectivesandthelikelihood ofthesustainability oftheirresults(outputs); and,
- kas komisjon oli projektide valimiseks kehtestanud selgedja asjakohased kriteeriumidja punktisüsteemid, võttes arvesse projektide kvaliteeti, eesmärkide asjakohasust ja tulemuste (väljundite) jätkusuutlikkuse tõenäosust;
- whetherthese criteria had been appliedin practice.
- kas neid kriteeriume tegelikkuses rakendati.
INSUFFICIENT VISIBILITY OFSUSTAINABILITYIN THE SELECTION PROCEDURES
JÄTKUSUUTLIKKUSE EBAPIISAV NÄHTAVUS VALIKUMENETLUSE ETAPIS
Theaim oftheselection procedureistoallocatethescarce LIFE funds to the best projects among alarge number of applications.
Valikumenetluse eesmärk on valida suure hulga taotluste hulgast välja parimad projektid,kelleleeraldada napid LIFE'i vahendid.
Applicants need to submit proposals which meet demanding and detailedtechnical,financial and otherrequirements.
Esitatavadtaotlused peavad vastama kõrgeteleja üksikasjalikele tehnilistele, rahalisteleja muudele nõuetele.
The Court’s audit of LIFE III and LIFE+ selection proceduresconcludedthat the Commission should pay greater attention to the prioritisation criteria as well astotheir weighting andthescoringscales used to ensure that sufficient and quantified considerationis given to sustainabilityfactors.
Kontrollikoja auditis LIFEIIIja LIFE+ valikumenetluste kohta tehtijäreldus, et komisjon peaks pöörama suuremattähelepanu projektidejärjestamise kriteeriumidele ning nende hindamisele. Samuti tuleks enam tähelepanu pöörata punktiskaaladele, mille abil tagada piisava väärtuse omistaminejätkusuutlikkusele, mida on võimalik ka numbriliselt väljendada.
The selection criteria and the scales for project prioritisation, which were establishedintheform of'maximumscores'for LIFE III and LIFE+, aresummarisedin Table 2.
Tabelis 2 on toodud kokkuvõte projektide paremusjärjestusse seadmiseks kasutatud valikukriteeriumidest ja punktiskaaladest, mis kehtestati LIFEIIIja LIFE+suhtes maksimumpunktide vormis.
Special Report No 11/2003, recommendation after paragraph 89.
Eriaruanne nr 11/2003, punktile 89 järgnev soovitus.
For LIFE+ the technical quality of project proposalsiscurrently assessed byexternalcontractedevaluators, onthe basis ofthe selection criteria definedinthe Commission’s LIFE-Nature appli-cationand evaluation guides.
LIFE+ projektitaotluste tehnilist kvaliteeti hindavad praegu lepingulised välishindajad vastavalt komisjoni LIFE-Looduse taot- lemis- ja hindamisjuhendites määratletud kriteeriumidele.
Thisisinline with previous Court recommendationsfor using outside expertsto ensurethe neces-sarysegregation offunctions15.
See on kooskõlas kontrollikoja varasemate soovitustega kasutada vajaliku ülesannetelahususetagamiseks väliseksperte15.
However, each criterionis examined withreferenceto analytical questions hereafterreferredtoassubcriteria, whichallowsthe evaluators a highlevel of discretionin establishing project scoring.
Iga kriteeriumjaguneb aga omakorda alakriteeriumideks, mis annab hindajatele projektidele punktideandmiselsuure otsustusvabaduse.
Since the subcriteria that relate to each award criterion have not been weighted, every evaluator may attach a different priority to them.
Kuna kriteeriumidega seonduvaid alakriteeriume ei ole hinnatud, võibiga hindaja neile erineva tähtsuse omistada.
Consequently, evenif one or more of the subcriteria are not met, the project proposal can still receive a high score for the respective award criterion.
Seega võib projektitaotlus isegi juhul, kui ta kõikidele alakriteeriumidele ei vasta, vastava kriteeriumi eest palju punkte saada.
Thisis especiallytruefor sustainability aspects that are included as subcriteria under'conservation benefit' or'contributionto objectives' under LIFE III and LIFE+, respectively16.
See kehtib eelkõige jätkusuutlikkusega seotud aspektide kohta, mis on vastavalt LIFEIIIja LIFE+ kaitsealase kasutegurija eesmärkide saavutamise edendamise kriteeriumide alakriteeriumid16.
16For 2006 the subcriteria for the LIFE III 'conservation benefit' criterion were the following: value of the site/species/habitats, importance of the actions proposed, contribution to European conservation strategies, and sustainability of the actions.
kasuteguri kriteeriumi alakriteeriumid olid järgmised: ala/liigi/elupaiga väärtus, kavandatud meetmete olulisus, panus Euroopa looduskaitse strateegiasse, meetmete jätkusuutlikkus.
For 2007 the subcriteria for the LIFE+ 'contribution to objectives of LIFE+' criterion were the following: European importance, contribution to solving the problem targeted, contribution to the implementation, updating and development of Community environmental policy and legislation, continuity and permanence of the project results, sustainable contribution to solving the problem targeted.
2007. aasta LIFE+ eesmärkide saavutamise edendamise kriteeriumi alakriteeriumid olid järgmised: üleeuroopaline tähtsus, käsitletava probleemi lahendamisele kaasaaitamine, osalemine ühenduse keskkonnapoliitika ja õigusaktide rakendamises, ajakohastamises ja arendamises, projektitulemuste jätkuvus ja kestvus, jätkusuutlik panus käsitletava probleemi lahendamisse.
THE COMMISSION’S LIFENATURE PROJECT SELECTION CRITERIA: MAXIMUM SCORESEXPRESSEDIN PERCENTAGES
KOMISJONI LIFELOODUSE PROJEKTIDE VALIKUKRITEERIUMID: MAKSIMUMPUNKTIDESITATUD PROTSENTIDES
Technical coherence Financial coherence
Tehnilinejärjepidevus Rahalinejärjepidevus
Conservation benefit Socio-economic and operational context Contribution to objectives European added value Complementarity
Kaitsealane kasutegur Sotsiaal-majanduslikja tegevuskontekst Eesmärkide saavutamise edendamine Euroopalisaväärtus Täiendavus
Transnational character National added value *Total score
Riikidevahelineiseloom Üleriigilinelisaväärtus* Punkte kokku
*'National added value' is only taken into account when projects of the same Member State have received the same overall scoring.
*„Üleriigiline lisaväärtus“ tuleb arvesse ainult siis, kui ühe liikmesriigi projektid on saanud ühepalju punkte.
The audit highlighted the fact that the relevance of the above mentioned sustainability-related criteria had beenconsiderably reduced from LIFE III to LIFE+ (see Table 2).
Audittõiilmsiks asjaolu, et eelpool mainitudjätkusuutlikkusega seotud kriteeriumide tähtsus on LIFE+ raames võrreldes LIFEIII-ga oluliselt vähenenud (vt Tabel 2).
According to the Commission’sservices,this was necessaryin ordertoallowthe proposals referring to the three components (see paragraph1) to be evaluated by the same criteria and to compete withone another.
Komisjoni talituste hinnangul oli see vajalik, võimaldamaks LIFE'i kolme eri osaga(vt punkt 1) seotud taotlusi samade kriteeriumide alusel hinnataja neil omavahel konkureerida.
This approach has transformed the LIFE III evaluation guide’s more precise questions, that had been developed over the years,intovery general questions withlittleinformationvalue.
Töövõtjad kasutavad vähemalt osaliselt varasemaid LIFE III küsimusi, mispõhjustab lahknevust avaldatud juhendites komisjoni poolt heakskiidetud standarditeja hindajate rakendatavate standardite vahel, samuti läbipaistvuse vähenemist taotlejate suhtes.
Overall,it was found that the amended LIFE+ selection criteria do notimprove the consideration given to sustainability and that they are not necessarily consistently applied.
Leiti, et muudetud LIFE+ valikukriteeriumid ei suurenda jätkusuutlikkusele omista-tavattähtsustja et neid ei kasutata alatijärjepidevalt.
SCORING FOR SUSTAINABILITY
JÄTKUSUUTLIKKUSE HINDAMINE
Thereview oftheexternalevaluators’ filesshowedthat whilesignificant doubts were raised about the sustainability of the project results, high scores were nevertheless given inrespect oftherelevant criterion:
Välishindajate toimikuteläbivaatamine näitas, et ehkki projektitulemuste jätkusuutlikkuse suhtes olisuurikahtlusi,anti projektile vastava kriteeriumi täitmise eest ometikõrged punktid: