natgillin/translations-raw huggingface dataset:
‘European solidarity is unthinkable without national responsibility.
„Euroopa solidaarsus ei ole mõeldav ilma liikmesriikide vastutuseta.
Mirek Topolánek, Czech Prime Minister and President of the European Council, at the informal summit of EU leaders in March.
Usalduse säilitamiseks ja tugevdamiseks siseturul peavad kõik liikmesriigid järgima turureegleid,”sõnas �irek Topolánek, Tšehhi peaminister ja Euroopa �lemkogu eesistuja, ELi liidrite mitteametlikul tippkohtumisel märtsis.
So while guarantees and recapitalisation programmes were stabilising banks, the EU was strictly controlling the way these programmes were applied.
Pankade seisundi stabiliseerimiseks nähti ette garantiid ja rekapitaliseerimisprogrammid, kusjuures EL kontrollis rangelt kõnealuste programmide kohaldamist.
National rescue and recapitalisation plans were not allowed to distort the single market.
Liikmesriikide pääste- ja rekapitaliseerimisplaanid ei tohtinud �htset turgu moonutada.
The EU’s competition and state aid rules guaranteed viable solutions that did not discriminate against healthy institutions or between Member States.
ELi konkurentsi- ja riigiabieeskirjad tagasid mõistlikud lahendused, mis ei diskrimineerinud heas olukorras olevaid asutusi ega teinud vahet liikmesriikidel.
The excessive deficits that most Member States incurred must be corrected, but in a determined and intelligent way, in line with the revised Stability and Growth Pact, and taking account of the circumstances of each Member State.
Enamikes liikmesriikides tekkinud �lemäärane eelarvepuudujääk tuleb kõrvaldada kindlalt ja mõistlikult kooskõlas ajakohastatud stabiilsuse ja kasvu paktiga, võttes samas arvesse iga liikmesriigi olukorda.
The EU ensured that Member States’ measures in response to the recession were time-limited, and reduced to the absolute minimum any risks of distortion to trade and competition.
EL tagas, et liikmesriikide poolt vastuseks majandussurutisele võetud meetmed oleksid ajaliselt piiratud, ja vähendas miinimumini kaubanduse ja konkurentsi moonutuse riske.
The majority of the national schemes approved were intended to facilitate access to credit for businesses, so as to counter the systemic difficulties faced by the banking sector.
Enamik liikmesriikide kavasid, mis kiideti heaks, oli suunatud ettevõtjate krediidivõimaluste parandamisele, et lahendada s�steemseid probleeme pangandussektoris.
The Stability and Growth Pact was sufficiently flexible to implement the anticrisis measures, but still provided a framework for consolidation strategies for the future.
Stabiilsuse ja kasvu pakt oli kriisivastaste meetmete rakendamiseks piisavalt paindlik, kuid tagas siiski raamistiku tulevasteks konsolideerimisstrateegiateks.
Fiscal boosts and other support measures might increase deficits and debt, but these should be considered as temporary under the pact. As recovery arrived, Member States’ economies should pursue realistic targets to return to stability.
Stimuleerivad fiskaalmeetmed ja muud toetusmeetmed võivad suurendada eelarvepuudujääki ja võlga, kuid kõnealuseid meetmeid tuleb pakti kohaselt käsitada ajutistena. �ajanduse elavnedes tuleb liikmesriikide majanduses seada stabiilsuse saavutamiseks realistlikud eesmärgid.
Meanwhile, deadlines set for the correction of excessive deficits took into account the factors in national economies and their different room for fiscal manoeuvre.
Samas võeti �lemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks seatud tähtaegade puhul arvesse liikmesriikide majanduse eripära ja erinevat eelarvelist manööverdamisruumi.
The delicate state of public finances in the Member States inevitably became a matter of concern at national and EU levels.
Liikmesriikide rahanduse ebakindel seisund on muutunud murettekitavaks k�simuseks nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil.
By 2010, the massive boost that the Member States and the EU institutions are giving Europe’s economy will reach around 5% of GDP. This liquidity injection is proving very effective at supporting the confidence in markets, but it comes at the cost of aggravating government deficits and debt.
Liikmesriikide ja ELi poolt 2010. aastal Euroopa majanduse stimuleerimiseks eraldatavad vahendid ulatuvad ligikaudu 5%ni S�Pst. �õnealune likviidsuss�st on väga tõhus usalduse suurendamiseks turgudel, kuid suurendab riikide eelarvepuudujääki ja võlataset.
To assure longerterm equilibrium, the Commission maintained its vigilance over Member States’ stability programmes, highlighting excessive budget deficits wherever it identified them.
Pikaajalise tasakaalu tagamiseks on komisjon säilitanud valvsuse liikmesriikide stabiilsusprogrammide suhtes, juhtides tähelepanu �lemäärasele eelarvepuudujäägile selle tuvastamise korral.
From the start of the crisis, the EU consistently argued at international level for better regulation.
�riisi algusest alates on EL taotlenud rahvusvahelisel tasandil paremat õiguslikku reguleerimist.
The concerted efforts made by the EU in the G20 as well as in the G8 gave it a springboard to help shape decisions at the global level, and it was also influential in discussions on revamping financial regulation at world level.
ELi kooskõlastatud jõupingutused G20 ja G8 raames on andnud talle hea positsiooni otsuste kujundamisel �lemaailmsel tasandil ja võimaluse mõjutada �lemaailmsete finantsturgude reguleerimist käsitlevaid arutelusid.
The EU influence was apparent in the declaration from the G20 meeting of world leaders in London in April, on setting up a new Financial Stability Board, which now includes representatives from the European Commission, Spain, the Netherlands and all the G20 countries, to cooperate with the International Monetary Fund to provide early warning of macroeconomic and financial risks.
ELi mõju oli tuntav G20 riikide juhtide aprillis Londonis toimunud kohtumise deklaratsioonis, mis käsitleb uue finantsstabiilsuse nõukogu loomist, kuhu praegu kuuluvad Euroopa �omisjoni, Hispaania, �adalmaade ja kõigi G20 riikide esindajad, kes teevad koostööd Rahvusvahelise Valuutafondiga, et hoiatada aegsasti makromajanduslikest ja finantsriskidest.
And at the Pittsburgh G20 summit in September, EU leaders secured a real commitment from the G20 to a sustainable, ethical and balanced global economy. The meeting agreed to rein in exorbitant bonuses and hold international finance to account.
Septembris Pittsburghis toimunud G20 tippkohtumisel kohustusid G20 riigid ELi juhtide eestvedamisel p��dlema jätkusuutliku, eetilise ja tasakaalustatud maailmamajanduse poole. �ohtumisel lepiti kokku �lemääraste lisatasude piiramises ja rahvusvahelise rahandusringkonna vastutuse suurendamises.
The October European Council welcomed the G20 commitment to take measures to strengthen the international financial regulatory system, including reform of international standards for compensation.
Oktoobris toimunud Euroopa �lemkogul tervitati G20 võetud kohustust võtta meetmeid rahanduse rahvusvahelise reguleerimiss�s-teemi tugevdamiseks, sealhulgas h�vitiste maksmisel kohaldatavate rahvusvaheliste standardite reformimiseks.
The EU argued consistently for trade to remain open, and vigorously opposed the erection of protectionist barriers.
EL toetas järjekindlalt kaubanduse avatust ja seisis kindlalt vastu protektsionistlike tõkete loomisele.
And it advocated continued support for liquidity in financial markets as long as necessary to allow sustained recovery from the crisis.
Samuti oli EL seisukohal, et jätkata tuleb finantsturgude likviidsuse tagamiseks antavat toetust seni, kuni on tagatud majanduse jätkusuutlik elavnemine.
EU INFLUENCE ON G20 THINKING ON TRADE
ELi MÕJU G20 SEISUKOHTADELE KAUBANDUSE VALDKONNAS
The Commission was first to act on the agreements at the G20 London summit with a strategy to support developing countries. The meeting urged respect for promises of aid, greater use of development aid to leverage other funds, frontloading and refocusing existing commitments on the most vulnerable.
�omisjon tegutses esimesena G20 Londoni tippkohtumisel saavutatud kokkuleppe raames, pakkudes välja arenguriikide toetamise strateegia. �ohtumisel kohustuti täitma abiga seotud lubadusi, tõhusamalt kasutama muude vahendite kõrval arenguabi ning rakendama kiiremini ja keskendunult kõige haavatavamate toetuseks võetud kohustused.
The EU also took the lead in making existing aid more effective, with the 27 Member States and the Commission working together.
Samuti võttis EL 27 liikmesriigi ja komisjoni koostöös juhtrolli praegu antava abi tõhustamisel.
It was Europe that set the agenda for global action in the G20 summit in September.
See oli Euroopa, kes kehtestas G20 septembri tippkohtumisel �lemaailmse tegevuskava.
Based on its own convictions, it called for strong resistance to any temptations to protectionism in world trade, pointing out that such a trend would also jeopardise development in poorer countries around the world.
Oma veendumustele tuginedes kutsus EL �les seisma kindlalt vastu mis tahes protektsionistlikele p��dlustele maailmakaubanduses, märkides, et selline suundumus ohustaks ka vaesemate riikide arengut kogu maailmas.
Less than a week after the meeting, the Commission outlined a range of actions which the EU could take immediately to help developing countries weather the ongoing economic crisis.
Vähem kui nädal pärast kohtumist esitas komisjon meetmed, mida EL saaks võtta viivitamata, et aidata arenguriikidel praegusest majanduskriisist �le saada.
EU leaders said at the time: ‘The recession must not, cannot, will not be used as an excuse for going back on our promises to keep on increasing aid.’ g be r er ef ic F
ELi juhid �tlesid: „�ajanduslangus ei tohi ja ei saa praegu ega tulevikus olla põhjuseks mitte pidada kinni antud lubadusest suurendada abi.” g b er er ef ic F
Swedish Prime Minister Fredrik Reinfeldt led the EU delegation to the the Pittsburgh G20 summit in September, where EU leaders secured a commitment to a sustainable, ethical and balanced global economy.
Rootsi peaminister Fredrik Reinfeldt juhtis ELi delegatsiooni septembris Pittsburghis toimunud G20 tippkohtumisel, kus riigipead kohustusid ELi liidrite eestvedamisel püüdlema jätkusuutliku, eetilise ja tasakaalustatud maailmamajanduse poole.
It also took part in a coordinated action in May to provide at least an additional €10.2 billion in response to the financial crisis in Africa.
Euroopa Investeerimispank osales mais ka koordineeritud tegevuses, mille eesmärk oli eraldada vähemalt 10,2 miljardit eurot täiendavaid vahendeid, et leevendada finantskriisi Aafrikas.
Italian Prime Minister Silvio Berlusconi shows US President Barack Obama the earthquake damage in L’Aquila, where leaders from the world’s biggest powers met in July to discuss the economy and to show solidarity with the victims.
Itaalia peaminister Silvio Berlusconi näitab USA presidendile Barack Obamale maavärina kahjustusi L’Aquilas, kus maailma suurvõimude liidrid kohtusid juulikuus, et arutada majandusküsimusi ja näidata üles solidaarsust maavärina ohvritega.
An EU action plan for a more coherent and strategic approach to situations of fragility and conflicts was published in November 2009, with a particular focus on sub-Saharan Africa.
ELi tegevuskava �htsema ja strateegilisema lähenemisviisi kohaldamiseks ebakindlates ja konfliktiolukordades avaldati 2009. aasta novembris ning selles keskenduti eelkõige Sahara-taguse Aafrika probleemidele.
It underlined the central role of security, accompanied by policies to promote governance, reform and civil society participation, as well as investment. The Commission continued to refine its instruments and procedures so that they were responsive to the challenges posed by fragility.
Tegevuskavas rõhutati turvalisuse olulisust, mida tuleb seostada valitsemise edendamise poliitika toetamisega, reformidega, kodaniku�hiskonna osalemisega ja investeeringutega. �omisjon jätkas oma vahendite ja menetluste tõhustamist, et need vastaksid paremini ebakindlusega seotud väljakutsetele.
Presidency conclusions of the European Council, 11/12 December 2008 (http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st17/st17271-re01.en08.pdf).
�omisjoni teatis – Euroopa majanduse elavdamine (�O�(2008) 800).
) Commission communication — Think small first — A‘Small Business Act’for Europe
) �omisjoni teatis – „�õigepealt mõtle väikestele”– Euroopa väikeettevõtlusalgatus
) Proposal for a directive on the annual accounts of certain types of companies as
) �omisjoni teatis – �hine kohustus tööhõive tagamisel (�O�(2009) 257).
Commission communication amending the temporary Community framework for state aid measures to support access to finance in the current financial and economic crisis (OJ C 261, 31.10.2009).
�omisjoni teatis, millega muudetakse �henduse riigiabi meetmete ajutist raamistikku praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks (ELT C 261, 31.10.2009).
Economic and Financial Affairs Council conclusions, 5 May 2009 (http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/09/st09/st09400.en09.pdf).
�ajandus- ja rahandusk�simuste nõukogu järeldused, 20. jaanuar 2009 (http://register.consilium.europa.eu/pdf/et/09/st05/st05196.et09.pdf).
) Proposal for a decision establishing a European Microfinance Facility for Employment
) Ettepanek otsuse kohta, millega luuakse ELi tööhõive elavdamise ja sotsiaalse
) and Social Inclusion (Progress Microfinance Facility) (COM( 2009) 333).
) kaasamise mikrokrediidirahastu (mikrokrediidirahastu„Progress”) (�O�(2009) 333).
Commission document — Public finances in EMU, 2009 (http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication15390_en.pdf).
�ajandus- ja rahandusk�simuste nõukogu järeldused, 5. mai 2009 (http://register.consilium.europa.eu/pdf/et/09/st09/st09400.et09.pdf).
) Commission communication — A shared commitment for employment (COM(2009) 257).
) �omisjoni teatis – �hine kohustus tööhõive tagamisel (�O�(2009) 257).
) European Parliament resolution of 16 December 2009 on the mobilisation of the
) Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2009. aasta resolutsioon, mis käsitleb
Economic and Financial Affairs Council conclusions, 9 June 2009 (http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/09/st10/st10737.en09.pdf).
�omisjoni dokument – �ajandus- ja rahaliidu riikide rahandus 2009. aastal (http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication15390_en.pdf).
European Globalisation Adjustment Fund.
Globaliseerimisega �ohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist.
) Directive 2009/14/EC on deposit-guarantee schemes as regards the coverage level
�ajandus- ja rahandusk�simuste nõukogu järeldused, 9. juuni 2009 (http://register.consilium.europa.eu/pdf/et/09/st10/st10737.et09.pdf).
) Commission communication on the treatment of impaired assets in the Community and the payout delay (OJ L 68, 13.3.2009).
) �omisjoni teatis langenud väärtusega varade käsitlemise kohta �henduse
) Transport, Telecommunications and Energy Council conclusions, 30/31 March 2009
) Direktiiv 2009/14/E� hoiuste tagamise skeemide kohta seoses hoiuste tagamise
) Commission communication — Driving European recovery (COM(2009) 114).
) �omisjoni teatis – Euroopa majanduse elavdamine (�O�(2009) 114).
) Proposal for a regulation on Community macro-prudential oversight of the financial
usaldatavusjärelevalve kohta �henduses ja Euroopa S�steemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (�O�(2009) 499).
) Competitiveness Council conclusions, 5/6 March 2009 system and establishing a European Systemic Risk Board (COM(2009) 499).
) �onkurentsivõime nõukogu järeldused, 5/6. märts 2009 (http://register.consilium.
) Environment Council conclusions, 3 March 2009 (http://register.consilium.europa.eu/
) �eskkonnanõukogu järeldused, 3. märts 2009 (http://register.consilium.europa.eu/
) Commission communication — Ensuring efficient, safe and sound derivatives
turgude tagamine: edasised poliitikameetmed (�O�(2009) 563).
) http://ec.europa.eu/research/transport/info/green_cars_initiative_en.html
) Euroopa �lemkogu eesistujariigi järeldused, 19/20. märts 2009 (http://register.
) Regulation (EC) No 1060/2009 on credit rating agencies (OJ L 302, 17.11.2009).
) �äärus (E�) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta (ELT L 302, 17.11.2009).
) http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/09/512 & language=EN
) �ajandus- ja rahandusk�simuste nõukogu järeldused, 20. oktoober 2009
) Commission document — Consultation on the future ‘EU 2020’strategy (COM(2009) 647).
) �omisjoni töödokument – �onsulteerimine tulevase ELi 2020. aasta strateegia �le future_en.html.
) Recommendation on the 2009 update of the broad guidelines for the economic the EU (2009 ageing report) (COM(2009) 180).
) Soovitus liikmesriikide ja �henduse majanduspoliitika �ldsuuniste ajakohastamise aruanne rahvastiku vananemise kohta) (�O�(2009) 180).
) http://ec.europa.eu/research/industrial_technologies/lists/energy-efficient- buildings_en.html
) http://ec.europa.eu/research/industrial_technologies/lists/energy-efficient- kohta 2009. aastal ja liikmesriikide tööhõivepoliitika rakendamise kohta (OJ L 183, 15.7.2009).
CHAPTER 2 COUNTERING CLIMATE CHANGE AND SAVING ENERGY
TeIne PeaTÜKK KlIIMaMuuTuSe VaSTu VÕITleMIne Ja enerGIa SÄÄSTMIne
The impact of climate change is increasingly evident on a global scale and in Europe.
Kliimamuutuse mõju maailmas ja Euroopas on üha ilmsem.
Disruptions to agriculture, transport, water supplies and tourism are becoming more frequent.
Ebasoodsad ilmastikutingimused mõjutavad põllumajandust, transporti, veevarustust ja turismi üha rohkem.
Sea levels are rising, and forest fires, floods and drought are becoming more severe.
Merepind tõuseb ning metsatulekahjude, üleujutuste ja põua tagajärjed on järjest tõsisemad.
Europe must also cope with growing global demand for energy and shifting influences on energy supply.
Euroopal tuleb ka kohaneda energianõudluse suurenemisega maailmas ning energiavarustust mõjutavate muutuvate teguritega.
The wider recognition of the effects of fossil fuels and the sharper competition for finite resources can mean higher costs and scarcer energy for households, businesses and governments.
Fossiilkütuste kasutamise mõju laialdasem teadvustamine ja teravnev konkurents ammenduvate loodusvarade pärast võivad põhjustada hinnatõusu ning vähendada majapidamiste, ettevõtjate ja valitsuste kasutada olevat energiat.
In response, the EU has brought its policies on the environment and on energy into new and sharper focus.
Seda arvestades on EL seadnud uued ja sihipärasemad keskkonna- ja energiapoliitika eesmärgid.
In 2009, an ambitious climate and energy package, agreed in outline by EU leaders at the end of 2008, came into force.
2009. aastal jõustus kaugeleulatuv kliima- ja energiapakett, milles üldjoontes jõudsid ELi juhid kokkuleppele 2008. aasta lõpus.
The EU played a leading role in preparing for a global agreement on how to tackle climate change.
ELil oli juhtroll kliimamuutuse vastu võitlemist käsitleva ülemaailmse kokkuleppe ettevalmistamisel.
The resulting accord should only be a first step to a more ambitious commitment.
See kokkulepe peaks olema kõigest esimene samm ulatuslikumate kohustuste võtmisel.
From the start of the year, when many Member States suffered interruptions in gas supplies, the EU worked to improve energy security and efficiency.
Aasta algul, mil paljudes liikmesriikides katkesid gaasitarned, hakkas EL parandama energiajulgeolekut ja -tõhusust.
And the EU’s internal energy market has been given new dynamism through reforms.
Ka ELi energiaturgu on reformidega elavdatud.
In this way, the EU is tackling climate change effectively, while ensuring that Europeans have access to reliable supplies of affordable energy from sustainable sources.
Nii lahendab EL kliimamuutusega seotud probleeme tõhusalt, tagades samas, et eurooplastel on taskukohase hinnaga juurdepääs säästvast tootmisallikast pärit energiatarnetele.
The challenges are different, but there is wide overlap in the solutions.
Probleemid on erinevad, kuid lahendused on suures osas kattuvad.
So the EU has taken initiatives throughout the year to cut emissions and save energy, and at the same time has emphasised the need for an effective international strategy, including, crucially, in support for action in the developing world.
Seega on EL terve aasta jooksul võtnud meetmeid, mille eesmärk on vähendada heitkoguseid ja säästa energiat, ning rõhutanud samal ajal, et on vaja tõhusat rahvusvahelist strateegiat, milles on olulisel kohal arengumaades võetavate meetmete toetamine.
A European approach is crucial.
Euroopa ühtne lähenemisviis on hädavajalik.
Only by speaking with one voice can the EU set an example and influence international action on climate change or energy trading rules.
Üksnes ühiseid seisukohti väljendades saab EL olla eeskujuks ning mõjutada rahvusvahelise tasandi algatusi kliimamuutuse või energiaga kauplemise eeskirjade valdkonnas.
And a Europe-wide market and concerted EU support are essential to promote innovative energy solutions and to keep consumers’ energy bills in check.
Üleeuroopaline turg ja ELi kooskõlastatud toetus on olulised selleks, et edendada uuenduslikke energialahendusi ja piirata tarbijate energiaarvete suurenemist.
THE CLIMATE AND ENERGY PACKAGE
KLIIMAJA ENERGIAPAKETT
Europe is the first region in the world to implement such farreaching, legally binding climate and energy targets.
Euroopa on esimene piirkond maailmas, kus kehtestatakse nii kaugeleulatuvad ning õiguslikult siduvad kliima- ja energiaalased eesmärgid.
Its climate and energy package heralds significant changes that are to be made by 2020, notably in terms of lower greenhouse gas emissions, more renewable energy and greater energy efficiency.
ELi kliima- ja energiapakett sisaldab märkimisväärseid muudatusi, mida tuleb 2020. aastaks teha, eelkõige tähendab see kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist, taastuvenergia ulatuslikumat kasutamist ning energiatõhususe suurendamist.
THE EU COMMITMENTS TO REDUCE, TO INCREASE, TO SAVE
ELi KOHUSTUS VÄHENDADA, SUURENDADA, SÄÄSTA
Ahead of the rest of the world, the EU has taken a lead with bold targets for
HEITKOGUSTE VÄHENDAMISEKS TEHTAVATE JÕUPINGUTUSTE JAOTUMINE
20 % from 1990 levels. It aims to increase the share of renewable energy sources in total energy consumption from its current 9 % to 20 %.
Ta kavatseb suurendada taastuvenergia osakaalu energia kogutarbimises praeguselt 9%-lt 20%-le.
And its ambitions for energy eciency are to save primary energy consumption of 20 % against a ‘business as usual’scenario. scenario.
EL on energiatõhususe valdkonnas võtnud eesmärgiks vähendada primaarenergia tarbimist 20% võrreldes olukorraga, kus meetmeid ei võeta.
Targets were agreed between all EU countries to reduce their greenhouse gas emissions, in order for the EU to obtain a total reduction of 10 %; this is for the part of society not covered by the common emissions trading system; less wealthy countries can reduce less than richer ones, but they have a binding limit and must make an eort to reduce their emissions.
Nende eesmärkide saavutamisele on ELis keskendutud kogu 2009. aasta jooksul. �omisjoni president José �anuel Barroso kirjeldas seda paketti kui lakmuspaberit, mis näitab Euroopa võimet oma kodanike h�vanguks tegutseda.
Turning these ambitions into realities has been a focus of EU activity during the whole of 2009.
ELi liikmesriikide vahel kokkulepitud kasvuhoonegaaside heite vähendus-eesmärgid, et saavutada ELis kokku 10% vähenemine; see kehtib �hiskonna sektorite kohta, mida ei kata heitkogustega kauplemise s�steem.
Commission President José Manuel Barroso described the package as ‘the litmus test of Europe’s ability to act for the benet of its citizens’.
�liima- ja energiapakett, mis võeti põhimõtteliselt vastu 2008. aasta detsembris ja mis jõustus 2009. aasta aprillis, sisaldas järgmist:
2020 EMISSIONS COMPARED WITH 2005, IN %
AASTA HEITKOGUSED 2005. AASTAGA VÕRRELDES %DES
The climate and energy package, adopted in principle in December 2008, and which came into force in April 2009, included:
 direktiiv, millega täiustatakse ja laiendatakse ELi heitkogustega kauplemise
4a decision setting targets for each Member State to reduce its greenhouse
otsus, millega kehtestatakse igale liikmesriigile kasvuhoonegaaside
4a directive introducing a regulatory framework for carbon capture and
direktiiv, millega kehtestatakse s�sinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise