natgillin/translations-raw huggingface dataset:
During the reference period the Council received 1 964 requests from the public for access to a total of 7 809 documents.
Vaatluseperioodil sai nõukogu üldsuselt 1 964 taotlust juurdepääsuks kokku 7 809 dokumendile.
The number of documents disclosed in full or in part (following initial or confirmatory applications) totalled 6 138 in 2007.
Täielikult või osaliselt avalikustati 2007. aastal 6 138 dokumenti (esialgse või kordustaotluse alusel).
This is borne out by an 21 % increase in the number of visits (a number which has risen for five years in succession).
Seda kinnitab külastuste hulk, mis on kasvanud peaaegu 21% (see arv on viie aasta jooksul pidevalt kasvanud).
Initial applications came mainly from students and researchers (40 %).
Esialgseid taotlusi esitasid peamiselt üliõpilased ja teadustöötajad (40%).
Lawyers (8,8 %), industry and commerce and pressure groups (14,2 %) were also high on the list of social and professional categories represented.
Samuti olid sotsiaalsetes ja kutsealastes kategooriates oluliselt esindatud juristid (8,8%), kaubandus, tööstus ja survegrupid (14,2%).
Since applicants are not required to give their identity or provide reasons for their applications, which are usually sent by e-mail, the occupations of a significant proportion (13,2 %) of them is unknown.
Kuna taotlejad ei pea oma isikut avaldama või esitama – tavaliselt elektronpostiga saadetud – taotluse põhjust, on märkimisväärse osa (13,2%) taotlejate elukutse teadmata.
Most confirmatory applications also originated from students and researchers (56,2 %).
Ka enamuse kordustaotluste esitajateks olid üliõpilased ja teadustöötajad (56,2%).
While 18,7 % of the confirmatory requests for access in 2007 were submitted by journalists, this category of applicants only accounted for 2,9 % of the requests at the initial stage.
Kuigi ajakirjanikud esitasid 2007. aastal 18,7% kordustaotlustest, siis esialgseid taotlusi esitas kõnealune taotlejate kategooria vaid 2,9%.
This is mainly due to the fact that the institutions' public document registers represent only one of several possible sources of information for the press.
Seda peamiselt seetõttu, et institutsioonide dokumentide avalikud registrid on ajakirjandusele ainult üheks mitmest võimalikust teabeallikast.
It is therefore not surprising that the few applications for access from journalists came in the main from the field of investigative journalism and were thus similar to applications from academics.
Seetõttu pole üllatav, et ajakirjanike esitatud vähesed juurdepääsutaotlused olid peamiselt seotud uuriva ajakirjandusega ja seega sarnased teadlaste esitatud taotlustele.
As regards the geographical distribution of applicants, the majority of initial applications came from Belgium (26,4 %), Germany (16 %) and the United Kingdom (9,5 %).
Taotlejate geograafilise paiknemise järgi esitati enamus esialgseid taotlusi Belgiast (26,4%), Saksamaalt (16%) ja Ühendkuningriigist (9,5%).
Applications originating from non-EU countries represented 8 % of the total.
Väljastpoolt ELi saabunud avaldused moodustasid 8% kõigist avaldustest.
Confirmatory applications came mainly from Belgium (37,5 %) and the United Kingdom (25 %)14.
Kordustaotlusi esitati peamiselt Belgiast (37,5%) ja Ühendkuningriigist (25%)1
As regards the fields covered by the applications, the interest in justice and home affairs remained high (26,7 %)15.
Taotlustega hõlmatud valdkondadest tunti endiselt suurt huvi justiits- ja siseküsimuste vastu (26,7%)2.
This was followed, in descending order, by applications for documents on external relations and the CFSP (18,1 %), the environment (8,2 %), agriculture and fisheries (6,8 %) and defence and military matters (6 %).
Sellele järgnesid kahanevas järjestuses taotlused välissuheteid ning ühist välis- ja julgeolekupoliitikat
Applicants' interest in justice and home affairs (26,7 % of applications in 2007 as against 24,5 % in 2006) remained fairly steady, whereas applications concerning the CFSP (18,1 % in 2007 as against 14,3 % in
(18,1%), keskkonda (8,2%), põllumajandust ja kalandust (6,8%) ning kaitset ja sõjalisi küsimusi (6%) käsitlevatele dokumentidele juurdepääsuks.
2006) and the ESDP (6 % in 2007 as against 2,4 % in 2006) increased remarkably
Kui taotlejate huvi justiits- ja siseküsimuste (26,7% taotlustest 2007. aastal ja 24,5% 2006. aastal) vastu jäi küllaltki stabiilseks, siis ühise välis- ja julgeolekupoliitika (18,1% taotlustest 2007. aastal ja 14,3% aastal 2006) ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga (6% taotlustest 2007. aastal ja 2,4% aastal 2006) seotud taotluste arv on märkimisväärselt suurenenud3
It should, however, be noted that while applications relating to "conventional" legislative documents concerning, for example, the internal market, dropped again, down to 2,9 % in 2007 (as against 16,3 % in 2003 and 14,2 % in 2004), that is not necessarily indicative of a lack of interest in that field on the part of the public but is rather due to the fact that a considerable number of legislative documents are made accessible through the public register of Council documents as soon as they are circulated.
Tuleb siiski märkida, et kui õigusloomega seotud nn klassikalisi dokumente, nt siseturuga seonduvaid dokumente käsitlevate juurdepääsutaotluste arv on uuesti vähenenud, jõudes 2007. aastal 2,9%ni (16,3% aastal 2003 ja 14,2% aastal 2004), siis see ei tähenda tingimata üldsuse huvi puudumist kõnealuse valdkonna vastu, vaid pigem seda, et suur hulk õigusloomega seotud dokumente on tehtud kättesaadavaks nõukogu avaliku dokumendiregistri kaudu vahetult nende ringlusse laskmisel.
In 2007 a total of 108 343 documents (i.e. 67,2 % of the 161 121 produced and listed in the register during the year) were thus circulated as public documents.
2007. aastal lasti avalike dokumentidena niiviisi ringlusse kokku 108 343 dokumenti (67,2% aasta jooksul koostatud ja registrisse kantud 161 121 dokumendist).
In 2006, most confirmatory applications came from the United Kingdom (22,9 %) Germany (22,8 %) and Belgium (17,1 %).
2006. aastal esitati enamik kordustaotlusi Ühendkuningriigist (22,9%), Saksamaalt (22,8%) ja Belgiast (17,1%).
This figure has been increasing steadily over the last three years, from 20,1 % in 2004 to 22,5 % in 2005 and 24,5 % in 2006, reaching 26,8 % in 2007.
See arv on viimase kolme aasta jooksul pidevalt suurenenud, 20,1%lt aastal 2004 22,5%ni aastal 2005 ja 24,5%lt aastal 2006 26,8%ni aastal 2007.
Of the documents disclosed in full following application for access, 24,8 % related to justice and home affairs, 18,6 % to the CFSP and 10,5 % to the ESDP.
Dokumentidest, mis avaldati täielikult pärast juurdepääsutaotluse esitamist, oli 24,8% seotud justiits- ja siseküsimustega, 18,6% ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga ja 10,5% Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga.
Of the total number of documents disclosed (in full or in part), 26,4 % concerned justice and home affairs, 18,4 % the CFSP and 9,6 % the ESDP.
Kõigist täielikult või osaliselt avaldatud dokumentidest oli 26,4% seotud justiits- ja siseküsimustega, 18,4% ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga ja 9,6% Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga.
During the reference period, the General Secretariat examined 7 809 documents, 6 123 of which were made available in the initial stage (reply supplied by the General Secretariat on behalf of the Council).
Peasekretariaat vaatas vaatlusperioodil läbi 7 809 dokumenti, millest esialgsel etapil avalikustati 6 123 (peasekretariaadi vastus nõukogu nimel).
18 confirmatory applications were made in respect of 30 documents, as a result of which the Council decided to disclose an additional 15 documents (6 in full and 9 in part).
30 dokumendi suhtes esitati 18 kordustaotlust, mille tulemusel otsustas nõukogu avalikustada veel 15 dokumenti (6 täielikult ja 9 osaliselt).
Of the 7 809 documents examined during the reference period, 1 671 were therefore refused (initial and confirmatory applications combined), which is an access rate of 66,7 % (documents requested and fully disclosed) or 78,9 % if documents to which partial access was granted are also taken into account.
Seega ei antud vaatlusperioodil taotletud 7 809 dokumendist juurdepääsu 1 671 dokumendile (esialgsed ja kordustaotlused kokku), mis tähendab juurdepääsu 66,7%le dokumentidest (taotletud ja täielikult avalikustatud dokumendid) või 78,9%le dokumentidest, kui võtta arvesse ka osalise juurdepääsuga dokumendid.
With regard to the initial applications, the grounds for refusal most frequently invoked were the protection of the decisionmaking process, which accounted for nearly two fifths of all refusals (38 %), followed by the protection of the public interest as regards international relations (15,1 %), public security (13,3 %), and defence and military matters (2,3 %).
Esialgsete taotluste puhul oli keeldumise põhjuseks kõige sagedamini otsustamisprotsessi kaitsmine, mis moodustas peaaegu kaks viiendikku keeldumistest (38%), järgnes avalike huvide kaitse seoses rahvusvaheliste suhetega (15,1%), avaliku julgeolekuga (13,3%) ning kaitse- ja sõjaliste küsimustega (2,3%).
In 30,2 % of cases several grounds for refusal were invoked: thus protection of the public interest as regards public security was often given in conjunction with protection of the public interest as regards international relations (20,4 %), while the protection of the decisionmaking process of the institution was regularly mentioned together with the protection of the public interest as regards international relations, including negotiations on trade, enlargement, etc. (5,4 %).
30,2% juhtudest tugines keeldumine mitmetele põhjustele: avaliku huvi kaitse seoses avaliku julgeolekuga oli sageli esitatud koos avaliku huvi kaitsega seoses rahvusvaheliste suhetega (20,4%), samas kui institutsiooni otsustamisprotsessi kaitsele osutati regulaarselt koos avaliku huvi kaitsega seoses rahvusvaheliste suhetega, sealhulgas kaubandusläbirääkimised, laienemine jne (5,4%).
As for the confirmatory applications, protection of the public interest as regards international relations was invoked as grounds for 20 % of the refusals in 2007 (14 % in 2006), while the protection of the public interest as regards public security was invoked in 6,7 % of cases (37,2 % in 2006).
Kordustaotluste puhul esitati 2007. aastal keeldumise põhjuseks avalike huvide kaitse seoses rahvusvaheliste suhetega 20% keeldumiste puhul (2006. aastal 14%) ning avaliku huvi kaitse seoses avaliku julgeolekuga oli keeldumise põhjuseks 6,7% juhtudel (37,2% 2006. aastal).
In 33,3 % of the cases, several different reasons for refusals were given, such as protection of the public interest as regards public security in conjunction with protection of the public interest as regards international relations.
33,3% juhtudest oli keeldumistel mitmeid erinevaid põhjusi, nagu avaliku huvi kaitse seoses avaliku julgeolekuga koos avaliku huvi kaitsega seoses rahvusvaheliste suhetega.
The protection of court proceedings and legal advice (exception provided for in the second indent of Article 4(2) of Regulation No 1049/2001) was invoked as grounds in the initial phase in a mere 0,8 % of refusals in 2007 (2 % in 2006).
Kohtumenetluse ja õigusnõustamise kaitse (määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 teises taandes sätestatud erand) esitati 2007. aastal esmasel taotlusel keeldumise põhjuseks kõigest 0,8% juhtudest (2% juhtudest aastal 2006).
It was not invoked at all at the confirmatory stage during the period under consideration, whereas it had been the grounds for 4,6 % of refusals in 2006.
Seda põhjust ei esitatud nimetatud perioodil kordustaotluste puhul kordagi, samal ajal oli seda põhjusena esitatud 4,6% keeldumiste puhul 2006. aastal.
While this exception is not the Council's most frequently invoked grounds for refusal, its importance for the proper functioning and effectiveness of the institution's work should nevertheless be emphasised17.
Kuigi nimetatud erand ei ole nõukogus kõige sagedamini kasutatav keeldumise põhjus, tuleks selle tähtsust siiski rõhutada institutsiooni töö nõuetekohase toimimise ja tõhususe tagamise seisukohalt1.
The practice is as far as possible to grant partial access, in accordance with Article 4(6) of Regulation (EC) No 1049/2001, to documents containing Council Legal Service opinions and contributions by the Legal Service to the proceedings of the Council and its preparatory bodies.
Tegelikult antakse dokumentidele, mis sisaldavad nõukogu õigustalituse arvamusi ja avaldusi nõukogu ja selle ettevalmistavate organite menetluste kohta, võimalusel osaline juurdepääs vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõikele 6.
On the basis of case-law established over several years18, and confirmed in 2004 by the Court of First Instance in its judgment in the Turco case19, the Council considers that the independent advice provided for the Council by the Legal Service allows the Council to ensure that its acts comply with Community law and to pursue the discussion on the legal aspects of a dossier.
Mitmete aastate jooksul väljakujunenud kohtupraktika alusel1 ja 2004. aastal esimese astme kohtu poolt Turco kohtuasjas2tehtud otsuse kinnitusel arvab nõukogu, et nõukogu sõltumatu nõustamine õigustalituse poolt võimaldab nõukogul tagada nõukogu õigusaktide kooskõla ühenduse õigusega ning jätkata teema õiguslikke aspekte käsitlevat arutelu.
If the Council were to lose that instrument, the efficiency of its work would be compromised.
Kui nõukogu selle vahendi kaotaks, seaks see ohtu nõukogu töö tõhususe.
This is why it is in the public interest that the Council should have access to impartial legal advice.
Seetõttu on nõukogu juurdepääs erapooletule õigusnõustamisele kooskõlas üldiste huvidega.
This case-law was cited by the Court in its order of 23 October 2002 in case C-445/00, Austria v. Council, paragraph 12.
See kohtupraktika leidis äramärkimist kohtu 23. oktoobri 2002. aasta korralduses kohtuasjas C-445/00, Austria v. nõukogu, EKL 2002, lk I-8549, punkt 12.
See judgment by the Court of First Instance of 23 November 2004 in Case T-84/03 Maurizio Turco v. Council (not yet published in the ECR), paragraphs 62 et seq.
Vt esimese astme kohtu 23. novembri 2004. aasta otsust kohtuasjas T-84/03 Maurizio Turco v. nõukogu (seni avaldamata), punktid 62 jj).
When the Commission's decided, in November 2005, to launch the so-called "European Transparency Initiative", it included a review of Regulation 1049/2001 as one of a series of measures aiming at further increasing openness and transparency at the European level.
Kui komisjon otsustas 2005. aasta novembris käivitada nn Euroopa läbipaistvuse algatuse, sisaldas see Euroopa tasandil avatuse ja läbipaistvuse suurendamise meetmete hulgas ka määruse 1049/2001 läbivaatamist.
Following this decision, the Commission published, on 18 April 2007, a Green Paper on public access to documents20, in which it took stock of the existing rules governing the public right of access to documents and their implementation, while taking due account of the case-law established by the Court of First Instance as regards Regulation 1049/2001.
Pärast kõnealust otsust avaldas komisjon 18. aprillil 2007. aastal üldsuse juurdepääsu dokumentidele käsitleva rohelise raamatu1, milles ta tegi kokkuvõtte olemasolevatest üldsuse õigust juurdepääsuks dokumentidele käsitlevatest eeskirjadest ning nende rakendamisest, võttes nõuetekohaselt arvesse määrusega nr 1049/2001 seonduvat esimese astme kohtu väljakujunenud kohtupraktikat.
In the Green Paper, the Commission set out some options for improving the legislation, notably as regards transparency in the legislative process, harmonisation of the rules on access to documents with the rules on access to environmental information and the establishment of guidelines which will enable the institutions to more easily strike the balance between the principle of transparency and the protection of personal data and/or between transparency and the protection of commercial and economic interests.
Komisjon pakkus rohelises raamatus välja mõned võimalused õigusloome parandamiseks, eelkõige seoses õigusloomeprotsessi läbipaistvusega, dokumentidele juurdepääsu ja keskkonnateabele juurdepääsu käsitlevate eeskirjade ühtlustamiseks ning selliste suuniste koostamiseks, mis võimaldaksid institutsioonidel kergemini saavutada tasakaalu läbipaistvuse põhimõtte ja isikuandmete kaitsmise vahel ja/või läbipaistvuse ning kaubanduslike ja majanduslike huvide kaitsmise vahel.
In addition, the Commission pointed to a number of practical measures aimed at offering members of the public better access to the documents of the EU institutions.
Lisaks osutas komisjon mitmetele praktilistele meetmetele, mille eesmärk on üldsusele ELi institutsioonide dokumentidele parema juurdepääsu võimaldamine.
The publication of the Green Paper moreover marked the launching of a public consultation on the review of Regulation 1049/2001.
Rohelise raamatu avaldamisega algatati lisaks avalik konsulteerimine määruse 1049/2001 läbivaatamiseks.
For that purpose, the second part of the Green Paper contained a questionnaire, through which the Commission sought the views on the public on the regime for obtaining access to documents of the European institutions and invited citizens, including civil society organisations, economic operators, public authorities and other organisations with an interest in European affairs to react to the different options set out in the Green Paper.
Sel eesmärgil esitati rohelise raamatu teises osas küsimustik, mille abil palus komisjon üldsuse arvamust Euroopa institutsioonide dokumentidele juurdepääsu taotlemise korra kohta ja kutsus kodanikke, sealhulgas kodanikuühiskonna esindajad, ettevõtjaid, riigiasutusi ja teisi Euroopa asjadest huvitatud organisatsioone üles hindama erinevaid rohelises raamatus esitatud võimalusi.
COM(2007) 185 of 18 April 2007, Green Paper: Public Access to Documents held by institutions of the European Community – A review.
KOM(2007) 185, 18. aprill 2007, roheline raamat: Üldsuse juurdepääs Euroopa Ühenduse institutsioonide valduses olevatele dokumentidele – ülevaade.
During the consultation period, which lasted until 31 July 2007, the Commission received a total of eightyone contributions to the Green Paper, from civil society (30), public authorities (25), the corporate world (14), and individual citizens (12).
Komisjon sai kuni 31. juulini 2007 kestnud konsulteerimisperioodi jooksul rohelise raamatu kohta kokku 81 arvamust kodanikuühiskonnalt (30), riigiasutustelt (25), ettevõtjatelt (14) ja kodanikelt (12).
Commission staff working document published in January 200821, which inter alia contained the following findings:
Konsulteerimise tulemustest tehti hiljem kokkuvõte 2008. aasta jaanuaris avaldatud komisjoni talituste töödokumendis,1 mis muuhulgas sisaldas järgmisi järeldusi:
The vast majority of the respondents would prefer the public registers and web-sites of the institutions to be more harmonised and easier to access.
Valdav osa vastajatest eelistaksid, et institutsioonide avalikud registrid ja veebisaidid oleksid paremini ühtlustatud ja lihtsamini juurdepääsetavad.
As regards the issue of striking the balance between the principle of transparency and the protection of personal data and/or between transparency and the protection of commercial and economic interests, many respondents, in particular NGO's and journalists, claimed that more weight should be given to the interest in disclosure.
Läbipaistvuse põhimõtte ja isikuandmete kaitse ning/või läbipaistvuse ja äri- ja majandushuvide vahelise tasakaaluga seoses väitsid mitmed vastajad, eelkõige valitsusvälised organisatsioonid ja ajakirjanikud, et enam tuleks tähtsustada huvi avalikustamise vastu.
In this latter context, industry called for better protection of business information.
Sellega seoses palus tööstus paremat kaitset äriteabele.
A possible harmonisation of the rules on access to documents as contained in Regulation (EC) 1049/2001 with the rules on access to environmental information set out in Regulation (EC) 1367/2006 (implementing the Århus Convention) was widely supported by public bodies and individual citizens.
Avalik-õiguslikud asutused ja kodanikud toetasid laialdaselt määruses (EÜ) 1049/2001 sätestatud, dokumentidele juurdepääsu käsitlevate eeskirjade võimalikku ühtlustamist määruses (EÜ)
By contrast, environmental NGOs had some concern that such an alignment might lower the transparency standard for environmental matters, while the chemical and biotechnological industries considered that the Århus provisions should remain a "lex specialis" vis-à-vis the general rules on public access.
Keskkonnaalased valitsusvälised organisatsioonid tundsid seevastu muret selle üle, et kõnealune ühtlustamine võiks alandada läbipaistvusstandardeid keskkonna valdkonnas, kuna keemia- ja biotehnoloogiatööstuse arvates peaksid Århusi sätted jääma üldsuse juurdepääsu käsitlevate üldeeskirjadega võrreldes eriseaduseks.
The Commission is expected to submit a proposal for the amendment of Regulation 1049/2001 to the European Parliament and the Council in the course of the second quarter of 2008.
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku määruse 1049/2001 muutmise kohta 2008. aasta teise kvartali jooksul.
See Commission staff working document SEC (2008) 29/2 of 16 January 2008 : Report on the Outcome of the Public Consultation on the Review of Regulation (EC) No 1049/2001 regarding public access to European Parliament, Council and Commission documents.
Vt komisjoni talituste 16. jaanuari 2008. aasta töödokumenti SEC (2008) 29/2. Aruanne määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) läbivaatamist käsitleva avaliku arutelu tulemuste kohta.
An Interinstitutional Committee to examine best practice, address possible conflicts and discuss future developments on public access to documents was established in 2002 under Article 15(2) of Regulation (EC) No 1049/2001.
Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 15 lõike 2 kohaselt loodi 2002. aastal institutsioonidevaheline komitee, et uurida häid tavasid, lahendada võimalikke probleeme ja arutada üldsusele dokumentidele juurdepääsu tagamise tulevasi arengusuundi.
At its latest meeting at political level, which took place on 2 October 2007, the Committee had an exchange of views on the results of the public consultation on the review of Regulation (EC) No 1049/2001 on the basis of an oral presentation by the European Commission.
Komitee viimasel poliitilise taseme kohtumisel 2. oktoobril 2007 toimus Euroopa Komisjoni suulise ettekande põhjal arvamustevahetus määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbivaatamist käsitleva avaliku konsulteerimise tulemuste üle.
The discussion was concentrated on the main topics, which had been the subject of the public consultation, and on the need for increasing the userfriendliness of the public registers of the three institutions, notably through the creation of a common Internet portal.
Arutelu keskmes olid avaliku konsulteerimise peateemad ja vajadus suurendada kolme institutsiooni avalike registrite kasutajasõbralikkust, eelkõige ühise Internetiportaali loomise teel.
Presidency report on the implementation of the overall policy on transparency22
Eesistujariigi aruanne üldise läbipaistvuspoliitika rakendamise kohta1
In June 2006, the European Council adopted an overall policy on transparency
Euroopa Ülemkogu võttis 2006. aasta juunis vastu üldise läbipaistvuspoliitika2
, the most important elements of which are the opening to the public the Council's deliberations under the co-decision procedure as well as the organisation on the regular basis of public debates on important issues affecting the interests of the Union
, mille kõige tähtsamaks osaks on see, et kõik kaasotsustamismenetluse kohaselt vastuvõetavate õigusaktide üle toimuvad nõukogu arutelud on üldsusele avatud ning samuti korraldatakse regulaarselt avalikke mõttevahetusi liidu ja selle kodanike huvisid mõjutavate oluliste küsimuste üle3