natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The mission was set up to advise and mentor seniormembers of the Palestinian Civil Police and criminal justice system and to coordinate EU/international assistanceto the Palestinian Civil Police.
Missioon loodi Iisraeli ja Palestiina omavalitsuse vahel 15. novembril 2005 sõlmitud liikumise jajuurdepääsu kokkuleppe alusel. Selle eesmärk on luua kolmanda osapoole kohaloleku võimalus Rafah’ piiriületuspunktis (RCP), et aidata kaasa selle regulaarsele lahtiolekule.
The mission was set up torun for at least three years but since its operations havebeen restricted by the political situation, EUPOL COPPShas been monitoring security sector reform issues, maintaining working level contacts with security agencies andpreparing for active engagement when the situation willallow.
Selleksjälgib, kontrollib ja hindab EU BAM Rafah Palestiina omavalitsuse piirikontrolli, julgeoleku- ja tolliametnike tegevuse tulemuslikkust terminalis ning töötab selle nimel, et tagada kõigirakendatavate eeskirjade täitmine Palestiina omavalitsusepoolt.
The mission acts in close cooperation with the European Community's institution building programmesas well as other international efforts in the security sectorand judicial reform.
Euroopa Ühenduse poolt institutsioonide ülesehitamisekstehtavate jõupingutuste kaudu annab see panuse Palestiinasuutlikkuse tõstmiseks piirikontrolli ja tolliprotseduuride kõikides aspektides. Ka aitab EU BAM Rafah kaasa Palestiina, Iisraeli
Funding projects on the ground
Euroopa Komisjon töötab välja ajutise abimehhanismi
The political conflict, the separation barrier and Israel’sclosure policy have all deepened the isolation and lackof interaction between Israelis and Palestinians.
2006. aasta suvel tegi EL aktiivseid jõupingutusi Liibanonikonfliktile ja selle tagajärgedele reageerimisel.
the judiciary, fighting corruption, supporting the democratic process via elections, and addressing the emergency and humanitarian needs of the Palestinian population.
Võttes kasutusele mitmeid ELi ja riikliku tasandi ressursse,tegutseti kiiresti evakueerimise korraldamisel süvenevahumanitaarkriisi olukorras, kui sajad tuhanded inimesedolid sunnitud kodudest lahkuma.
The EU carefully monitored the aid toensure there were no abuses.
EL astus kõrgel tasemeldiplomaatilisi samme, saavutamaks humanitaarabikanalite avamise ohvritele abi kättetoimetamiseks.
The swearing-in of a Hamas-led Government in March 2006 placed the peace process in an entirely newcontext.
Poliitiline konflikt, turvamüür ja Iisraeli „teesulgude” poliitika on süvendanud isolatsiooni ning iisraellaste japalestiinlaste vastastikuste suhete puudumist.
The election victory of Hamas – an organisationlisted by the EU as a terrorist organisation – led international donors, including the EU, to temporarily suspenddirect assistance to the Palestinian Government pendinga review of assistance against the new Government’scommitment to the three principles of non-violence,recognition of Israel’s right to exist and acceptance ofexisting agreements. Israel also suspended transfers ofthe customs and tax revenues which it collects on behalfof the Palestinian Authority and which represents thebulk of its fiscal income.
Pärast Stockholmis toimunud rahvusvahelist abiandjatekonverentsi, mille kutsus kokku Rootsi valitsus vastusena ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis nr 1701 esitatudüleskutsele võtta viivitamatuid meetmeid rahalise jahumanitaarabi andmiseks Liibanoni rahvale, ulatus ELiantud humanitaarabi (tagatisena või liikmesriikide ja Euroopa Ühenduse poolt tegelikult eraldatuna) ligikaudu330 miljoni euroni, millest 107 miljonit eurot tuli Euroopa Ühenduselt.
The Middle East, a region in crisis I EUROPE IN THE WORLD I WORKING FOR PEACE, SECURITY AND STABILITY
Alates 1995. aastast on EL püüdnud edendada dialoogi Iisraelija Palestiina kodanikuühiskonna vahel ning koostööd võtmevaldkondades nagu keskkond, tervishoid, haridus ja meedia.
The EU was actively engaged in efforts to respond tothe conflict in Lebanon, and its repercussions, in thesummer of 2006.
Aitamaks Küprosel toime tulla evakueeritute massilisestsissevoolust tingitud keerulise logistilise olukorraga, käivitas EL ühenduse kodanikukaitse mehhanismi.
The EU also stood ready to help prepare the ‘needsassessment’ for reconstruction under the leadership ofthe Government of Lebanon and in close cooperationwith other international partners, such as the World Bank, by providing expertise and technical support.
ELi tegevusoli suunatud ka ELi (enamasti Küprose) kodanike evakueerimisele Liibanonist ja nende repatrieerimisele, samuti kolmandate riikide kodanike evakueerimisele.
It acted quickly to address evacuation needs and theworsening humanitarian crisis as hundreds of thousands of people were displaced, deploying a range of EU and national resources.
Ka ELi liikmesriigid ja institutsioonid on võtnud endale eesmärgi parandada julgeolekuolukorda Lõuna-Liibanonis.
The EU made high-leveldémarches to obtain the opening of humanitarian corridors for the delivery of aid to victims.
ELiliikmesriigid olid esirinnas, kui riigid teatasid kohustusestsuurendada UNIFILi (ÜRO ajutised relvajõud Liibanonis)operatsiooni raames ÜRO tugevdatud vägede koosseisusteenivate sõjaväelaste arvu.
There was acoordinated effort in Beirut, Cyprus, national capitalsand Brussels from the outset of the crisis.
2006. aasta lõpuks olid ligikaudu 75 protsenti UNIFILi rahuvalvajatest Euroopast.
In order to continue its support for the Palestinians,while adapting to the new political reality, the European Commission, at the request of EU leadersand the Middle East Quartet, developed a special Temporary International Mechanism(TIM) tochannel aid to the Palestinians.
Ministrid leppisid kokku Liibanonile relvaembargo kehtestamises kooskõlas resolutsiooniga nr 1701, mis näeb etterelvatarnete keelustamist Liibanonis asuvatele üksustele võiüksikisikutele, välja arvatud juhul, kui selleks on Liibanonivalitsuse või UNIFILi luba.
Allowances havenow been paid to approximately 150,000 recipients.Taking into account a typical dependency ratio of 1:6,this means that the EU has provided direct relief tonearly 1 million vulnerable Palestinians.
Ka oli EL valmis aitama Liibanoni valitsuse juhtimisel läbiviidava ülesehitustöö vajaduste hindamise koostamisel ningpakkuma oma kogemusi ja tehnilist abi tihedas koostöösteiste rahvusvaheliste partneritega, nt Maailmapangaga.
The EU triggered the ‘Community Civil Protection Mechanism’ to help Cyprus to address the difficultlogistical situation resulting from the large influx ofevacuees.
Tegeldes aktiivselt püsiva lahenduse leidmisega, on ELpalestiinlaste suurim rahastaja, kes eraldas selleks 2005.aastal ligikaudu 500 miljonit eurot ja 2006. aastal üle650 miljoni euro.
EU action also addressed the evacuation of EU citizens from Lebanon and their subsequent repat -riation (mainly from Cyprus) as well as the evacuationof third country nationals.
EL on ka Iisraeli suurim kaubanduspartnerning majandus-, teadus- ja uurimistööpartner – temaarvele tuleb kolmandik Iisraeli ekspordist ja üle 40 protsendiimpordist.
105 million to the TIM, bringing the total made available from the Community Budget to the Palestinianpeople in 2006 to 330 million.
Samuti on EL Süüria, Liibanoni, Jordaania ja Egiptuse tähtsamaid poliitilisi ja majanduspartnereid.
EU Member States and institutions also set out theirstall to improve the security situation in southern Lebanon.
Diplomaatilisel rindel on ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Javier Solana teinud kriisi lahendamiseks aktiivselt jõupingutusi enda ja teiste ELi ametiisikutemitmete visiitidega sellesse piirkonda.
EU Member States were at the forefrontwhen countries announced commitments to boost thenumber of troops involved in a reinforced UN presenceunder the UNIFIL operation (United Nations Interim Force in Lebanon).
Juulis kutsusid ELivälisministrid üles vaenutegevuse viivitamatule lõpetamiselening pidasid augustis kriisi arutamiseks kaks erakorralististungit.
By the end of 2006, approximately75% of the current UNIFIL peacekeepers were European.
ELi eesistujariik Soome oli tihedas kontaktis kriisiosapooltega.
EU Foreign Ministers meeting in September 2006 welcomed the TIM's achievements and agreed it should beextended for a further three months.
Piirkonna stabiliseerimiseks ja riikidevahelise mõistmiseedendamiseks kasutab EL kaubandust, poliitilist dialoogi ja koostööd selliste teemade puhul nagu õigus, vabadus jaturvalisus.
Ministers agreed to impose an arms embargo in Lebanon in accordance with Resolution 1701 whichforesaw a ban on the supply of arms to entities or individuals in Lebanon, unless authorised by the Government of Lebanon or by UNIFIL.
Sellel Barcelona protsessinime all tuntud algatusel on kolm eesmärki: poliitilise dialoogi kaudu ühise rahu- ja stabiilsusala loomine; tihedamatemajandus- ja poliitiliste sidemete saavutamine (tulevikusvabakaubandustsoon); ning sotsiaalsete ja kultuurisidemete arendamine.
Hope is in short supply in the Middle East.
Lähis-Ida
Promoting peace through regional cooperation
n ul l nagu õigusriik, head valitsemistavad, inimõiguste austamine ja heanaaberlike suhete edendamine.
It is the biggest trading partner and a majoreconomic, scientific and research partner of Israel – the EU accounts for one third of Israeli exports and over40% of Israeli imports.
Iisrael oli üks esimesi riike, kes allkirjastas ELiga sellise leppe;Palestiina omavalitsusel on esialgne leping, mis keskendub Jordani Läänekalda ja Gaza sektori sotsiaal-majanduslikulearengule.
It is also a major political andeconomic partner of Syria, Lebanon, Jordan and Egypt.
Kahjuks on 2006. aastal valitsenud poliitilise kliimatõttu selle ellurakendamine raskendatud.
Often referred to as ‘The Barcelona Process’, this has three aims: to create acommon area of peace and stability through politicaldialogue; to forge closer economic and financial ties(eventually a free-trade zone); and to improve socialand cultural links.
Käesoleval ajal on Barcelona protsess ainus mitmepoolnefoorum väljaspool ÜROd, kus kõik Lähis-Ida konfliktist mõjutatud osapooled, kaasa arvatud Iisrael ja palestiinlased,istuvad ühe laua taga ning kus neid tunnustatakse võrdsetepartneritena.
Israel and the Palestinian Authority were among thefirst to agree Action Plans under this policy. In additionto trade, the plans raise various issues, including thepeace process but also non-proliferation; the fightagainst terrorism; promoting good governance; respectfor human rights and international humanitarian law;combating incitement; and encouraging regionalcooper ation on the environment, water, energy andtransport.
Iisrael ja Palestiina omavalitsus olid esimeste hulgas, kesjõudsid selle poliitika raames tegevuskavade koostamiseni.Lisaks kaubandusele käsitlevad kavad mitmesuguseid teemasid, k.a rahuprotsess, aga ka massihävitusrelvadeleviku tõkestamine; terrorismivastane võitlus; heade valitsemistavade levitamine; inimõiguste ja rahvusvahelisehumanitaarõiguse austamine; võitlus vaenu õhutamiseganing piirkondliku koostöö ergutamine keskkonna-, veevarustuse, energeetika ja transpordivaldkondades.
The European Commission has sponsored specific Israeli – Palestinian cooperation on trade issues, transportand energy.
Euroopa Komisjon on rahastanud eriomast Iisraeli-Palestiina kaubandus, transpordi- ja energeetikakoostööd.
The EU also has a Neighbourhood Policy Action Planwith Lebanon through which it can help the country topursue its reforms.
Edu on saavutatud ka mitmepoolse koostöö laiendamiselkumulatiivsete päritolureeglite vastuvõtmise teel japüüdlustega lasta vabaks teenused ning põllumajandustoodetega kauplemine.
A series of bilateral Association Agreementsset outhow the EU and its Mediterranean partners, workingtogether, plan to achieve these aims.
Ka Liibanoniga on ELil naabruspoliitika tegevuskava, millekaudu saab EL aidata sellel riigil reforme läbi viia.
Once agreed,they have to be ratified by EU Member States’ nationalparliaments in order to come into force.
Euroopa naabruspoliitika rahu teenistuses
The way ahead
Teel tulevikku
The EU is determined to do its utmost to foster peacein the Middle East and will continue to provide necessaryassistance to meet the basic needs of the Palestinianpopulation.
Selle poliitika eesmärk on intensiivsem poliitiline dialoog,parem juurdepääs ELi programmidele ja poliitikatele (k.a ELi siseturg) ja intensiivsem koostöö õiguse, vabaduse jajulgeolekuküsimustes.
Through dialogue and cooperation, aswell as its participation in the Quartet, the EU is contributing to the broader goal of a peaceful, developingregion, increasingly integrated with the EU.
Sihiks on nende riikidega sellisekoostöö süvendamine, mis põhineb ühistel väärtustel,
Israel was one of first countries to sign such an agreement with the EU, while the Palestinian Authority hasan interim agreement focusing on the social and economic development of the West Bank and the Gaza Strip.
EEL on otsustanud teha kõik, et edendada rahu Lähis-Idas,ning jätkab vajaliku abi andmist, et rahuldada Palestiina elanike põhivajadused.
Progress has also been made to increase multilateralcooperation, through the adoption of cumulative rulesof origin and efforts to free up services and agriculturaltrade.
Dialoogi ja koostöö ning Lähis-Idanelikus osalemise kaudu annab EL oma panuse laiema eesmärgi saavutamisel – rahumeelse ja areneva ning järjestrohkem ELiga integreeritud regiooni nimel.
T reconstruction of Iraq and the country’s political transition following the 2003 war.
L on võtnud endale aktiivse rolli rahvusvaheliseüldsuse jõupingutustes Iraagi ülesehitamiselpärast 2003. aasta sõda ning riigis poliitiliste
Since the end of hostilities in Iraq, the EU made clearthat it wanted to play a full role in the country’sreconstruction.
Alates vaenutegevuse lõppemisest Iraagis on EL selgeltväljendanud soovi maksimaalselt osaleda riigi ülesehitamisel.
It also signalled that the success ofthis effort depended on improved security, the UNplaying a strong role and the adoption of a realisticschedule for handing over political responsibility tothe Iraqi people.
Samuti andis EL märku, et selle ettevõtmise edusõltub julgeolekuolukorra parandamisest, kus ÜRO täitaon tähtis roll, ning realistliku ajakava vastuvõtmisest poliitilise vastutuse üleandmiseks Iraagi rahvale.
The country made progress politically in 2005 as elections in January that year – the first democratic elections for half a century – established a transitionalgovernment and a first transitional national assembly.The Iraqi people approved a new Constitution in a referendum in October 2005.
Riigis saavutati poliitilist edu 2005. aastal, mil jaanuarisläbiviidud poolsajandi esimeste demokraatlike valimiste tulemusena moodustati üleminekuvalitsus ja esimene üleminekuaja rahvuskogu. Iraaklased kiitsiduue põhiseaduse oktoobris 2005 toimunud rahvahääletusel heaks.
And fresh electionswere held in December 2005 for a fully-fledged government due to be in office for four years.
2005. a detsembris viidi läbi uued neljaksaastaks ametisse jääva iseseisva valitsuse valimised.
The first donors’ conference focusing on Iraqi reconstruction was held in October 2003 in Madrid.
Abiandjariikide esimene Iraagi ülesehitamise teemalinekonverents peeti 2003. aasta oktoobris Madridis.
At theconference, the EU encouraged the UN and the World Bank to set up an independent multidonor International Reconstruction Fund Facility for Iraq tochannel international community aid to the country.The EU and its Member States also pledged over 1.25 billion for Iraqi reconstruction.
Konverentsil õhutas EL ÜROd ja Maailmapanka looma sõltumatutrahvusvahelist mitme panustajaga Iraagi ülesehitusfondi,mille kaudu suunataks riiki rahvusvahelise kogukonnapoolt osutatav abi. EL ja tema liikmesriigid andsid Iraagiülesehitustööks ka üle 1,25 miljardi euro suuruse tagatise.
The EU and Iraq, building a plan for engagement
Siiski jätkub riigis äärmiselt ebakindel olukord.
Iraq has the second largest proven oil reserves in theworld.
Iraagis on suuruselt teine naftavaru maailmas.
It has an abundant supply of arable land andwater resources, a skilled labour force and manysmall businesses from which to expand its privatesector.
Seal on külluslikult haritavat maad ja veeressursse, kvalifitseeritudtööjõud ja palju väikeettevõtteid, millele tuginedes laiendada riigi erasektorit.
But its immediate economic prospects areheavily dependent on the security situation.
Kuid lähimad majandusväljavaatedsõltuvad suuresti riigis valitsevast julgeolekuolukorrast.
The EU and Iraq, building a plan for engagement I EUROPE IN THE WORLD I WORKING FOR PEACE, SECURITY AND STABILITY
2004. aastal andis EL käiku keskmise tähtajaga strateegiasuhete arendamiseks Iraagiga.
The EU promised to boost ties with Iraq by negotiatinga new Trade and Cooperation Agreement with Baghdad once a new government had been formedafter the December 2005 elections. EU Member Statesgave the European Commission a mandate to negotiatethe accord in March 2006 and negotiations wereopened in November 2006.
Et lihtsustada ühenduse pidamist Iraagi võimudega, avas Euroopa Komisjon 2005. aastal Iraagis oma delegatsioonining nimetas 2006. a juulis kohale delegatsiooni esimesejuhi/suursaadiku.
The agreement should not just promote bilateral trade but strengthen cooperation invarious fields, act as an anchor for Iraqi reforms andsocio-economic development, and help foster regionalstability.
„Iraaklased soovivad tähendusrikast partnerlussuhet ELiga ning meie kavatseme olla nendeootuste kõrgusel.”
In order to facilitate contacts with the Iraqi authorities,the European Commission opened a Delegation in Iraq in 2005 and appointed its first Head of Delegation/Ambassador in July 2006.
Benita Ferrero-Waldner Välissuhete ja Euroopa naabruspoliitika volinik
Helping to build democracy
Majanduse hoogustamine
‘The Iraqis are seeking a significant partnership with the EU, and we intend to meet theirexpectations.’
EL tahab töötada koos Iraagi võimudega, et aidata riigil mitmekesistada naftatööstusel põhinevat majandust ning luuakahepoolseid suhteid võtmevaldkondades nagu energeetika, kaubandus ja investeeringud.
Working hand in hand with the UN and the International Electoral Commission for Iraq(IECI), it provided financial support and technical expertsto support the practical preparation of the January 2005elections, the October 2005 constitutional referendumand the December 2005 elections.
Juba on EL Iraagile andnud sooduspääsu ELi turgudele ningtoetab riigi taotlust ühineda Maailma Kaubandusorganisatsiooniga, millega aidatakse kaasa Iraagi üleminekuprotsessileja tema taasintegreerimisele maailma kaubandussüsteemi.
Boosting the economy
Tugev abiandmisel
It has also provided substantial support to the IECI inseveral key aspects of the preparatory process, includingoutreach efforts and the training of domestic electoralobservers.
Kuigi ELil polnud Saddam Husseini 24 aastat kestnudrežiimi ajal Iraagiga ei poliitilisi ega lepingulisi suhteid,osutati sanktsioonide perioodil ometi humanitaarabi.Alates 1992. aastast on EL olnud ÜRO järel Iraagi suurimhumanitaarabi andja.
The EU wants to work with the Iraqi authorities to helpthe country diversify its oil-driven economy and buildbilateral relations in the key areas of energy, trade andinvestment.
EL andis lubaduse tugevdada sidemeid Iraagiga, alustades Bagdadiga läbirääkimisi uuendatud kaubandus- ja koostöölepingu üle kohe, kui pärast 2005. a detsembris toimunudvalimisi on moodustatud uus valitsus.
The European Union has already granted Iraq preferential access to EU markets and is supporting its bid tojoin the World Trade Organisation, to assist Iraq’s transition process and its reintegration into the worldtrading system.
Abi keskendub kolmele valdkonnale: tähtsamate avaliketeenuste osutamise taastamine nagu haridus, tervishoid,veevarustus ja kanalisatsioon; poliitilise protsessi jademokratiseerimise toetamine ning Iraagi institutsioonideja valitsusasutuste tugevdamine.
The EU went on to launch, in 2004, a medium-termstrategy for building its engagement with Iraq. Thiscommunication outlined concrete steps of engagementaccompanying the political transition in the country.Once the first constitutionally elected government wasin place in June 2006, the EU had a fresh look at itsrelations with Iraq and proposed a renewed engagement focused on five priority areas.
Selliste lepinguliste suhete sisseseadmine Iraagiga tähendakssuurt sammu riigi naasmisel rahvusvahelisse kogukonda.Leping ei peaks üksnes edendama kahepoolset kaubandust, vaid ka tugevdama koostööd mitmetes muudes valdkondades, olles Iraagi reformide ja sotsiaal-majandus-liku arengu ankru funktsioonis ning aidates tugevdada piirkondlikku stabiilsust.
EUROPE IN THE WORLD I WORKING FOR PEACE, SECURITY AND STABILITY I The EU and Iraq, building a plan for engagement
EL ja Iraak, plaan suhete arendamiseks EUROOPA JA MAAILM I RAHU, JULGEOLEKU JA STABIILSUSE EDENDAMINE
The Iraq compact
Iraagi kokkulepe
The EU has welcomed the progress made in developingthe International Compact with Iraq since the launch ofthe Compact process in July 2006.
EL tervitab Iraagi rahvusvahelise lepingu väljatöötamiselsaavutatud edu alates lepinguprotsessi käivitamisest2006. aasta juulis.
The Compact aimsto bring together the international community to support Iraq in achieving its National Vision of building a‘secure, unified, federal and democratic nation, foundedon the principles of freedom and equality, and providingpeace and prosperity for its people’.
Lepingu eesmärk on koondada rahvusvaheline üldsus toetama Iraaki tema rahvusliku visiooniteokstegemisel vabadusel ja võrdsusel põhineva turvalise,ühtse, föderaalse ja demokraatliku riigi ehitamisel ningrahvale rahu ja õitsengu loomisel.
The EU hasexpressed its readiness to participate actively in the Compact process and underlined the importance itattaches to Iraqi ownership and inclusiveness of thisprocess, and to the broad involvement of the inter -national community, including the active participationof Iraq’s neighbours and partners in the region.
EL on väljendanud omavalmisolekut osaleda aktiivselt lepinguprotsessis ningrõhutab, kui tähtis on selles protsessis Iraagi omandiõigusja kaasatus, samuti rahvusvahelise üldsuse ulatuslik kaasamine, sealhulgas Iraagi naabrite ja piirkonnas tegutsevatepartnerite aktiivne osalemine.
' VU urope has experienced different types of terror-
Terrorismi õhutamine uroopa on oma ajaloo jooksul kogenud terrorismimitmetes eri vormides.
E nature of the threat has changed. The most recent wave of terrorism has been global in scopeand ruthless in the level of violence used againstcivilians.
E getud terrorismilaine on olnud globaalse ulatuseganing tsiviilisikute vastu kasutatud vägivalla taseme poolest halastamatu.
No country is immune from terrorism or cantake the risk of being complacent.
Ükski riik pole terrorismi eest kaitstudega tohi riskida tegevusetu rahuolu tagajärgedega.
Although political grievance can be a more immediate motivator for terrorists, poverty can contribute toradicalisation as young men – and increasinglywomen – lose hope in their future and trust in theirgovernments for solutions.
Kuigi poliitiline ülekohus võib olla terrorismiaktide otsesem ajend, võib radikalismi tekkeks anda oma panusevaesus, kui noored mehed ja järjest rohkem ka naisedkaotavad usu tulevikku ja usalduse oma valitsuste vastulahenduste leidmisel.
Terrorist organisationsaim to exploit these grievances and give religious justification for their actions.
Terroristlikud ühendused püüavad sellist pettumust ära kasutada ning õigustada omaaktsioone usulisel pinnal.
There, terrorists can hide fromarrest and train their recruits.
2005. aasta juulis järgnesid surmakülvavad terrorirünnakud Londonis.
This violence was tragically brought home to Europewith the 11th of March 2004 Madrid train bombings.Over 190 people died and almost 2,000 were injured.It was one of the most devastating terrorist attacks inan EU country.
Terrorism vohab piirkondlikes konfliktides ja riikides,kellel puuduvad võimalused või vahendid avaliku korrakaitsmiseks.
It was followed in July 2005 by deadlyterror attacks in London.
Sellistes riikides on terroristidel võimalikend vahistamise eest varjata ning õpetada välja uusiliikmeid.