natgillin/translations-raw huggingface dataset:
the e . o r t s t o a c h i e v e a C on s t i tffu t i on d ep l o y e d b y the European P a r l i a m en t since its «rstdirectelection,havebeencrownedbythe success of the Convention, which prepared the draft using a democratic, representative and transparent method that has fully proved its e.ectiveness,andwhichtookaccountofthecontributionsof the citizens of Europe, resulting in a consensus which was left essentially unchanged by the Intergovernmental Conference,
Euroopa Parlamendi poolt tema esimesest otsevalimisest alates põhiseaduseni jõudmiseks tehtud jõupingutusi kroonis konvendi edukas töö, mille käigus koostati põhiseaduse eelnõu demokraatlikul, esinduslikul ja läbipaistval meetodil, mis on täielikult tõestanud oma efektiivsust, ning kus võeti arvesse Euroopa kodanike panust, saavutades kokkuleppe, mida valitsustevaheline konverents sisuliselt ei muutnud;
the Constitution, as a compromise that had to be acceptable to all Member States, inevitably left out some proposals, notably of the European Parliament and of the Convention, that would have, in the view of their authors, brought further improvements to the Union, many of which remain possible in the future,
põhiseadusest kui kompromissist, mis pidi olema kõikidele liikmesriikidele vastuvõetav, jäeti paratamatult välja mõned Euroopa Parlamendi ja konvendi ettepanekud, mis nende autorite arvates oleksid liitu veelgi edasi viinud ja millest paljud jäävad ka tulevikus võimalikuks;
the agreement to the Constitution of every single national government in the European Union demonstrates that the elected governments of Member States all consider that this compromise is the basis on which they wish to work together in the future, and will require each of them to demonstrate maximum political commitment to ensuring rati«cationby1November2006,
põhiseaduse heakskiitmine Euroopa Liidu kõikide liikmeriikide valitsuste poolt näitab, et kõik valitud valitsused peavad seda kompromissi aluseks, millele tuginedes nad soovivad tulevikus koostööd teha ning mis nõuab neilt kõigilt maksimaalset poliitilist pühendumist, et tagada selle ratitseerimine 1. novembriks 2006;
the Constitution has been the object of some criticism voiced in public debate that does not re‹ecttherealcontentandlegalconsequences of its provisions, insofar as the Constitution will not lead to the creation of a centralised superstate, will strengthen rather than weaken the Union's social dimension and does not ignore the
põhiseaduse kohta on avaliku arutelu käigus esitatud kriitikat, mis ei vasta selle sätete tegelikule sisule ja õiguslikele tagajärgedele, sest põhiseadus ei vii tsentraliseeritud superriigi loomisele ning tugevdab, mitte ei nõrgenda liidu sotsiaalset mõõdet, eiramata Euroopa ajaloolisi
9 historical and spiritual roots of Europe since it refers to its cultural, religious and humanist inheritance,
9 ja vaimseid juuri, kuna selles viidatakse Euroopa kultuurilisele, religioossele ja humanistlikule pärandile;
Concludes that, taken as a whole, the Constitution is a good compromise and a vast improvement on the existing treaties, which will, once implemented, bring about visible bene«tsforcitizens(and the European Parliament and the national parliaments as their democratic representation), the Member States (including their regions and local authorities) and the e . e c t i v e f u n c t i on in g of the European Union institutions, and thus for the Union as a whole;
teeb järelduse, et tervikuna on põhiseadus hea kompromiss ning väga suur edasiminek olemasolevatest asutamislepingutest, mis selle rakendamise järel toob ilmset kasu kodanikele (ning Euroopa Parlamendile ja riikide parlamentidele, kui nende demokraatlikule esindusele), liikmesriikidele (sealhulgas nende piirkondadele ja kohalikele omavalitsustele) ja Euroopa Liidu institutsioonide efektiivsele toimimisele ning seega kogu liidule tervikuna;
Greater clarity as to the Union's nature and objectives
Liidu olemuse ja eesmärkide suurem selgus
(c) the canon of values common to all the Member States, on which the Union is founded and which creates a strong bond between the Union's citizens, is made explicit and widened;
tervitab asjaolu, et põhiseaduse eelnõu annab kodanikele suurema selguse liidu olemuse ja eesmärkide ning liidu ja liikmesriikide vaheliste suhete osas, eelkõige sellega, et: a)
(f) there are new provisions of general application concerning a high level of employment, the promotion of equality between women and men, the elimination of all kinds of discriminations, the «ghtagainstsocialexclusionandthepromotionofsocialjustice, social protection, a high level of education, training and health, the protection of the consumer, the promotion of sustainable development and the respect of services of general interest;
Euroopa lepingute keerukas kogum asendatakse üheainsa kergemini loetava dokumendiga, milles sõnastatakse liidu eesmärgid, volitused ja nende piirid, liidu poliitika vahendid ja institutsioonid; b) kinnitatakse liidu topeltlegitiimsust, samuti selgitatakse, et tegemist on riikide ja kodanike liiduga; c) väljendatakse selgesõnaliselt ja laiendatakse kõikidele liikmesriikidele ühiste väärtuste kaanonit, millel liit põhineb ja mis loob tugeva sideme liidu kodanike vahel; d) selgitatakse ja määratletakse paremini liidu eesmärgid ning liidu tegevust ja suhteid liikmesriikidega reguleerivad põhimõtted; e) sotsiaalset ja territoriaalset kinnitatakse majanduslikku, ühtekuuluvust liidu eesmärgina; f) kehtestatakse üldiselt kohaldatavad uued sätted, mis käsitlevad tööhõive kõrget taset, naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamist, igasuguse diskrimineerimise kaotamist, võitlust sotsiaalse tõrjutuse vastu ja sotsiaalse õigluse ning kaitse edendamist, hariduse, koolituse ja tervise kõrge taseme edendamist, tarbijakaitset, säästva arengu edendamist ja üldist huvi pakkuvate teenuste tagamist;
European legal acts are simpli«edandtheirterminologyisclari«ed, using more understandable vocabulary: ƒ European laws• and ƒ European framework laws• replace the existing multiple types of act (regulations, directives, decisions, framework decisions, etc);
EUROOPA PARLAMENDI SEISUKOHT EUROOPA PÕHISEADUSE KÜSIMUSES g) lõpeb Euroopa Ühenduse ja Euroopa Liidu segiajamine, sest Euroopa Liit muutub üheks juriidiliseks isikuks ja struktuuriks; h) lihtsustatakse Euroopa õigusakte ning nende terminoloogia muutub arusaadavama sõnavara kasutamise kaudu selgemaks: senised eri liiki õigusaktid (määrused, direktiivid, otsused, raamotsused jne) asendatakse Euroopa seaduste ja Euroopa raamseadustega; i) nähakse ette tagatised, et liit ei muutu mitte kunagi tsentraliseeritud kõikvõimsaks“superriigiks”: “superriigiks”:
› the strong emphasis on decentralisation inherent in ƒunited in diversity•,
– tugev rõhuasetus “ühinenud mitmekesisuses” Euroopale omasele detsentraliseeritusele;
› the obligation to ƒrespect the national identities of Member States, inherent in their fundamental structures, political and constitutional, inclusive of regional and local self-government•,
– kohustus austada liikmesriikide “rahvuslikku identiteeti, mis on omane nende poliitilistele ja põhiseaduslikele põhistruktuuridele, sealhulgas piirkondlikule ja kohalikule omavalitsusele”;
› the principles of conferred powers (whereby the Union's only competences are those conferred on it by the Member States), subsidiarity and proportionality,
– pädevuse omistamise (mille kohaselt kuulub liidule ainult see pädevuses, mille liikmesriigid on talle omistanud), subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtted;
(k) a solidarity clause between Member States provides citizens with an expectation of receiving support from all parts of the Union in case of a terrorist attack or a natural or man-made disaster;
– liikmesriikide osalemine liidu otsustamissüsteemis ning selle muutmisele nõusoleku andmine; j) põhiseaduses sätestatud liidu sümbolid suurendavad teadlikkust liidu institutsioonidest ja nende tegevusest; k) liikmesriikidevahelise solidaarsuse klausel annab kodanikele võimaluse arvestada terroristlike rünnakute, loodusõnnetuste või inimtegevusest tingitud õnnetuste korral kõikide liikmesriikide toetusega;
Greater e.ectivenessandastrengthenedroleintheworld
Suurem tõhusus ja tugevam roll maailmas
Welcomes the fact that, withthe entry into force of the Constitution, the Union's institutions will be able to carry out their tasks more e.ectively,notablybecause:
tervitab asjaolu, et põhiseaduse jõustudes saavad liidu institutsioonid täita oma ülesandeid tõhusamalt, eelkõige järgmistel põhjustel: a) märkimisväärselt on suurenenud nende valdkondade arv, mille puhul nõukogus kohtuvad valitsused võtavad otsuseid vastu kvalitseeritud häälteenamusega ühehäälsuse asemel, mis on väga oluline tegur, et kahekümne viie liikmesriigiga liit funktsioneeriks vetodega takistamata;
(a) there is a signi«cantincreaseintheareasinwhichthegovernments meeting in Council will decide by quali«edmajority voting rather than by unanimity, a vital factor if the Union of t w en t y - « v e M e m b e r S t a t e s iffs t o b e a b l e t of u n c t i on w i t h o uijt being blocked by vetoes;
Euroopa Ülemkogu eesistumisperiood kestab kaks ja pool aastat senise kuuekuulise roteeruva eesistumise asemel; c) komisjoni liikmete arv väheneb alates 2014. aastast ning põhineb liikmesriikide vahelisel võrdsel rotatsioonil; d) liidu nähtavus ja suutlikkus tegutseda globaalsel tasandil paranevad märkimisväärselt:
› the European Union's Foreign policy High Representative and the Commissioner for External Relations - two posts causing duplication and confusion - will be merged into a single European Union Minister for Foreign A.airs,who will be a Vice President of the Commission and will chair the Foreign A . a i r s Council and b e a b l e t o s p e a k for the Union on those subjects where the latter has a common position,
– Euroopa Liidu välispoliitika kõrge esindaja ning välissuhete volinik – kaks ametikohta, mis põhjustavad dubleerimist ja segiminekut – liidetakse ühtseks Euroopa Liidu välisministriks, kes on ühtlasi komisjoni asepresident ja välisasjade nõukogu eesistuja ning võtab liidu nimel sõna küsimustes, milles liidul on ühine seisukoht;
› there will be a single external action service which must be connected as closely as possible withthe Commission and result in the strengthening of Europe as a community,
– välisministri alluvuses hakkab tegutsema ühtne välisteenistus, mis seotakse võimalikult tihedalt komisjoniga ja mis peab viima Euroopa kui ühenduse tugevnemiseni;
› the conferral of legal personality, previously enjoyed by the European Community, on the Union will enhance its capacity to act in international relations and to be a party to international agreements,
– varem Euroopa Ühendusele kuulunud juriidilise isiku staatuse omistamine liidule suurendab liidu võimet tegutseda rahvusvaheliste suhete raames ja olla rahvusvaheliste lepingute pooleks;
› the Union's capacity to develop common structures in the «eldofsecurityanddefencepolicywillbereinforced, while ensuring the necessary ‹exibilitytocater for d i . e r in g a p p r o a c h e s of M e m b e r S t a t e s t o s u c h matters;
– tugevdatakse liidu suutlikkust arendada välja julgeoleku- ja kaitsepoliitika ühiseid struktuure, tagades samas vajaliku paindlikkuse, mis võimaldab võtta arvesse liikmesriikide erinevat lähenemisviisi nendes küsimustes; e) liidu õigusaktide ning nende vastuvõtmiseks kasutatavate menetluste arv väheneb; seadusandlikud ja täidesaatvad aktid muutuvad selgemalt eristatavaks; f) justiits- ja siseasjade valdkonnas suureneb menetluste tõhusus, mis võimaldab saavutada edasiminekut justiits-, julgeoleku- ja sisserände küsimustes; g) mitmetes muudes küsimustes muutub lihtsamaks tulemusliku ühenduse meetodi rakendamine niipea, kui selleks on olemas ühine poliitiline tahe;
(f) action in the area of justice and home a.airswillbesubjecttomore e.ectiveprocedures,promisingtangibleprogresswithregard to justice, security and immigration issues;
EUROOPA PARLAMENDI SEISUKOHT EUROOPA PÕHISEADUSE KÜSIMUSES h) suurenevad võimalused paindlike kokkulepete sõlmimiseks juhul, kui kõik liikmesriigid ei soovi või ei suuda teatud poliitikat üheaegselt rakendada;
More democratic accountability
Suurem demokraatlik vastutus
(a) the adoption of all European Union legislation will be subject to the prior scrutiny of national parliaments and, with a few exceptions, the dual approval of both national governments (in the Council) and the directly elected European Parliament - a level of parliamentary scrutiny that exists in no other supranational or international structure;
tervitab asjaolu, et kodanikud saavad Euroopa Liidu tegevuse üle suurema kontrolli suurema demokraatliku vastutuse kaudu, eelkõige tänu järgmistele edasiminekutele: a) kõik Euroopa Liidu õigusaktid läbivad enne vastuvõtmist kontrolli riikide parlamentides ning need, kui vähesed erandid välja arvata, esitatakse heakskiitmiseks nii riikide valitsustele (nõukogus) kui ka otse valitud Euroopa Parlamendile – sellisel tasemel parlamentaarset kontrolli ei ole üheski teises riigiüleses ega rahvusvahelises struktuuris; b) riikide parlamendid saavad kõik Euroopa Liidu ettepanekud kätte piisavalt varakult, et arutada neid oma ministritega enne seisukoha võtmist nõukogus ja saavad samuti õiguse eelnõule vastuväiteid esitada, kui nad leiavad, et see väljub Euroopa Liidu volituste piirest; c) reeglina otsustab Euroopa Parlament liidu õigusaktide üle nõukoguga samaväärsena; d) komisjoni presidendi valib Euroopa Parlament, luues sel moel seose Euroopa valimiste tulemusega; e)
(b) national parliaments will receive all European Union proposals in good time to discuss them with their ministers before the Council adopts a position and will also gain the right to object to draft legislation if they feel it goes beyond the European Union's remit;
Liidu välisminister, kelle Euroopa Ülemkogu määrab kokkuleppel komisjoni presidendiga, vastutab nii Euroopa Parlamendi kui ka Euroopa Ülemkogu ees; f) uue eelarvemenetluse kohaselt on eranditult kõikidele Euroopa Liidu kulutustele vaja nii nõukogu kui ka Euroopa Parlamendi heakskiitu, allutades sellega kõik kulutused täielikule demokraatlikule kontrollile; g) komisjonile delegeeritud seadusandlike volituste täitmine allub nii Euroopa Parlamendi kui ka nõukogu kontrollile, mistõttu mõlemad institutsioonid võivad tagasi kutsuda komisjoni otsuseid, millega nad ei nõustu;
(j) (k) with regard to future revisions of the Constitution, the European Parliament, too, will have the power to submit proposals, and the scrutiny of any proposed revision must be carried out by a Convention unless Parliament agrees that this is not necessary;
Europol, alluvad suuremale liidu asutused, eelkõige parlamentaarsele järelevalvele; i) liidu õigusaktide arutamise ja vastuvõtmisega seotud nõukogu kohtumised on avalikud; j) tugevdatakse regioonide komitee rolli; k) põhiseaduse tulevaste muutmiste osas on ettepanekute esitamise õigus ka Euroopa Parlamendil ning kõik põhiseaduse muutmise ettepanekud tuleb läbi vaadata konvendis, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament nõustub, et see ei ole vajalik;
More rights for citizens
Rohkem õigusi kodanikele
Welcomes the fact that the rights of citizens will be strengthened as a result of the following improvements:
tervitab asjaolu, et järgmiste edusammude tulemusena tugevdatakse kodanike õigusi: a)
(a) the incorporation of the EU Charter of Fundamental Rights in Part II of the Constitution, which means that all provisions of European Union law and all action taken by the EU institutions or based on EU law will have to comply with those standards;
ELi põhiõiguste harta integreerimine põhiseadusese II osasse, mis tähendab, et kõikide Euroopa Liidu õigusaktide sätted ning kogu EL institutsioonide tegevus või ELi õigusel tuginev tegevus peavad olema nende normidega kooskõlas; b) liit peab ühinema Euroopa inimõiguste konventsiooniga, allutades seega liidu tema liikmesriikidega samaväärsele välisele järelevalvele; c) uued sätted lihtsustavad kodanike, ühiskondlike partnerite, esindusühenduste ja kodanikuühiskonna osalemist liidu aruteludel; d)
(b) the Union is to accede to the European Convention on Human Rights, thereby making the Union subject to the same external review as its Member States;
Euroopa kodanikualgatuse sisseviimine põhiseadusesse võimaldab kodanikel esitada ettepanekuid küsimustes, milles nad peavad põhiseaduse rakendamiseks vajalikuks liidu õigusakti vastuvõtmist; e) paraneb üksikisikute juurdepääs õiguskaitsele seoses Euroopa Liidu õigusega;
Believes that this Constitution will provide a stable and lasting framework for the future development of the European Union that will allow for further enlargement while providing mechanisms for its revision when needed;
usub, et käesolev põhiseadus tagab Euroopa Liidu tulevasele arengule stabiilse ja vastupidava raamistiku, mis võimaldab liidu edasist laienemist, tagades samas mehhanismid vajadusel põhiseaduse muutmiseks;
Announces its intention of using the new right of initiative conferred upon it by the Constitution to propose improvements to the Constitution;
väljendab oma tahet kasutada talle põhiseadusega antavat uut algatusõigust, et esitada sellele parandusettepanekuid;
Hopes that all Member States of the European Union will be in a position to achieve rati«cationbymid-2006;
loodab, et kõik Euroopa Liidu liikmesriigid suudavad põhiseaduse ratitseerida 2006. aasta keskpaigaks;
Reiterates its request that all possible e.ortsbedeployedinordertoinform European citizens clearly and objectively about the content of the Constitution; therefore invites the European institutions and the Member States, when distributing the text of the constitutional Treaty to citizens (in unabridged or summary versions), to make a clear distinction between the elements already in force in the existing treaties and new provisions introduced by the Constitution, with a view to educating the public and informing the debate; invites them also to recognise the role of civil society organisations within the rati«cationdebatesandtomakeavailablesu/cientsupportto enable such organisations to engage their constituencies in these debates across the EU in order to promote the active involvement of citizens in the discussions on rati«cation; o o o
kordab oma nõudmist teha võimalikult suuri jõupingutusi, et teavitada Euroopa kodanikke selgelt ja objektiivselt põhiseaduse sisust; kutsub seetõttu Euroopa institutsioone ja liikmesriike põhiseaduse lepingu teksti (tervikliku või kokkuvõtva versiooni) kodanikele edastamisel tegema selget vahet osadel, mis kehtivad juba praeguste lepingute alusel, ning põhiseadusega sisseviidavatel uutel sätetel, eesmärgiga üldsust harida ja anda teavet arutelude tarvis; kutsub neid ühtlasi üles tunnustama kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli ratitseerimist käsitlevates aruteludes ning andma piisavalt toetust, võimaldamaks sellistel organisatsioonidel kaasata oma toetajaskonda nimetatud aruteludesse kõikjal ELis, et edendada kodanike aktiivset osalemist ratitseerimist käsitlevates aruteludes; oo o
THE EUROPEAN PARLIAMENT`S OPINION ON THE EUROPEAN CONSTITUTION
teeb oma presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja põhiseaduskomisjoni raport liikmesriikide parlamentidele, nõukogule, komisjonile ja Euroopa konvendi endistele liikmetele ning tagada, et Euroopa Parlamendi teenistused, sealhulgas infobürood, annaksid küllaldast teavet nii põhiseaduse kui ka Euroopa Parlamendi seisukoha kohta selle suhtes.
OJ C 364, 18.12.2000, p.1.Laeken European Council, Laeken declaration on the future of the Union, SN 273/01, 15.12.2001.
Euroopa Ülemkogu Laekeni kohtumine, Laekeni deklaratsioon liidu tuleviku kohta, SN 273/01, 15.12.2001.
Resolution of 14.2.1984 on the draft Treaty establishing the European Union (OJ C 77, 19.3.1984, p. 5, rapporteur: Altiero Spinelli, 1-1200/1983).
14.2.1984 resolutsioon Euroopa Liidu lepingu eelnõu kohta (EÜT C 77, 19.3.1984, lk 53, raportöör: Altiero Spinelli, 1-1200/1983).
Resolution of 11.7.1990 on the European Parliament's guidelines for a draft constitution for the European Union (OJ C 231, 17.9.1990, p. 91, rapporteur: Emilio Colombo, A3-0165/1990).
11.7.1990 resolutsioon Euroopa Parlamendi suuniste kohta seoses Euroopa Liidu põhiseaduse eelnõuga (EÜT C 231, 17.9.1990, lk 91, raportöör: Emilio Colombo, A3-0165/1990).
Resolution of 12.12.1990 on the constitutional basis of European Union (OJ C 19, 28.1.1991, p. 65, rapporteur: Emilio Colombo, A3-0301/1990).
EUROOPA PARLAMENDI SEISUKOHT EUROOPA PÕHISEADUSE KÜSIMUSES
Resolution of 10.2.1994 on the Constitution of the European Union (OJ C 61, 28.2.1994, p. 155, rapporteur: Fernand Herman, A3-0064/1994).
10.2.1994 resolutsioon Euroopa Liidu põhiseaduse kohta (EÜT C 61, 28.2.1994, lk 155, raportöör: Fernand Herman, A3-0064/1994).
Resolution of 25.10.2000 on the constitutionalisation of the Treaties (OJ C 197, 12.7.2001, p. 186, rapporteur: Olivier Duhamel, A5-0289/2000).
25.10.2000 resolutsioon asutamislepingute põhiseaduslikuks muutmise kohta (EÜT C 197, 12.7.2001, lk 186, raportöör: Olivier Duhamel, A5-0289/2000).
Resolution of 14.3.1990 on the Intergovernmental Conference in the context of Parliament's strategy for European Union (OJ C 96, 17.4.1990, p. 114, rapporteur: David Martin, A3-0047/1990).
14.3.1990 resolutsioon valitsustevahelise konverentsi kohta seoses Euroopa Parlamendi Euroopa Liidu strateegiaga (EÜT C 96, 17.4.1990, lk 114, raportöör: David Martin, A3-0047/1990).
Resolution of 11.7.1990 on the Intergovernmental Conference in the context of Parliament's strategy for European Union (OJ C 231, 17.9.1990, p. 97, rapporteur: David Martin, A3-0166/1990).
11.7.1990 resolutsioon valitsustevahelise konverentsi kohta seoses Euroopa Parlamendi Euroopa Liidu strateegiaga (EÜT C 231, 17.9.1990, lk 97, raportöör: David Martin, A3-0166/1990).
Resolution of 22.11.1990 on the Intergovernmental Conferences in the context of Parliament's strategy for European Union (OJ C 324, 24.12.1990, p. 219, rapporteur: David Martin, A3-0270/1990).
22.11.1990 resolutsioon valitsustevahelise konverentsi kohta seoses Euroopa Parlamendi Euroopa Liidu strateegiaga (EÜT C 324, 24.12.1990, lk 219, raportöör: David Martin, A3-0270/1990).
Resolution of 22.11.1990 embodying Parliament's opinion on the convening of the Intergovernmental Conferences on Economic and Monetary Union and on Political Union (OJ C 324, 24.12.1990, p. 238, rapporteur: David Martin, A3-0281/1990).
22.11.1990 resolutsioon, mis väljendab Euroopa Parlamendi arvamust majandus- ja rahaliidu ning poliitilise liidu teemaliste valitsustevaheliste konverentside kokkukutsumise kohta (EÜT C 324, 24.12.1990, lk 238, raportöör: David Martin, A3-0281/1990).
Resolution of 17.5.1995 on the functioning of the Treaty on European Union with a view to the 1996 Intergovernmental Conference - Implementation and development of the Union (OJ C 151, 19.6.1995, p. 56. rapporteurs: Jean-Louis Bourlanges and David Martin, A4-0102/1995).
17.5.1995 resolutsioon Euroopa Liidu lepingu toimimise kohta 1996. aasta valitsustevahelise konverentsi perspektiivis – liidu rakendamine ja arendamine (EÜT C 151, 19.6.1995, lk 56, raportöörid: Jean-Louis Bourlanges ja David Martin, A4-0102/1995).
Resolution of 13.3.1996 embodying (i) Parliament's opinion on the convening of the Intergovernmental Conference, and (ii) an evaluation of the work of the R e ‹ e c t i on G r o up and a d e « n i t i on of the po l i t i c a l p r i o r i t i e s of the European Parliament with a view to the Intergovernmental Conference (OJ C 96, 1.4.1996, p. 77, rapporteurs : Raymonde Dury and Hanja Maij-Weggen, A4-0068/1996).
13.3.1996 resolutsioon, mis väljendab (i) Euroopa Parlamendi arvamust valitsustevahelise konverentsi kokkukutsumise kohta ning (ii) hinnangut analüüsirühma tööle ja Euroopa Parlamendi poliitiliste prioriteetide täpsustust seoses valitsustevahelise konverentsiga (EÜT C 96, 1.4.1996, lk 77, raportöörid: Raymonde Dury ja Hanja Maij-Weggen, A4-0068/1996).