natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nor is it contentious that although the provisions concerning freedom of establishment are worded so as mainly to be aimed at ensuring equal treatment of foreign companies in a host Member State, those provisions also prohibit the State of origin from hindering the establishment in another Member State of a company incorporated under its legislation which comes within the definition contained in Article 48 EC. 10
Samamoodi on selge, et kuigi asutamisvabadust käsitlevad sätted on sõnastatud peamiselt eesmärgiga tagada, et välismaiseid äriühinguid koheldakse vastuvõtvas liikmesriigis võrdselt, keelavad need samuti päritoluriikidel takistada oma õiguse kohaselt asutatud ja EÜ artiklis 48 sätestatud määratlusele vastavate äriühingute asutamist teistes liikmesriikides. 10
9 — Case C-141/99 AMID [2000] ECR I-11619, paragraph 20, citing Case 270/83 Commission v France [1986] ECR 273, paragraph 18; Case C-330/91 Commerzbank [1993] ECR I-4017, paragraph 13.
9 – Euroopa Kohtu 14. detsembri 2000. aasta otsus kohtuasjas C-141/99: AMID (EKL 2000, lk I-11619), punkt 20, kus viidatakse punktile 18, Euroopa Kohtu 28. jaanuari 1986. aasta otsus kohtuasjas 270/83: Prantsusmaa (EKL 1986, lk 273); Euroopa Kohtu 13. juuli 1993. aasta otsus kohtuas jas C-330/91: Commerzbank (EKL 1993, lk I-4017), punkt 13.
10 — AMID, paragraph 21, citing Case 81/87 Daily Mail and General Trust [1988] ECR 5483.
10 – Kohtuotsus AMID, punkt 21, kus viidatakse Euroopa Kohtu 27. septembri 1988. aasta otsusele 81/87: Daily Mail ja General Trust (EKL 1988, lk 5483).
The problem arises because German law regards currency losses arising from the operation of a foreign branch of a German company — which includes losses arising from closing the branch — as related to the income from that branch.
Probleem on selles, et Saksa õiguse kohaselt loetakse Saksa äriühingu välismaal asuva filiaali valuutakursikahjum – mis hõlmab filiaali sulgemisest tulenevat kahjumit – seotuks filiaali tuluga.
Where therefore such income is exempt from German tax pursuant to a double taxation convention, the currency loss cannot be brought into the company’s assessment to German tax.
Nii et kui see tulu on topeltmaksustamise vältimise lepingu kohaselt Saksamaal maksuvaba, ei või filiaali valuutakursikahjumit arvestada äriühingu Saksamaal maksustatava summa sisse.
By definition the currency loss has no effect on the branch’s profits in Italy (since it only crystallises on conversion of funds transferred to the company into the currency of the Member State where the company is
Iseenesest valuutakursikahjum Itaalia filiaali kasumit ei mõjuta (sest see tekib alles siis, kui
However, it also appears to accept that there may be no comparable internal situation, as a German branch would never be given startup capital in a foreign currency.
DEUTSCHE SHELL sellist riigisisest olukorda ilmselt ei teki, sest Saksa äriühing ei anna kunagi oma filiaalile stardikapitali võõrvääringus.
A number of further hypothetical comparators have been suggested by the parties in their observations. 11
Pooled on oma märkustes võrdlemiseks soovitanud veel mitut hüpoteetilist äriühingut. 11
One way of approaching the reference for a preliminary ruling is to ask whether there is discrimination against parent companies in such a situation as compared with the treatment afforded to some appropriate compara- tor.
Üks viis eelotsusetaotlusele vastamiseks on esitada küsimus, kas sellises olukorras on emaettevõtjaid teiste, sarnaste äriühingute suhtes diskrimineeritud.
A different, and perhaps more straightforward way of examining the same issue is to ask whether the German law constitutes a restriction on the right to freedom of establishment, and, if so, whether this is justified.
Teine, võib-olla otsesem lähenemisviis on esitada küsimus, kas Saksa õigus piirab asutamisvabadust ja, juhul kui see on nii, kas see on põhjendatav.
Discriminatory treatment
Diskrimineeriv kohtlemine
The Commission takes the view that the German law results in discriminatory treatment.
Komisjon on seisukohal, et Saksa õigus viib diskrimineeriva kohtlemiseni.
A loss for the parent company is not taken into account purely because that loss is a currency loss which has arisen from an establishment based abroad.
Emaettevõtja kahjumit ei võeta arvesse ainult sellepärast, et tegemist on valuutakursikahjumiga, mis on tekkinud selle välismaise filiaali tegevuse käigus.
The fact that this problem will only arise in a crossborder situation is no justification for refusing to take such a loss into account.
Asjaolu, et see probleem tekib üksnes piiriüleses olukorras, ei õigusta sellise kahjumi arvesse võtmata jätmist.
If anything, companies in that position should benefit from special protection.
Pigem peaks sellises olukorras äriühingutele olema tagatud erikaitse.
In establishing whether the German law discriminates against Deutsche Shell in such a way as to infringe its right to freedom of establishment, it is necessary to identify an appropriate comparator.
Selleks, et välja selgitada, kas Deutsche Shelli diskrimineeritakse Saksa õiguse alusel nii, et see rikub tema asutamisvabadust, tuleb leida võrreldav äriühing.
The Finanzamt, Germany and the Netherlands have taken the view that the absence of true internal comparators shows that there is no discrimination in the application of the German law.
Finanzamt, Saksamaa ja Madalmaad on seisukohal, et kuna tegelikkuses võrreldavaid äriühinguid Saksamaal ei ole, näitab see, et Saksa õigust ei kohaldata diskrimineerivalt.
11 — Thus Deutsche Shell takes as its model for comparison a German parent company with an establishment in Germany, which operates in more than one currency.
11 – Nii nt on Deutsche Shell võrdluseks võtnud Saksa emaettevõtja, mille asukoht on Saksamaal ja mis arveldab mitmes vääringus.
It argues that fluctuations in the value of the second currency would be taken into account when calculating such a company’s taxable income in Germany.
Ta väidab, et teise vääringu kursikõikumisi võetaks sellise äriühingu Saksamaal maksustatava tulu arvutamisel arvesse.
The Finanzgericht’s reference compares the position of the claimant (a German parent company which operates in DEM, which has set up an Italian establishment which operates in ITL) with the position of a hypothetical German parent company which operates in DEM, which has set up a German (sic) establishment which operates in ITL (or another currency).
Finanzgericht võrdleb oma eelotsusetaotluses hageja olukorda (Saksa emaettevõtja, mis arveldab Saksa markades ja millel on Itaalias filiaal, mis arveldab Itaalia liirides) hüpoteetilise Saksa emaettevõtjaga, mis arveldab Saksa markades ja millel on Saksamaal (sic!) filiaal, mis arveldab Itaalia liirides (või muus vääringus).
The Finanzgericht states that the currency losses incurred as a
Samas aga paistab Finanzgericht tunnistavat, et
I recall that an analogous problem arose in AMID.
Tuletan meelde, et sarnane küsimus tekkis kohtuasjas AMID.
12 In that case, Belgium argued that
12 Selles väitis Belgia,
It seems to me that, despite its considerable academic and intellectual interest, in the specific circumstances of this case a lengthy discussion of discrimination is unnecessary.
Vaatamata sellele, et ulatuslik diskussioon diskrimineerimise üle oleks akadeemiliselt ja intellektuaalselt väga huvitav, ei ole see minu arvates konkreetselt käesolevas kohtuasjas vajalik.
For the Commission, the decisive factor in reaching an answer to the preliminary question referred by the Finanzgericht is not whether there has been discriminatory treatment, but whether the German national law produces a situation which has a restrictive effect on those who wish to exercise their freedom of establishment.
Komisjoni arvates ei otsusta Finanzgerichti eelotsusetaotluse küsimuse vastust see, kas tegemist on olnud diskrimineeriva kohtlemisega, vaid see, kas Saksa õiguse kohaldamine tekitab olukorra, millel on piirav mõju asutamisvabadust kasutada soovivatele isikutele.
Belgian undertakings which had a branch in another Member State were not in the same position as undertakings that had concentrated all their operations in Belgium.
et Belgia ettevõtjad, millel oli filiaal mõnes teises liikmesriigis, ei ole samas olukorras kui ettevõtjad, mille kogu tegevus toimus Belgias.
The two categories of undertaking would always be in a different situation, so that the application of a tax system leading to different results would not necessarily constitute discrimination.
Mõlemat liiki ettevõtjad oleksid alati erinevas olukorras, nii et kui maksusüsteemi kohaldamine annab nende puhul eri tulemusi, ei pruugi see tähendada diskrimineerimist.
The Court dismissed that argument, holding that those differences could not explain the difference in treatment between the two types of company. 13
Euroopa Kohus lükkas selle väite tagasi, leides, et nimetatud erinevused ei õigusta kõnealuste ettevõtjate erinevat kohtlemist. 13
I agree.
Olen sellega nõus.
Restriction on freedom of establishment
Asutamisvabaduse piiramine
It would be possible to explore a number of hypothetical comparative situations between a German and an Italian establishment.
Saksa ja Itaalia tegevuskohtade kohta võib leida mitu hüpoteetilist võrdlusolukorda, mida analüüsida.
The choice of comparator typically gives rise to an animated debate, since the decision as to whether there is (or is not) discriminatory treatment often turns upon the precise choice of comparator.
Võrreldava äriühingu valimine tekitab tavaliselt elava vaidluse, sest küsimus, kas tegemist on (või ei ole) diskrimineeriva kohtlemisega, pöördub sageli valiku enda vastu.
Deutsche Shell argues that a regime under which there is no possibility of taking into account a currency loss in either the Member State of origin of the parent company, or the Member State in which a branch is established, restricts the parent company’s freedom of establishment.
Deutsche Shell väidab, et kord, milles ei ole võimalik võtta arvesse valuutakursikahjumit, mis on tekkinud kas emaettevõtja või selle filiaali päritoluliikmesriigis, piirab emaettevõtja asutamisvabadust.
The Commission likewise submits that the parent company has suffered a loss which cannot be deducted in either Italy or Germany.
Ka komisjon väidab, et emaettevõtja on saanud kahjumit, mida ei ole võimalik maksuarvestusest maha arvata ei Itaalias ega Saksamaal.
Such a loss constitutes a restriction on freedom of establishment.
See aga tähendab asutamisvabaduse piiramist.
12 — Cited in footnote 9.13 — See paragraphs 25 and 28.
12 – Viidatud 9. joonealuses märkuses.13 – Vt punktid 25 ja 28.
14 — See Case C-177/88 Dekker [1990] ECR I-3941, paragraphs 10 to 14 and the Opinion of Advocate General Darmon, at points 23 to 25.
14 – Vt Euroopa Kohtu 8. novembri 1990. aasta otsus kohtuasjas C-177/88: Dekker (EKL 1990, lk I-3941), punktid 10–14, ja kohtujurist Darmoni ettepaneku punktid 23–25.
The Finanzamt, whilst strongly arguing that there is no discriminatory treatment,
Finanzamt on küll veendunud, et diskrimineerivat kohtlemist ei ole, ent ei püüa
DEUTSCHE SHELL does not seek to argue that there is no restriction.
DEUTSCHE SHELL väita, et asutamisvabaduse piiramist ei toimu.
It confines itself to the contention that Deutsche Shell has suffered no real loss.
Ta piirdub üksnes väitega, et Deutsche Shell ei ole tegelikult kahjumit kandnud.
However, if the facts are as stated by the referring court, it would appear that Deutsche Shell has suffered a real disadvantage which would indeed restrict the exercise of the freedom of establishment.
Kui aga eelotsusetaotluse esitanud kohtu kirjeldatud asjaolud vastavad tõele, näib, et Deutsche Shell on sattunud tegelikku ebasoodsasse olukorda, mis tähendab tõepoolest tema asutamisvabaduse piiramist.
argued that such quasi-restrictions arise merely as an inevitable consequence of the fact that two different legal systems exist side by side.
vältimatult üksnes seetõttu, et kõrvuti eksisteerib kaks eri õigussüsteemi.
Two examples that he gave were where the restrictions appeared as a result of disparities between national tax systems, and where the restrictions appeared as a result of the necessity of dividing tax jurisdiction between two Member States.
Ta tõi kaks näidet, millest üks kirjeldas piiranguid, mis tulenesid liikmesriikide maksusüsteemide erinevustest, ja teine piiranguid, mis olid tingitud vajadusest jagada maksujurisdiktsioon kahe liikmesriigi vahel.
He suggested that quasi-restrictions should not give rise to judicial intervention.
Ta tegi ettepaneku, et kvaasipiirangute puhul ei ole kohtulikku sekkumist vaja.
Where a real disadvantage arises for taxpaying companies, it is important to determine its cause.
Kui maksumaksjatest äriühingud on tegelikult ebasoodsamas olukorras, on tähtis tuvastada selle põhjus.
That necessarily involves evaluating the tax system which gave rise to the disadvantage and distinguishing between a restriction prohibited by Article 43 EC and one which emerges as an unfavourable but natural consequence of disparities between the tax systems of different Member States. 15
Selleks tuleb paratamatult analüüsida ebasoodsa olukorra tinginud maksusüsteemi ning teha vahet EÜ artikli 43 alusel keelatud asutamisvabaduse piiramisel ning sellisel piiramisel, mis on eri liikmesriikide maksusüsteemide erinevuste kahetsusväärne, kuid loomulik tagajärg. 15
I shall consider this aspect later in examining the issue of justification.
Käsitlen seda aspekti hiljem, kui analüüsin põhjendatavuse küsimust.
17Here it seems to me that what is decisive is whether a company is disadvantaged in a crossborder situation.
17Siin tundub mulle määravana küsimus, kas äriühing on piiriüleses olukorras ebasoodsamas olukorras.
The possibility that a company can be disadvantaged because a loss arising from an adverse currency fluctuation affecting transactions between it and a crossborder establishment is not taken into account when computing tax liability arises only where that company engages in crossborder establishment.
Võimalus, et äriühing võib jääda ebasoodsamasse olukorda, kuna valuutakursi kõikumise tõttu, mis mõjutab tema ja piiriülese tegevuskoha vahelisi tehinguid, tekkinud kahjumit ei võeta arvesse tema maksukohustuste arvutamisel, tekib üksnes tema piiriülese tegevuse korral.
Both Germany and the Netherlands draw heavily on the Opinion of Advocate General Geelhoed in Case C-374/04 Test Claimants in Class IV of the ACT Group Litigation.
Nii Saksamaa kui ka Madalmaad tuginevad korduvalt kohtujurist Geelhoedi ettepanekule kohtuasjas C-374/04: Test Claimants in Class IV of the ACT Group Litigation.
16At points 37 to 39 of that Opinion (which were not specifically followed by the Court, although the Court reached the same conclusion), Advocate General Geelhoed classified a certain number of circumstances having a restrictive effect as ‘quasi-restrictions’. He
16Selle ettepaneku punktides 37–39 (mida Euroopa Kohus konkreetselt ei järginud, kuigi jõudis lõpuks samale järeldusele) liigitas kohtujurist Geelhoed teatavad piirava mõjuga asjaolud „kvaasipiiranguteks”. Ta argumenteeris, et kvaasipiirangud tekivad
It is also doubtful whether the present circumstances arise solely because of the need for cooperation between the German and Italian fiscal regimes.
Samuti on kaheldav, et käesolev olukord tekib üksnes sellepärast, et Saksa ja Itaalia maksusüsteemid peavad tegema koostööd.
The disadvantage arises as a result of a currency loss that can be seen only in Germany.
Kõnealune ebasoodne olukord tekib üksnes valuutakursikahjumi tagajärjel, mis avaldub ainult Saksamaal.
It can therefore
Seepärast saavad
15 — In this respect see Case C-336/96 Gilly [1998] ECR I-2793 in which the Court held that the latter does not amount to a restriction requiring justification.
15 – Vt selle kohta Euroopa Kohtu 12. mai 1998. aasta otsus kohtuasjas C-336/96: Gilly (EKL 1998, lk I-2793), kus Euroopa Kohus leidis, et viimane ei kujuta endast asutamisvabaduse piiramist, mida on vaja põhjendada.
17 — See points 45 et seq. below, in particular points 49 and 50.
17 – Vt allpool punkt 45 jj, eriti punktid 49 ja 50.
Justification be taken into account only by the German fiscal authorities.
Põhjendatavus seda arvesse võtta ainult Saksa maksuhaldurid.
Therefore the disadvantage suffered by Deutsche Shell is attributable to the decisions of the German authorities.
Seega võib Deutsche Shelli ebasoodsama olukorra kanda Saksa ametiasutuste otsuste arvele.
These decisions are, it is true, carried out within the framework of the 1925 Convention, but it does not follow from that that the differences merely flow from the co-exist-ence of two tax systems.
On tõsi, et neid otsuseid tehakse 1925. aasta lepingu raames, kuid see ei tähenda, et kõnealused erinevused tekivad üksnes kahe maksusüsteemi kooseksisteerimise tõttu.
It is settled caselaw that a restriction on the right to exercise one’s freedom of establishment may be justifiable in certain circumstances.
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib asutamisvabaduse piiramine teatavatel asjaoludel olla põhjendatav.
However, such a restriction is permissible only if it pursues a legitimate objective compatible with the Treaty and is justified by imperative reasons in the public interest.
See on aga lubatud üksnes siis, kui sellega taotletakse asutamislepinguga kooskõlas olevat õiguspärast eesmärki ja seda õigustaks ülekaalukas avalik huvi.
Such a situation increases the risks faced by a company which wishes to create a branch in a Member State which uses a different currency.
Sellises olukorras suurenevad riskid äriühingu jaoks, kes tahab asutada filiaali mõnda muud vääringut kasutavas liikmesriigis.
Not only does the parent company face the normal risks associated with the success of the branch; it will in such circumstances also have to face an increased level of risk in providing startup capital to the branch. 18
Sellisel juhul ei kaasne emaettevõtjale ainult tavapärased filiaali asutamisega seotud riskid, vaid ka suurenenud risk seoses filiaalile stardikapitali andmisega. 18
Furthermore, it must be shown that the application of the restrictive measure is appropriate in order to ensure the attainment of this legitimate objective and does not go beyond what is necessary to attain that objective. 19
Lisaks sellele peaks see olema suunatud kõnealusele eesmärgile ega tohiks ületada selle saavutamiseks vajalikku. 19
In their observations, the parties to the present proceedings have suggested a number of possible justifications for the tax treatment here at issue.
Käesoleva kohtumenetluse pooled on oma märkustes pakkunud kõnealusele kohtlemisele välja mitu võimalikku põhjendust.
I will address each in turn.
Käsitlen neid kordamööda.
As a consequence of exercising its right to freedom of establishment, Deutsche Shell has suffered a loss which cannot be taken into account in the valuation of its global profits for the purposes of tax assessment.
Seega on Deutsche Shell on oma asutamisvabaduse kasutamise tagajärjel saanud kahjumit, mida ei ole võimalik võtta arvesse tema kogutulu määramisel tema maksukohustuste arvutamiseks.
This result indisputably makes the exercise of the right of establishment less attractive.
Vaieldamatult muudab see asutamisvabaduse kasutamise vähem atraktiivseks.
I conclude that the circumstances of this case give rise to a restriction on freedom of establishment within the meaning of Articles 43 and 48 EC.
Järeldan sellest, et käesolevas asjas käsitletavatel asjaoludel tekib asutamisvabaduse piiramine EÜ artiklite 43 ja 48 tähenduses.
18 — See, by analogy, the Opinion of Advocate General Lenz in Case C-1/93 Halliburton [1994] ECR I-1137, point 18 (although that was a clear discrimination case, the proposition is general).
19 – Euroopa Kohtu 13. detsembri 2005. aasta otsus kohtuasjas C-446/03: Marks & Spencer (EKL 2005, lk I-10837), punkt 35, kus viidatakse Euroopa Kohtu 15. mai 1997. aasta otsusele kohtuasjas C-250/95: Futura Participations ja Singer (EKL 1997, lk I-2471), punkt 26, ja Euroopa Kohtu 11. märtsi 2004. aasta otsusele kohtuasjas C-9/02: de Lasteyrie du Saillant (EKL 2004, lk I-2409), punkt 49. Vt ka Euroopa Kohtu 12. septembri 2006. aasta otsus kohtuasjas C-196/04: Cadbury (EKL 2006, lk I-7995), punkt 47. 18 – Vt analoogia põhjal kohtujurist Lenzi ettepanek kohtuasjas C-1/93: Halliburton (EKL 1994, lk I-1137), punkt 18 (kuigi tegemist oli konkreetselt diskrimineerimist käsitleva kohtuasjaga, on ettepanek üldine).
Balanced allocation of taxing powers proportionate application of Member States’ power to allocate fiscal competences between themselves.
Maksustamispädevuse tasakaalustatud jaotamine tuluks selle sõna tavalises tähenduses, täielik väljajätmine maksuarvestusest ei ole liikmesriikide maksupädevuse omavahelise jaotamise õiguse proportsionaalne kasutamine.
Fiscal coherence
Maksusüsteemi terviklikkus
Both Germany and the Netherlands draw the Court’s attention to the division of competences between the German and Italian tax authorities.
Nii Saksamaa kui ka Madalmaad juhivad Euroopa Kohtu tähelepanu Saksa ja Itaalia maksuhaldurite pädevuse jaotusele.
Germany also invokes national sovereignty as a justification.
Saksamaa nimetab põhjendusena ka riiklikku suveräänsust.
It states that the arrangements put in place by the 1925 Convention are a logical way to partition German and Italian fiscal competences in crossborder situations.
Ta väidab, et 1925. aasta lepinguga loodud kord on loogiline viis jagada Saksamaa ja Itaalia maksupädevust piiriülestes olukordades.
The currency loss, since it derived from Italy, fell under Italian competence and should have been taken into account in that State.
Kuna kõnealune valuutakursikahjum tekkis Itaalias, jäi see Itaalia pädevusse ning oleks tulnud seal arvesse võtta.
Germany and the Netherlands submit that the coherence of the German fiscal system might be compromised if Deutsche Shell were permitted to take a currency loss into account when calculating its global profits for taxation in Germany.
Saksamaa ja Madalmaad väidavad, et kui Deutsche Shellil lubataks Saksamaal maksustatava kogutulu arvestamisel võtta maksude arvutamisel arvesse valuutakursikahjumit, ohustaks see Saksa maksusüsteemi terviklikkust.
However, as both Deutsche Shell and the Commission have highlighted in their observations, Italy operated in ITL in 1992 and all computations for tax purposes would, accordingly, have been carried out solely in ITL.
Samas, nagu Deutsche Shell ja komisjon on oma märkustes rõhutanud, oli Itaalias 1992. aastal kasutusel Itaalia liir ja kogu maksuarvestus oleks seega tulnud samuti teha Itaalia liirides.
The currency loss only appeared when the sums in ITL were converted to DEM.
Valuutakursikahjum tekkis alles siis, kui Itaalia liirides summad konverteeriti markadesse.
It follows that this argument is inherently flawed and must be rejected as a justification.
Sellest järeldub, et see väide on sisuliselt vigane ja tuleb põhjendusena tagasi lükata.
Restrictive measures may be justified by the need to preserve the coherence of a national tax system.
Piiravaid meetmeid võib põhjendada vajadusega hoida riikliku maksusüsteemi terviklikkust.
However, in order to justify such a measure, there must be a direct link between the financial disadvantage suffered by a parent company, and a corres- ponding tax advantage, which offsets the disadvantage suffered by that company. 20
Selleks aga peab emaettevõtja ebasoodsa maksualase olukorra ja seda tasakaalustava maksusoodustuse vahel olema otsene seos. 20
20 — Case C-204/90 Bachmann [1992] ECR I-249 and Case C-300/90 Commission v Belgium [1992] ECR I-305; Case C-484/93 Svensson and Gustavsson [1995] ECR I-3955, paragraph 18; Case C-264/96 ICI [1998] ECR I-4695, paragraph 29; and Case C-319/02 Manninen [2004] ECR I-7477, paragraph 42.
20 – Euroopa Kohtu 28. jaanuari 1992. aasta otsus kohtuasjas C-204/90: Bachmann (EKL 1992, lk I-249) ja samuti Euroopa Kohtu 28. jaanuari 1992. aasta otsus kohtuasjas C-300/90: Belgia (EKL 1992, lk I-305); Euroopa Kohtu 14. novembri 1995. aasta otsus kohtuasjas C-484/93: Svensson ja Gustavsson (EKL 1995, lk I-3955), punkt 18; Euroopa Kohtu 16. juuli 1998. aasta otsus kohtuasjas C-264/96: ICI (EKL 1998, lk I-4695), punkt 29; ja Euroopa Kohtu 7. septembri 2004. aasta otsus kohtuasjas C-319/02: Manninen (EKL 2004, lk I-7477), punkt 42.