natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On top of that phenomenon come pollution, shifts inplankton ranges and overfishing, creating tremendous pressureon these stocks.
Kui sellele lisada reostus, planktoni ümberpaiknemine jaülekalastamine, võib ette kujutada tohutut survet sellele raskustespopulatsioonile.
Species displacement o per u n E i e
Liikide ümberpaiknemine
For a number of decades, a process of coral bleaching has beenoccurring on a worldwide basis.
Juba mitu aastakümmet oleme me olnud kõikjal maailmastunnistajaks korallide valgenemise protsessile.
This phenomenon is one of thefirst signs of acidification of sea water, which affects theseparticularly vulnerable organisms.
Siin on tegemistmerevee happesuse tõusu ühe esimese ilminguga, mis ründab neid eriti hapraid organisme.
The experts are concernedabout the effects of acidification on the respiratory systems ofaquatic animals and on the development of those with calcareousskeletons or shells, like most molluscs.
Teadlased tunnevad muret selle happelisuse suurenemise mõju üle veeloomadehingamissüsteemile ja ka nende organismide arengule, kelleluustik või karp sisaldab lubjakivi nagu enamusel molluskitel.
Shellfish farmers will haveto take this factor into account.
Seeon teave, millega koorikloomade kasvatajad peavad arvestama.
As described above with plankton, the most visible expression of climate change today is species displacement.
Liikide ümberpaiknemine sarnaselt planktonile on praegukliimamuutuse kõige silmnähtavam tagajärg.
Fish, molluscsand crustaceans are moving further north in search of colderwaters, either because their organism requires a specifictemperature range no longer provided by their natural habitat,which has become too warm, or because they are followingvegetation, plankton and other marine organisms on which theyfeed, and which are migrating north.
Kalad, molluskid ja koorikloomad liiguvad põhja poole, otsides külmemat vett, kas siis sellepärast, et nende organism vajab teatudtemperatuurivahemikku, mida nende liiga soojaks muutunudtavapärane kasvukeskkond neile ei paku, või siis sellepärast, et nad järgnevad taimedele, planktonile ja muudelemereorganismidele, millest nad toituvad ja mis suunduvad põhja.
As seen with species displacement, the sea is a complexecosystem whose full ramifications are not yet fully understood.
Nõnda ongi vahemere meripoisur, mida võis varemalt La Manche’ist põhja pool vähe leida, muutunud alates selle sajandialgusest kaubanduslikuks liigiks Põhjameres.
Inthe long and winding food chain, phenomena as local as greentides and coral mortality will inevitably have consequences on theecosystem as a whole.
10 tonnilt 1985.aastal on nende püük suurenenud 700 tonnile 2005. aastal.Huntahvena puhul on arengusuund samasugune – selle püük ontõusnud kahekümne aastaga 31 tonnilt 558 tonnile Põhjameresja 694 tonnilt 2429 tonnile Briti saartest läänes.
Red mullet, for example, which used to be rare north of the English Channel, has become a commercial species in the North Sea since the start of this century: catches have risen from 10 tonnes in 1985 to 700 tonnes in 2005.
Saavutamata niimärkimisväärseid tulemusi, levivad teisedki liigid, mis varemelasid väiksematel laiuskraadidel, teisele poole 50. paralleeli,näiteks anšoovis, sardiin, harilik tuun, balistes carolinensis, harilik astelrai, harilik rebashai, sinihai.
The decline of cod stocks is partly due to the impact of climate change on plankton in the North Sea and on the salinity ofthe waters of the Baltic.
Tursavarude vähenemise põhjuseks on osaliselt kliimamuutuse mõju planktonipopulatsioonidele Põhjamerel ja vee soolasusele Läänemeres.
In both cases, though, the main cause is overfishing.
Kuid peamine põhjus nendes kahes meres on ülekalastamine.
Pressure on the environment from all sides
Rida surveid keskkonnale
How should we react?
Kuidas reageerida?
Of course, today's climate change is not the first the Earth hasseen. Successive periods of warming and glaciation have markedthe history of our planet and have even played a decisive role inthe evolution of the earth's flora and fauna.
Mõistagi ei ole praegu aset leidev kliimamuutus Maal esimene.Üksteisele järgnevad soojenemised ja jäätumised, mis ontähistanud meie planeedi ajalugu, on isegi etendanud peamistrolli maakera loomastiku ja taimestiku arengus.
Fishing activity has a dual interaction with the climate: on the onehand, it contributes to climate change by burning fuel andproducing greenhouse gas emissions; on the other, it is affectedby climate change because it alters marine ecosystems, whichform the basis of fisheries resources.
Kalapüügil on kahekordne vastastikune mõju kliimaga – esiteksaitab see kütuste ja seega ka kasvuhoonegaaside põletamise läbikaasa kliimamuutusele ning teiseks puudutab kliimamuutus alatikalapüüki, sest see muudab mere ökosüsteeme, mis onkalapüügivarude aluseks.
The action to be taken has totake on board both aspects of the problem.
Tegutsemisel tuleb niisiis võtta arvesseselle probleemi kahte külge.
Regarding the first, the fisheries sector can help attenuate climatechange by reducing its use of fossil fuel, which would also meancontributing at its own level to the general action decided by the European Union to cut greenhouse gas emissions (see article,page 8).
Mis puudutab esimest külge, siis kalapüük võib aidatapehmendada kliimamuutust, kui püügi juures vähendataksefossiilsete kütuste tarbimist, et piirata kasvuhoonegaasideheitkoguseid, aidates sellega oma tasandil kaasa üldiseletegevusele, mida Euroopa Liit on otsustanud ellu viia (vt artiklit lk 8).
The present evolution, however, is of a different in nature.
Praegune areng on siiski erinev.
Presentday climate change is driven by human activity, with its artificialgreenhouse gas emissions.
Praeguse kliimamuutusepõhjustaja on inimene ja tema tegevuse tagajärjelkasvuhoonegaaside kunstlik atmosfääri paiskamine.
This trend is occurring at anunprecedented speed: since the mid-19th century, the earth'stemperature has risen by 0.76 °C, and the last 10 years have beenthe warmest ever since meteorological record-keeping began.During previous climate changes, nature has always had thepossibility to adapt to the new conditions, to strike a new balance(animals migrate or change feeding habits; vegetation developsto absorb CO2, etc.).
Sellist kiiretarengut pole varem olnud – alates 19. sajandi keskpaigast onüldine temperatuur tõusnud 0,76 °C võrra ja kümme viimast aastaton olnud kõige soojemad alates sellest ajast, kui temperatuureregistreeritakse. Eelmiste kliimamuutuste ajal oli loodusel alativõimalus kohaneda uute klimaatiliste tingimustega ja leida uustasakaal (loomad rändavad teise kohta või muudavad toitumist,taimestik areneb, et imada süsinikdioksiidi jne).
That is not the case today, though, becausehuman activity has weakened nature and prevented it fromevolving and adapting to a change that is occurring at a speednever before seen.
Seekord ei ole seenii, sest inimene muudab looduse õrnaks ning takistab tal arenedaja kohaneda muutusega, mille kiirus on niisugune, et sellist ei oleveel kunagi nähtud… ja a k v and u s la k
As for fisheries management, maintaining sustainable fisheriesmeans helping ecosystems cope with climate change. Limitingpressure on weakened species and implementing ecosystembased fisheries management, based on the principle of"maximum sustainable yield" (MSY)4, are the most appropriateactions to enable marine ecosystems to adapt to climate change.
Mis puudutab kalanduse juhtimist, siis jätkusuutliku kalapüügisäilitamiseks on väga tähtis, et me aitaksime ökosüsteemideltoime tulla oluliste muutustega, millega need silmitsi seisavad.Meetmed, mis aitavad kõige paremini mere ökosüsteemidelkliimamuutusega kohaneda, on ohustatud liikidele avaldatavasurve piiramine ja ökosüsteemil põhineva kalapüügi juhtiminepõhimõtte „maksimaalne jätkusuutlik saak”(RMD – rendementmaximal durable)4kohaselt.
For marine environments, the different forms of water pollutionand overexploitation of certain fish stocks are creating a situationthat makes it difficult if not impossible for species to adapt to thenew conditions.
Mis puudutab merekeskkonda, siis veereostuse erinevad vormid jamõningate kalavarude ülekasutamine loovad niisuguse olukorra,et liikide kohanemine uute tingimustega võib olla raske, isegivõimatu.
The simultaneous observation within a singlehabitat of non-exploited and commercial species tends to showthat the former adapt better and more quickly than the latter tothe new conditions imposed by the climate.
Mittekasutatavate ja kaubanduslike liikide samaaegneesinemine ühes kasvukeskkonnas kaldub näitama, et esimesedkohanevad kiiremini ja paremini kui teised uute tingimustega,mille kliima peale surub.
(4)Maximum sustainable yield is an approach that determines the maximum amount of fish (referred to as maximum balanced catch) that can be taken from a stock over theyears without endangering its reproductive potential.
(4)Maksimaalne jätkusuutlik saagikus on lähenemine, millega määratakse kindlaks maksimaalne isendite kogus (mida kutsutakse maksimaalseks tasakaalustatud püügikoguseks),mida võib varudest aastate jooksul ära võtta, seadmata ohtu selle taastootmisvõimet.
See: Fisheries and aquaculture in Europe No 32.
Vt Euroopa kalandus ja akvakultuur, nr 32.
So many uncertainties
Palju teadmatust
The impact of climate change on marine ecosystems is already being felt and alreadycausing major changes.
Kliimamuutuse mõju mere ökosüsteemidele on juba käegakatsutav ja tekitab olulisi muutusi.
The question is knowing what the future holds...
Kerkib küsimus, mis ootab meid tulevikus...
"That is an extremely difficult question," notes Keith Brander, coordinator of the GLOBECinternational programme at the International Council for Exploration of the Sea (ICES)."The ICES expects to see a global temperature increase of 0.2° per decade.
„See on väga raske küsimus,” tõdeb Keith Brander, rahvusvahelise programmi Globeckoordinaator Rahvusvahelises Mereuuringute Nõukogus.„Rahvusvaheline Mereuuringute Nõukogu ennustab üldise temperatuuri tõusu 0,2 °C võrra järgmise aastakümne jooksul.
So we can suppose that the temperature of the oceans will continue to rise and that we will see more speciesdisplacement...
Niisiis võibeeldada, et ookeanide temperatuur tõuseb veelgi ja et liigid paiknevad veelgi rohkem ümber...
It is easier to migrate in the sea than on land!
Meres on kergem rännata kui maa peal!
But there are still a lot ofuncertainties, because along with global warming, other parameters intervene in the evolution of ecosystems and add to the complexity of the situation."
Kuid paljuski oleme veel teadmatuses, sest lisakssoojenemisele on ka teisi näitajaid, millest ökosüsteemide areng sõltub ja mis muudavad olukorrakeerukaks.”
Keith Brander, researcher at the International Council for the Exploration of the Sea, explains thatit is hard to know what the futureholds: "In addition to global warming,other parameters come into play inthe evolution of ecosystems, makingthings very complex."
Rahvusvahelise Mereuuringute Nõukogu teaduri Keith Branderisõnul on tulevikku raske ette teada,„sest lisaks soojenemisele on ka teisinäitajaid, millest ökosüsteemide arengsõltub ja mis muudavad olukorrakeerukaks.”
For the longer term, other effects of climate change could become more extensive."Acidification is a big problem," explains the scientist.
Pikema aja jooksul võivad kliimamuutuse muud tagajärjed muutuda palju ulatuslikumaks.„Väga suur probleem on happelisuse suurenemine,” jätkab teadlane.
"It is a major change, because theprojections announce a level of acidity in the oceans that has not been seen for thousands of years.The phenomenon has only been studied for two or three years and its consequences are still verypoorly known.
„See on väga suur muutus, sestprognoosid näitavad ookeanide happelisuse taset, millist ei ole olnud miljoneid aastaid.
Animals with a calcareous skeleton will suffer the consequences.
Nähtust onuuritud ainult kaks või kolm aastat ning selle tagajärjed on veel teadmata, kuid need mõjutavadlubjakiviskeletiga loomi.
We also know thatsquid are sensitive to high acidity and present a limited capacity to adapt.
On ka teada, et kalmaarid on tundlikud kõrgele happelisusele ning neil onväike kohanemisvõime.
The consequencesshould not begin to be felt for a few decades." la g eu l
Happelisuse suurenemise tagajärjed peaksid ilmnema mõnekümne aastapärast.” la g eu l
The most spectacular effect of climate change on fisheries is the shift in the geographical range of certainspecies. Red mullet and seabass, for example, are now being fished commercially in the North Sea and westof the British Iles.
Kliimamuutuse kõige silmatorkavam mõju kalandusele on mõningate liikide areaalide paigastnihkumine.Nõnda on vahemere meripoisur ja kiviahven muutunud kaubanduslikeks liikideks Põhjamerel ja Briti saartest läänes.
"For increases in global averagetemperature exceeding 1.5-2.5° C and in concomitantatmospheric carbon dioxideconcentrations, there areprojected to be major changesin ecosystem structure andfunction, species' ecologicalinteractions and species'geographic ranges, withpredominantly negativeconsequences for biodiversity ,and ecosystem goods andservices e.g., water and foodsupply." – Intergovernmental Panel on Climate Change,Climate Change 2007: Impacts,Adaptation and Vulnerability –Summary for Policymakers,Brussels, 6 April 2007.
„Keskmise temperatuuri tõusupuhul 1,5–2,5 °C võrra ja sellelevastava CO2koguse korralatmosfääris näitavadprognoosid olulisi muutusiökosüsteemide struktuuris jaotstarbes, liikidevahelisesvastastikuses ökoloogilisestegevuses ja liikide areaalides,millel on põhiliselt negatiivsedtagajärjed bioloogiliselemitmekesisusele ning kaupadele ja teenustele, mida ökosüsteemid pakuvad,näiteks varustamine vee jatoiduga.” – Rahvusvahelinekliimamuutuste töörühm„Kliimamuutus 2007 – mõjud,kohanemine ja haavatavus.Kokkuvõte otsustajatele”(Changement climatique 2007:impacts, adaptation etvulnérabilité – Résumé àl’intention des décideurs),Brüssel, 6. aprill 2007.
Europe's commitment: cutting greenhouse gas emissions by 20%
Euroopa võtab endale kohustuse vähendadakasvuhoonegaaside koguseid 20% võrra
The fact remains that the Kyoto Protocol will not be enough to keepclimate change under control.The Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) has drawn up a number of scenarios detailing theclimate's evolution during the 21st century2.
Tänu sellistele tegutsemisjuhistele peaks EL saavutama oma Kyoto eesmärgid, vaatamata raskustele ohjata heitkoguseidtranspordisektoris, mis on ELis alates 1990. aastast tõusnud 22% võrra (veoautode puhul 40% võrra).
The European Union is firmly committed to combating climatechange.
Euroopa Liit on kindlalt pühendunud võitluselekliimamuutusega.
Last February, the 27 Member States, acting on a Commission recommendation, set out an ambitiousprogramme: to reduce our greenhouse gas emissions by 20%by the year 2020 and to increase the share of renewable energyto 20%.
Selle aasta veebruaris kehtestasid 27 liikmesriiki endale komisjoni soovitusel ambitsioonikaplaani vähendada kasvuhoonegaaside koguseid 2020. aastaks20% võrra ja viia taastuvenergiate osakaal 20%-le.Jõupingutus, mis ületab kaugelt Kyoto eesmärgi.
These targets go well beyond the Kyoto objective,exemplifying Europe's intention to create a strong dynamicwhich can mobilize the rest of the world.
Seda tehestahab Euroopa luua suure dünaamilisuse ja mobiliseeridaülejäänud maailma.
Achieving thisobjective will mean that economic sectors as well as citizens will have to rethink their energy consumption patterns. And fisheries will be part of this process.
Selle eesmärgi saavutamiseks pannaksemajandussektorid ja kodanikud oma energiatarbimist läbivaatama, teiste hulgas ka loomulikult kalandussektor.
Atthe Earth Summit in June 1992 in Rio de Janeiro, some hundred Heads of State or Government adopted the United Nations Convention
Maailmariikide tippkohtumisel juunis 1992 Rio de Janeiros võttissadakond riigipead ja valitsusjuhti vastu ÜROraamkonventsiooni raamkonventsiooni
At the start of 2007, the EU sets its objective of limiting the increase inthe planet's average temperatures to 2 °C from pre-industrial age levels.Obviously, achieving that objective will not depend on Europe alone,but will require efforts from every country in the world.
Kuid Kyoto protokolli raamistikust ei piisa kliimamuutuse piiramiseks.Rahvusvaheline kliimamuutuse töörühm on välja töötanud mitustsenaariumit kliima arenguks 21. sajandil2.
Yet by placingitself in that perspective and setting an example to prove that theobjective can be reached, the EU intends to bring a good manygovernments along in this dynamic.
Nüüd on juba teada, etplaneedi soojenemist tuleb hoida 1,5–2,5 °C piires vältimakspöördumatuid, isegi katastroofilisi vapustusi. Selleks tulebkasvuhoonegaaside heitkoguseid vähendada võrreldes 1990. aastatasemega 30%.
on Climate Change1,in which they agreed to reduce their greenhousegas emissions.
kliimamuutusekohta1, millega nad kohustusid vähendamakasvuhoonegaaside heitkoguseid.
That commitment in principle became concrete in 1997,in Kyoto, when the industrialised nations set an objective for 2012: to reduce emissions of carbon dioxide (CO2) by 5% from 1990 levels.
See põhimõtteline kohustuskonkretiseerus 1997. aastal Kyotos, kui tööstusriigid seadsid endaleeesmärgiks vähendada 2012. aastaks süsinikdioksiidi (CO2) heitkoguseid5% võrreldes 1990. aasta tasemega.
The European Union, which accounts for 15% of global emissions,undertook to reduce its emissions by 8%.
Euroopa Liit, kes toodab umbes15% maailma heitkogustest, kohustus neid vähendama 8%.
Concretely, European leaders have agreed to reduce the Union'sgreenhouse gas emissions by 20% by 2020 and to generate 20% of itsenergy from renewable sources.
Konkreetselt kõneldes kohustuvad Euroopa juhid aastaks 2020 vähendama kasvuhoonegaaside heiteid 20% võrra ja tootma 20% tarbitavast energiast taastuvatest allikatest.
The drive to decrease greenhouse gasemissions will even have to be raised to a 30% target for all developedcountries if a global-level agreement is reached for the post-2012period.
Kasvuhoonegaasideheitkoguste vähendamise osakaal tuleb tõsta isegi 30%-le kõikidesarenenud riikides, kui sõlmitakse leping ülemaailmsel tasandil, miskäsitleb ajavahemikku pärast 2012. aastat.
And what about fisheries?
Ja kalandus?
The EU's first combat was to save the Kyoto Protocol, which barelyescaped becoming a dead letter due to the defection of the United States and Australia in 2002.
EL kinnitas oma sõnu eelkõige tegudega, võttes meetmeid, milleeesmärk oli vähendada fossiilsete kütuste kasutamist.
Most importantly, though, the EU matched its words with actions,taking measures to reduce the use of fossil fuels.Those measures todayconcern society as a whole.
•1998. aastal sõlmis komisjon lepinguautotootjatega,etvähendada uute sõidukite CO2heitkoguste keskmist väärtust25% võrra.
As an industry that consumes diesel fuel, fishing is naturally concernedby this action.The catching sector accounts for 1.2% of totalconsumption of petroleum products and requires 640 litres of fuel pertonne landed.This is an average figure, because it is easy to imaginethat the energy needs for bottom trawling are considerably higherthan those for fixed net fishing.
See tegevus puudutab loomulikult ka kalandust kui gaasiõli tarbijat.Kalapüügisektoris tarbitakse 1,2% kõikidest naftatoodetest ning seal onvaja 640 liitrit kütust lossitud tonni kohta.Tegemist on keskmiseväärtusega, sest võib aimata, et põhjatraalide energiavajadused onselgelt suuremad passiivpüüniste omadest.
A European analysis of the life cycle offishery products3points out that in the production chain thatculminates with these products, it is the catch sector that contributesthe most to global warming.
Lisaks on Euroopakalatoodete elutsükli analüüs3näidanud, et nende toodetetootmisahelas aitab planeedi soojenemisele kõige enam kaasapüügisektor.
In 1998, the Commission reached an agreement with vehiclemanufacturersto decrease average CO2emissions from newvehicles by 25%.
•Alates 2001. aastast kehtestab direktiiv eesmärgidtaastuvenergiakasutamise valdkonnas.
Manufacturers must clearly display the fuelconsumption and emissions of their models.
2010. aastal peab 12% energiast ja 22% elektrienergiast olema taastuvat päritolu.
Yet the sector has high energy savings potential.
Sektori energia säästmise potentsiaal on aga suur.
Economies of up to20% are possible by improving the design and use of vessels andequipment.
Parandades laevadeja varustuse konstruktsiooni ja kasutamist, on võimalik säästa kuni 20% energiast.
Such investments can, moreover, receive financial backingfrom the European Fisheries Fund (EFF).
Niisuguseid investeeringuid võib muide rahaliselttoetada Euroopa Kalandusfond.
A directive adopted in 2001 sets targets for the use ofrenewable energy:12% of energy and 22% of electricityconsumed in 2010 must be generated from renewable sources.
Alates 2003. aastast tuleb kõikides uutes ja renoveeritudhoonetes järgida minimaalseid standardeid energiatõhususevaldkonnas.
It is also important to note that measures taken to protect resourcesand maintain stocks at their optimal level also help reduce energyconsumption.
Komisjon algatas hiljuti uurimuse selles tähtsas küsimuses, et tehakindlaks kõik võimalikud kohandused ja analüüsida nende tasuvust aja jooksul.
Improved management will make stocks moreabundant and lessen the fishing effort needed to exploit them.
Selle uurimuse lõpul tehakse teave kõikidele kutsealaltegutsejatele kättesaadavaks Internetis ja seda ajakohastataksekorrapäraselt.
• The European emissions trading schemecame into force in2005, imposing CO2emissions quotas on 12 000 companies inthe sectors of energy, steel, petroleum, cement, paper, glass andceramics.
•2005. aastast kehtestab Euroopa heitkogustega kauplemise süsteem CO2 heitkoguste kvoodid 12000-le energia-,mustmetallurgia-, nafta-, tsemendi-, paberi-, klaasi- jakeraamikasektori ettevõtjale.
The fisheries sector, like many others, is on the frontline in the battleagainst climate change.
Tuleb rõhutada ka asjaolu, et ressursi kaitseks ja nende parimal tasemelhoidmiseks võetud meetmed võimaldavad samuti vähendadaenergiatarbimist.
The serious harm that climate change cancause to fishing activity provides the best motivation for gettingseriously involved.
Varude parem haldamine muudab need rikkalikumaksja vähendab nende kasutamiseks vajalikku püügikoormust.
With this policy, the EU looks set to meet its Kyoto targets, in spite ofthe difficulty of controlling emissions from transport, which have risenby 22% in the EU from 1990 levels (40% for trucks).
•2005. aastast seab direktiiv biokütustekasutamise edendamisekohta eesmärgiks, et aastaks 2010 oleks biokütuste kasutamiseosakaal transpordis 5,75%.
Romania's fleet is mostly composed of small craft that fish with a fixed net in coastal waters.
Rumeenia laevastik koosneb enamikus väikestest käsitöönduslikestalustest, millel püütakse kala passiivpüünistega piki rannikut.
o m m is si on p e an C or u
Komisjon o o p a r u
Romania: a sector on ice
Rumeenia – hooletussejäetud sektor
Following the enlargement of 1 January 2007, the European Union's borders now stretch to the Black Sea on the shores of Romania and Bulgaria.Two new sets of fishermen have joinedthe Common Fisheries Policy.
Alates Euroopa Liidu laienemisest 1. jaanuaril 2007 ulatub see Rumeenia ja Bulgaaria ranniku tõttu Musta mereni.
In Romania, the sector has tocope with both environmental and economic problems.
Ühisessekalanduspoliitikasse on lisandunud kaks uut kaluritekogukonda.
The1970s and 1980s in Romania saw intensive production inmaritime and inland fisheries, as well as in aquaculture.
Rumeenias seisab kalandussektor vastamisikeskkonna ja majandusega seotud raskustega.
This small-scale fishing is practiced in boats operated by one or two fishermen (3 000 operators are registered).
See on väikekalapüük, millega tegeldakse ühe või kahe kalurigapaatidel (registreeritud on 3000 kutsealal tegutsejat).
They fish forfresh water species like allis shad, common bream, zander, pike,wels catfish and different species of carp.
Nad püüavadniisuguseid mageveeliike nagu aloosa, latikas, koha, haug, säga jaerinevad karpkalaliigid.