natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They reflect differences in national legislation, but also the different ways in which the laws are applied and enforced, and differences in the priorities and resources allocated by criminal justice agencies to specific offences.
Vaatamata soovitustele ja suunistele on eri liidumaadel selleteemalised õigusaktid väga erinevad.
), it is more appropriate to compare trends rather than absolute numbers.
Tervishoiuministeeriumi eespool nimetatud uuringus erinevuste kohta analüüsiti rohkem kui 1800 juhtumi kohtuotsuseid kuuel liidumaal (Schäfer ja Paoli, 2006).
Routine data are available in the EU only on the last type of crime — drug law offences.
Kolme esimest tüüpi kuritegude kohta on Euroopa Liidus andmeid vähe või on need lünklikud.
Over the five-year period 1999–2004, the number of ‘reports’ of drug law offences increased overall in most EU countries (in fact in all reporting countries except Italy and Portugal, with particularly marked increases — twofold or
Mõningaid andmeid on saadud kohalikest sihtuuringutest, mille järelduste põhjal on keeruline üldistusi teha, samas käsitlevad teised uuringud ainult teatud tüüpi kuritegusid, mis on seotud narkootikumidega.
) See ‘National policies: evaluation of laws’ (http://ar2004.emcdda.europa.eu/en/page021-en.html).)
Kohtuotsuste või kohtuotsuste vältimise statistika annab palju täpsema ülevaate riigi narkostrateegia rakendamisest kui seaduste tekstid (vt EMCDDA, 2002a).
The term ‘reports’ for drug law offences is given in quotation marks because it describes different concepts in different countries.
Kuigi kõik liikmesriigid ei kogu põhjalikku statistikat kohtuotsuste kohta, on riigid hakanud selle sisseseadmise vastu suuremat huvi üles näitama, mis on kooskõlas ka narkopoliitika vahendite hindamise suundumusega.
For an exact definition for each country, refer to the methodological notes on drug law offences in the 2006 statistical bulletin.
(10) Kohtuotsuste statistika kogumise ja analüüsimise teema tõstatati Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse ekspertide kohtumisel 2006. a.
The increase in Hungary is mainly due to an amendment to the penal code and the criminal procedure.
Iga riigi täpset definitsiooni vt narkoseaduste rikkumist käsitleva metoodika märkustest 2006. a statistikabülletäänis.
), although a few countries reported a fall over the previous year — the Czech Republic, Greece, Latvia, Luxembourg, Portugal, Slovenia (since 2001),
2006. aasta aruanne: uimastiprobleemide olukord Euroopas osakaal kõigist narkoseaduste rikkumistest on enamikus aruande esitanud riikidest suurenenud, kuigi see kasv oli üldiselt väike, välja arvatud Küprosel, Poolas ja Soomes, kus täheldati märgatavamat tõusu.
In 1999–2004, the number of ‘reports’ of drug law offences involving cannabis increased overall in the majority of reporting countries, while decreases were evident in Italy and
Luksemburgis, Portugalis, Bulgaarias ja Türgis aga on tarvitamise või tarvitamiseks omamise alaste õigusrikkumiste osakaal narkoseaduste rikkumises üldiselt langenud. (20)
In most EU Member States the majority of reported drug law offences (17) are related to drug use or possession for use (18), ranging in 2004 from 61 % of all drug law offences in Poland to 90 % in Austria.
Enamikus liikmesriikides on narkoseaduste rikkumise aruanne analüüsib.
In the Czech Republic, Luxembourg, the Netherlands and Turkey, most reported drug law offences relate to dealing or trafficking, with the proportion varying from 48 % of all drug offences in Luxembourg to 93 % in the Czech Republic.
Need kajastavad riiklike õigusaktide erinevusi, kuid ka erinevaid viise, kuidas seadusi rakendatakse ja jõustatakse, ning kriminaalõigusasutuste prioriteetide ja ressursijaotuse erinevusi teatud rikkumiste puhul.
The share of all drug law offences accounted for by these offences also increased in most reporting countries over the period, although the rate of increase was generally low, except in Cyprus, Poland and Finland, where more marked upward trends were reported.
Lisaks erinevad ka narkoseaduste rikkumisi kajastavad riiklikud infosüsteemid, eriti rikkumistest teatamise ja nende registreerimise korra osas, st mida ja kuidas registreeritakse.
26 upward trends in the number of ‘reports’ involving heroin (
Nende erinevuste tõttu on Euroopa Liidu riikide otsest võrdlust koostada üsna keeruline, (12) pigem saab võrrelda
) in reported drug law offences (
) kõige sagedamini seotud suundumusi kui absoluutarve.
The opposite trend can be observed for cocaine-related offences: in terms of both number of ‘reports’ (28) and the proportion of all drug offences (29), cocaine-related offences have increased since 1999 in most reporting countries. Bulgaria is the only country to report a downward trend in cocaine offences (both numbers and proportions of drug offences).
Viieaastase ajavahemiku jooksul, aastatel 1999–2004, suurenes narkoseaduste rikkumisi käsitlevate „raportite“ arv üldiselt enamikus Euroopa Liidu riikides (tegelikult kõigis riikides, välja arvatud Itaalia ja Portugal, kusjuures märkimisväärselt suurenenud, kahekordistunud või enam, kanepiga.
countries where this is the case, cannabis-related offences in 2004 accounted for 34–87 % of all drug law offences.
(22) Riikides, kus see nii on, oli 2004. a kanepiga seotud juhtumeid 34–87% kõigist narkoseaduste rikkumistest.
In the Czech Republic and Lithuania, amphetamines-related offences predominated, accounting, respectively, for 50 % and 31 % of all drug law offences; while in Luxembourg cocaine is the most reported substance (in 43 % of drug law offences).
Tšehhi Vabariigis ja Leedus oli kõige enam amfetamiiniga seotud rikkumisi, vastavalt 50% ja 31% kõigist narkoseaduste rikkumistest; Luksemburgis on kõige enam registreeritud kokaiiniga seotud juhtumeid (43% narkoseaduste rikkumistest).
) Data on ‘reports’ for drug law offences were available for 1999–2004 in all countries (although sometimes not for every year) except Cyprus, Slovakia,
16) Vt tabel DLO-1 ja joonis DLO-1 2006. a statistikabülletäänis.17) Rikkumiste jaotumine tüüpide kaupa oli kättesaadav kõigis riikides (kuigi mõnel puhul mitte kõigi aastate kohta ajavahemikus 1999–2004), välja arvatud
Bulgaria, Romania, Turkey and Norway; and for 2004 in all countries except Ireland, the United Kingdom and Norway.
Taani, Eesti, Läti, Leedu, Ungari, Slovakkia ja Rumeenia.
) See Table DLO-1 and Figure DLO-1 in the 2006 statistical bulletin.)
(18) Vt tabel DLO-2 2006. a statistikabülletäänis.(19) Vt tabel DLO-4 2006. a statistikabülletäänis.(20) Vt tabel DLO-5 2006. a statistikabülletäänis.(21) Vt tabel DLO-3 2006. a statistikabülletäänis.(22) Uimastiseaduste rikkumiste jaotumine ainete kaupa oli kättesaadav kõigis riikides (kuigi mõnel puhul mitte kõigi aastate kohta ajavahemikus 1999–2004), välja arvatud Taani, Eesti, Läti, Leedu, Ungari, Soome, Rumeenia ja Norra.
Breakdowns by type of offence were available in all countries (although sometimes not for every year between 1999 and 2004) except Denmark, Estonia,
23) Vt joonis DLO-2 2006. a statistikabülletäänis.24) Vt joonis DLO-6 2006. a statistikabülletäänis.
(28) See Figure DLO-5 in the 2006 statistical bulletin.(29) See Table DLO-8 in the 2006 statistical bulletin.
25) Vt joonis DLO-3 2006. a statistikabülletäänis.
Chapter 1: Policies and laws at presenting a first insight into this emerging phenomenon in the European Union.
1. peatükk: poliitika ja õigusnormid
European drug policies: extended beyond illicit drugs?, in EMCDDA 2006 annual report: selected issues
Euroopa narkopoliitika: kas see käsitleb probleemi laiemalt kui vaid ebaseaduslikud narkootilised ained? EMCDDA 2006. aasta aruanne: valikteemad
Although drug strategies do not always refer to licit drugs or addictions, the selected issue finds that prevention programmes and, in some countries, treatment measures apply to both licit and illicit drugs, targeting as a priority children and young people.
Kuigi narkostrateegiad ei viita alati seaduslikele mõnuainetele või sõltuvusele, leitakse valikteemas, et ennetusprogramme ning mõnes riigis ka ravimeetmeid rakendatakse nii seaduslike kui ebaseaduslike ainete puhul ning sihtrühmaks on enamasti lapsed ja noored.
A slow integration, strategically or institutionally, of licit drugs into policy and measures against illicit drugs appears to be more and more common.
Ilmneb, et tasapisi kaasatakse üha enam seaduslikke aineid ebaseaduslike uimastite vastu suunatud poliitikasse ja meetmetesse.
In Europe, the scope of drug policies is beginning to stretch beyond illicit drugs and to encompass other addictive substances or even types of behaviour.
Euroopas hakkab narkopoliitika hõlmama enamat kui ebaseaduslikke narkootilisi aineid ja haarama ka muid sõltuvusaineid ja isegi käitumistüüpe.
This is found in the drug policies of some Member States and in EU drug strategies.
Seda võib näha mõnede liikmesriikide narkoennetusstrateegiates ja Euroopa Liidu narkostrateegiates.
Increasingly, research is addressing the issue of addiction or addictive behaviours irrespective of the substances concerned.
Üha enam uuritakse mitte-ainespetsiifilist sõltuvust või sõltuvuskäitumist.
The selected issue on the increasing attention being given in national illicit drugs strategies or policy documents to licit substances or to addiction per se aims
Valikteema sellest, et riiklikes ebaseaduslikke uimasteid käsitlevates strateegiates või juhtnöörides pööratakse üha enam tähelepanu seaduslikele ainetele või sõltuvusele kui niisugusele, püüab esmakordselt tutvustada seda Euroopa Liidus esilekerkivat nähtust.
This selected issue is available in print and on the Internet in English only (http://issues06.emcdda.europa.eu).
See valikteema on trükituna ja Internetis saadaval ainult inglise keeles („European drug policies”, EMCDDA annual report 2006: selected issues; http://issues06.emcdda.europa.eu).
Chapter 2Responding to drug problems in Europe — an overview
2. peatükkÜlevaade narkoprobleemide lahendamisest Euroopas
Prevention health strategies regarding conduct disorders, attention deficit disorder, etc.), social policies (the provision of leisure spaces and support for vulnerable youth or deprived families), education policies (reducing school dropout), etc.
Ennetamine käsitleva poliitikaga (noorukite vaimse tervise strateegiad käitumishälvete, tähelepanu puudulikkuse sündroomi jms korral), sotsiaalpoliitikaga (vaba aja veetmise kohtade pakkumine ning riskirühma noorte ja vaeste perede toetamine), hariduspoliitikaga (koolist väljalangemise vähendamine), jms.
Thus, public health prevention targets the full set of vulnerability factors which are relevant for tackling drug problems by involving services and sectors that would not usually focus on drugs.
Seega keskendub ennetustöö rahvatervishoius kõigile haavatavust tekitavatele asjaoludele, mis on olulised narkoprobleemidega võitlemisel, kaasates teenuseid ja sektoreid, mis muidu sellega otseselt ei tegele.
Universal school-based prevention
Kõikehõlmav ennetustöö koolides
Experiences in some Member States suggest that drug prevention interventions at the individual level may be more effective if also supported by regulatory policies on legal drugs that can limit the access of young people to these substances and reduce their social acceptability.
Mõne liikmesriigi kogemused näitavad, et individuaalne narkoennetustegevus on tõhusam, kui seda toetab ka seaduslike uimastite kasutamist reguleeriv poliitika, millega saab vähendada nende ainete kättesaadavust noortele ja aktsepteeritust ühiskonnas.
As a result, environmental prevention strategies that address the normative and cultural framework of substance use are gaining ground in parts of Europe, supported by the first steps taken at EU level: the tobacco advertisement directive and the WHO framework convention on tobacco control (see the section on environmental strategies in the selected issue on drug use in recreational settings).
Seetõttu on mitmel pool Euroopas üha enam kasutusel mõnuainete tarvitamist ennetava keskkonna strateegia, mis on seotud nende ainete tarbimise normide ja kultuuritaustaga, ning seda toetavad Euroopa Liidu tasandil tehtud esimesed sammud: tubakareklaami direktiiv ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubakatoodete tarbimise piiramist käsitlev raamkonventsioon (vt keskkonnastrateegia jaotis valikteemas, milles käsitletakse meelelahutuslikku uimastitarbimist).
The role of mass media campaigns is increasingly being seen as one of raising awareness (to underpin, support and explain to the population at large the rationale underlying environmental strategies) rather than one of changing behaviour.
Massimeediakampaaniate rolli peetakse üha olulisemaks mitte niivõrd käitumise muutmisel, kui just teadlikkuse tõstmisel (keskkonnastrateegiate aluseks olevate põhimõtete kinnitamine, toetamine ja selgitamine).
In this regard, a recent German review of the international literature (Bühler and Kröger, 2005, cited in the German national report) recommends that media campaigns be used as a supporting measure and not as the only measure to achieve behavioural changes.
Nii soovitatakse Saksamaa hiljutises ülevaates rahvusvahelistest kirjutistest (Saksamaa riiklikus aruandes viidatud Bühler ja Kröger, 2005) kasutada meediakampaaniaid lisameetmena, mitte ainsa meetmena, et saavutada muutusi käitumises.
Public health prevention
Ennetustöö rahvatervishoius
Programme-based prevention approaches are gaining ground within school-based prevention.
Programmipõhine ennetustöö muutub koolides tehtavas ennetuses üha populaarsemaks.
Programme-based prevention implies standardised delivery in a defined number of sessions, each with exactly defined contents, and detailed teacher and pupil material.
Programmipõhine ennetus sisaldab kindla hulga standardseid õppetunde, millel on kindlalt määratletud sisu, ning üksikasjalikku materjali õpilase ja õpetaja jaoks.
This facilitates monitoring and evaluation and increases the accuracy, fidelity and consistency of interventions, leading to high-quality delivery.
See hõlbustab tegevuse jälgimist ja hindamist ning suurendab selle täpsust, usaldusväärsust ja terviklikkust, tagades teabe edastamise kõrge kvaliteedi.
As a result, more Member States than before are monitoring school-based prevention interventions (the Czech Republic, Greece, Spain, Ireland, Italy, Cyprus, Hungary, the Netherlands and the United Kingdom).
Selle tulemusel jälgib varasemast rohkem liikmesriike (Tšehhi Vabariik, Kreeka, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Küpros, Ungari, Madalmaad ja Ühendkuningriik) ennetustegevust koolides.
The first ever European drug abuse prevention trial (www.eudap.net) has shown promising results.
Esimene uimastite kuritarvitamise ennetamisalgatus Euroopas (www.eudap.net) on andnud julgustavaid tulemusi.
Funded by the European Commission, the project was implemented and crossevaluated in seven countries, nine regional centres and 143 schools and involved 7 000 students (3 500 in a trial group and 3 500 in a control group).
Euroopa Komisjoni rahastatud projekti rakendati ja hinnati vastastikku seitsmes riigis, üheksas piirkondlikus keskuses ja 143 koolis ning hõlmatud oli 7000 õpilast (3500 algatuse rühmas ja 3500 kontrollrühmas).
EU-Dap reports that, compared with the control group, students in the trial group had a 26 % lower probability of smoking daily, a 35 % lower probability of being frequently drunk and a 23 % lower probability of using cannabis.
„EU-Dap” teatab, et võrreldes kontrollrühmaga oli algatuse rühma õpilaste igapäevase suitsetamise tõenäosus 26% väiksem, sagedase purjusoleku tõenäosus 35% väiksem ning kanepi tarvitamise tõenäosus 23% väiksem.
A comparable programme-based research approach is Blueprint in the United Kingdom (30). Additionally, more attention is now given to stricter technical guidance and to better coverage in the implementation of school-based prevention (e.g. in France and Ireland).
(30) Lisaks pööratakse nüüd rohkem tähelepanu rangemale tehnilisele juhendamisele ja koolides rakendatava ennetustegevuse paremale kajastamisele (näiteks Prantsusmaal ja Iirimaal).
While health promotion — as a framework condition for prevention — strives to encourage people to adopt healthy lifestyles and to create healthy living conditions for all, the new term ‘public health prevention’ is increasingly mentioned by some Member States (Italy, Netherlands, Slovakia) and Norway.
Samal ajal kui tervislike eluviiside – ehk ennetamise eelduse – tutvustamisel püüeldakse sinnapoole, et julgustada inimesi tervislikke eluviise omaks võtma ja luua kõigile tervislikud elamistingimused, kasutatakse mõnedes liikmesriikides (Itaalia, Madalmaad, Slovakkia) ja Norras üha enam mõistet „ennetustöö rahvatervishoius”.
Public health prevention entails a range of prevention measures aimed at improving the health of vulnerable sections of society, among which drug prevention is one element.
Ennetustöö rahvatervishoius hõlmab ennetusmeetmeid, mille eesmärk on haavatavate ühiskonnakihtide tervise parandamine, mille üks osa on ka narkoennetus.
These measures are particularly suited to the needs of young people, whose problem behaviours, including drug use, are strongly conditioned by vulnerability (social and personal) and by living conditions.
Need meetmed on kohandatud silmas pidades eelkõige noori inimesi, kelle probleemne käitumine, sealhulgas uimastite tarvitamine, on tugevalt seotud (nii sotsiaalse kui isikliku) haavatavuse ja elamistingimustega.
Hence, as selective and indicated prevention strategies target social and personal risk conditions, they are naturally linked to other youth-relevant public health policies (adolescent mental
Seega kuna valikulised ja asjakohased ennetusstrateegiad võtavad sihikule sotsiaalsed ja personaalsed riskitegurid, on nad loomulikult seotud ka muu noorte tervishoidu
The role of the police in school-based prevention is a controversial issue.
Politsei roll koolides tehtavas ennetustöös on vastuoluline teema.
In Belgium, the French Community
Belgias soovitab prantsuskeelne kogukond, et
Annual report 2006: the state of the drugs problem in Europe four countries (Belgium, Germany, Italy and Luxembourg) reporting on new projects in this area. In Italy, the priority of many projects is now to protect children, mothers and immigrant families or those belonging to ethnic minorities.
2006. aasta aruanne: uimastiprobleemide olukord Euroopas annab teada, et erilist tähelepanu pööratakse noortele ja kõige suuremale immigrantide kogukonnale, keskendudes keelelistele ja sotsiaal-kultuurilistele eripäradele.
Selective prevention in schools
Valikuline ennetustöö koolides
Young people at risk of dropping out of school and/or with behavioural problems are increasingly being addressed by selective drug prevention, for instance in Italy, where some 15 % of prevention interventions in schools are aimed at vulnerable subgroups of students (selective and indicated prevention).
Valikulises narkoennetustöös tegeldakse üha enam koolist väljakukkumise ohus ja/või käitumisprobleemidega noortega; näiteks Itaalias, kus ligikaudu 15% ennetavast sekkumisest koolis on suunatud riskirühma kuuluvatele õpilastele (valikuline ja näidustatud ennetamine).
The main subgroups at which selective prevention in schools is aimed are students with social behavioural problems, school problems or family problems, immigrant students and those belonging to ethnic minorities.
Peamised alarühmad, kellele selektiivne ennetustöö koolides on suunatud, on sotsiaalse käitumise probleemidega, kooliprobleemidega, perekondlike probleemidega, immigrantide ja rahvusvähemuste hulka kuuluvad õpilased.
In fact, academic performance and school attendance are good predictors for drug problems, and monitoring these enables early and accurate intervention.
Tegelikult on kooliskäimine ja õppetöös edasijõudmine head narkoprobleemide indikaatorid ning nende jälgimine võimaldab täpselt ja aegsasti sekkuda.
recommends that health promotion and prevention policy should be implemented by school authorities and that the police force should not be involved in prevention programmes.
tervisekasvatuse ja ennetuspoliitikaga peaks tegelema kooli juhtkond ning politsei ei tohiks ennetusprogrammides osaleda.
Also, in the United Kingdom, a policy paper (ACPO Drugs Committee, 2002) recommended that the police service act only within its areas of expertise (security, offences, order) and not get involved in specific drug education.
Ka Ühendkuningriigis soovitatakse tegevuskavas (ACPO Drugs Committee, 2002), et politseinikud tegutseksid ainult oma otsese pädevuse valdkondades (valve, õigusrikkumised, korrakaitse) ega sekkuks konkreetselt uimastialase hariduse andmisse.
Following this line of action, Portugal continues to run a proximity policing programme, Escola Segura (safe school).
Järgides sama tegevusliini, jätkab Portugal politsei juuresoleku programmi „Escola Segura” („Turvaline kool”).
During the 2004/05 school year a total of 320 police officers were specifically allocated to the school setting, with the aim of implementing proximity policing and offence dissuasion, both during the day and at night.
2004/2005. õppeaasta jooksul paigutati nii ööseks kui päevaajaks koolidesse kokku 320 politseinikku, et rakendada politsei juuresoleku programmi ja ära hoida õigusrikkumisi.
In France, experts trained by the law enforcement services to liaise with youth or grown-up populations visit schools or other services on request.
Prantsusmaal saab kooli või asutusse külla kutsuda korrakaitseorganites noorte või täiskasvanute rühmadega suhtlemiseks koolitatud asjatundjaid.
However, despite recommendations that drug education should not be delivered by police officers in uniform, as it could in some cases be counterproductive, activities carried out by police services within schools are still common in several Member States.
Vaatamata soovitusele, et narkoselgitustööd ei teeks vormirõivastuses politseinik, sest see võib mõnel juhul anda soovitule vastupidise tulemuse, on mitmes liikmesriigis siiski tavaline, et vastavat tegevust korraldab koolis politseitöötaja.
With the recognition and development of the selective prevention approach by most Member States, vulnerable groups are increasingly being targeted.
Enamikus liikmesriikides tunnistatakse valikulise ennetustöö vajadust ja töötatakse seda ka välja, üha enam keskendudes haavatavatele sihtrühmadele.
For example, Germany, Greece, Luxembourg, Austria, Finland and the United Kingdom report programmes targeting young offenders.
Näiteks Saksamaa, Kreeka, Luksemburg, Austria, Soome ja Ühendkuningriik annavad teada noortele õigusrikkujatele suunatud programmidest.
School dropout is the focus of drug prevention programmes in several Member States.
Koolist väljalangemine on mitmes liikmesriigis narkomaania ennetamise programmide tähelepanu keskmes.
The HUP project in Storstrom County, Denmark, aims to increase the average rate of school completion from 75 % towards the national target of 95 % by focusing on vulnerable students.
Taani Storstrømi maakonna projekti HUP eesmärk on suurendada kooli lõpetajate osakaalu praeguselt 75%-lt üleriigilise eesmärgi, 95%-le, keskendudes riskigrupi õpilastele.
Similar projects are reported in Ireland, Portugal (47 projects), Romania (one project) and Norway (brochures for teachers).
Samalaadsetest projektidest on teatatud Iirimaalt, Portugalist (47 projekti), Rumeeniast (üks projekt) ja Norrast (voldikud õpetajatele).
Reducing early school leaving is an official aim of Ireland’s national strategy, with the target of a 10 % reduction compared with 2005/06 rates in LDTF (local drug task force) areas.
Varase koolist väljalangemise vähendamine on Iirimaal riikliku strateegia ametlik eesmärk, kohalike narkoennetusrühmade tööpiirkonnas tahetakse koolidest väljalangemist võrreldes 2005.–2006. aastaga vähendada 10%.
Students most at risk are targeted by selective prevention programmes in Malta, while in France and Slovakia counselling services are provided in schools on the basis of (self-)referral.
Riskirühma kuuluvad õpilased on valikuliste ennetusprogrammide sihiks võetud Maltal; Prantsusmaal ja Slovakkias pakutakse koolides nõustamist siis, kui selle vajaduse otsustab õpilane ise või keegi teine.
Family-based prevention
Perekonnapõhine ennetustöö