natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Large-scale longitudinal cohort studies can be used to test hypotheses about, for example, the reasons for changes in the numbers of druginduced deaths, as well as to monitor the overall risk and detect changing patterns in the causes of death.
Kuigi kaudselt uimastitest põhjustatud surmajuhtumite arvu on raske hinnata, võib nende mõju rahvatervisele olla üsnagi oluline.
The EMCDDA is promoting research into estimating the total mortality among problem drug users.
Üldist suremust võib hinnata erinevatel viisidel. Üks meetod kasutab suremuse kohortuuringute teavet koos
In 2008, a project in collaboration with researchers from the Czech Republic reviewed the literature, data sources and possible methods in this field (1).
Probleemsest uimastitarbimisest põhjustatud suremuse hindamine: uued arengud uimastikasutuse levimuse prognoosidega (151).
An expert group recommended two methods for future studies: a multiplier method based on the number of registered fatal overdoses; and an extrapolation method based on mortality rates in cohorts of problem drug users and national estimates of the population of problem drug users.
Teise lähenemisviisi puhul kasutatakse suremuse olemasolevat üldist statistikat, mille põhjal hinnatakse uimastikasutusega seotud surmade osakaalu.
Both methods have been successfully pilot-tested in the Czech Republic, and the EMCDDA plans to set up a group of interested countries that could use this work in the near future.
Võib ka kasutada muid eriteabeallikaid, HIVi/AIDSiga seotud suremuse puhul kombineeritakse näiteks Eurostati ja EuroHIVi teavet.
Depending on recruitment settings (e.g. studies carried out in drug treatment facilities) and inclusion criteria (e.g. injecting drug users, heroin users), most cohort studies show mortality rates in the range of 1–2 % per year among problem drug users.
Hiljutised suremuse kohortuuringud Euroopa Liidus näitasid, et uimastitest põhjustatud surmad (üleannustamised) moodustavad tavaliselt ühe viiendiku kuni poole kõikidest probleemsete uimastitarbijate surmajuhtumitest.
Although the relative importance of the causes of death varies between countries and over time, the main cause is generally drug overdose, accounting for up to 50–60 % of deaths among injectors in countries with low prevalence of HIV/AIDS.
Seega võib suremuse näitaja selle elanikkonnarühma hulgas olla võrdne ligikaudu kahe- kuni viiekordse uimastitest põhjustatud surmade registreeritud arvuga.
To improve the validity of the description of causes of deaths other sources of information (i.e. special police or forensic mortality registries) can be consulted too.
Kordaja on erinevate riikide puhul erinev, olenedes erinevatest teguritest, näiteks riskikäitumine, surmaga lõppenud üleannustamiste määr ja muude võimalike surmapõhjuste levimus.
France, Italy and Portugal. Following the introduction of highly active antiretroviral therapy in 1996, HIV/AIDS mortality decreased markedly in most EU countries, although the decrease was much less pronounced in Portugal.
Suremuse kohortuuringutes jälgitakse samu probleemseid uimastitarbijate rühmi pikema aja jooksul ning surmaregistritega loodud seoste abil püütakse välja selgitada kõikide rühma liikmete surma põhjused.
Increases observed in recent years in Estonia are consistent with the high estimates of HIV prevalence among injecting drug users in this country (5 to 6 out of 10) and the high proportion of them reportedly unaware of their infection.
Sedalaadi uuringuga on võimalik kindlaks määrata rühma üldisi ja põhjusekohaseid suremusmäärasid ning hinnata rühma suremust, võrreldes üldise elanikkonna suremusega.
The EMCDDA has developed a protocol to encourage Member States to undertake mortality cohort studies, with the aim of providing comparable information about mortality risks in problem drug users and to inform prevention and care policies.
EMCDDA edendab teaduslikku uurimistööd probleemsest uimastitarbimisest tingitud suremuse hindamise valdkonnas.
The most recent European studies were conducted in Germany, Spain, Italy, the Netherlands, the United Kingdom and Norway.
2008. aastal vaadati ühe projekti käigus koostöös Tšehhi Vabariigi uurijatega läbi selle valdkonna kirjandus, andmeallikad ja võimalikud meetodid (1).
A third of the EU Member States have yet to carry out a mortality cohort study, though several countries report studies that are ongoing or planned for 2009 (e.g. Czech Republic, France, Latvia, Poland).
Mõlemat meetodit on Tšehhi Vabariigis edukalt katsetatud ja EMCDDA kavatseb moodustada huvitatud riikidest töörühma, kes võiks tehtud tööd lähitulevikus kasutama hakata.
Other diseases that also account for a proportion of deaths among drug users include chronic conditions such as liver diseases (due to hepatitis C infection and heavy alcohol use), cancer and cardiovascular problems. Other causes have received much less attention, despite indications that they have a considerable impact.
Sõltuvalt värbamisasutustest (nt narkoravikeskustes läbi viidud uuringud), kaasamiskriteeriumidest (nt uimastite süstijad, heroiinitarbijad) näitab enamik kohortuuringuid suremuse määraks probleemsete uimastitarbijate puhul 1–2% aastas.
), with 89 % of these deaths occurring in Spain,
) Vt „Üleannustamisest põhjustatud surmade vähendamine pärast vanglast vabanemist”, lk 89.)
See Figure DRD-7 (part ii) in the 2009 statistical bulletin.
Vt „Probleemsest uimastitarbimisest põhjustatud suremuse hindamine: uued arengud”.
Annual report 2009: the state of the drugs problem in Europe
2009. aasta aruanne: uimastiprobleemide olukord Euroopas vähendamist ning kaks riiki ei esitanud selle valdkonna kohta mingit teavet.
In recent cohort studies in Europe, suicide accounted for 6 % to 11 % of deaths among problem drug users.
Uimastite tarbimisega kaudselt seotud surmad 2006. aastal suri Euroopa Liidus hinnanguliselt üle 2100
However, the overall impact of these causes is difficult to assess due to the limited availability of data.
Sekkumised inimese uimastitarbimisega seotud HIVi/AIDSi tõttu (kusjuures 89% nendest surmajuhtumitest leidis aset
Reducing drugrelated deaths families of drug users to recognise and manage drug overdoses; in eight countries, such materials are available for police officers; and in seven countries, they have been developed for prison staff (155).
Itaalias viidi ravi alustavate probleemsete uimastitarbijate hulgas läbi pikaajaline tulevikku suunatud uuring, mis näitas, et selles rühmas oli surmaoht kogu elanikkonnaga võrreldes 10 korda suurem (Davoli ja teised, 2007).
Other target groups include workers of drugs agencies, ambulance personnel, accident and emergency staff, as well as immigrants from Russian-speaking countries and the Roma population.
Ravilolek vähendas surmaohtu peli korda kogu elanikkonnaga võrreldes ja tõestas, et uimastiravi vähendab narkootikumidega seotud suremust.
The number of countries where materials for several target groups are available, however, is limited, and not all materials are accessible nationwide.
Uurimus näitas ka seda, et uimastitarbijate suremus on kõige kõrgem 30 päeva pärast ravi lõpetamist.
Education about overdose risk is reported by all countries, and in nine of them it exists in most relevant cities with a significant number of problem drug users.
Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias ja Portugalis.
However, in four countries, such activities take place only in a minority of relevant cities, and in a further 12 countries in just a few cities.
Pärast üliaktiivse retroviirusevastase ravi kasutuselevõttu 1996. aastal on HIVi/AIDSi suremus enamikus ELi riikides märkimisväärselt vähenenud, v.a Portugalis, kus langus ei ole olnud nii tugev.
Twelve countries report that their national drug strategy includes a part dedicated to the reduction of druginduced deaths.
Viimastel aastatel Eestis täheldatud tõus on kooskõlas hinnangutega HIVi kõrge levimuse kohta selle riigi süstivate narkomaanide hulgas (kümnest viis kuni kuus) ja nende uimastitarbijate kõrge osakaaluga, kes ei ole esitatud andmete põhjal oma nakkusest teadlikud. Hiljuti teatati surmade arvu kasvust ka Lätis.
One country, the United Kingdom, has a specific action plan to reduce drugrelated harm, which sets out specific actions for the prevention of drugrelated deaths.
Praegu on hinnanguline HIVi/AIDSiga seostatav uimastitarbijate suremuse määr enamikus riikides madal, välja arvatud Hispaanias ja Portugalis.
Thirteen countries have neither a specific strategy or a section of the national drug strategy dedicated to the reduction of druginduced deaths, and two countries reported no information.
Itaalias, Prantsusmaal ja Lätis on HIVi/AIDSiga seotud suremus ja üleannustamisest tingitud suremus samal tasemel (153).
Specific training courses on overdose responses are provided either in individual or group sessions.
Teadlikkust suurendavatest ja ennetusalastest infomaterjalidest on teatanud enamik riike, kelle andmed on saadaval.
Drug users are informed about overdose risks, including decreased tolerance after periods of abstinence, the effects and risks of polydrug use, in particular concomitant alcohol use, risks of using drugs when alone and skills in first aid.
28 riigi ekspertide andmetel (154) on uimastitarbijatele mõeldud üleannustamise vältimist käsitlevaid trükiseid või multimeediamaterjale jagatud viimase aasta jooksul kõikidele või peaaegu kõikidele probleemsetele uimastitarbijatele üheksas riigis ning vähemusele neist 12 riigis ja Belgia prantsuskeelses kogukonnas.
It is estimated by national experts that in seven countries a majority of problem drug users received some overdose response training in the last 12 months, while in 10 countries only a minority received it, and in a further six countries (Belgium, Latvia, Austria, Poland, Romania, Slovakia) only a few problem drug users received this type of instruction.
Selliseid materjale ei olemas Türgis ning vaid vähestel probleemsetel uimastikasutajatel on neid võimalik saada Eestis, Lätis, Ungaris ja Slovakkias.
Overdose response training is not available in Estonia, Hungary and Turkey.
Bulgaaria kohta teave puudub.
A prospective long-term study among problem drug users entering treatment in Italy showed that the risk of death among the cohort was, compared to the general population, increased by a factor of 10 (Davoli et al., 2007).
Muud haigused, mida samuti loetakse uimastitarbijate surma põhjuseks, on näiteks kroonilised maksahaigused (mille põhjuseks on C-hepatiiti nakatumine ja ulatuslik alkoholitarbimine), vähk ja südameveresoonkonna haigused.
However, the study also showed that the highest mortality rate among drug users was observed in the 30 days after cessation of treatment.
Muudele põhjustele on pööratud vähem tähelepanu, kuigi on märke selle kohta, et ka neil on oluline mõju.
This finding highlights the need for careful after-care management, as well as the avoidance of very short treatment episodes, where risks could outweigh the benefits of treatment.
Näiteks traumad (õnnetused, tapmised ja muu vägivald) ning enesetapud võivad moodustada 25% või rohkem probleemsete uimastitarvitajate surmapõhjustest.
Drug users with previous experience of nonfatal overdose are at high risk of experiencing future overdoses (Coffin et al., 2007) and should be specifically targeted.
Kirjandusülevaatest (Darke ja Ross, 2002) ilmnes, et enesetappude osakaal heroiinitarbijate hulgas on 14 korda kõrgem kui kogu elanikkonna seas.
Individual overdose risk assessments are conducted by trained staff, and aim at identifying those in need of additional support.
Euroopa viimase aja kohortuuringud näitavad, et enesetapp on 6–11% probleemsete uimastikasutajate surma põhjuseks.
According to experts, in nine countries most problem drug users received an overdose risk assessment at least once during the last year, while in 16 countries only a minority received this type of intervention.
Nende põhjuste üldist mõju on andmete vähesuse tõttu siiski raske hinnata.
No information is available from Bulgaria, Germany and France.
Uimastitega seotud surmade vähendamine
The provision of awareness raising and prevention materials is reported from most countries for which information is available.
12 riiki teatavad, et nende riikliku narkootikumidealase strateegia üheks osaks on uimastitest põhjustatud surmade vähendamine.
According to experts from 28 countries (154), printed or multi-media overdose prevention materials for drug users have been provided during the last year to most or nearly all problem drug users in nine countries, and to a minority of them in 12 countries and in the French Community in Belgium.
Ühel riigil, Ühendkuningriigil, on spetsiaalne uimastitest tekitatud kahjude vähendamise tegevuskava, milles on kavandatud erimeetmed uimastitega seotud surmade ennetamiseks.
Such materials do not exist in Turkey, and few problem drug users have access to them in Estonia, Latvia, Hungary and Slovakia. No information is available from Bulgaria.
13 riigil ei ole spetsiaalset strateegiat ega riikliku narkootikumidealase strateegia osa, mis käsitleks uimastitest põhjustatud surmajuhtumite arvu
A large proportion of fatal and nonfatal drug overdoses are witnessed by others, including drug users’ peers or family members, health and social staff, police or prison guards, who would be in a position to intervene. Ten countries report specific materials that aim at helping
Suure osa surmaga lõppenud ja surmaga mittelõppenud üleannustamiste tunnistajaks on teised inimesed, sealhulgas uimastitarbijate eakaaslased või pereliikmed, tervishoiu- ja sotsiaaltöötajad, politseinikud või vangivalvurid, kellel on võimalik sekkuda.
The provision of naloxone to users is not a standard approach in overdose prevention throughout Europe, though the distribution of take-home supplies is common in drugs services in Italy, where they may also be purchased in pharmacies without prescription.
10 riiki teatavad spetsiaalsetest teabematerjalidest, mis aitavad uimastitarbijate perekondadel uimastite üleannustamise ära tunda ja sellega toime tulla; kaheksas riigis on sellised materjalid kättesaadavad politseitöötajatele ja seitsmes riigis on need koostatud vanglapersonali jaoks (155).
In the United Kingdom, the legal status of naloxone was changed in June 2005, permitting its administration by any member of the public in life-saving circumstances.
Muud sihtrühmad on narkoasutused, ambulatoorsete raviasutuste töötajad, pääste- ja kiirabitöötajad, samuti sisserändajad venekeelsetest riikidest ning mustlased.
In addition, the impact of overdose training integrated with naloxone take-home
Nende riikide arv, kus erinevatele sihtrühmadele mõeldud teabematerjalid on saadaval, on siiski piiratud ja kõik materjalid ei ole ka terve riigi ulatuses kättesaadavad.
) See Table HSR-8 in the 2009 statistical bulletin.
Vt tabel HSR-8 2009. aasta statistikabülletäänis.
Experts from 26 EU countries, Turkey and Norway rated the level of provision of selected interventions to prevent drugrelated deaths.)
26 ELi riigi, Türgi ja Norra eksperdid hindasid uimastitega seotud surmade ennetamiseks kavandatud sekkumiste tasemet.)
See Table HSR-8 (part ii) in the 2009 statistical bulletin.
Vt tabel HSR-8 (ii osa) 2009. aasta statistikabülletäänis.
Chapter 7: Drugrelated infectious diseases and drugrelated deaths
7. peatükk: uimastitega seotud nakkushaigused ja surmad mõju ning opioiditarbijatele hädaolukorras naloksooni andmise kohta.
In England, it has been estimated that 15 % of the 1 506 drug overdose deaths in 2005 occurred in people recently released from prison (Department of Health, 2007).
Teine vastuoluline lähenemisviis käsitleb järelevalvealuste uimastitarbimiskeskuste loomist (156), mille eesmärk on vähendada patsientide suremisohtu sellega, et neile pakutakse üleannustamise korral kohapeal kiiret ja asjakohast meditsiinilist abi.
International studies confirm this elevated risk of death due to unintentional drug overdose in the time immediately after release from prison (e.g. Farrell and Marsden, 2008).
Euroopa, Kanada ja Austraalia operatiivandmed näitavad, et sellistes keskustes tullakse üleannustamise juhtumitega edukalt toime ning surmaga lõppenud üleannustamistest teatatud ei ole.
These studies also underline the need for better responses to mental health and drug problems for those who have been in prison.
Milloy ja tema kolleegid arvutasid välja, kui palju võimalikke surmajuhtumeid on Vancouveris tegutsev uimastitarbimiskeskus aidanud ära hoida. Nende hinnangul on ära hoitud 2–12 surma aastas (Milloy ja teised, 2008).
supply was assessed in a cohort study with 239 opioid users recruited from treatment services (Strang et al., 2008).
Pakutakse ka spetsiaalseid üleannustamisele reageerimise individuaalseid või rühmakoolitusi.
Results show improved knowledge of signs of overdose and increased confidence of using naloxone.
Uimastitarbijaid teavitatakse üleannustamisega kaasnevatest ohtudest, sealhulgas taluvuse vähenemisest pärast uimastist loobumist; mitme uimasti tarbimise mõjust ja ohtudest, eriti kaasneva alkoholitarbimisega seotud ohtudest; uimastite üksinda tarbimise ohtlikkusest ja esmaabi osutamisest.
During the first 3 months, all 12 overdoses where naloxone was used had been reversed successfully, while one death had occurred in the six overdoses in which it was not used.
Üleannustamisele reageerimise koolitust ei pakuta Eestis, Ungaris ja Türgis.
The authors conclude that wider provision may reduce drugrelated deaths further and recommend additional studies of the impact of overdose training and emergency naloxone-supply among opioid users.
Üleannustamisest põhjustatud surmajuhtumite vähendamine pärast vanglast vabanemist
According to expert ratings from 24 countries, prison pre-release counselling on overdose risk and prevention is currently not provided in six European countries, only provided to a few problem drug users in prison in 10 countries, and to less than half of them in a further six countries.
Uimastitarbijatel, kellel on varasemaid üleannustamiskogemusi, on suur üleannustamise oht ka edaspidi (Coffin ja teised, 2007) ja nad vajavad erikohtlemist.
Only Italy and Luxembourg provide this service to the majority of the target population.
Eriväljaõppega töötajad viivad läbi individuaalseid üleannustamisega seotud riskihindamisi, et selgitada välja täiendava abi vajajad.
As the day of release may be difficult to predict, especially for remand prisoners, overdose risk awareness education should ideally be offered on a regular basis in prisons to reduce risk behaviours.
Ekspertide hinnangul on üheksas riigis enamiku probleemsete uimastitarbijate üleannustamise riski hinnatud vähemalt üks kord viimase aasta jooksul, samal ajal kui 16 riigis kasutati seda liiki sekkumist üksnes vähemuse puhul. Bulgaaria, Saksamaa ja Prantsusmaa kohta teave puudub.
Another controversial approach is the provision of supervised drug consumption facilities (156), which aim to reduce the risk of death for their clients by providing prompt and appropriate medical attention in the event of an on-site overdose.
2005. aastal oli Inglismaal uimastite üleannustamisest põhjustatud 1506 surmajuhtumist hinnanguliselt 15% puhul tegemist inimestega, kes olid hiljuti vanglast vabanenud (Terviseministeerium, 2007). Rahvusvahelised uuringud kinnitavad uimasti ettekavatsemata üleannustamise kõrgemat ohtu vahetult vanglast vabanemisele järgneval perioodil (nt Farrell ja Marsden, 2008).
Operational data from such facilities in Europe, Canada and Australia indicate that drug overdoses that occur in the facility are successfully managed, with no reported fatal overdoses.
Nendes uuringutes rõhutatakse ka vanglast vabanenud isikute tervise- ja uimastiprobleemidele suurema tähelepanu pööramise vajadust.
Milloy and colleagues calculated the number of deaths potentially averted by the operation of the drug consumption facility in Vancouver.
24 riigi ekspertide hinnangul on Euroopas praegu kuus riiki, kus kinnipeetavatele ei pakuta enne nende vanglast vabastamist üldse üleannustamise ohtude ja nende ennetamise alast nõustamist, 10 riigis pakutakse seda vaid vähestele ja kuues riigis vähem kui pooltele.
They estimated that between two and 12 deaths a year may have been averted (Milloy et al., 2008).
Üksnes Itaalia ja Luksemburg pakuvad seda teenust enamusele sihtrühmast.
This confirms earlier findings regarding the likely beneficial effect of these facilities on overdose deaths in neighbourhoods where coverage is sufficient.
Kuna vanglast vabanemise päeva on vahel raske ette teada, eriti eelvangistuses olles, tuleks riskikäitumise vähendamiseks korraldada vanglates regulaarselt üleannustamise ohtudest teavitavaid koolitusi.
Opioid substitution treatment, which has shown a protective effect in the prison context (Dolan et al., 2005), appears to be becoming more available in prisons in the EU, and the legal option to initiate substitution treatment in prison exists in 21 countries (see Chapter 2).
Opioidide asendusravi, millel on olnud vanglaoludes positiivne mõju (Dolan ja teised, 2005), näib ELi vanglates muutuvat üha laiemalt kättesaadavaks ning 21 riigi vanglates on olemas seaduslik asendusravi alustamise võimalus (vt 2. peatükk).
The opportunity to start this type of treatment in prison reduces the risk of overdose and death on leaving prison, and reduces reincarceration rates (WHO, 2009).
Asendusravi alustamine vanglas vähendab üleannustamise ja surmaohtu vanglast lahkumisel, samuti taas vangistusse sattumise määrasid (Maailma Terviseorganisatsioon, 2009).
It is, however, important that prison health services and communitybased treatment providers are appropriately linked to avoid any gaps in the continuity of treatment.
Väga oluline on vanglate terviseteenistuste ja kogukonnapõhiste raviosutajate omavaheline suhtlemine, mis aitab vältida katkestusi järjepidevas ravis.
) See EMCDDA (2004) for a review of this issue.
) Teemast ülevaate saamiseks vt EMCDDA (2004).
Chapter 8New drugs and emerging trends
8. peatükk Uued narkootikumid ja esilekerkivad suundumused
Introduction unusual stimulants and hallucinogens and some medicinal products.
Sissejuhatus psühhoaktiivsest ainest.
Besides new synthetic drugs, which accounted for 11 of the newly notified substances, the group included two plants, but no medicinal products.
Lisaks 11 uuele sünteetilisele uimastile kuulus sellesse rühma veel kaks taime, kuid mitte ühtegi ravimit.
The chemical make-up of the two plants reported — kratom and kava — is relatively well known from the literature.
Kahe teatatud taime (kratomi ja kava) keemiline koostis on kirjandusest suhteliselt hästi teada.
They have been traditionally used in other parts of the world and their presence on the European drug scene seems to be limited.
Neid on tavaliselt kasutatud muudes maailma osades ja nende esinemine Euroopa narkoturul näib olevat piiratud.
The use of new psychoactive substances and new patterns of drug use can have important public health and policy implications.
Uute psühhoaktiivsete ainete tarvitamisel ning uute uimastitarbimise harjumuste tekkel võib rahvatervise ja poliitika seisukohalt olla väga oluline mõju.
They are, however, difficult to detect because, typically, they first emerge at low levels and in specific localities or among restricted subgroups of the population.
Neid on aga raske avastada, sest tavaliselt ilmnevad need vähesel määral ja konkreetsetes kohtades või elanikkonna väikestes rühmades.
Few countries have monitoring systems that are sensitive to new phenomena in the drug field, and methodological difficulties to detect them are considerable.
Vaid üksikutel riikidel on seiresüsteemid, mis võimaldavad niisuguseid uusi ilminguid uimastivaldkonnas märgata, lisaks on nende avastamine seotud tõsiste metodoloogiliste raskustega.
Nonetheless, the importance of identifying potential new threats is widely recognised.
Sellele vaatamata tunnistatakse üldiselt uute võimalike ohtude kindlakstegemise tähtsust.
The European Union’s early-warning system provides a quick-response mechanism to the emergence of new psychoactive substances on the drug scene.
Euroopa Liidu varajase hoiatamise süsteem võimaldab kiiresti reageerida uute psühhoaktiivsete ainete ilmumisele uimastiturule.