natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It exercises political supervision over the EU’s activities and takes part in the legislative process.
Parlament teostab järelevalvet ELi tegevuse üle ja osaleb seadusandlikus menetluses.
Since 1979, members of the European Parliament (MEPs) have been directly elected, by universal suffrage, every five years.
Alates 1979. aastast valitakse Euroopa Parlamendi liikmed otsestel ja üldistel valimistel viieks aastaks.
In most other cases, qualified majority voting is used.
Iga riigi häältearv vastab üldjoontes tema elanikkonna suurusele.
This means that a Council decision is adopted if a specified minimum number of votes are cast in its favour.
Parlamendi plenaaristung toimub harilikult Strasbourgis ning lisaistungid Brüsselis.
The European Council meets, in principle, four times a year.
Euroopa Ülemkogu tuleb üldjuhul kokku neli korda aastas.
It is chaired by the president or prime minister of the country holding the presidency of the Council of the European Union at the time.
Seda juhib parasjagu Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja ametis oleva riigi president või peaminister.
The President of the European Commission attends as a full member.
Euroopa Komisjoni president on Euroopa Ülemkogu täisliige.
Under the Treaty of Maastricht, the European Council officially became an initiator of the Union’s major policies and was empowered to settle difficult issues on which minis-
Parlament osaleb Euroopa Liidu seadusandlikus tegevuses kolmel tasandil:
Number of seats in the European Parliament per country 2007–09
Euroopa Parlamendi liikmete arv riigiti aastatel 2007–2009 võib komisjon neid parlamendi ettepanekuid arvestades muuta.
The European Parliament normally holds its plenary sessions in Strasbourg and any additional sessions in Brussels.
• Nõusolekumenetlus kehtib aastast 1987.
It has 20 committees which do the preparatory work for plenary sessions, and a number of political groups that usually meet in Brussels. The General Secretariat is based in Luxembourg and Brussels.
Selle menetluse puhul on vajalik, et parlament annab nõusoleku Euroopa Komisjoni poolt läbi räägitud rahvusvaheliste lepingute sõlmimisele, samuti Euroopa Liidu laiendamise ettepanekule.
• Under the ‘cooperation’ procedure, introduced by the Single European Act in 1987, the European Parliament can give its opinion on draft directives and regulations proposed by the European Commission, which is asked to amend its proposals to take account of Parliament’s position.
• Kaasotsustusmenetlus võeti kasutusele Maastrichti lepinguga 1992. aastal. See annab Euroopa Parlamendile nõukoguga võrdsed seadusandlikud õigused mitmes olulises valdkonnas, nagu tööjõu vaba liikumine, siseturg, haridus, teadusuuringud, keskkond, üleeuroopalised võrgud, tervishoid, kultuur ja tarbijakaitse.
• Since 1987, there has also been the ‘assent’ procedure, under which the European Parliament must give its assent to international agreements negotiated by the Commission and to any proposed enlargement of the European Union.
Parlamendil on õigus nendes valdkondades tehtavad seadusemuudatused tagasi lükata, kui saadikute absoluutne enamus hääletab nõukogu ühise seisukoha vastu. Sel juhul võib asi asutamislepingu kohaselt liikuda edasi lepituskomiteesse.
Austria Belgium Bulgaria Cyprus Czech Republic Denmark Estonia Finland France Germany Greece Hungary Ireland Italy Latvia Lithuania Luxembourg Malta Netherlands Poland Portugal Romania Slovakia Slovenia Spain Sweden United Kingdom
Austria Belgia Bulgaaria Eesti Hispaania Iirimaa Itaalia Kreeka Küpros Leedu Luksemburg Läti Madalmaad Malta Poola Portugal Prantsusmaa Rootsi Rumeenia Saksamaa Slovakkia Sloveenia Soome Taani Tšehhi Vabariik Ungari Ühendkuningriik
The political groups in the European Parliament
Euroopa Parlamendi fraktsioonid
Total : 785
Kokku 785
Situation in October 2006
Olukord 2006. aasta oktoobris.
The Commission is assisted by a civil service made up of 36 directorates-general (DGs) and services, which are mainly based in Brussels and Luxembourg.
Komisjoni teenistuses on 36 peadirektoraadi ja talituse ametnikud, kes asuvad põhiliselt Brüsselis ja Luxembourgis.
Other institutions and bodies a.
Muud institutsioonid ja organid a.
Last but not least, the European Parliament exercises democratic supervision over the Union.
Olgu märgitud, et parlamendi ülesanne on teostada demokraatlikku järelevalvet Euroopa Liidu üle.
It has the power to dismiss the Commission by adopting a motion of censure.
Tal on õigus Euroopa Komisjon umbusaldusavaldusega ametist vabastada.
This requires a two-thirds majority.
Selleks on vaja kahte kolmandikku häältest.
It also supervises the day-to-day management of EU policies by putting oral and written questions to the Commission and the Council.
Parlament jälgib ELi tegevuspõhimõtete igapäevast elluviimist, esitades suulisi või kirjalikke küsimusi Euroopa Komisjonile ja nõukogule.
Finally, the President of the European Council reports to the Parliament on the decisions taken by the Council.
Ametisolev Euroopa Ülemkogu eesistujaannab parlamendile aru olulisematest nõukogu langetatud otsustest.
The Court of Justice of the European Communities, located in Luxembourg, is made up of one judge from each EU country, assisted by eight advocates-general.
Luxembourgis asuv Euroopa Kohus koosneb ühest kohtunikust igast liikmesriigist, keda abistab kaheksa kohtujuristi.
They are appointed by joint agreement of the governments of the member states for a renewable term of six years.
Nad nimetatakse ametisse liikmesriikide valitsuste kokkuleppel kuueks aastaks, seda aega võib ühe korra pikendada.
Their independence is guaranteed.
Neile on tagatud sõltumatus.
The Court’s role is to ensure that EU law is complied with, and that the Treaties are correctly interpreted and applied.
Kohtu ülesandeks on tagada ühenduse õigustiku järgimine, aluslepingute õige tõlgendamine ja neist kinnipidamine.
The Commission is the third part of the institutional triangle that manages and runs the European Union.
Komisjon on institutsioonilise kolmnurga kolmas osa. Komisjon juhib Euroopa Liitu.
Its members are appointed for a five-year term by agreement between the member states, subject to approval by the European Parliament.
Komisjoni liikmed määratakse liikmesriikide kokkuleppel ja parlamendi heakskiidul ametisse viieks aastaks.
The Commission is answerable to the Parliament, and the entire Commission has to resign if the Parliament passes a motion of censure against it.
Komisjon on vastutav parlamendi ees ning parlamendi umbusaldusavalduse korral peab terve komisjon tagasi astuma.
Since 2004, the Commission has been made up of one Commissioner from each member state.
Alates 2004. aastast kuulub komisjoni üks volinik igast liikmesriigist.
The Court of Auditors in Luxembourg was established in 1975.
Luxembourgis asuv Kontrollikoda asutati 1975. aastal.
It has one member from each EU country, appointed for a term of six years by agreement between the member states following consultation of the European Parliament.
Sinna kuulub üks liige igast Euroopa Liidu riigist, kes on liikmesriikide kokkuleppe alusel ja Euroopa Parlamendiga konsulteerides nimetatud ametisse kuueks aastaks.
It checks that all the European Union’s revenue has been received and all its expenditure incurred in a lawful and regular manner and that the EU budget has been managed soundly.
Kontrollikoda jälgib, et Euroopa Liidu kõik tulud on laekunud, kulutused tehtud seaduslikult ja sihipäraselt ning Euroopa Liidu eelarvet hallatakse nõuetekohaselt.
The Commission enjoys a substantial degree of independence in exercising its powers.
Komisjon on oma tegevuses üsnagi sõltumatu. Tema ülesanne on seista Euroopa Liidu ühishuvide eest ja ta ei tohi kuuletuda ühegi liikmesriigi valitsusele.
Its job is to uphold the common interest,
Langetades otsuseid terves reas valdkondades, konsulteerivad nõukogu ja komisjon Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega.
The European Central Bank
Euroopa Keskpank (ECB)
The European Central Bank (ECB), based in Frankfurt, is responsible for managing the euro and the EU’s monetary policy (see Chapter 7 ‘Economic and monetary union (EMU) and the euro’).
Frankfurdis asuv Euroopa Keskpank vastutab euro ja Euroopa Liidu rahapoliitika eest (vt 7. peatükki„Majandus- ja rahaliit (EMU) ning euro”).
Its members represent the various economic and social interest groups that collectively make up ‘organised civil society’, and are appointed by the Council for a four-year term.
Euroopa Kohus tagab Euroopa Liidu seaduste järgmise – näiteks on kohus teinud otsuseid, mis tagavad emade õiglase kohtlemise pärast nende tööle naasmist.
The Committee of the Regions
Regioonide Komitee (CoR)
The Committee of the Regions (CoR) was established under the Treaty on European Union and consists of representatives of regional and local government proposed by the member states and appointed by the Council for a four-year term.
Euroopa Liidu lepinguga loodud Regioonide Komitee koosneb liikmesriikide nimetatud piirkondliku ja kohaliku omavalitsuse esindajatest, kelle nõukogu kinnitab ametisse neljaks aastaks.
Under the Treaty, the Council and Commission must consult the CoR on matters of relevance to the regions, and it may also issue opinions on its own initiative.
Vastavalt lepingule peavad nõukogu ja komisjon komiteega konsulteerima regioonide jaoks olulistes küsimustes, samuti võib komitee esitada arvamusi omal algatusel.
The European Investment Bank (EIB), based in Luxembourg, provides loans and guarantees to help the EU’s less developed regions and to help make businesses more competitive.
Euroopa Investeerimispank (EIB)Luxembourgis asuv Euroopa Investeerimis- pank annab laene ja tagatisi, et aidata liidu vähem arenenud piirkondi ning suurendada väikeettevõtete konkurentsivõimet.
• The European Union acts in a wide range of policy areas — economic, social, regulatory and financial — where its action is beneficial to the member states.
Euroopa Liit tegutseb paljudes poliitikavaldkondades: majanduse, sotsiaal-, regulatiivses ja rahanduse valdkonnas, kus tema tegevus toob kasu liikmesriikidele.
These include:
Kõnealused poliitikavaldkonnad on järgmised:
• solidarity policies (also known as cohesion policies) in regional, agricultural and social affairs;
•solidaarsuspoliitika (nimetatakse ka ühtekuuluvuspoliitikaks) piirkondlikes, põllumajanduse ja sotsiaalküsimustes; oo pa Liidust ur
• innovation policies, which bring state-of-the-art technologies to fields such as environmental protection, research and development (R & D) and energy.
•uuenduspoliitika, mis on seotud nüüdisaegsete tehnoloogiate kasutuselevõtuga näiteks keskkonnakaitses, uurimis- ja arendustegevuses ning energiasektoris.
• The Union funds these policies through an annual budget of more than €120 billion, which is largely paid for by the member states.
Euroopa Liit rahastab nimetatud poliitikavaldkondi enam kui 120 miljardi euro suurusest aastaeelarvest, mis saadakse suurel määral liikmesriikide sissemaksetest.
It represents a small proportion of the EU’s collective wealth (a maximum of 1.24 % of the combined gross national income of all member states).
Eelarve esindab väikest osa Euroopa Liidu ühisest rikkusest (maksimaalselt 1,24% kõikide liikmesriikide rahvamajanduse kogutulust).
I. Solidarity policies catch up more quickly with the EU average by improving conditions for growth and employment.
I. Solidaarsuspoliitika duskasvu ning tööhõivet, et nad suudaksid kiiremini jõuda Euroopa Liidu keskmisele tasemele.
This is done by investing in physical and human capital, innovation, the knowledge society, adaptation to change, the environment and administrative efficiency.
Investeeritakse füüsilisse ja inimkapitali, uuendustegevusse, teadmistepõhisesse ühiskonda, muutustega kohanemisse, keskkonna ning haldussuutlikkuse suurendamisse.
The main purpose of the solidarity policies is to support the completion of the single market (see Chapter 6, ‘The single market’), and to correct any imbalances by means of structural measures to help regions lagging behind or industrial sectors encountering difficulties.
Solidaarsuspoliitika peamine eesmärk on toetada ühtse turu väljakujundamist (vt 6. peatükki„Ühtne turg”) ja kaotada ebavõrdsus struktuurimeetmete abil, millega abistatakse mahajäänud piirkondi või raskustesse sattunud tööstussektoreid.
The need for solidarity between EU countries and between regions became even more acute following the recent entry of 12 newcomers with incomes well below the EU average.
Euroopa Liidu liikmesriikide ja piirkondade vahelise solidaarsuse vajadus suurenes eriti pärast seda, kui liitus 12 uut riiki, kelle sissetulekud on ELi keskmisest tunduvalt väiksemad.
The EU must also play its part in helping to restructure sectors of the economy which have been badly affected by fast-growing international competition.
Euroopa Liit peab kaasa aitama ka kiiresti kasvava rahvusvahelise konkurentsi tõttu kannatanud majandussektorite ümberkorraldamisele.
• Regional competitiveness and employment.
•Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive.
The objective is to increase the competitiveness, employment levels and attractiveness of regions other than the least-developed ones.
Eesmärk on suurendada nende piirkondade konkurentsivõimet, tööhõivet ja atraktiivsust, mis ei ole kõige mahajäänumad.
The way to make this happen is to anticipate economic and social changes and promote innovation, entrepreneurship, environmental protection, accessibility, adaptability and the development of inclusive job markets.
Seetõttu tuleb prognoosida majanduslikke ja sotsiaalseid muutusi ning toetada uuendustegevust, ettevõtlust, keskkonnakaitset ning tööturgude kättesaadavuse ja kohanemisvõime ning sotsiaalse kaasamise arengut.
The EU’s regional policy is based on transfers of funds from rich to poor countries.
Euroopa Liidu regionaalpoliitika väljendub rahaliste vahendite suunamises rikastelt riikidelt vaestele.
The money is used to boost development in regions lagging behind, to rejuvenate industrial regions in decline, to help young people and the long-term unemployed find work, to modernise farming and to help lessfavoured rural areas.
Rahasummad on mõeldud mahajäänud piirkondade arendamiseks, vanade tööstuslinnakute ümberkujundamiseks, noortele ja pikaajaliselt töötutele töö leidmise hõlbustamiseks, põllumajanduse ajakohastamiseks ja vähem soodsate tingimustega maapiirkondade abistamiseks.
The aim of this new objective is to increase crossborder, transnational and interregional cooperation.
Eesmärk on suurendada rahvusvahelist ning riikide ja piirkondade vahelist koostööd.
It aims to promote joint solutions to problems that are shared by neighbouring authorities in sectors such as urban, rural and coastal development, the cultivation of economic relations, and networking between small and medium-sized enterprises (SMEs).
Toetatakse ühiseid lahendusi naaberriikide ühistele probleemidele, näiteks linnade, maapiirkondade ja rannikualade arendamine, majandussuhete loomine ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) võrgustike rajamine.
The funds earmarked for regional activities in the 2007–13 budget are targeted at three objectives.
Aastateks 2007–2013 eelarves eri piirkondadele ette nähtud rahasummasid makstakse kolmel peamisel eesmärgil.
• Convergence.
•Lähenemine.
The aim here is to help the least-developed countries and regions
Eesmärk on suurendada mahajäänud riikide ja piirkondade majan-
These objectives will be financed by specific funds, which will top up or stimulate investment by the private sector and by national and regional government.
Kõnealuste eesmärkide saavutamist rahastatakse Euroopa Liidu fondidest, mis täiendavad või ergutavad erasektori ning riigi ja kohaliku omavalitsuse investeeringuid.
These funds are
Need fondid on tõukefondid ja Ühtekuuluvusfond.
• The European Regional Development Fund (ERDF) is the first Structural Fund and provides funding to strengthen economic, social and territorial cohesion by reducing differences between regions and supporting the structural development and adjustment of regional economies, including the redevelopment of declining industrial regions.
•Euroopa Regionaalarengu Fond (ERDF)on esimene tõukefond; fond toetab rahaliselt majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamist, vähendades piirkondadevahelisi erinevusi ning toetades piirkondade struktuurilist arengut ja kohanemist, sealhulgas hääbuvate tööstuspiirkondade ümberkorraldamist.
• The European Social Fund (ESF), the second Structural Fund, provides funding for vocational training and job-creation initiatives.
•Euroopa Sotsiaalfond (ESF) on teine tõukefond, millest rahastatakse kutseharidust ja töökohtade loomise algatusi.
Producing the food that you eat: quality is as important as quantity.
• Peale tõukefondide eksisteerib ka Ühtekuuluvusfond, mille rahalisi vahendeid kasutatakse transpordi infrastruktuuri ja keskkonnaprojektide rahastamiseks neis liikmesriikides, kus SKT on alla 90% Euroopa Liidu keskmisest.
• In addition to the Structural Funds, there is a Cohesion Fund, which is used to finance transport infrastructure and environmental projects in EU countries whose GDP per capita is lower than 90% of the EU average.
Toit, mida sa sööd: kvaliteet on sama tähtis kui kvantiteet.
The common agricultural policy (CAP)
Ühine põllumajanduspoliitika (CAP) sus.
The new role of the farming community is to ensure a certain amount of economic activity in every rural area and to protect the diversity of Europe’s countryside.
Euroopa Liit soovib, et Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO) pööraks rohkem tähelepanu toidu kvaliteedile, ettevaatusabinõudele ja loomade heaolule.
This diversity and the recognition of a ‘rural way of life’ — people living in harmony with the land — are an important part of Europe’s identity.
Euroopa Liit on alustanud ka kalanduspoliitika reformimist. Reformi eesmärk on vähendada kalalaevastikku, säilitada kalavarud ning anda rahalist abi kalapüügiga tegelevatele inimestele muudel elualadel tegutsemise alustamiseks.
The aims of the CAP, as set out in the original Treaty of Rome from 1957, have largely been achieved: a fair standard of living has been ensured for the farming community; markets have been stabilised; supplies reach consumers at reasonable prices; farming infrastructure has been modernised.
1957. aastal Rooma lepingus sätestatud ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid on suures osas saavutatud: põllumeestele on tagatud rahuldav elatustase, turud on stabiliseerunud, toodang jõuab tarbijani mõistliku hinnaga, ajakohastatud on põllumajanduse infrastruktuuri.
Other principles adopted over the course of time have also worked well.
Ka teisi aja jooksul kehtestatud põhimõtteid on edukalt järgitud.
Consumers enjoy security of supply and the prices of agricultural products are kept stable, protected from fluctuations on the world market.
Tagatud on varustuskindlus, põllumajandustoodete hinnad püsivad stabiilsena ja on kaitstud maailmaturu kõikumiste eest.
The European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) is the name of the budget for the CAP.
Ühise põllumajanduspoliitika eelarvet nimetatakse Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondiks (EAGGF).
The aim of the EU’s social policy is to correct the most glaring inequalities in European society.
Euroopa Liidu sotsiaalpoliitika eesmärk on tasandada kõige silmatorkavamat ebavõrdsust Euroopa ühiskonnas.
The European Social Fund (ESF) was established in 1961 to promote job creation and help workers move from one type of work and/or one geographical area to another.
1961. aastal loodi Euroopa Sotsiaalfond (ESF), et toetada uute töökohtade loomist ning aidata töötajaid ühest valdkonnast ja/või piirkonnast teise liikumisel.
However, the CAP has been a victim of its own success.
Kuid ühisest põllumajanduspoliitikast on saanud omaenda edu ohver.
Production grew far faster than consumption, placing a heavy burden on the EU budget.
Tootmine kasvas kiiremini kui tarbimine ning pani raske koorma ELi eelarvele.
In order to resolve this problem, agriculture policy had to be redefined.
Olukorra muutmiseks tuli põllumajanduspoliitika eesmärgid uuesti määratleda.
This reform is beginning to show results.
Reform on hakanud vilja kandma.
Production has been curbed.
Tootmist on kärbitud.
Farmers are being encouraged to use sustainable farming practices that safeguard the environment, preserve the countryside and contribute to improving food quality and safety.
Talupidajaid julgustatakse kasutama säästvaid tootmisviise, mis ei saasta keskkonda, hoiavad loodust ning aitavad parandada toidu kvaliteeti ja suurendada ohutust.
• deal with problems linked to environment and health;
• lahendada keskkonna ja rahvatervisega seotud probleeme;
• preserve natural resources and manage waste efficiently.
• säilitada loodusvarasid ja käidelda jäätmeid tõhusalt.
The problems being tackled are extremely varied: noise, waste, the protection of natural habitats, exhaust gases, chemicals, industrial accidents, the cleanliness of bathing water and the creation of a European information and assistance network for emergencies, which would take action in the event of environmental disasters such as oil spills or forest fires.
Probleemid on olnud väga erinevad: müra, jäätmed, looduslike elupaikade kaitse, heitgaasid, kemikaalid, tööstusõnnetused, vee puhtus ning hädaolukordades, näiteks naftalekke või metsatulekahjude korral, tegutseva Euroopa teabe- ning abivõrgustiku loomine.
More recently, concerns about the health effects of pollution have been examined in an environment and health action plan for the 2004–10 period.
Hiljuti uuriti aastateks 2004–2010 koostatud keskkonna ja tervishoiu tegevuskava raames saaste mõju tervisele.
This plan establishes the link between health, the environment and research policy.
Kõnealune kava seob omavahel tervishoiu- ja keskkonnapoliitika ning teadusuuringud.
In 1991, the Maastricht European Council adopted the Community Charter of Basic Social Rights, setting out the rights that all workers in the EU should enjoy: free movement; fair pay; improved working conditions; social protection; the right to form associations and to undertake collective bargaining; the right to vocational training; equal treatment of women and men; worker information, consultation and participation; health protection and safety at the workplace; protection for children, the elderly and the disabled.
1991. aastal võeti Maastrichti Euroopa Ülemkogul vastu ühenduse töötajate sotsiaalsete põhiõiguste harta, sätestades kõigi Euroopa Liidu töötajate õigused: vaba liikumine, õiglane töötasu, paremad töötingimused, sotsiaalkaitse, ühinemisõigus ja ühisläbirääkimiste pidamise õigus, õigus kutseõppele, naiste ja meeste võrdne kohtlemine, töötaja teavitamis-, osalemis- ja ärakuulamisõigus, tervis ja ohutus tööl ning laste, eakate ja puuetega inimeste kaitse.
At Amsterdam in June 1997, this Charter became an integral part of the Treaty and is now applicable in all the member states.
1997. aasta juunis Amsterdamis toimunud ülemkogul sai hartast Euroopa Liidu lepingu lahutamatu osa, mis kehtib kõigis liikmesriikides.
Innovation policies
Uuenduspoliitika
The European Union’s activities impact on the day-to-day life of its citizens by addressing the real challenges facing society: environmental protection, health, technological innovation, energy, etc.
Euroopa Liidu tegevus mõjutab tema kodanike igapäevaelu, sest selle eesmärk on lahendada ühiskonna ees seisvad probleemid: keskkonnakaitse, tervishoid, tehnoloogia uuendamine, energiaküsimused jne.
European regulation provides the same level of protection throughout the EU, but is flexible enough to take account of local circumstances.
Euroopa õigusaktid tagavad samal tasemel kaitse kogu Euroopa Liidus, kuid on piisavalt paindlikud, et võtta arvesse kohalikku olukorda.
It is also constantly being updated.
Õigusakte ajakohastatakse pidevalt.
For example, it has been decided to rework the legislation concerning chemicals and replace earlier rules, which were developed on a piecemeal basis, with a single system for the registration, evaluation and authorisation of chemicals (REACH).
Näiteks on otsustatud uuesti läbi vaadata kemikaale käsitlevad õigusaktid ning asendada varasemad eraldiseisvad eeskirjad ühtse kemikaalide registreerimise, hindamise ja neile lubade andmise süsteemiga (REACH).