natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Even if the financial resources were to disappear, it is vital that Europe’s support continues to be a daily reality and that is what Interreg permits.’
Ehkki raha võib otsa saada, peab Euroopa toetus jääma, ja just seda võimaldabki Interreg.“
Many of the project applications submitted are indeed inspired by everyday life: ‘We have received a lot of applications and the
Sobrarbe maakonna turismiteenistus tegutseb Ainsa külas (Aragon) samas kindluses, kus asub ka FCQ korralik habekotkale pühendatud loodusmuuseum.
It is from a base in Ainsa (Aragon) — in the same castle as the magnificent ecomuseum that the FCQ has dedicated to the bearded vulture — that the tourism services of the Comarca of Sobrarbe (15 Spanish municipalities) and the mixed trade union of the Aure and Louron valleys are running the ‘Continua Pirineum’ project (48 French municipalities and three French cantons).
Teenistus, mis ühendab 15 Hispaania kohalikku omavalitsust, viib ühes Aure´i oru ja Louroni omavalitsuste liiduga ellu projekti „Continua Pirineum“ (Prantsusmaa poolt osaleb selles 48 kommuuni ja kolm kantonit).
Their aim is to network rural tourism on both sides of the Pyrenees (creation of a tourist office on each side, plus a joint website, etc.) by highlighting the ancient crossborder mountain paths as part of a ‘Roman art road’ and an ‘historic trade route’.
Projekti eesmärgiks on luua Püreneede mõlemat poolt hõlmav maaturismi võrgustik (kummalegi poole asutatakse turismikeskus, välja töötatakse veebileht, jne), mis väärtustaks kaht riiki ühendavaid iidseid mägiteid. Selleks luuakse „Romaani kunsti rada“ ja „Ajalooline kaubatee“.
Sheepfolds, St Jacques pilgrim hospices, smugglers’ refuges and other rural heritage sites are all being restored.
Restaureeritakse ka karjuste mägionne, „Santiago hospiitse“, salakaubavedajate varjupaiku ja väikseid maamaju.
Cooperation at the heart of cohesion have student status.
Koostöö ühtekuuluvuse keskmes leping, katalaanidel aga mitte, nemad on õppuri staatuses.
Fortunately the restaurant owners entered into the spirit of it and agreed to release their apprentices for the length of the training course.’
Õnneks tulid restoraniomanikud projektiga kaasa ja olid nõus oma õpilased koolituse ajaks vabaks laskma.“
Xavier Farriols Sender stresses the importance of developing cooperation over time: ‘Interreg gave us time and time is crucial.
Xavier Farriols Sender rõhutab aja tähtsust koostööprotsessis: „Interreg andis meile aega, ja just aeg on kõige olulisem.
Time, first of all, to get to know the partners.
Kõigepealt on vaja aega, et partnereid tundma õppida.
That took the whole of the first year.
See võtab terve esimese aasta.
Then you have to be able to count on a degree of continuity — we missed a similar opportunity in the hairdressing sector because the new French partner had not been informed properly.’
Edasi peab inimeste vahel olema järjepidevus. Näiteks läks meil luhta samalaadne üritus juuksuritöö valdkonnas, kuna Prantsusmaa-poolne uus partner ei olnud asjaga piisavalt kursis...“
Joan Luria i Pagès, who heads the East Zone Technical Unit for the Interreg IIIA France–Spain programme, sums up the general feeling: ‘For the project promoters, Interreg is proof that long-term cooperation is possible.’
Joan Luria i Pagès, kes juhib „Interreg IIIA Prantsusmaa-Hispaania“ idapiirkonna tehnilist rühma, teeb üldistuse: „Interreg tõestab projektihoidjatele, et pikaajaline koostöö on võimalik.“
‘There are still a few imperfections,’ notes Jean-Marie Blanc, ‘but overall, I believe that we can be pleased with the progress made.
„Süsteemis on veel mõningaid tõrkeid,“ täheldab Jean-Marie Blanc, „kuid üldiselt usun ma, et võime saavutatud eduga rahule jääda.
It took a year to get over the teething problems.
Kõik tuli ühe aastaga sisse töötada.
We were surprised by the number of applications.
Meile tuli üllatavalt palju taotlusi.
The operators were on the starting blocks and we had to apply the brakes a little.
Tegutsejad olid juba stardivalmis, me pidime neid isegi natuke tagasi hoidma.
But we were prepared for all the problems.
Ent mitte ükski raskus ei tulnud ootamatult.
Those we encountered — refocusing of objectives, the competences of the promoters — are of the kind you find with all projects and programmes.
Kõik probleemid, mida meil ette tuli – eesmärkide ümbersõnastamine, projektihoidjate pädevus, jne –, on kõigi projektide ja programmide puhul tavalised.
Crossborder cooperation simply complicates things a little more.
Piiriülene koostöö muudab asja ainult õige pisut keerulisemaks.
What matters is the desire to act between regions and in the service of the project promoters.
Tähtis on tahtmine teha piirkondade vahel koostööd ja aidata projektihoidjaid nende töös.
We must be modest and ambitious at the same time.
Tuleb olla tagasihoidlik ja samas ambitsioonikas.
Make a realistic assessment and take realistic action, while remaining focused on the “ideal” objectives set by the Commission, whose role is to place the bar as high as possible — which is only normal.
Prognoosida ja tegutseda realistlikult, unustamata samas Euroopa Komisjoni sõnastatud „ideaaleesmärke“, mis peavadki seadma lati võimalikult kõrgele.
You then need a method for working together and systematic agreements on all the key points.
Seejärel on vaja leida meetod, mis aitaks teha edukalt koostööd, ja sõlmida kõigis olulistes punktides süstemaatilised kokkulepped.
Finally, you have to be imaginative and to think outside the administrative culture.’
Põhjalikum teave: http://aquitaine.fr
To find out more: http://aquitaine.fr measures most in demand are closely linked to the specific problems faced in our area,’ points out Laurence Hourçourigaray, Interreg officer on the Pyrénées-Atlantiques Regional Council.
Esitatud projektid tulenevad sageli igapäevaelust: „Oleme saanud palju taotlusi ning kõige nõutumad meetmed vastavad suurepäraselt meie piirkonna problemaatikale,“ sõnab Pyré-nées-Atlantiques´i departemangu omavalitsuse projektijuht Laurence Hourçourigaray.
‘This is self-evident for cultural projects but I am also thinking of other actions such as the “Bizia” (LIFE) project sponsored by five associations, including Médecins du Monde.
„See on ilmselge kultuuriprojektide puhul, kuid ma pean siinkohal silmas ka teisi projekte, nagu „Bizia“ („Elu“), mida viivad ellu viis kodanikeühendust, kelle hulgas on ka Médecins du Monde.
Every weekend, thousands of young people cross the border to go to discotheques or attend rave parties.
Igal nädalalõpul sõidab tuhandeid noori üle piiri, et pidutseda diskoteekides või reividel.
All kinds of drugs are circulating and there are many accidents, sometimes fatal.
Seal liigub ringi igasuguseid narkootikume ja juhtub ka õnnetusi, mis võivad vahel lõppeda koguni surmaga.
The first aspect of the project is to reduce the risks linked to this “partying” with teams on the ground talking with drug users to inform them and ensure they do the least possible harm to themselves.
Projekti esimene etapp ongi pidudega seotud riskide vähendamine: töörühmad suhtlevad kasutajatega kohapeal, annavad neile informatsiooni ja jälgivad, et nad endale liiga ei teeks.
The second aspect is the setting aside, in Bilbao, of a “hygienic consumption” site, the largest in Spain.’ Seen as very innovative from a European point of view, the Bizia project receives Interreg funding of EUR 1.75 million, half of it from the ERDF.
Teise etapina luuakse Bilbaos „hügieenilise tarbimise keskus“, mis on Hispaanias suurim.“ „Bizia“, mida peetakse kogu Euroopas väga uuenduslikuks projektiks, saab Interregi kaudu toetust 1,75 miljonit eurot, millest poole tagab FEDER.
Time and method
Aeg ja meetod
‘Globalisation, or at least the internationalised economy, begins with crossborder cooperation.
„Globaliseerumine, või vähemalt rahvusvaheline majandus algab piiriülesest koostööst.
That is why Interreg is so important to us,’ believes Xavier Farriols Sender, Assistant Director-General for Vocational and Continuing Training at the Catalan Ministry of Education.
Just sellepärast on Interreg meie põhiline töövahend,“ arvab Kataloonia Haridusministeeriumi kutsehariduse ja elukestva koolituse talituse peadirektori asetäitja Xavier Farriols Sender.
His department is implementing the Interreg ‘Cross-border vocational training’ project that aims to encourage cooperation between the Catalan and the French vocational training and orientation systems.
Tema talitus juhib Interregi projekti „Piiriülene kutsekoolitus“, mille eesmärgiks on arendada koostööd Kataloonia ja Prantsuse koolitus- ja kutseõppesüsteemide vahel.
In addition to a study of similarities, differences and needs (several studies are being published in book form), the project also organises exchanges in the form of territorial seminars between training professionals as well as very concrete experience in occupational mobility that has already involved 60 young people with low qualifications: French trainee chefs are attending a training course in Catalonia while their Catalan counterparts are doing the same in the Toulouse region.
Projekti käigus analüüsitakse sarnasusi, erinevusi ja vajadusi (mitu uurimust on juba ka raamatuna avaldatud), samuti aga korraldatakse koolitusspetsialistide kohtumisi (näiteks kohalikke seminare) ning läbi on viidud ka üks tööalase liikumise eksperiment, milles on seni osalenud 60 madala kvalifi -katsiooniga noort: prantsuse kokaõpilased tegid läbi kolmenädalase koolituse Kataloonias ning nende katalaani kolleegid viibisid samalaadsel väljaõppel Toulouse´i piirkonnas.
‘In this instance too, it was not easy to arrange,’ explains Angels Font Burés, who piloted the scheme.
„Seegi ei olnud lihtne,“ räägib projekti juhtinud Angels Font Burés.
‘The French trainees have an employment contract with an employer, which is not the case for the Catalans, who
„Prantsuse õpilastel on oma tööandjaga
PortilHon project: summer meetings to improve living conditions for disabled people.
Projekt PortilHon: peod ja kohtumised aitavad parandada puuetega inimeste elutingimusi.
Interreg IIIB: transnational cooperation
Interreg IIIB: riikidevaheline koostöö
Baltic Sea
Baltic Sea Läänemeri
Atlantic Area
Põhjameri
NORTHERN PERIPHERY
PÕHJAPERIFEERIA
ALPINE SPACE AlpEnergyWood: wood as an energy source
ALPI RUUM AlpEnergyWood: puit kui energiaallikas
DESERVE: improving services in remote and rural areas
DESERVE: teenuste parandamine eraldatud ja maapiirkondades
Total cost: EUR 1 831 700EU contribution: EUR 851 000
Kogumaksumus: 1 831 700 EUR ELi osalus: 851 000 EUR
Total cost: EUR 2 251 542EU contribution: EUR 1 642 811
Kogumaksumus: 2 251 542 EURELi osalus: 1 642 811 EUR
‘The main aim of the AlpEnergyWood project is to make the knowledge and best practice of the professionals, local authorities and citizens of nine regions in the Alpine space more generally available for the purposes of promoting a local energy source: wood fuel.
„Projekti AlpEnergyWood peamine eesmärk on kasutada üheksa alpipiirkonna spetsialistide, kohalike omavalitsuste ning kohalike elanike teadmisi ja häid tavasid ära kohaliku energiaallika, puidu väärtustamiseks.
More specifi cal-ly, there is a need to bring the actors together and facilitate their access to knowledge on the subject via a website, to make this renewable energy source known to the general public, to study the feasibility of industrial structures for wood fuel production and to lay the foundations for vocational training in this field by means of new communication technologies.’
Eelkõige püütakse uuendusliku kommunikatsioonitehnoloogia abil energiapuidu valdkonnas tegutsejaid omavahel kokku viia ning jagada neile teadmisi veebilehe kaudu, tutvustada seda taastuvenergia allikat avalikkusele, uurida energia tootmiseks vajaliku puidutööstuse teostatavust ning panna alus selle valdkonna alasele ametikoolitusele.“
‘The DESERVE project aims to establish the transferability of models of service delivery to remote and rural areas among the participating partner regions within the northern periphery.
„Projekti DESERVE eesmärgiks on vahetada Euroopa põhjaperifeeria piirkondade vahel kogemusi teenuste osutamise alal eraldatud ja maapiirkondades.
Each participating region implements a project in its native region utilising a model or elements of various models tested previously by a partner region in its own region.
Iga piirkond rakendab projekti, mis põhineb täielikult või osaliselt mõnes partnerpiirkonnas juba kasutusel olnud mudelil.
The emphasis is on models of service delivery rather than on the specific service provided in itself.
Olulisem on sealjuures teenuse osutamise viis, mitte aga konkreetne teenus ise.
The rationale is also to transcend sectors of activity so as to transfer the lessons learned in one sector to another.
Projekti idee ongi ju astuda üle konkreetse tegevusala piiride, et saadud teadmisi ja kogemusi saaks ühelt sektorilt teise üle võtta.
The partners can also test to what extent a particular model can be adapted to their local context.’
Samuti saavad partnerid testida, kuivõrd üht või teist mudelit on võimalik nende kohalikus kontekstis rakendada.”
NORTH-WEST EUROPE
LOODEEUROOPA
NOAH: flood prevention, water management and crisis management
NOAH: üleujutuste ennetamine veemajandusest kriisiohjamiseni
LHASA: revitalising high-rise housing estates
LHASA: suurelamurajoonide taaselustamine
Total cost: EUR 6 500 000EU contribution: EUR 3 250 000
Kogumaksumus: 6 500 000 EURELi osalus: 3 250 000 EUR
Total cost: EUR 1 801 220EU contribution: EUR 1 122 512
Kogumaksumus: 1 801 220 EURELi osalus: 1 122 512 EUR
‘Clear and rapid information is essential for flood prevention.
„Üleujutuste ennetamisel on kõige tähtsam selge ja kiire teavitamine.
The NOAH Germano-Dutch partnership is developing a new approach to flood management in the Rhine–Meuse basin, based on two major principles. First, it is necessary to respond as quickly and effectively as possible to periods of high water in the partner zones, by means of the Fliwas (flood information and warning system) computer system as tried and tested in Cologne, Karlsruhe and three areas of the Netherlands.
Saksa-Madalmaade koostööprojekti NOAH käigus arendatakse välja uus riikidevaheline Reini-Maasi valgala üleujutuste ohjamise süsteem, mis tugineb kahele üldpõhimõttele: jagada partnerpiirkondades toimuvate üleujutuste ajal võimalikult kiiresti ja adekvaatselt teavet – seda tehakse elektroonilise häiresüsteemi FLIWAS kaudu (FLood Information and WArning System), mida on katsetatud Kölnis, Karlsruhes ja kolmes Madalmaade piirkonnas.
The other NOAH principle is that of “flood partnerships” between government bodies, the other stakeholders and the general public.
NOAH teine põhimõte on „üleujutuspartnerite“ mobiliseerimine valitsusasutuste, teiste asjaga seotud organisatsioonide ja kodanike seast.
Through active participation in flood management, we are seeking to increase awareness of water-related issues.’
Püüame inimestele teadvustada vee tähtsust nende aktiivse kaasamise kaudu üleujutuste ohjamisse.“
‘High-rise housing estates can play an important role in the development of competitive regional areas and cities.
„Ka suurelamurajoonid võivad mängida konkurentsivõimeliste metropolide ja piirkonnakeskuste arendamisel olulist rolli.
The LHASA project aims, on the basis of integrated development plans, to support initiatives that improve the socioeconomic situation of high-rise housing estates while also making it possible to renovate and convert empty buildings for other uses.
Projekti LHASA eesmärk on toetada integreeritud arengukavade alusel algatusi, mis parandavad suurelamurajoonide sotsiaalmajanduslikku olukorda, võimaldades samas renoveerida ja kasutusse võtta mahajäetud hooneid.
This will render the towns and urban areas of the new Member States more attractive.
See aitab muuta uute liikmesriikide linnu ja metropole atraktiivsemaks.
The Italian and German partners will be running pilot projects to develop strategies to combat social exclusion and the deterioration of the living environment.
Itaalia ja Saksa partnerid aga töötavad pilootprojektide käigus välja strateegiaid sotsiaalse tõrjutuse ja elukeskkonna halvenemise vastu võitlemiseks.
The results will be disseminated through the CADSES cooperation area.’
Tulemusi levitatakse koostöövõrgustiku CADSES kaudu.“
Ludolph Wentholt, project leader, and Bob Pengel, Foundation for Applied Water Researchnoah@stowa.nlwww.noah-interreg.net
Ludolph Wentholt, projektijuht, ja Bob Pengel, Foundation for Applied Water Research (Veeteemaliste Rakendusuuringute Sihtasutus)noah@stowa.nlwww.noah-interreg.net
Conference of the Peripheral Maritime Regions of Europe (CPMR)
Euroopa perifeersete rannikupiirkondade konverents (CPMR)
‘Bottom-up cooperation between the regions’
„Piirkondadevahelist koostööd tuleb edasi viia“
Philippe Cichowlaz, Director of Regional Policy and Territorial Planning at the Conference of Peripheral Maritime Regions of Europe (CPMR)
Philippe Cichowlaz, Euroopa perifeersete rannikupiirkondade konverentsi (CPMR) regionaalpoliitika ja territoriaaluuringute direktor
For more than 15 years, the CPMR, which today represents some 150 regions in the EU or neighbouring territories, has been investing in cooperation between regions.
CPMR, mis ühendab praeguse seisuga ligikaudu 150 ELi ja selle naaberriikide piirkonda, on piirkondadevahelist koostööd edendanud juba üle 15 aasta.
Whether in terms of financial resources, methodology or project quality, major progress has been made since the very first ERDF provisions in this f i field.
Nii rahaliste vahendite, metodoloogia kui ka projektide kvaliteedi suhtes on FEDERi selle valdkonna esimestest projektidest saadik läbi käidud väga pikk tee.
This growing strength has led to our association lending its support to projects that are less immediately operational and more forward looking, thereby seeking to encourage new development dynamics.
Tänu suurele kasvule on meie ühendus hakanud tegelema mitte enam üksnes konkreetseid tulemusi tagavate projektidega, vaid pigem tulevikku suunatud meetmetega, mille eesmärgiks on aidata kaasa uute arengusuundade tekkele.
It is for this reason that the CPMR is currently participating in three strategic projects under Interreg IIIB.
Nõnda osaleb CPMR programmi Interreg IIIB raames kolmes strateegilises projektis: lise ja Euroopa tasandi otsustajatele suunatud strateegilisi ettepanekuid, mille eesmärgiks on Atlandi ranniku otstarbekam struktureerimine.
of better structuring of the Atlantic coastline; on the other hand, cooperation themes for post2006 projects, with a view to reducing structural weaknesses in this area and making it more attractive compared with more central and competitive regions.
Samuti määratletakse 2006. aasta järgsete projektide koostöövaldkondi eesmärgiga lahendada Atlandi ruumi struktuurilisi probleeme ja muuta seda võrdluses konkurentsivõimelisemate, keskustele lähemal asuvate piirkondadega atraktiivsemaks.
A series of workshops organised for this purpose will be attended by, both, institutional players (regional and local authorities, through the ‘Conference of towns in the Atlantic arc’) and socioeconomic players (universities and research centres, regional and economic and social committees via the transatlantic network (TN), port authorities, companies, etc.).
Selleks on korraldatud rida arutelusid, millest on osa võtnud nii institutsioone (piirkondlikke ja kohalikke asutusi Atlandi linnade konverentsi kaudu) kui ka sotsiaalmajanduslikke partnereid: ülikoole ja uurimiskeskusi, piirkondlikke majandus- ja sotsiaalkomiteesid transatlantilise võrgu kaudu, sadamavaldajaid, ettevõtjaid, jne.
> A transverse project devoted to issues of maritime security, already mentioned in Inforegio Panorama No 15. On a more ad hoc basis, we have been involved as experts in various projects such as ‘Baltic palette’, which produced a passionate exchange of experiences, and an Interact project.
> Kolmandaks mereohutuse küsimustele keskenduv horisontaalne projekt, millest oli juttu Inforegio Panoraamis nr 15. Konkreetsematest tegevustest rääkides oleme ekspertidena osalenud mitmetes projektides, nagu näiteks „Baltic Palette“, mille raames toimus väga huvitav kogemustevahetus, ja ühes Interact’i projektis.
We are also participating in a new Mediterranean project known as ‘Stratmed-Medisdec’, launched in the framework of the current programming period.
Lisaks osaleme käesoleva programmiperioodi raames algatatud uues Vahemere piirkonna projektis nimega „Stratmed-Medisdec“.
Promoted by the Latium region, this will be partly based on the conclusions of the AMAT project.
Projektihoidjaks on Latiumi piirkond ning see tugineb osalt projekti AMAT tulemustele.
> The Ateliers méditerranéens d’aménagement du territoire (Mediterranean spatial planning workshops) — AMAT: piloted by the Provence-Alpes-Côte d’Azur region in partnership with the Institut de la Méditerranée, nine regions on the northern and southern shores of the Mediterranean are participating in AMAT as part of the drive for innovative regional policy. First of all, it was necessary to study the exact conditions for pursuing these policies in the EU’s Mediterranean countries in order to open the door to projects with a major territorial impact (‘structuring’ projects) for the next programming period. Next, it was necessary to exchange territorial best practice between the various regions in preparation for actions that will be eligible under the future post2006 European territorial cooperation objective, such as the prevention of major risk, coastal protection, innovation networks, etc. Finally, the project in which we are currently most active is of a quite exceptional nature: ‘Europe of the sea’ is harnessing the efforts of almost 30 regions together with the CPMR secretariat in preparing a Green Paper on Europe’s maritime dimension and the role of the regions in this respect.
> Vahemere piirkonna maaplaneerimise töörühmad (Ateliers méditerranéens d’aménagement du territoire, AMAT). AMAT, mida juhib Pro-vence-Alpes-Côte d’Azuri piirkond koostöös Vahemere Instituudiga, ühendab üheksat Vahemere põhja- ja lõunapoolset regiooni ning selle ülesandeks on toetada uuenduslikku regionaalpoliitikat. Selleks analüüsiti esmalt sellise poliitika toimimise tingimusi Euroopa Liidu Vahemere piirkonna liikmesriikides, et selle baasil algatada järgmisel programmiperioodil tugeva territoriaalse mõjuga (nn „struktureerivaid“) projekte. Edasiseks eesmärgiks on piirkondadevaheline heade tavade alane kogemustevahetus, mille abil valmistada ette pärast 2006. aastat kehtima hakkava territoriaalkoostöö eesmärgi alla kuuluvaid meetmeid, nagu suuremate ohtude ennetamine, rannikualade kaitse, innovaatikavõrgustikud, jne. > Atlandi ruumi arengukava (Schéma de développement de l’espace atlantique, SDEA), mille raa- Kuid projekt, mis meid täna kõige rohkem mobiliseerib, on erakordne projekt „Mere-Euroopa“: 30 piirkonda ühes CPMRi peasekretariaadiga on hakanud ette valmistama rohelist raamatut Euroopa meredimensiooni kohta ning piirkondade rolli kohta selles.
In line with our experiences, our expectations for 2007–13 are essentially based on a strengthening of the strategic nature of projects to come, without neglecting the inherent added value of smaller scale projects.
Oma kogemustest lähtudes võime öelda, et meie ootused aastateks 2007–13 on eelkõige seotud tulevaste projektide strateegilise olemusega, mis aga ei tähenda, et me ei pea oluliseks väiksemate projektide konkreetsemat lisaväärtust.
This does not necessarily mean bigger budgets, but rather increased coordination and involvement on the part of the various parties.
See ei tähenda, et eelarved peaksid kasvama, pigem tuleks erinevate osaliste tegevust paremini koordineerida ja neid projektidesse aktiivsemalt kaasata.
One of the biggest difficulties is establishing genuine partnerships between States and between the networks of socio-professional actors as, in exercising their competences, the regions have several years’ advantage in this field.
On ju üks põhilisi raskusi tõesti toimivate partnerlussuhete loomine riikide ja kutsealade esindajate vahel – piirkonnad on selles vallas mõne aasta võrra ajast ees.
Will they succeed in stimulating cooperation from below, bringing the other players in their wake?
Kas nad suudavad koostööd edasi viia, kaasates homme veelgi rohkem osalejaid?