natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Chart 15 Implied stock market volatility
Joonis 15 Börside eeldatav volatiilsus
(index rebased to 100 on 2 January 2007; daily data)
(protsenti aastas; päevaste andmete 10 päeva libisevad keskmised)
(percentages per annum; ten-day moving averages of daily data) euro area Japan United States euro area United States Japan
(baasi muutmine 2. jaanuaril 2007, uus indeks = 100; päevased andmed) euroala Jaapan Ameerika Ühendriigid euroala Ameerika Ühendriigid Jaapan
Sources: Reuters, Thomson Financial Datastream and ECB calculations.1) The Dow Jones EURO STOXX broad index for the euro area, the Standard & Poor’s 500 index for the United States and the Nikkei 225 index for Japan. Sources: Bloomberg and ECB calculations.Notes: The implied volatility series reflects the expected standard deviation of percentage changes in stock prices over a period of up to three months, as implied in the prices of options on stock price indices.
Allikad: Reuters, Thomson Financial Datastream ja EKP arvutused.1) Euroala puhul on kasutatud Dow Jonesi EURO STOXX üldindeksit, USA puhul Standard & Poor’s 500 indeksit ning Jaapani puhul Nikkei 225 indeksit. Allikad: Bloomberg ja EKP arvutused Märkused. Eeldatava volatiilsuse aegread viitavad aktsiahindade protsentuaalse muutuse oodatavale standardhälbele kuni kolme kuu jooksul, väljendatuna aktsiahinnaindeksitega seotud optsioonide hindades.
The equity indices to which the implied volatilities refer are the Dow Jones EURO STOXX 50 for the euro area, the Standard & Poor’s 500 for the United States and the Nikkei 225 for Japan. stood in late June 10% higher than the levels recorded at the end of 2006.
Euroala puhul on eeldatava volatiilsuse arvutamisel lähtutud Dow Jonesi EURO STOXX 50 indeksist, USA puhul Standard & Poor’s 500 indeksist ning Jaapani puhul Nikkei 225 indeksist. gitehinguid juulis ja augustis, kui Dow Jonesi EURO STOXX hinnaindeks kaotas umbes 5% oma väärtusest.
positive overall performance of the stock markets in the euro area was due mainly to the continued strength of actual and expected earnings growth.
rist 2007. aasta detsembrini kasvas Dow Jonesi EURO STOXX indeksisse kuuluvate ettevõtete aktsiakasum 15%. Samal ajal ootasid analüütikud, et tulu aastakasv on 2008. aastal umbes 9%.
The optimism prevailing in global stock markets came to an abrupt halt with the outbreak of the fi financial turmoil, triggering a broad reassessment of credit and financial risks and heightened risk aversion among investors.
Septembris ja oktoobri alguses taastusid euroala aktsiahinnad samamoodi nagu pärast veebruari lõpus ja märtsi alguses toimunud lühiajalist korrektsiooni.
The resulting fall in euro area stock prices seems mainly to have reflected a strong upsurge in the equity risk premium demanded for holding euro area stocks, in particular those of firms in the financial sector.
Oktoobri keskpaigast kuni aasta lõpuni suurenes aga taas investorite riskikartlikkus pärast mitme finantsasutuse teadet oodatust suuremate kahjude kohta USA riskantsetelt investeeringutelt.
At the same time, implied stock market volatility picked up strongly and reached levels not observed since 2003 (see Chart 15).
Selle tagajärjel langesid euroala ja ülemaailmsed aktsiahinnad järsult ning aktsiaturu ebakindlus, mis peegeldub eeldatavas volatiilsuses, kerkis taas peaaegu suvekuude tasemeni.
The sell-off in the euro area stock markets was particularly strong in July and August, when the Dow Jones EURO STOXX price index lost around 5% of its value.
Finantsturu rahutused avaldasid suhteliselt vähest mõju euroala ettevõtete oodatavale ja tegelikule kasumlikkusele. 2006. aasta detsemb-
Euro area stock prices tended to rise steadily in the first six months of 2007.
Sektorite lõikes ületasid telekommunikatsiooni ja kommunaalteenuste sektorite tulemused üldindeksit oluliselt.
This upward trend was temporarily interrupted in late February and early March, when stock prices in the euro area, mirroring developments in most other major markets, experienced a sharp correction partly triggered by developments in the Chinese markets.
Nende sektorite edu tulenes tõenäoliselt asjaolust, et investorid eelistasid suhteliselt stabiilse rahavooga ettevõtteid.
The Dow Jones EURO STOXX index lost around 4% of its value between 6 February and 7 March.
Samal ajal olid finantssektori tulemused üldindeksiga võrreldes halvemad.
After that, the markets recovered, partly fuelled by increased risk appetite, by M & A activities and by the persistently favourable developments in earnings.
Selle sektori ebaedu seondus kasvava murega sektori kasumlikkuse pärast, arvestades sektori suurt avatust varadele, mis on otseselt või kaudselt seotud USA riskantsete hüpoteeklaenude turu häiretega.
Evidence of the robust manner in which earnings developed can be seen in the fact that between January and June the earnings per share of companies included in the Dow Jones EURO STOXX index grew at an average annual rate of close to 17%. All in all, euro area stock prices
2008. aasta alguses langetasid aktsiahindu jätkuvad mured krediidiriski pärast ja madalamad tuluootused.
In September and early October euro area stock prices witnessed a recovery similar to that observed after the shortlived correction in late
Dow Jonesi EURO STOXX indeks langes 29. veebruariks võrreldes 2007. aasta lõpuga 14% võrra ja Standard & Poor΄s 500 9% võrra. Taustinfo 3
As a result, euro area and global stock prices plummeted and stock market uncertainty, as reflected in implied volatility, rebounded again to reach levels close to those observed in the summer months.
AASTA FINANTSRAHUTUSTE SARNASUSED JA ERINEVUSED
Looking at developments in individual sectors, the telecommunications and utility sectors strongly outperformed the overall index. The strong performance of these sectors was probably due to investors’ preference for firms with relatively steady cash flows.
2007. aasta teises pooles mõjutas hindu ülemaailmsetel finantsturgudel oluliselt finantsriskide üldine ümberhindamine, mis levis ühest laenuturusegmendist (USA riskantsete hüpoteekidega tagatud varad) kõikidele laenuturgudele ja kogu finantssüsteemi.
At the same time, the financial sector underperformed by comparison with the overall index.
Hiljutiste sündmuste käik ja iseloom sarnanevad mingil määral 1998. aasta teises pooles aset leidnud finantstururahutustega, mida tavaliselt nimetatakse „LTCMi kriisiks”.
The poor performance of this sector was related to increasing concerns about its profitability in the context of its generally strong exposure to assets linked either directly or indirectly to the ailing subprime mortgage market in the United States.
Käesolevas taustinfos tuuakse esile nende kahe kriisi peamised sarnasused ja erinevused finantsturunäitajatest lähtudes.
In early 2008 continued credit risk concerns coupled with lower earnings expectations contributed to lower stock prices.
1998. aasta esimeses pooles valitsesid enamikus arenenud riikides soodsad turutingimused – aktsiahinnad tõusid, pikaajaliste võlakirjade tulusus arenes stabiilselt ning ettevõtete võlakirjade intressimäära vahe vähenes, seda osaliselt heade makromajanduslike tingimuste tõttu (USA ja euroala võlakirjade tulususe ja aktsiahindade kohta vt joonised A ja B). Üldiselt rahulik ülemaailmne finantsturukeskkond hakkas 1998. aasta suvel muutuma.
The Dow Jones EURO STOXX index and the Standard & Poor’s 500 index both fell, by 14% and 9% respectively, between the end of 2007 and 29 February 2008. The financial market turmoil had remarkably little impact on the expected and actual profitability of euro area firms.
Muutused finantsturul valitsenud meeleolus ja investorite riskivalmiduses näisid olevat tihedalt seotud peamiselt kahe teguriga: turuosalised muutusid pessimistlikumaks Aasia arenevate turgude 1997. aasta languse mõju suhtes maailmamajandusele ning kasvas mure Venemaa võla jätkusuutlikkuse pärast.
Between December 2006 and December 2007 the earnings per share of firms included in the Dow Jones EURO STOXX index grew by 15%.
Need mured kulmineerusid 17. augustil, mil Venemaa teatas võla restruktureerimisest, devalveerimisest ja moratooriumist erasektori laenude põhiosa tagasimaksete suhtes.
At the same time, analysts expected earnings to grow at an annual rate of around 9% in 2008.
Nende teadete peale algas ülemaailmsetel aktsiaturgudel ja ettevõtete võlakirjade turgudel aktiivne müük.
The fact that euro area firms’ profitability was largely unaffected by the financial market turmoil probably helped to dampen the overall decline observed in the second half of 2007.
Portfellide ümberkorraldamise tõttu riskide vähendamiseks langes pikaajaliste riigivõlakirjade tulusus (vt joonis A).
SIMILARITIES AND DIFFERENCES BETWEEN THE EPISODES OF FINANCIAL TURBULENCE IN 2007 AND 1998
Turu tugev reageering Venemaa sündmustele suurendas muret ülemaailmsetel turgudel krediidi kokkukuivamise pärast.
The sequence and nature of the events characterising the recent turmoil resemble to some extent those of the financial market turbulence experienced in the second half of 1998, typically referred to as the “LTCM crisis”.
Paljud riskikapitalifondid ja pankade oma vahenditega kauplevad osakonnad teatasid suurtest kahjudest, mis tulenesid peamiselt ettevõtete võlakirjade ja teiste riskantsemate varade intressimäära vahe suurenemisest.
Looking at financial market indicators, this box highlights the main similarities and differences between the two episodes.
Vahede suurenemise tõttu nõuti lisatagatisi ning positsioonide rahastamiseks tekkis vajadus täiendava likviidsuse järele.
In the first half of 1998 most advanced economies experienced favourable market conditions in the form of surging stock prices, stable longterm bond yield developments and a narrowing of corporate bond spreads, partly fuelled by strong macroeconomic conditions (see Charts A and B on US and euro area bond yields and stock prices).
1998. aasta septembri alguses muutusid ühe suurima riskikapitalifondi LTCM (Long-Term Capital Management) lühiajalised rahastamisprobleemid eriti teravaks.
The shifts observed in financial market sentiment and investors’ risk appetite appeared to be closely related to two main factors: first, market participants became more pessimistic about the impact that the 1997 contraction in Asian emerging markets would have on the global economy; and second, market concerns regarding the sustainability of Russian debt began to mount.
Järgnevatel nädalatel rakendati aga mitmeid abinõusid, mis aitasid turul taas normaalselt toimima hakata: 23. septembril teatati LTCMi saneerimiskavast ning USA Föderaalreserv otsustas alandada baasintressimäärasid kolmes järgus kokku 100 baaspunkti võrra.
These announcements sparked a sell-off in global equity markets and corporate bond markets. Flight-to-safety portfolio shifts led to lower yields on longterm government bonds (see Chart A).
2007. ja 1998. aasta rahutuste vahel on kaks märgatavat sarnasust: esiteks finantsturgude keskkond enne rahutusi ja teiseks asjaolu, et kummalgi juhul sai kriis alguse suhteliselt väikesest šokist.
Chart A US and euro area longterm bond yields in 1998 and 2007
Joonis A USA ja euroala pikaajaliste võlakirjade tulusus 1998 ja 2007
Chart B US and euro area stock prices in 1998 and 2007
Joonis B USA ja euroala aktsiahinnad 1998 ja 2007
(percentages per annum)
(protsenti aastas)
(index rebased to 100 on 17 August 1998 and 30 July 2007)
(uus indeks = 100; baasi muutmine 17. augustil 1998 ja30. juulil 2007)
Sources: Reuters and ECB calculations.Notes: The x-axis corresponds to the 120 business days before and after 17 August 1998 and 30 July 2007 respectively.
Allikad: Reuters ja EKP arvutused.Märkused. X-telg hõlmab 120 tööpäeva enne ja pärast vastavalt 17. augustit 1998 ning 30. juulit 2007.
The 1998 date was that of the announcement of the Russian moratorium and the 2007 date was the point at which a German bank, IKB, warned of heavy losses from conduits/SIVs investing in US structured credit instruments.
1998. aasta kuupäeval kuulutati Venemaal välja moratoorium ning 2007. aasta kuupäeval hoiatas Saksa pank IKB suure kahjumi eest seoses USA struktureeritud krediidiinstrumentidesse investeeritud vahefi -nantseerimistoodete ja struktureeritud investeerimistoodetega.
The 1998 date was that of the announcement of the Russian moratorium and the 2007 date was the point at which a German bank, IKB, warned of heavy losses from conduits/SIVs investing in US structured credit instruments.
1998. aasta kuupäeval kuulutati Venemaal välja moratoorium ning 2007. aasta kuupäeval hoiatas Saksa pank IKB suure kahjumi eest seoses USA struktureeritud krediidiinstrumentidesse investeeritud vahefinantseerimistoodete ja struktureeritud investeerimistoodetega.
The strong market reaction to the Russian default led to mounting concerns about a global credit crunch.
Mõlemal juhul iseloomustas rahutuste-eelset keskkonda varahindade üldine pikaajaline tõusutendents enamikus segmentides ning finantsturu madal volatiilsus.
Many hedge funds and banks’ proprietary desks reported big losses, mainly as a result of the widening of corporate bond spreads and other risk spreads.
Nendes väga soodsates turutingimustes võisid mõned investorid teha investeerimisotsuseid riskihinnangute alusel, mis osutusid liiga optimistlikuks.
The widening of spreads resulted in margin calls and a corresponding need for additional liquidity in order to fund positions.
Arvatavasti omistasid need investorid seetõttu liigset tähtsust hiljutistele kogemustele, üldistades uusimaid tendentse, mis erinesid pikaajalistest tasakaaluväärtustest ja tõenäosustest.
In early September 1998 shortterm funding problems became particularly severe for one of the largest hedge funds – Long-Term Capital Management (LTCM). There were widespread concerns that LTCM would be forced to unwind big positions in already tight market conditions, which could in turn give rise to severe systemic risks for the global financial system.
Teiseks puudusid mõlemal juhul suuremad inflatsiooni- ja majandusšokid; kriiside ajendiks olid selle asemel suhteliselt väikesed šokid (s.t ootamatud häired suurtes, kuid mitte ülisuurtes turusegmentides), mille tõttu algas üleüldine finantsriskide ümberhindamine, mis omakorda viis hindade äärmuslike liikumisteni teatavates turusegmentides (eriti laenuturu segmendis).
However, several actions over the next few weeks helped the market to begin functioning normally again: first, on 23 September a private rescue plan was announced for LTCM; and second, the Federal Reserve decided to lower policy rates by a total of 100 basis points in three steps. Overall, the crisis had little impact on the real economy.
Ei saa välistada, et turu tugevat reaktsiooni võimendas eespool mainitud rahulik turukeskkond, milles mõned varakategooriad olid vähemalt tagantjärele hinnates fundamentaalsest seisukohast mõnevõrra üle hinnatud.
Two notable similarities can be discerned between the episodes of turbulence in 2007 and 1998, the first relating to the financial market environment prior to the turbulence and the second to the fact that in each case the factor triggering the turmoil was only a relatively small shock.
Vaatamata eespool kirjeldatud sarnasustele on kahe kriisi arengus ka mitmeid erinevusi. Esiteks on viimase kümnendi finantsuuendused krediidiriski ülekandmise valdkonnas oluliselt raskendanud nende sektorite ja üksuste kindlakstegemist, kust riskid tegelikult lähtuvad.
As regards the first similarity, in both cases the environment prior to the turbulence was characterised by prolonged periods of general upward movements in asset prices across most segments, coupled with low levels of financial market volatility.
Ehkki üha sagedamini kasutatav väärtpaberistamine, mille puhul mittelikviidsed laenud konverteeritakse likviidseteks instrumentideks, on investorite mitmekesistamisvõimalusi suurendanud, on nende uute toodete hinnakujundus paljudel juhtudel äärmiselt keerukas.
These very favourable market conditions may have led some investors to take investment decisions on the basis of risk assessments which turned out to be too optimistic.
Nende instrumentide kasutamise plahvatuslik kasv ning ebakindlus osapoolte riskide suhtes võivad osaliselt seletada hiljutisi arengusuundi mitmes turusegmendis.
As a result, those investors probably placed too much weight on recent experience, extrapolating recent trends that were at odds withlong-run equilibrium values and probabilities.
Teiseks mõjutasid hiljutised rahutused intressimäära vahesid ja likviidsust eelkõige laenu- ja rahaturgudel.
In 1998, by contrast, liquidity dried up in the government bond markets, too, as many risky investment strategies pursued during this period also involved positions in government debt securities.
riigivõlakirjade turul, sest paljud sel perioodil kasutatud riskantsed investeerimisstrateegiad hõlmasid ka valitsussektori võlaväärtpaberite positsioone.
Third, the two charts show that there was some decoupling of asset price reactions in the euro area and the United States during the two financial crises.
Kolmandaks on joonistelt näha, et mõlema finantskriisi puhul reageerisid varahinnad euroalal ja USAs erinevalt.
In 1998 stock prices dropped more sharply in the euro area than in the United States.
1998. aastal langesid aktsiahinnad euroalal järsemalt kui USAs.
This difference in stock price performance was probably related to an increase in economic growth differentials between the two economies.
See erinevus aktsiahindade käitumises seondus tõenäoliselt nende kahe majanduspiirkonna majanduskasvu erinevuse suurenemisega.
This could be seen in the fact that output growth was stable in the United States throughout 1998, while in the euro area real GDP growth fell from an annual rate of 3.8% in the first quarter of 1998 to 2.4% in the fourth quarter.
See ilmneb asjaolust, et toodangu kasv oli USAs kogu 1998. aasta vältel stabiilne, euroala reaalse SKP aastakasv langes aga 1998. aasta esimese kvartali 3,8%lt neljandas kvartalis 2,4%ni.
By contrast, longterm bond yields declined by similar amounts in the two economies.
Pikaajaliste võlakirjade tulusus langes aga mõlemas piirkonnas sarnaselt.
In 2007, too, expected growth differentials may have contributed to the somewhat different patterns seen in euro area and US asset prices.
Ka 2007. aastal võisid euroala ja USA varahindade kujunemise erinevuste taga peituda oodatavad kasvuerinevused.
For instance, the interest rate differential between US and euro area longterm bond yields narrowed in the months following the outbreak of the turmoil, even turning negative for the first time since early 2004.
Näiteks USA ja euroala pikaajaliste võlakirjade tulususe intressimäärade erinevus vähenes rahutuste puhkemisele järgnenud kuudel ning muutus esmakordselt pärast 2004. aasta algust isegi negatiivseks.
It seems that in the latter part of 2007 market participants viewed the euro area economy as being somewhat more resilient to the recent turmoil than the US economy.
Näib, et 2007. aasta teises pooles pidasid turuosalised euroala majandust mõnevõrra taastumisvõimelisemaks kui USA majandust.
Corresponding expectations of stronger monetary policy reactions in the United States on the back of such changes in investors’ relative growth forecasts for the two economies contributed to this change of sign in the US-euro area longterm interest rate differential.
Investorite suhtelise kasvu prognooside muutustega kaasnes tugevama rahapoliitilise reaktsiooni ootus USAs, mis aitas kaasa USA ja euroala pikaajaliste intressimäärade erinevuse positiivsest negatiivseks muutumisele.
At the same time, US and euro area stock prices have moved more or less in tandem during the recent turbulence, suggesting a strong international factor driving stock prices on both sides of the Atlantic.
Samal ajal on USA ja euroala aktsiahinnad hiljutiste rahutuste ajal enam-vähem paralleelselt liikunud, viidates mõlemal pool Atlandi ookeani aktsiahindu mõjutavale tugevale rahvusvahelisele tegurile.
Fourth, emerging markets have weathered the 2007 market turmoil much better than in 1998.
Neljandaks on arenevad turud talunud 2007. aasta tururahutusi palju paremini kui 1998. aasta kriisi.
The moderate impact in 2007 suggests that emerging markets have, over the past decade, become more resilient to shocks in the global financial system.
2007. aasta rahutuste mõõdukas mõju osutab asjaolule, et areneva majandusega riigid on viimasel kümnendil ülemaailmse finantssüsteemi šokkide suhtes vastupidavamaks muutunud.
While emerging markets’ indebtedness played a central role in the 1998 turmoil, emerging markets have hardly been involved in the recent turmoil, cushioning instead the resulting risks for the global economy.
Kui 1998. aasta rahutustes oli areneva majandusega riikide võlgnevustel keskne osa, siis viimastesse rahutustesse on nad vaevu kaasatud olnud – pigem moodustavad nad maailmamajandusele puhvri rahutustest tulenevate riskide vastu.
MFIs were the main source of household borrowing, with the annual growth rate of MFI loans to households remaining robust at 6.2% in December 2007, having stood at 7.2% in mid-2007 and 8.2% at the end of 2006.
Eluasemelaenude aastakasv oli 2007. aasta detsembris 7,1% võrreldes 2006. aasta detsembri 9,6%ga (vt joonis 16).
The gradual and continuous nature of this slowdown
Eluasemelaenude kasvu vähenemine vastas eluasemehindade tõusu aeglustumisele ja eluasemeturu aktiivsuse vähenemisele paljudes euroala riikides.
GRADUAL MODERATION IN THE DYNAMICS OF HOUSEHOLD BORROWINGThe dynamics of household borrowing slowed in the course of 2007, reflecting the dampening impact of higher lending rates, lenders’ more cautious assessment of credit risks and a moderation in
KODUMAJAPIDAMISTE LAENUVÕTU JÄRKJÄRGULINE VÄHENEMINEKodumajapidamiste laenuvõtt aeglustus 2007. aastal, mis näitab kõrgemate intressimäärade mõju, laenuandjate hoolikamat krediidiriskide hindamist ning eluasemeturu jahenemist.
The moderation in loan growth observed towards the end of 2007 may also have reflected the dampening impact of tighter credit standards as banks became more worried about housing market prospects and the general economic outlook.
Tuleb ka märkida, et pangad teatasid aasta jooksul suurenenud muredest seoses tarbijate krediidivõimega ning üldise majandusaktiivsuse väljavaatega, mis võisid laenuandmist vähendada.
on lending to households. At the same time, the annual growth rate of loans to households by nonMFIs (i.e. OFIs and insurance corporations and pension funds) continued to exceed that of MFI loans to households in 2007.
Rahaloomeasutuste tarbimislaenude intressimäärad, mis püsisid 2007. aastal oluliselt kõrgemal eluasemelaenude intressimääradest, tõusid 2006. aasta detsembrist kuni 2007. aasta detsembrini 55 baaspunkti võrra, mis aitas kaasa tarbimislaenude nõudluse vähenemisele.
The moderation in the annual growth rate of loans for house purchase also reflected the dampening impact of the increases in key ECB interest rates since December 2005.
Eluasemelaenude aastakasvu aeglustumist mõjutas ka EKP baasintressimäärade tõus alates 2005. aasta detsembrist.
Continuing the trend observed in 2006, MFI lending rates for house purchase rose by 66 basis points between December 2006 and the end of December 2007 (see Chart 17).
Rahaloomeasutuste eluasemelaenude intressimäärad jätkasid 2006. aasta tendentsi ja tõusid 2006. aasta detsembrist kuni 2007. aasta detsembri lõpuni 66 baaspunkti võrra (vt joonis 17).
Rates increased more strongly for loans for house purchase with a floating rate and an initial rate fi fixation period of up to one year or over ten years than for loans with intermediate maturities.
Ujuva intressimääraga eluasemelaenude, samuti esialgselt kuni üheks aastaks või rohkem kui kümneks aastaks fikseeritud intressimääradega laenude intressimäärad tõusid rohkem kui keskpika tähtajaga laenude intressimäärad.
Similarly, although at a lower level, the annual growth rate of consumer credit declined to 5.3% in December 2007, down from 7.7% at the end of 2006.
Tarbimislaenude aastakasv aeglustus küll vähem, ent langes 2006. aasta lõpu 7,7%lt 2007. aasta detsembris siiski 5,3%ni.