natgillin/translations-raw huggingface dataset:
An asterisk nextto a figure means it is provisional or an estimate.
Kui arvu kõrval ontärn, on suurus esialgne või hinnanguline.
The abbreviationsused for the different countries are those shown in the key onpage6.
Eri riikide puhul kasutatudlühendid on toodud 6. leheküljel.
Not all European countries are, or wish to be, EU members - but the Union welcomes membership applications from any democratic European country.
Mitte kõik Euroopa riigid ei ole Euroopa Liidu liikmed ega soovigiselleks saada, kuigi Euroopa Liit ootab ühinemisavaldusi kõigilt demokraatlikelt Euroopa riikidelt.
It maintains close and friendly relations with allits neighbours, both in Europe and around the eastern and southern shores of the Mediterranean.
Euroopa Liit säilitab lähedased jasõbralikud suhted kõigi oma naaberriikidega nii Euroopas kui ka Vahemere ida- ja lõunakalda riikidega.
A great deal more information about the European Union is available via the Europa internet portal (http://europa.eu.int).
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab Euroopa internetiportaalist (http://europa.eu.int).
Forexample, Eurostat (the EU’s statistical office) publishes thousandsof tables of detailed statistics on its website (http://europa.eu.int/comm/eurostat).
Näiteks Eurostat ehk Euroopa Liidu statistikaamet avaldab üksikasjalikumaid statistilisi andmeid oma veebilehel (http://europa.eu.int/comm/eurostat), kus leidub tuhandeid statistilisi tabeleid.
You can access this datafree of charge.
Nende andmete kasutamine on tasuta.
Though richly diverse, EU countries are united in their commitmentto peace, democracy, the rule of law and respect for human rights.They seek to promote these values in the wider world, to build andshare prosperity and to exert their collective influence by actingtogether on the world stage.
Kuigi Euroopa Liidu liikmesriigid on omanäolised, järgivad kõikühiseid põhiväärtusi: rahu, demokraatiat, õigusriiki ja inimõigusteaustamist. Nad püüavad neid väärtusi edendada, saavutada heaoluja jagada seda teistega ning kasutada oma ühismõju, tegutsedesühiselt maailmaareenil.
The European Union - a growing family
Euroopa Liit — kasvav perekond
The 2004 enlargement brought in the Czech Republic, Estonia,Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Slovenia and Slovakia.
2004. aasta laienemise käigus liitusid Eesti, Küpros, Leedu, Läti,Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik ja Ungari.
Two more countries, Bulgaria and Romania, are on courseto join in 2007.
Eeldatavasti ühinevad Bulgaaria ja Rumeenia 2007. aastal.
Two others, Croatia and Turkey, are also beginningnegotiations for EU membership.
Euroopa Liidu liikmeks saamiseks alustavad läbirääkimisi ka Horvaatia ja Türgi.
The EU began in the 1950s as the ‘European Communities’. Therewere six member states: Belgium, Germany, France, Italy,Luxembourg and the Netherlands.
Euroopa Liit sai alguse 1950ndatel aastatel Euroopa ühendustena.Sinna kuulus kuus liikmesriiki: Belgia, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Prantsusmaa ja Saksamaa.
They were joined by Denmark,Ireland and the United Kingdom in 1973, Greece in 1981, Spain and Portugal in 1986.
1973. aastal liitusid Iirimaa,Taani ja Ühendkuningriik, 1981. aastal Kreeka, 1986. aastal Hispaaniaja Portugal.
Reunification of Germany in 1990 brought in the East German Länder.
Saksamaa taasühendamine 1990. aastal tõi Euroopa Liitu Ida-Saksamaa liidumaad.
In 1992, a new treaty gave new powers and responsibilities to the Community institutions and introduced new forms of cooperationbetween the member state governments, thus creating the European Union as such.
1992. aastal anti uue lepinguga ühenduse institutsioonidele uuedvolitused ja kohustused ning viidi sisse uued koostöövormid liikmesriikide valitsuste vahel, luues nõnda Euroopa Liidu.
The EU was enlarged in 1995 to include Austria, Finland and Sweden.
EL laienes1995. aastal, kui ühinesid Austria, Rootsi ja Soome.
Europe has always been home to many different peoples and cultures.
Euroopa on alati olnud koduks paljudele erinevatele rahvastele jakultuuridele.
In every member state, a proportion of the population ismade up of people from other countries - usually with close historical ties to the host country.
Igas ELi liikmesriigis koosneb osa rahvastikust teistestriikidest pärit inimestest, kellel on tavaliselt tihedad ajaloolised sidemed riigiga, kus nad elavad.
The EU regards ethnic and culturaldiversity as a great asset, and it promotes tolerance, respect andmutual understanding - values that Europe’s long history hastaught us.
Euroopa Liidus hinnatakse etnilistja kultuurilist mitmekesisust ning edendatakse sallivust, austust javastastikust mõistmist — väärtusi, mida Euroopa pikk ajalugu onmeile õpetanud.
EU member states
ELi liikmesriigid
EU members
Selgitus
EU-25 means the 25 countries that are now EU members, taken together.
Austria tähistab kõiki 25 liikmesriiki, kes täna kuuluvad Euroopa Liitu.
EU-15 means the EU of 15 countries before its enlargement in 2004.
Poola tähendab 15 liikmesriiki, kes kuulusid Euroopa Liitu enne 2004. aasta laienemist.
Size and population
Suurus ja rahvastik
The European Union is only about two fifths the sizeof the United States, but its population is 57% larger.In fact, the EU population is the world’s third largestafter China and India.
Euroopa Liidu pindala on ligikaudu vaid kaks viiendikku Ameerika Ühendriikide pindalast, kuid sellerahvaarv on 57% suurem. Tegelikult on Euroopa Liitrahvaarvu poolest kolmandal kohal pärast Hiinat ja Indiat.
Birth rates in the EU are falling and Europeans areliving longer. These trends have important implications for the future.
Sündide arv ELis langeb ja eurooplased elavad kauem.Need suundumused etendavad tulevikus olulist osa.
How big is the EU?
Kui suur on Euroopa Liit?
The European Union covers nearly four million square kilometres.
Euroopa Liidu pindala on ligikaudu neli miljonit ruutkilomeetrit.
Seen on a map of the world, this is not a huge area - but it embraces25countries.
Maakaarti vaadates ei ole ELi pindala suur, kuid see hõlmab 25 riiki.Liikmesriikide pindala on väga erinev.
Their size varies widely, from France (biggest) to Malta (smallest).
Prantsusmaa on suurim ja Malta väikseim.
Surface area in 2001, measured in thousands of square kilometres
Pindala tuhandetes ruutkilomeetrites 2001. aastal
The figure for France does not include the overseas departments.Source: Eurostat.
Prantsusmaa andmed ei sisalda Prantsuse ülemeredepartemange.Allikas:Eurostat.
Key facts and figures 11/10/05 12:55 Page 10
Pindala miljonites ruutkilomeetrites
How many people live in the EU?
Kui palju inimesi elab Euroopa Liidus?
The European Union has about 457 million inhabitants - the world’s third largest population after China and India.
Euroopa Liidu rahvaarv on umbes 457 miljonit, hõivates maailmas kolmanda koha pärast Hiinat ja Indiat.
The developed world’s share of the world’s population is shrinking - from 30% in 1960 to 19% in2002.
Arenenud maade osakaal kogu maailma rahvastikus väheneb: kui 1960. aastal oli nende osakaal 30%,siis 2002. aastal 19%.
Four out of every five people on this planet now live in the developing world.
Maailma mastaabis elab praegu neli inimest viiest arengumaal.
This is a matterfor real concern, and one reason why the EU is actively promoting global development.
See on tõsineprobleem ja üks põhjus, miks EL kavatseb jätkata jõupingutusi globaalse arengu edendamisel.
It is alreadythe world’s leading supplier of development aid.
Juba praegu on EL suurim arenguabi andja.
Population measured in millions of people
Rahvaarv miljonites
Figures for the EU-25 are for 2004, figures for the other countries are for mid-year 2003.Sources: Eurostat, World Bank.
EL-25 puhul on esitatud 2004. aasta andmed. Muude riikide puhul pärinevad andmed 2003. aasta keskelt.Allikad:Eurostat, Maailmapank.
The EU’s 457 million people are not spread evenly across the continent: some countries(and some regions) are more densely populated than others.
Euroopa Liidu 457 miljoni suurune rahvastik ei jaotu ühtlaselt. Loomulikult on mõnedliikmesriigid (piirkonnad) asustatud tihedamalt kui teised.
This explains why the orderof size of the countries is not always the same as the order of size of their populations.
Sellega on seletatav kaasjaolu, et suurima pindalaga riigid ei ole tingimata suurimad rahvaarvu poolest.
Population on 1 January 2004, measured in millions of people
Rahvaarv miljonites 1. jaanuaril 2004
Europeans are getting older
Eurooplased vananevad
Europeans are living longer.
Eurooplaste eluiga pikeneb.
Babies born in 1960 could be expected to survive to theage of about 67 (men) and 73 (women).
1960. aastal sündinute oodatav eluiga on meestel umbes67 aastat ja naistel 73 aastat.
Babies born in 2002 are expected to livemuch longer - till they are nearly 75 (men) and over 81 (women).
2002. aastal sündinud laste oodatav eluiga on paljupikem: meestel ligikaudu 75 aastat ja naistel üle 81 aasta.
By way of comparison, figures from the United Nations show that babies bornbetween 2000 and 2005 in Somalia, one of the world’s least developed countries, areonly expected to live until the age of 46 (men) and 49 (women).
Võrdluseks võiks tuua ÜRO andmed maailma ühe vähim arenenud riigi Somaaliakohta, kus 2000.—2005. aastal sündinute oodatav eluiga on meestel 46 aastat janaistel 49 aastat.
Life expectancy at birth, men and women in the EU-25, 1962-2002
Meeste ja naiste oodatav eluiga sünnihetkel EL-25s 1962—2002
All figures are estimates.Source: Eurostat.
Kõik arvandmed on hinnangulised.Allikas:Eurostat.
Forty years ago, women in the EU-25 could be expected (on average) to have more than 2.5 children in their lifetime.
40 aastat tagasi oli keskmine sündide arv ühe EL-25 riigi naise kohta üle 2,5.
But birth rates have been falling in Europe: women can now be expectedto have (on average) less than 1.5 children.
Kuid sündide arv Euroopas on langenud: praegu on keskmine sündide arv ühe naise kohta alla 1,5.
With fewer and fewer young people in the EU, theworkforce is shrinking.
Noorte kahanevosakaal Euroopa Liidus tähendab ka tööealise elanikkonna vähenemist.
This shrinking workforce has to support more and more pensioners, as thegraph below shows.
Samas peab kahanev tööealineelanikkond toetama pensionäre, kelle hulk pidevalt kasvab (vaata allpool esitatud graafikut).
To maintain or increase the size of its working population, Europe needs a combination of skilledimmigration, lifelong learning, more women in work and more people working part-time beyondretirement age.
Töötava elanikkonna suuruse säilitamiseks ja suurendamiseks kasutatakse Euroopas erinevatelahenduste kombinatsiooni: oskustööliste sisseränne, elukestev õppimine, naiste suurem tööhõive japensioniea ületanute osalise tööajaga töö.
More babies would also help!
Kasuks tuleks ka rohkem lapsi!
Percentage of the population aged 80 or over, 1963-2003, EU-25
Üle 80aastaste osakaal elanikkonnas EL-25s 1963—2003
Europe: a new place to call home
Euroopa — uus koht, mida koduks pidada
Europe’s population increases through a combination of natural growth(i.e. more people areborn than die) and net migration(i.e. more people settle in the EU than leave it).
Euroopa rahvastiku kasv koosneb loomulikust iibest(st kui sündide arv ületab surmade arvu) ja rändesaldoga seotud kasvust (st kui ELi elama asunute arv ületab sealt lahkunute arvu).
Today, most of the EU’s total population growth is due to net migration.
Nüüd on ELi rahvastiku kogukasv seotud peamiselt rändesaldoga.
Indeed, without immigration, the population of Germany, Greece and Italy would have fallen in 2003.
Näiteks oleks ilma sisserändeta Itaalia, Kreeka ja Saksamaa rahvaarv 2003. aastal vähenenud.
Immigrationbrings much-needed young people into the EU workforce.
Sisserände tulemusena jõuab Euroopa Liidu tööjõuturule vajalik noor tööjõud.
Total population growth (blue line) and net migration (red line) in the EU-25, per 1000 inhabitants, 1992-2003
Rahvastiku kogukasv (sinine joon) ja rändesaldo (punane joon) EL-25 tuhande elaniku kohta 1992—2003
Europe has a long tradition of hospitality and of giving refuge to people fleeing war or persecution in the world’s troubled areas.
Ajast aega on Euroopa võtnud vastu sõjapõgenikke ja pakkunud varjupaika tagakiusamiseeest probleemsetest piirkondadest pärit isikutele.
The number of asylum seekers increases in timesof war, such as during the Balkan conflicts in the early 1990s.
Varjupaigataotlejate arv kasvab sõja ajal,näiteks Balkani konfliktide ajal 1990. aastate alguses.
The number of asylum applications in the EU has fallen since those days and in 2002 it was no higher than in 1990.
Sellest ajast alates on aga ELi esitatudvarjupaigataotluste arv vähenenud ning 2002. aastal ei ületanud nende arv 1990. aastataset.
Number of asylum applications, in thousands, in the EU-25, 1990-2002
Varjupaigataotluste arv tuhandetes EL-25s 1990—2002
A good quality of life depends on a whole series offactors, including having enough money and being ingood health.
Hea elukvaliteet sõltub paljudest teguritest, kaasa arvatud piisava raha olemasolu ja hea tervis.
How wealthy and healthy are Europeans?
Kui rikkadja terved on eurooplased?
The answer varies from one country toanother.
Vastus on riigiti erinev.
To get a rough idea of the material standard of livingin a particular country we can measure the totalvalue of everything that country produces in a givencalendar year (its ‘gross domestic product’: GDP) andthen divide that figure by the number of inhabitants.
Ainelisest elatustasemest teatava ettekujutuse saamiseks võime mõõta riigis kalendriaasta jooksul toodetud koguväärtuse (sisemajanduse kogutoodang —SKT) ning jagada selle elanike arvuga.
But prices vary from one country to another, andthose price differences must be eliminated before wecan compare standards of living.
Kuid hinnad erinevad riigiti ning enne elatustasemevõrdlemist tuleb hinnaerinevused kõrvaldada.
Comparing GDP per inhabitant in PPS gives a faircomparison of the standard of living in differentcountries.
Kui võrrelda ostujõu standardis väljendatud SKTd elaniku kohta, saame õiglase elatustaseme võrdluseerinevates riikides.
How wealthy are Europeans?
Kui rikkad on eurooplased?
Standards of living in Europe have improved significantly over the past decade.
Viimase aastakümnega on kõigi Euroopa Liidu riikide kodanike elatustase tunduvalttõusnud.
In 1995,GDP per inhabitant (in PPS) for the EU-25 was 15 200.
EL-25 1995. aasta SKT oli ostujõu standardis elaniku kohta 15200.
Eight years later it had risen to21400.
Kaheksa aastathiljem ulatus vastav näitaja aga 21400ni.
In European countries, standards of living are among the highest in the world.
Euroopa riikide elatustasemed on ühed kõrgemad maailmas.
GDP per inhabitant in PPS, 2003
SKT ostujõu standardis elaniku kohta 2003. aastal
Figures for Russia and China are for 2001.Source: Eurostat.
Venemaa ja Hiina puhul on kasutatud 2001. aasta andmeid.Allikas:Eurostat.
Key facts and figures 11/10/05 12:55 Page 20
Euroopa Liidu riikide elatustase on erinev.
The standard of living in the EU varies from country to country. GDP per inhabitant (in PPS) is highest in Luxembourg and lowest in Latvia.
Ostujõu standardis väljendatud SKT elaniku kohta on kõrgeim Luksemburgis ja madalaim Lätis.
The EU is striving to strengthen the EU’s economy, make it more competitiveand create more jobs so we can all enjoy a better quality of life.
Euroopa Liidu eesmärk on tugevdada ELi majandust, muuta seekonkurentsivõimelisemaks ning luua uusi töökohti, et meie kõigi elukvaliteet muutuks paremaks.
Standards of living also vary within each country.
Elatustasemed on riigiti samuti erinevad.
In some regions of the EU, as the map shows, GDP perinhabitant in PPS is less than 50% of the EU-25 average.
Nagu kaardilt näha, moodustab mõne ELi piirkonna SKT ostujõustandardis elaniku kohta alla 50% EL-25 keskmisest.
In other regions it is 25% higher than the EU-25 average.
Mõnes piirkonnas ületab vastav näitaja aga EL-25keskmist 25%.
The EU’s Structural Funds help even out these differences by improving life in poorer regions.
ELi struktuurifondide üks eesmärk on need erinevused kaotada ja aidata arendada vaesemate piirkondademajanduselu.
Over 35% ofthe EU’s budget is used to boost the economies of these regions, and in turn strengthen the EU as a whole.
Üle 35% ELi eelarvest kasutatakse nende piirkondade majanduse edendamiseks ning seega ka ELi kui terviku tugevdamiseks.
GDP per inhabitant in PPS as a percentage of the EU-25 average, 2002
SKT osakaal ostujõu standardis elaniku kohta EL-25 keskmisest 2002. aastal
Less than 50%50-75%75-90%90-100%100-125%125% or more No data
Alla 50%50—75%75—90%90—100%100—125%125% või rohkem Andmed puuduvad
The figures represent the data available as of 25 January 2005.
Arvandmed sisaldavad 25. jaanuari 2005. aasta seisuga avalikustatud andmeid.
Figures for French overseas departments refer to 2000.Source: European Commission.
Prantsusmaa ülemeredepartemangude kohta on kasutatud 2000. aasta andmeid.Allikas:Euroopa Komisjon.
How healthy are Europeans?
Kui hea on eurooplaste tervis?
Smoking, poor diet and lack of exercise are among the factors that increase your risk of developing cancer andischaemic heart disease - in which clogged or damaged arteries deliver too little blood to the heart.
Suitsetamine, valed toitumisharjumused ja vähene füüsiline tegevus on tegurid, mis suurendavad vähki ja südameisheemiatõppe (ahenenud või kahjustatud arterid ei suuda südant piisavalt verega varustada) haigestumise riski.
Interestingly, more men than women die of these diseases in the EU, and the proportion of the population affected varies widely from one Member State to another.
Huvitav on teada, et Euroopa Liidus sureb nendesse haigustesse rohkem mehi kui naisi ning et haigestunuteosakaal on liikmesriigiti väga erinev.
In 2000, Hungary had the highest death rate from cancer,while for ischaemic heart diseases it was Estonia.
2000. aastal oli surmaga lõppenud vähijuhtumite arv kõrgeim Ungaris,südame isheemiatõppe haigestunute arv aga Eestis.
The death rate from cancer was lowest in Finland, while Francereported the EU’s lowest death rate for ischaemic heart diseases.
Surmaga lõppenud vähijuhtumite arv oli madalaim Soomes,kuid Euroopa Liidu madalaim südame isheemiatõppe surnute arv oli Prantsusmaal.
Deaths from cancer and ischaemic heart diseases per 100 000 inhabitants, EU-25, 2000
Surmaga lõppenud vähi- ja südame isheemiatõve juhtumite arv 100 000 elaniku kohta EL-25s 2000. aastal
Sport is good for health.
Sport on tervisele kasulik.
A Eurobarometer survey carried out in late 2004 indicates that 38% of people in the EU engage in some sportingactivity at least once a week.
2004. aasta lõpus läbi viidud Eurobaromeetri uuring näitab, et Euroopa Liidu elanikest tegeleb 38% mõne spordialagavähemalt korra nädalas.
The percentage in each country varies: it is highest in Scandinavia and lowest in some southern countries suchas Portugal and some new member states such as Hungary.
Eespool nimetatud protsent on riigiti erinev: Skandinaavia maades on see kõrgeim, kuid madalaim Lõuna-Euroopa riikides, nagu Portugal. Ka mõnes uues liikmesriigis, nagu Ungari, on see arv suhteliselt väike.
But there are exceptions to the old-new divide: for example, Slovenians appear to be very physically active.
Kuid erinevus vanade ja uute riikide vahel ei ole alati nii ilmne: näiteks sloveenid on füüsiliselt väga aktiivsed.
Percentage of people interviewed in each country who never do any sport, 2004
Protsent liikmesriikides intervjueeritutest, kes spordiga ei tegele, 2004. aastal
Key facts and figures 11/10/05 12:55 Page 25
Üldjuhul tegelevad spordiga rohkem mehed kui naised.
Overall, more men than women go in for sports, and the younger you are the more physically activeyou are likely to be.
Ning mida noorem ollakse, seda aktiivsemalttõenäoliselt ka sporditakse.
The graph shows the percentage of people interviewed in each EU country who say they never do anysports.
Tabelis on esitatud liikmesriikides intervjueeritud, spordiga mittetegelevate isikute protsent.
Afair and caring society
Õiglane ja hooliv ühiskond
The European social model takes different forms in different countries, but all EU countriesaim to be fair and caring societies.
Euroopa sotsiaalsel mudelil on erinevates riikides erinev kuju, kuid kõigi ELi riikide eesmärgikson õiglane ja hooliv ühiskond.
Tax revenue helps pay for social protection systems (suchas pension, healthcare and unemployment benefit schemes) which are designed to protectvulnerable members of society.
Maksutulud aitavad rahastada sotsiaalkaitsesüsteeme (pensioni-, tervise- ja töötuskindlustust), mis peavad kaitsma sotsiaalselt kaitsetuidühiskonnaliikmeid, näiteks vanureid, haigeid ja töötuid.
The amount of money spent on each inhabitant varies fromcountry to country.
Kulutused sotsiaalkaitsele ühe elanikukohta on riigiti erinevad.
As the population ages, those in work have to support an increasing number of senior citizens.
Elanikkonna vananedes peab vähenev tööjõud ülal pidama järjest rohkem pensionäre.
To take account of this trend, and to keep welfare costs under control, EU countries are redesigning their social protection systems.
Selle suundumuse arvestamiseks ja hoolekandekuludekontrollimiseks peavad ELi riigid oma sotsiaalkaitsesüsteemid ümber kujundama.
Europe’s social model has to be modernised to preserve it for future generations.
Euroopa sotsiaalset mudelit tuleb ajakohastada nii, et see säilikska tulevaste põlvkondade tarvis.
Spending on four types of social protection, per inhabitant, in PPS. Figures are for the EU-25, 2001
Kulutused nelja liiki sotsiaaltoetustele inimese kohta ostujõu standardis EL-25s 2001. aastal
0 Old age Sickness/health care Disability Unemployment
0 Vanadus Haigused/tervishoid Invaliidsus Töötus
Education, research and the information society
Haridus, teadus ja infoühiskond
The EU’s ambition is to become the world’s mostdynamic knowledge-based economy.
Euroopa Liidu eesmärk on saavutada maailma kõige dünaamilisem ja konkurentsivõimelisemteadmistepõhine majandus.
That meansinvesting heavily in research (the source of newknowledge) and in education and training, whichgive people access to that new knowledge.
See eeldab aga suuremaidinvesteeringuid teadusse (uute teadmiste allikasse),haridusse ja koolitusse, mille kaudu uued teadmisedjõuavad inimesteni.
Particularly important is training the workforce ininformation technology skills - and easier, fasteraccess to the internet for schools, businesses andpeople at home.
Eriti oluline on infotehnoloogia oskuste arendaminening koolidele, ettevõtetele ja kodukasutajatele lihtsama ja kiirema internetiühenduse loomine.
A thriving economy needs people to stay in worklonger and to learn new skills throughout their working lives.
Hästi edenevas majanduses töötavad inimesed kauemja õpivad oma tööea jooksul uusi oskusi.
‘Lifelong learning’ is the watchword.
Juhtlausekson elukestev õpe.
In the EU, the number of adults on training courses hasbeen rising - to reach 9.4% in 2004.
Euroopa Liidus on koolitusel osalevate täiskasvanute arv pidevalt kasvanud, ulatudes9,4%ni 2004. aastal.
As it competes for economic success in the globalmarketplace, the European Union is up against toughrivals such as Japan and the United States.
Kuna Euroopa Liidu majandus konkureerib maailmaturul, peab EL toime tulema selliste tugevate konkurentidega nagu Ameerika Ühendriigid ja Jaapan.
Key facts and figures 11/10/05 12:55 Page 28
Haridus — investeering inimestesse
Education: investing in people
Haridus on edu võti nii üksikisiku kui kogu Euroopa Liidu tasandil.
How much of its wealthdoes each EU country spend on educating its people?
Kui suure osa oma rikkusest kulutavad ELi liikmesriigid oma inimeste haridusele?
Total public spending on education as a percentage of GDP, 2001
Kogukulutused haridusele protsendimäärana SKTst 2001. aastal