natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Likewise, given that Article 1 of the Third Steel Aid Code prohibited both aid that was and aid that was not specific to the steel sector, the Commission could not implicitly withdraw a decision declaring an aid scheme that was not specific to the coal and steel sector compatible with the common market on the basis of Articles 87 EC and 88 EC.
Samuti, kui komisjon keelas kolmanda teraseabikoodeksi artiklis 1 nii terasetööstusele eriomase abi kui ka abi, mis ei ole sellele sektorile eriomane, siis ei saanud ta vaikimisi tagasi võtta otsust, milles tunnistati EÜ artiklite 87 ja 88 alusel ühisturuga kokkusobivaks sellise riigiabi süsteem, mis ei ole söe- ja terasetööstusele eriomane.
Moreover, the particularly strict nature of the State aid regime under the ECSC Treaty sets it apart from the State aid regime under the EC Treaty.
Lisaks erineb ESTÜ asutamislepingus ette nähtud riigiabi kord EÜ asutamislepingu raames kohaldatavast korrast selle eriliselt range olemuse tõttu.
Consequently, where aid was granted under the ECSC Treaty without having
Seetõttu, kui ESTÜ asutamislepingu alusel on antud abi sellest teatamata, siis
Even in a situation in which the Community legislature has not laid down any period of limitation, the fundamental requirement of legal certainty has the effect of preventing the Commission from indefinitely delaying the exercise of its powers.
Isegi juhul, kui ühenduse seadusandja ei ole määranud aegumistähtaega, oleks õiguskindluse põhinõudega vastuolus see, kui komisjon saaks oma ülesannete täitmist lõputult edasi lükata.
COMMISSION v SALZGITTER to act and clearly breached its duty of diligence.
KOMISJON VS. SALZGITTER hoolsuskohustuse ilmses või tema rikkumises.
been notified, a delay by the Commission in exercising its supervisory powers and ordering recovery of the aid does not render that recovery decision unlawful, except in exceptional cases which show that the Commission manifestly failed
tingib komisjoni viivitus kontrollivolituste kasutamisel ja asjaomase abi tagasinõudmise määramisel selle tagasinõudmiseks kohustava otsuse õigusvastasuse üksnes erakorralistel juhtudel, mis seisnevad komisjoni ilmselges tegevusetuses
OPINION OF MR BOT — CASE C-408/04 P
KOHTUJURIST BOT’ ETTEPANEK — KOHTUASI C-408/04 P
1 delivered on 11 September 2007
KOHTUJURISTI ETTEPANEKYVES BOT esitatud 11. septembril 2007 1
Article 67 [CS]. You are aware that this problem is one which the interpreters of the [CS] Treaty were quick to seek to resolve.’ 3
Täna meie tähelepanu nõudev kohtuasi puudutab Euroopa Söe- ja Teraseühenduse[ 2] asutamislepingus riigiabi käsitlevate sätete kohaldamist. […]
As Advocate General Lagrange had done before him in his Opinion in Steenkolenmijnen, 4Advocate General Roemer draws the Court’s attention to the complex problem of the delimitation of the scope of Articles 4 CS and 67 CS respectively.
Nagu seda tegi enne teda kohtujurist M. Lagrange 5. novembri 1960. aasta ettepanekus kohtuasjas De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg vs. ülemamet 4, juhib kohtujurist K. Roemer Euroopa Kohtu tähelepanu ST artikli 4 ja ST artikli 67 kohaldamisalade piiritlemise keerukale küsimusele.
The proceedings before us today concern the application of the provisions concerning aids in the Treaty establishing the European Coal and Steel Community [ 2]…
[…] tähtis on […] lahendada ühelt poolt ST artikli 4 punktis c kehtestatud keeldude ja teiselt poolt ST artikli 67 süstemaatilise piiritlemise küsimused. See on probleem,
Article 4(c) CS lays down a fundamental prohibition on State aid granted to coal
ST artikli 4 punktis c kehtestatakse terase- ja söetööstusettevõtjatele riigiabi andmise
3 — Opinion of Advocate General Roemer delivered on 10 June 1971 in Case 59/70 Netherlands v Commission [1971] ECR 639.
3 – Kohtujurist K. Roemeri 10. juuni 1971. aasta ettepanek kohtuasjas 59/70: Madalmaad vs. komisjon, milles otsus tehti 6. juulil 1971 (EKL 1971, lk 639).
2 — The ECSC Treaty was signed on 18 April 1951 in Paris by the Kingdom of Belgium, the Federal Republic of Germany, the French Republic, the Italian Republic, the Grand Duchy of Luxembourg and the Kingdom of the Netherlands.
2 – ESTÜ asutamislepingu sõlmisid 18. aprillil 1951 Pariisis Belgia Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik ja Madalmaade Kuningriik.
The treaty entered into force on 23 July 1952 and was concluded for a period of 50 years.
See asutamisleping jõustus 23. juulil 1952 ning see oli sõlmitud 50 aastaks.
It expired on 23 July 2002.
Selle kehtivus lõppes 23. juulil 2002.
4 — Case 30/59 Steenkolenmijnen v High Authority [1961] ECR 1.
4 – 23. veebruari 1961. aasta otsus kohtuasjas 30/59 (EKL 1961, lk 1).
European Communities adopted a number of steel aid codes.
Euroopa Ühenduste Komisjon vastu erinevad teraseabikoodeksid.
5 and steel undertakings.
5 põhimõtteline keeld.
Article 67 CS aims to prevent the distortions of competition which may result from certain policies of the Member States.
ST artikliga 67 püütakse vältida konkurentsimoonutusi, mida võib tekitada liikmesriikide teatav poliitika.
In this case, the Court is again requested to give a ruling on the scope and applicability of each of those two provisions.
Käesolevas kohtuasjas palutakse Euroopa Kohtult taas seisukohta nende kahe sätte ulatuse ja kohaldatavuse kohta.
Although this legal question has long been the subject of debate, I do not think that the Court has ever explicitly resolved it.
Kuigi seda õigusküsimust on arutatud juba väga ammusest ajast, ei ole Euroopa Kohus seda minu arvates kunagi sõnaselgelt lahendanud.
The second difficulty has to do with the partial integration effected by the ECSC Treaty.
Teiseks tekitas raskusi ESTÜ asutamislepinguga teostatud osaline integratsioon.
In signing the Treaty, the Member States relinquished their powers in relation to the establishment and operation of the coal and steel market, but retained responsibility for their general economic policy.
Lepingule alla kirjutades loobusid liikmesriigid oma pädevusest terase- ja söeturu rajamise ja toimimise alal, kuid säilis nende vastutus oma üldise majanduspoliitika eest.
Article 67 CS thus allowed for the various policies to be coordinated with a view to safeguarding the common market from distortions of competition.
ST artikkel 67 võimaldas erinevaid poliitikavaldkondi koordineerida, et kaitsta ühisturgu igasuguste konkurentsimoonutuste eest.
The birth of the European Economic Community (EEC) 6on 25 March 1957 none the less put a different complexion on the matter.
Euroopa Majandusühenduse (EMÜ) 6sünd 25. märtsil 1957 siiski muutis seda seisu.
The establishment of the new Community raised the question of the coexistence of those two legal orders, the ECSC and the EEC, and that of the coordination of their systems for controlling State aid.
Uue ühenduse asutamine tõstatas küsimuse kahe õiguskorra, ESTÜ ja EÜ kooseksisteerimise ning nende riigiabi kontrollimise süsteemi kooskõlastamise kohta.
The issue in these proceedings reflects two difficulties with which the founders of the European Coal and Steel Community (ECSC) were faced when establishing and implementing a dedicated scheme for controlling State aid.
Käesolevas kohtuvaidluses kajastab küsimus kahte tüüpi raskusi, mis esinesid Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (edaspidi „ESTÜ”) asutajatel riigiabi kontrollimise eraldiseisva süsteemi rajamisel ja rakendamisel.
These proceedings also raise another question, of broader scope, since it transcends the distinctions between the ECSC and EC schemes for controlling State aid.
Käesolevas kohtuvaidluses tõstatub veel teine – ja läbivam – küsimus, sest see puudutab ESTÜ ja EÜ riigiabi kontrollimise süsteemide eristamist.
The question concerns observance of the principles of legal certainty and the protection of legitimate expectations where the
Probleem seondub õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtete järgimisega, kui komisjon annab siseriiklikele ametiasutustele korral- täpsustan, mida kujutab endast
6 — Now the European Community (EC) by virtue of the Treaty on the European Union.
5 – Järgnevas arutluses teraseabikoodeks.
The first stems from the essentially dynamic nature of the common market established by the ECSC Treaty.
Esiteks tekitas raskusi ESTÜ asutamislepinguga rajatud ühisturule omane dünaamilisus.
Thus, the fundamental prohibition on State aid, laid down in Article 4(c) CS, had to be adapted to the needs of a policy which was required, above all, to address the structural problems in the economy of the coal and steel industries.
Seega tuli ST artikli 4 punktis c sätestatud põhimõtteline riigiabikeeld kohandada sellise poliitika vajadustele, mis pidi ennekõike lahendama söe- ja terasetööstuse struktuurilisi probleeme. Selleks võttis
To that end, the Commission of the
6 – Euroopa Liidu lepingu alusel Euroopa Ühendus (EÜ).
OPINION OF MR BOT — CASE C-408/04 P
KOHTUJURIST BOT’ ETTEPANEK — KOHTUASI C-408/04 P duse ettevõtjale ebaseaduslikult antud abi tagasinõudmiseks.
Federal Republic of Germany to recover the aid which was unlawfully granted to Salzgitter (Articles 2 and 3).
Liitvabariigile korralduse Salzgitterile ebaseaduslikult antud abi tagasi nõuda (artiklid 2 ja 3).
That decision formed the subject of an action for annulment brought by Salzgitter before the Court of First Instance of the European Communities.
Selle otsuse peale esitas Salzgitter Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtule tühistamishagi.
In its judgment in Salzgitter v Commission, 11 the Court of First Instance partially annulled the contested decision on the ground that the Commission could not order the recovery of the aid granted to the recipient undertaking without breaching the principle of legal certainty.
Esimese Astme Kohus tühistas 1. juuli 2004. aasta otsusega kohtuasjas Salzgitter vs. komisjon 11vaidlusaluse otsuse osaliselt, leides, et komisjon ei saa nõuda abi saanud ettevõtjale antud abi tagastamist, rikkumata seejuures õiguskindluse põhimõtet.
In this case, on 5 August 1971, the German authorities adopted a law on the development of the border zone between the former German Democratic Republic and the former Czechoslovak Socialist Republic (‘the Zonenrandgebiet’).
Käesolevas kohtuasjas võtsid Saksa ametiasutused 5. augustil 1971 vastu seaduse endise Saksa Demokraatliku Vabariigiga ja endise Tšehhoslovakkia Vabariigiga külgnevate piirialade (edaspidi „Zonenrandgebiet”) arengu toetamise kohta.
7 That law provided for tax incentives for investments made by undertakings in the regions situated in that zone.
7See seadus nägi ette maksusoodustusi selles piirkonnas asuvate ettevõtjate investeeringute puhul.
That law, along with subsequent amendments to it, were approved by the Commission on the basis of Articles 87 EC and 88 EC.
Komisjon kiitis kõnesoleva seaduse ning ka selle järgnevad muudatused EÜ artiklite 87 ja 88 alusel heaks.
That judgment is currently the subject of two appeals.
Selle kohtuotsuse peale on nüüdseks esitatud kaks apellatsioonkaebust.
The steel undertaking Salzgitter AG — Stahl und Technologie 8received special
Teraseettevõtjale Salzgitter AG – Stahl und Technologie 8võimaldati ZRFG alusel eriamortisatsiooni ja maksuvabu reserve. 9
The main appeal was brought by the Commission and seeks the setting aside of the judgment under appeal in so far as it annulled the provisions of the contested decision concerning repayment of the aid at issue.
Esmase apellatsioonkaebuse esitas komisjon ja selles taotletakse vaidlustatud kohtuotsuse tühistamist osas, milles sellega tühistati vaidlusaluse otsuse sätted kõnesoleva abi tagastamise kohta.
In particular, it poses three questions.
See tõstatab kolm küsimust.
9By Decision 2000/797/ECSC, 10the Commission declared that the aid at issue constituted State aid which was incompatible with the common market in coal and steel (Article 1) and ordered the
Komisjon sätestas otsusega 2000/797/ESTÜ 10, et vaidlusalused meetmed kujutavad endast söe- ja teraseturuga kokkusobimatut riigiabi (artikkel 1) ning andis Saksamaa
The first concerns the clarity of the legal framework applicable and, in particular, of the obligation to notify such aid.
Esimene puudutab kohaldatava õigusliku raamistiku selgust ja eelkõige sellest abist teatamise kohustust.
7 — Zonenrandförderungsgesetz (‘ZRFG’).8 — ‘Salzgitter’ or ‘the recipient undertaking’.9 — The ‘aid at issue’.
7 – Zonenrandförderungsgesetz, edaspidi „ZRFG”.8 – Edaspidi „Salzgitter” või „abi saanud ettevõtja”.9 – Edaspidi „vaidlusalune abi” või „kõnesolev abi”.
10 — Decision of 28 June 2000 on State aid granted by the Federal Republic of Germany to Salzgitter AG, Preussag Stahl AG and the group’s steel-industry subsidiaries, now known as Salzgitter AG - Stahl und Technologie (SAG) (OJ 2000 L 323, p. 5, ‘the contested decision’).
11 – 1. juuli 2004. aasta otsus kohtuasjas T-308/00 (EKL 2004, lk II-1933; edaspidi „vaidlustatud kohtuotsus”).
11 — Case T-308/00 Salzgitter v Commission [2004] ECR II-1933 (‘the judgment under appeal’).
10 – 28. juuni 2000. aasta otsus riigiabi kohta, mida Saksamaa Liitvabariik andis Salzgitter AG-le, Preussag Stahl AG-le ja kontserni kuuluvatele terasetööstuses tegutsevatele tütarettevõtjatele, kelle praegune ühine nimi on Salzgitter AG – Stahl und Technologie (SAG) (EÜT L 323, lk 5, edaspidi „vaidlusalune otsus”).
The Federal Republic of Germany is intervening in support of that appeal.
Selle apellatsioonkaebuse toetuseks astub menetlusse Saksamaa Liitvabariik.
The second concerns the conduct of the Commission in its task of controlling State aid.
Teine küsimus puudutab komisjoni käitumist riigiabi kontrollimisel.
The question is whether the Commission, in the exercise of its administrative responsibilities, failed to discharge its duty of diligence by not finding, when examining documents sent by the recipient undertaking, that there had been a failure to notify the aid at issue and by not commencing appropriate proceedings.
Küsimus on, kas see institutsioon rikkus oma haldusvastutust teostades talle pandud hoolsuskohustust, kui ta ei tuvastanud abi saanud ettevõtja saadetud dokumentide läbivaatamisel kõnesolevast abist teatamata jätmist ega algatanud sel juhul ettenähtud menetlust.
In that appeal, Salzgitter challenges the analysis of the Court of First Instance with regard to the scope and the applicability of Articles 4 CS and 67 CS.
Kõnesoleva apellatsioonkaebuse raames vaidlustab Salzgitter Esimese Astme Kohtu hinnangu ST artiklite 4 ja 67 ulatuse ja kohaldatavuse kohta.
The Court is asked to consider in particular whether Article 4(c) CS is applicable to aid granted to a steel undertaking where that aid forms part of a general scheme of aid previously approved by the Commission on the basis of the EC Treaty or whether the implementation of that measure falls within the scope of Article 67 CS.
Euroopa Kohtult küsitakse, kas ST artikli 4 punkt c on teraseettevõtjale antud abi suhtes kohaldatav, kui abi kuulub üldisesse abisüsteemi, mille komisjon on eelnevalt EÜ asutamislepingu alusel heaks kiitnud, või kas selle meetme rakendamine kuulub ST artikli 67 kohaldamisalasse.
The third question relates to observance of the principles of legal certainty and the protection of legitimate expectations where the Commission orders the recovery of aid which has been granted unlawfully.
Kolmas küsimus puudutab õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtete järgimist, kui komisjon annab korralduse ebaseaduslikult antud abi tagastada.
The question is whether, in the specific circumstances of this case as set out by the Court of First Instance, the Commission was entitled to seek recovery of the aid at issue without breaching the principle of legal certainty.
Küsimus on, kas antud kohtuasjas Esimese Astme Kohtu täheldatud eriasjaoludel on komisjonil õigus nõuda kõnesoleva abi tagastamist, rikkumata seejuures õiguskindluse põhimõtet.
In particular, the Court must rule on the issue whether the acts or conduct of the Commission could have created on the part of the undertaking in receipt of the aid a legitimate expectation such as to prevent the Commission from ordering the Federal Republic of Germany to recover the aid and Salzgitter to repay it.
Euroopa Kohus peab otsustama, kas komisjoni aktid või käitumine võisid tekitada abi saanud ettevõtjas õiguspärase ootuse, mis takistaks komisjonil nõuda Saksamaa Liitvabariigilt abi tagasinõudmist ja Salzgitterilt selle tagasimaksmist.
In this Opinion, I shall propose, first, that the crossappeal by Salzgitter be dismissed.
Ma teen esiteks ettepaneku Salzgitteri vastuapellatsioon rahuldamata jätta.
I shall explain why the Court of First Instance, in my view, did not commit an error of law in finding that the Commission was entitled to rely on Article 4(c) CS to declare the aid at issue incompatible with the common market in coal and steel and in considering that the Commission had fully satisfied its obligation to state reasons in the context of the contested decision.
Ma selgitan, miks Esimese Astme Kohus ei rikkunud minu arvates õigusnormi, kui ta otsustas ühelt poolt, et komisjon võis kõnesoleva abi söe ja terase ühisturuga kokkusobimatuks kuulutamiseks õigusega tugineda ST artikli 4 punktile c, ning teiselt poolt, otsustades, et komisjon oli vaidlusaluses otsuses täielikult täitnud põhjendamiskohustust.
Secondly, I shall propose that the Court uphold the main appeal brought by the Commission. In the following submissions, I shall argue that the Court of First Instance
Vastuapellatsiooni esitas Salzgitter ja sellega taotletakse vaidlustatud kohtuotsuse tühistamist osas, millega lükati tagasi tema tühistamisväited kõnesoleva abi kvalifitseerimise ja selle ühisturuga kokkusobivuse kohta.
The crossappeal was brought by Salzgitter and seeks the setting aside of the judgment under appeal in so far as it rejected its pleas for annulment concerning the classification of the aid at issue and its
Teiseks teen Euroopa Kohtule ettepaneku rahuldada komisjoni esitatud esmane apellatsioonkaebus. Järgnevas arutluses näitan ma, et Esimese Astme Kohus rikkus
Article 67 CS reads as follows: committed an error of law in finding that the obligation to notify the aid at issue was not clear from the legal framework applicable.
ST artikkel 67 on sõnastatud järgmiselt: õigusnormi, kui ta otsustas, et kõnesolevast abist teatamise kohustus ei tulenenud kohaldatavast õiguslikust raamistikust selgelt.
I shall explain why I consider that that obligation was clear and unconditional and why the contested decision, in as much as it ordered the aid at issue to be recovered, did not breach either the principle of legal certainty, or the principle of protection of the legitimate expectations of the recipient undertaking.
Selgitan, miks ma leian, et see kohustus oli selge ja tingimusteta, ning miks vaidlusalune otsus, millega anti korraldus kõnesolev abi tagastada, ei rikkunud õiguskindluse põhimõtet ega abi saanud ettevõtja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtet.
Any action by a Member State which is liable to have appreciable repercussions on conditions of competition in the coal or the steel industry shall be brought to the knowledge of the [Commission] by the government concerned.
Asjaomane valitsus peab teatama komisjonile kõigist liikmesriigi meetmetest, millel võib olla märgatav mõju konkurentsitingimustele söe- ja terasetööstuses.
In the light of those factors, I shall suggest to the Court the conclusions to be drawn from that error of law in the present case.
Öeldust lähtudes esitan Euroopa Kohtule järeldused, mis tuleks teha antud kohtuasjas toime pandud õigusnormi rikkumisest.
If the action is liable, by substantially increasing differences in production costs otherwise than through changes in productivity, to provoke a serious disequilibrium, the Commission, after consulting the Consultative Committee and the Council, may take the following steps:
Kui meede suurendab oluliselt tootmiskulude erinevust, mille põhjuseks ei ole tootlikkuse muutus ja mis võib põhjustada tõsist turu tasakaalustamatust, võib komisjon pärast nõuandekomitee ja nõukoguga konsulteerimist rakendada järgmisi meetmeid:
— if the action taken by that State is having harmful effects on the coal or steel undertakings within the jurisdiction of that State, the Commission may authorise it to grant aid to these undertakings, the amount, conditions and duration of which shall be determined in agreement with the Commission …;
I. Õiguslik raamistik kui liikmesriigi meede mõjutab kahjulikult selle riigi jurisdiktsiooni all olevaid söe- või teraseettevõtjaid, võib komisjon lubada anda neile abi, mille suurus, tingimused ja kestus määratakse kindlaks kokkuleppel komisjoniga. […]
— if the action taken by that State is having harmful effects on the coal or steel undertakings within the jurisdiction of other Member States, the Commission shall make a recommendation to that
– kui liikmesriigi meede mõjutab kahjulikult teiste liikmesriikide jurisdiktsiooni all olevaid söe- või teraseettevõtjaid, adresseerib komisjon talle soovituse, et korvata seda mõju meetmetega,
The ECSC Treaty prohibits, in principle, the grant of State aid to steel undertakings.
ESTÜ asutamisleping keelab põhimõtteliselt teraseettevõtjatele riigiabi anda.
Article 4(c) provides that the following are incompatible with the common market for coal and steel and, accordingly, are to be prohibited, as provided for in that treaty: ‘subsidies or aids granted by States, or special charges imposed by States, in any form whatsoever’.
Selle artikli 4 punktis c sätestatakse, et söe ja terase ühisturuga on kokkusobimatud ja ühenduse piires selle lepinguga ette nähtud tingimustel kaotatud ja keelatud „riikide antavad subsiidiumid või abi või nende määratavad erimaksud mis tahes vormis”.
COMMISSION v SALZGITTER
KOMISJON VS.
State with a view to remedying these effects by such measures as that State may consider most compatible with its own economic equilibrium.
SALZGITTER mida asjaomane liikmesriik peab oma majanduse tasakaalu seisukohalt kõige sobivamateks.
difficulties emerging in the light of experience in the application of this Treaty, or fundamental economic or technical changes directly affecting the common market in coal and steel, make it necessary to adapt the rules for the [Commission’s] exercise of its powers, appropriate amendments may be made; they must not, however, conflict with the provisions of Articles 2, 3 and 4 or interfere with the relationship between the powers of the [Commission] and those of the other institutions of the Community’.
asutamislepingu rakenduskorras esineb ettenägematuid raskusi, või kui majandus- või tehnilised tingimused on oluliselt muutunud, mis mõjutab otseselt söe ja terase ühisturgu, millest tingitult on vaja kohandada komisjonile antud volituste täitmise eeskirju, võib neisse teha vajalikke muudatusi, ilma et need piiraksid artiklite 2, 3 ja 4 kohaldamist või mõjutaksid komisjoni ja teiste ühenduse institutsioonide volituste vahekorda”.
In accordance with the fourth paragraph of Article 95 CS, those amendments are to be proposed jointly by the Commission and the Council, and are to be submitted to the Court for its opinion.
ST artikli 95 neljanda lõigu kohaselt koostatakse nende muudatuste kohta komisjoni ja nõukogu kokkuleppel ettepanekud, mis esitatakse Euroopa Kohtule arvamuse avaldamiseks.
If the action taken by that State reduces differences in production costs by allowing special benefits to or imposing special charges on the coal or steel undertakings within its jurisdiction in comparison with the other industries in the same country, the Commission is empowered to make the necessary recommendations to that State after consulting the Consultative Committee and the Council.’
Kui selle liikmesriigi tegevus vähendab tootmiskulude erinevust erieeliste andmise või erimaksude kehtestamisega tema jurisdiktsiooni all olevatele söe- ja teraseettevõtjatele, võrreldes sama riigi teiste tööstusharudega, on komisjon pärast nõuandekomitee ja nõukoguga konsulteerimist volitatud andma sellele riigile vajalikke soovitusi.”
It was on the basis of the first and second paragraphs of Article 95 CS that the Commission adopted six decisions having general application, commonly known as ‘steel aid codes’.
ST artikli 95 esimese ja teise lõigu alusel võttiski komisjon vastu kuus üldkohaldatavat otsust, mida nimetatakse ühiselt „teraseabikoodeksiteks”.