natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Remember that if you are outside the EU you can get help from the consulate or embassy of any other EU country if yours is not represented.
Samas on EL oma eesmärgiks seadnud Euroopa kultuuride ja elulaadide mitmekesisuse säilitamise.
One of these is to designate a cultural capital of Europe.
Euroopa Liidu liikmeks kandideerivad veel mõned riigid.
Essen in Germany, Pecs in Hungary and Istanbul in Turkey share the title in 2010.
Lisainfot Euroopa Liidu kohta saate aadressilt europa.eu.
ONLINEInformation in all the official languages of the European Union isavailable on the Europa website: europa.eu
LIIKMESRIIKIDE MAAILMAJAGU JA ÜLEMERETERRITOORIUMID
Choosing a time to travel
ELi institutsioonide peakorterid
Europe’s weather is generally temperate.
Mõõtkava: 1:10 000 000
Average min.January ºC
Valitsuse asukoht
Average max.July ºC
Regiooni pealinn
EUROPEAN COMMISSION REPRESENTATIONS
Mõõtkava: 1:10 000 000
Representation in the United States2300 M Street, NW — 3rd oor Washington DC 20037UNITED STATES OF AMERICATel. +202 8629500Internet: www.eurunion.org
Välja andnud jaanuaris 2010 Euroopa Komisjon Teabevahetuse peadirektoraat European Commission Directorate-General for Communication 1049 Brussels BELGIUM
222 East 41st Street, 20th oor New York, NY 10017UNITED STATES OF AMERICATel. +212 3713804Internet: www.eurunion.org
Kaardi koostanud: Lovell Johns, www.lovelljohns.com
Representation in the United Kingdom8 Storey’s Gate, London SW1P 3ATUNITED KINGDOMTel. +44 2079731992Internet: www.ec.europa.eu/uk
Mõõtkava: 1:20 000 000
EUROPEANPARLIAMENT OFFICE
Mõõtkava: 1:10 000 000
Office in Ireland European Union House43 Molesworth Street, Dublin 2IRELANDTel. +353 16057900 Internet: www.europarl.ie E-mail: epdublin@europarl.europa.eu
Euroopa reisijuht 2010
Pets
Raha
Travelling with a cat or dog is now much easier with the new EU pet passport available from any vet.
Euroopa Liidus võib ületada enamiku piire ilma kontrolli läbimata ja eurod muudavad sisseostude tegemise mugavamaks.
All cats and dogs must have a passport containing details of a valid rabies vaccination.
Vajaduse korral on tagatud kiire juurdepääs tervishoiuteenustele ja lemmikloomi ei pea enam koju jätma.
Until at least 30 June 2010, Ireland, Malta, Sweden and the United Kingdom also require proof that the vaccination has been effective. ective.
Autoga reisides kehtib ühes Euroopa Liidu riigis välja antud juhiluba ja liikluskindlustus ka teistes riikides ning mobiiltelefon töötab kõikjal.
Representation in Northern Ireland74–76 Dublin Road, Belfast BT2 7HPUNITED KINGDOMTel. +44 2890240708Internet: www.ec.europa.eu/uk
Voldikus on palju teavet, kasulikke nõuandeid ja Euroopa kaart.
In addition, treatment for ticks and tapeworm is required for entry into Ireland, Malta and the United Kingdom.
Voldik „Euroopa reisijuht 2010” on laiendatud kujul avaldatud veebisaidil europa.eu/travel.
Finland and Sweden require a tapeworm treatment.
Seal on ka viidad erinevate valdkondade kohta üksikasjalikuma teabe leidmiseks.
Office in Scotland The Tun, 4 Jackson’s Entry Holyrood Road, Edinburgh EH8 8PJUNITED KINGDOMTel. +44 1315577866Internet: www.europarl.org.uk E-mail: epedinburgh@europarl.europa.eu
Voldiku ning muud lühiteavet ja selgitusi Euroopa Liidu kohta leiab internetist aadressil ec.europa.eu/publications.
There are European Commission and Parliament representations and offices in all the countries of the European Union.
Euroopa Komisjon Teabevahetuse peadirektoraat Väljaanded European Commission Directorate-General for Communication Publications 1049 Brussels BELGIUM av e
The European Commission also has delegations in other parts of the world.
Käsikiri valmis detsembris 2009. © Euroopa Liit, 2010 tr
An animal has to be identified by an electronic microchip.
Reprodutseerimine on lubatud.
A clearly readable tattoo is also acceptable until July 2011, except if you are taking your animal to Ireland, Malta and the United Kingdom where a microchip is already required.
Fotode kasutamiseks või paljundamiseks tuleb luba küsida otse autoriõiguse valdajalt.
Let’s explore
Euroopat avastama!
You can nd this booklet and other short, clear explanations about the EU online atec.europa.eu/comm/publications
Käesoleva brošüüri ning lühikesed ja lihtsad selgitused ELi kohta leiate veebisaidiltec.europa.eu/comm/publications
Manuscript updated in March 2010Illustrations: Birte Cordes and Ronald Köhler
Käsikiri on ajakohastatud 2010. aasta märtsis.Illustreerinud Birte Cordes ja Ronald Köhler
Luxembourg: Publications O ce of the European Union, 2010
Luxembourg, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2010
Let’s explore Europe!
Euroopat avastama!
Welcome to Europe!
Tere tulemast Euroopasse!
We come from di erent countries and speak di erent languages, but this continent is the home we share.
Me oleme pärit eri riikidest ja räägime erinevaid keeli, kuid Euroopa on meie ühine kodu.
Come with us and let’s explore Europe together!
Tule meiega koos Euroopat avastama!
It will be an adventurous journey through time and space and you’ll nd out loads of interesting things.
See on seiklusrikas reis läbi aja ja ruumi, kus sa leiad palju huvitavat.
As we go along, test yourself to see how much you’ve learnt.
Pärast reisi saad kontrollida, kui palju oled juurde õppinud.
Go to our website europa.eu/europago/explore and try the quiz about each chapter.
Külasta veebisaiti ec.europa.eu/europago/explore ja püüa vastata iga peatüki järel esitatud küsimustele.
At school, explore further!
Jätka uurimist ka koolitunnis!
Ask your teacher to tell you more about each of the topics in this book.
Palu õpetajal rääkida rohkem iga brošüüris käsitletud teema kohta.
Then do some deeper research in the school library or on the Internet.
Seejärel otsi lisamaterjali kooli raamatukogust või Internetist.
You could even write your own booklet about what you have discovered.
Sellest, mida teada said, võid ka ise raamatu kirjutada.
Ready?
Oled valmis? Start!
What’s in this book?
Millest siin brošüüris räägitakse?
A continent to discover
Avastamist ootav maailmajagu
Getting around
Ühest paigast teise
Languages in Europe
Euroopa keeled
Climate and nature
Kliima ja loodus
A journey through time
Läbi ajaloo
Forty famous faces – pull-out book
40 kuulsat inimest – voldik
The story of the European Union
Euroopa Liidu ajaloo lühikokkuvõte
What the EU does
Millega Euroopa Liit tegeleb
The EU and its neighbours – map
EL ja selle lähiümbrus – kaart
The European Union countries
Euroopa Liidu liikmesriigid
Let’s explore Europe!
Euroopat avastama! Viktoriin
How the EU takes decisions
Otsuste tegemine Euroopa Liidus
Tomorrow… and beyond
Homme … ja kaugemas tulevikus
Useful links for you and your teacher
Kasulikud lingid õpilasele ja õpetajale
Europe is one of the world’s seven continents.
Euroopa on üks kuuest maailmajaost.
The others are Africa, North and South America, Antarctica, Asia and Australia/Oceania.
Ülejäänud on: Aafrika, Ameerika, Antarktika, Aasia ning Austraalia ja Okeaania.
Europe stretches all the way from the Arctic in the north to the Mediterranean Sea in the south, and from the Atlantic Ocean in the west to the Ural mountains (in Russia) in the east.
Euroopa ulatub Arktikast põhjas kuni Vahemereni lõunas, Atlandi ookeanist läänes kuni Uurali mäestikuni (Venemaa) idas.
It has many rivers, lakes and mountain ranges.
Siin on palju jõgesid, järvi ja mägesid.
The map on page 4 tells you the names of some of the biggest ones.
4. leheküljel oleval kaardil on nimetatud mõned suuremad.
Mount Elbrus, the highest mountain in Europe.
Euroopa kõrgeim mägi Elbrus.
The highest mountain in western Europe is Mont Blanc, in the Alps, on the border between France and Italy.
Lääne-Euroopa kõrgeim mägi on Mont Blanc, mis asub Alpides Prantsusmaa ja Itaalia piiril.
Its summit is over 4 800 metres above sea level.
Selle tipp ulatub 4808 meetrit üle merepinna.
Also in the Alps is Lake Geneva – the largest freshwater lake in western Europe.
Alpides asub ka Gen§ järv, mis on Lääne-Euroopa suurim mageveejärv.
It lies between France and Switzerland, goes as deep as 310 metres and holds about 89 trillion litres of water.
Järv asub Prantsusmaa ja Šveitsi piiril, selle suurim sügavus on 310 meetrit ning järves sisalduva vee hulk on ligikaudu 89 triljonit liitrit.
It is 77 kilometres (km) long and covers an area of about 600 square kilometres (km2).
77 kilomeetrit (km) ja pindala ligikaudu 600 ruutkilomeetrit (km2).
Northern Europe has even bigger lakes, including Saimaa in Finland (1147 km²) and Vänern in Sweden (more than 5 500 km²).
Põhja-Euroopa järved on veelgi suuremad, näiteks Saimaa järv (umbes 4400 km2)
NORTH SEA
PÕHJAMERI
Danube
Doonau
One of Europe’s longest rivers is the Danube.
Doonau on Euroopa pikemaid jõgesid.
It rises in the Black Forest region of Germany and ± flows eastwards through Austria, Slovakia, Hungary, Croatia, Serbia, Bulgaria, Moldova and Ukraine to Romania, where it forms a delta on the Black Sea coast.
See algab Saksamaa Schwarzwaldi piirkonnast ning voolab läbi Austria, Slovakkia, Ungari, Horvaatia, Serbia, Bulgaaria, Moldova ja Ukraina Rumeeniasse, kus moodustab Musta mere rannikul delta.
In all, it covers a distance of about 2850 km.
Jõe kogupikkus on umbes 2850 km.
The Loire valley is famous for its beautiful castles.
Teised suuremad jõed on Rein (umbes 1320 km), Elbe (umbes 1170 km) ja Loire (üle 1000 km).
Can you nd them on the map?
Loire’i org on kuulus kaunite losside poolest.
Big rivers are very useful for transporting things.
Suured jõed on kasulikud kaupade transportimiseks.
All kinds of goods are loaded onto barges that carry them up and down the rivers, between Europe’s sea ports and cities far inland.
Eri liiki kaubad laaditakse pargastele ning transporditakse jõge mööda alla- ja ülesvoolu Euroopa meresadamatesse ja sisemaalinnadesse.
Did you know that railways were invented in Europe?
Kas teadsid, et raudtee leiutati Euroopas?
It was in England that George Stephenson introduced the rst passenger train in 1825.
George Stephenson esitles esimest reisirongi 1825. aastal Inglismaal.
His most famous locomotive was called ‘the Rocket’and it reached speeds of more than 40 kilometres per hour (km/h) – which was really fast for those days.
Selle veduri nimi oli „Rocket” (rakett) ning see sõitis kiirusega 40 kilomeetrit tunnis, mis oli sellel ajal tõeliselt suur kiirus.
Today, Europe’s high-speed electric trains are very di erent from those rst steam engines.
Euroopa nüüdisaegsed ülikiired elektrirongid on nendest esimestest auruveduritest väga erinevad.
They are very comfortable and they travel at speeds of up to 330´km/h on specially built tracks.
Need on väga mugavad ja nende kiirus spetsiaalselt ehitatud raudteedel on kuni 330 km/h.
More tracks are being built all the time, to allow people to travel quickly between Europe’s big cities.
Raudteid ehitatakse pidevalt juurde, et inimesed saaksid reisida kiiresti ühest Euroopa suurlinnast teise.
Roads and railways sometimes have to cross mountain ranges, wide rivers or even the sea.
Mõnikord peavad maanteed ja raudteed läbima mägesid, ületama laiu jõgesid või isegi meresid.
So engineers have built some very long bridges and tunnels.
Seetõttu on insenerid ehitanud mõned eriti pikad sillad ja tunnelid.
The longest road tunnel in Europe is the Laerdal tunnel in Norway, between Bergen and Oslo.
Euroopa kõige pikem maanteetunnel on Lærdali tunnel Norras, Bergeni ja Oslo vahel.
It is more than 24 km long and was opened in the year 2000.
Selle pikkus on üle 24 kilomeetri ja see avati 2000. aastal.
The longest railway tunnel in Europe is the Channel Tunnel.
Seda mööda liiguvad Eurostari kiirrongid mere all Calais’(Prantsusmaa) ja Folkestone’i (Inglismaa) vahel.
It carries Eurostar high-speed trains under the sea between Calais in France and Folkestone in England, and it’s more than 50 km long.
Tunneli pikkus on üle 50 kilomeetri.
The highest bridge in the world (245 metres tall) is the Millau Viaduct in France, which was opened in 2004.
Maailma kõrgeim sild (245 meetrit kõrge) on Prantsusmaal asuv Millau viadukt, mis avati 2004. aastal.
Two of the longest bridges in Europe are the Oresund road and rail bridge (16 km long) between Denmark and Sweden and the Vasco da Gama road bridge (more than 17 km long) across the river Tagus in Portugal.
Kaks Euroopa pikimat silda on Øresundi maantee- ja raudteesild (16 km) Taani ja Rootsi vahel ning Vasco da Gama maanteesild (üle 17 km) üle Tejo jõe Portugalis.
The Vasco da Gama bridge is named after a famous explorer, and you can read about him in the chapter‘A journey through time’.
Sild on saanud oma nime kuulsa maadeavastaja Vasco da Gama järgi, kellest võid lugeda peatükis„Läbi ajaloo”.
The world’s highest bridge – the Millau Viaduct (France).
Maailma kõrgeim sild Millau viadukt (Prantsusmaa).
The fastest ever passenger plane, the Concorde.
Kõige kiirem reisilennuk Concorde.
The world’s biggest passenger plane – the Airbus A380.
Maailma suurim reisilennuk Airbus A380.
People also travel around Europe by plane, because air travel is quick.
Euroopas reisitakse ka lennukiga, sest õhureisid on aegasäästvad.
Some of the world’s best planes are built in Europe – for example, the‘Airbus’.
Mõned maailma parimad lennukid, näiteks Airbus, on ehitatud Euroopas.
Di erent European countries make di erent parts of an Airbus, and then a team of engineers puts the whole plane together.
Airbusi osi toodetakse eri Euroopa riikides, seejärel panevad insenerid nendest lennuki kokku.
The fastest ever passenger plane, the Concorde, was designed by a team of French and British engineers.
Maailma kiireim reisilennuk, Concorde, valmis Prantsusmaa ja Inglismaa inseneride koostöös.
Concorde could ± y at 2160 km/h – twice the speed of sound – and could cross the Atlantic in less than three hours!
Concorde võis lennata kiirusega 2160 km/h – kaks korda helist kiiremini – ning ületas Atlandi ookeani vähem kui kolme tunniga!
(Most planes take about eight hours.)
(Enamik lennukeid läbib selle vahemaa kaheksa tunniga.)
Concorde took its final
Concorde tegi oma viimase lennu 2003. aastal.
Faster than any plane are space rockets, such as Ariane – a joint project between several European countries.
Igasugustest lennukitest veelgi kiiremad on kosmoseraketid, näiteks Ariane, mis on Euroopa mitme riigi ühisprojekt.
People don’t travel in the Ariane rocket: it is used to launch satellites, which are needed for TV and mobile phone networks, for scientific research and so on.
Rakett Ariane ei ole ette nähtud reisimiseks, sellega lennutatakse orbiidile satelliite, mis on vajalikud telesaadete edastamiseks ning mobiilside tagamiseks, teaduslike uurimistööde jms jaoks.
Most of the world’s satellites are now launched using these European rockets.
Tänapäeval lennutatakse enamik maailma satelliite kosmosesse nende Euroopa rakettidega.
The success of Concorde, Airbus and Ariane show what can be achieved when European countries work together.
Concorde’i, Airbusi ja Ariane edu näitab, kuhu võib jõuda, kui Euroopa riigid töötavad üheskoos.
People in Europe speak many dierent languages.
Euroopa rahvad räägivad erinevaid keeli.
Most of these languages belong to three large groups or‘families’: Germanic, Slavic and Romance.
Enamik nendest keeltest kuulub kolme suurde rühma ehk keelkonda: germaani, slaavi ja romaani.
The languages in each group share a family likeness because they are descended from the same ancestors.
Iga keelkonna keeled on omavahel sarnased, sest nad pärinevad samast „algkeelest”.
For example, Romance languages are descended from Latin – the language spoken by the Romans.
Näiteks on romaani keeled saanud alguse ladina keelest – keelest, mida rääkisid roomlased.
Germanic
Germaani
It’s not hard to see the family likeness in these examples.
Keelkondade sees on sarnasust lihtne märgata.
But there are other European languages that are less closely related, or not at all related, to one another.
Kuid samas on ka teisi Euroopa keeli, mis ei ole üksteisega nii lähedalt seotud või ei ole üldse üksteisega seotud.
Here’s how to say‘Good morning’ or ‘Hello’ in several of these languages.
Järgnevalt leiad, kuidas öelda „Tere hommikust!”või lihtsalt „Tere!” mitmes sellises keeles.
Madainn mhath
Madainn mhatht kreeka keel
Labrīt
Labrīt leedu keel
In the language of the Roma people, who live in many parts of Europe,‘Good morning’is Lasho dyes.
Mitmel pool Euroopas elavate romide keeles kõlab„Tere hommikust!”„Lasho dyes”.
Learning languages can be great fun – and it’s important on a continent like ours.
Keelte õppimine on lõbus ja meie maailmajaos ka oluline.
Many of us enjoy going on holiday to other European countries, and getting to know the people there.
Paljud meist veedavad puhkuse mõnes teises Euroopa riigis ja tutvuvad sealsete inimestega.
That’s a great opportunity to practise the phrases we know in dierent languages.
See on hea võimalus kasutada neid lauseid, mida me erinevates keeltes oskame.
You can nd all of the EU countries’ ¡ags on page 38
Euroopa Liidu riikide lipud on 38. leheküljel.
Most of Europe has a ‘temperate’ climate – neither too hot nor too cold.
Suuremas osas Euroopas on kliima mõõdukas – ei liiga palav ega liiga külm.
The coldest places are in the far north and in the high mountains.
Kõige külmem on kaugel põhjas ja kõrgel mägedes.
The warmest places are in the far south and south-east.
Kõige soojem on Lõuna- ja Kagu-Euroopas.
The weather is warmest and driest in summer (roughly June to September) and coldest in winter (roughly December to March).
Kõige soojem ja kuivem on ilm suvel (umbes juunist kuni septembrini), kõige külmem aga talvel (umbes detsembrist kuni märtsini).
The Arctic fox…and snowy owl are well camou¡ aged.
Polaarrebane ja lumekakk on hästi maskeerunud.
Europe had record-breaking hot summers in 2003 and 2006.
2003. ja 2006. aastal olid Euroopas rekordiliselt kuumad suved.
Is this a sign that the climate is changing?
Kas see tähendab, et kliima muutub?
Climate change is a worldwide problem that can only be solved if all countries work together.
Kliimamuutus on ülemaailmne probleem, seda saavad lahendada vaid kõik riigid üheskoos.
Coping with the winter
Toimetulek talvega
Wild animals in cold regions usually have thick fur or feathers to keep them warm, and their coats may be white to camou± age them in the snow.
Külmade piirkondade metsloomadel on tavaliselt tihe karvkate ja lindudel tihe sulestik, mis hoiab neid soojas ning mis võib olla valge, võimaldades loomadel lumel maskeeruda.
Some spend the winter sleeping to save energy.
Mõned loomad hoiavad talvel energiat kokku ja magavad.
This is called hibernating.
Seda nimetatakse talveuneks.
European brown bears live in the mountains, where they spend the winter sleeping.
Euroopa pruunkaru elab mägedes, talve veedab ta talveunes.
Even ¡ flamingos come to Europe in spring.
Kevadel saabuvad Euroopasse isegi ¥ flamingod.
Many species of birds live on insects, small water creatures or other food that cannot easily be found during cold winter months.
Paljud linnuliigid toituvad putukatest, väikestest veeloomadest või muust toidust, mida on külmadel talvekuudel raske leida.
So they ± y south in the autumn and don’t return until spring.
Seepärast lendavad nad sügisel lõunasse ega tule tagasi enne kevadet.
Some travel thousands of kilometres, across the Mediterranean Sea and the Sahara Desert, to spend the winter in Africa.
Mõned linnud rändavad tuhandeid kilomeetreid üle Vahemere ja Sahara kõrbe ning veedavad talve Aafrikas.
This seasonal travelling is called migrating.
Selline hooajaline lendamine ühest paigast teise on ränne.
Enjoying the spring and summer
Rõõm kevadest ja suvest
When spring comes to Europe (March to May), the weather gets warmer.
Kevadel (märtsist kuni maini) muutuvad ilmad Euroopas soojemaks.
Snow and ice melt.
Lumi ja jää sulavad.
Baby sh and insect larvae swarm in the streams and ponds.
Ojad ja tiigid kihisevad kalamaimudest ja putukavastsetest.
Migrating birds return to make their nests and raise their families.
Rändlinnud saabuvad tagasi, et ehitada pesa ja kasvatada poegi.
Flowers open, and bees carry pollen from one plant to another.
Lilled puhkevad õide ja mesilased kannavad õietolmu ühelt taimelt teisele.
Trees put out new leaves which catch the sunlight and use its energy to make the tree grow.
Puudel puhkevad pungad ja noored lehed püüavad päikesevalgust, et kasutada seda energiat puu kasvamiseks.
In mountain regions, farmers move their cows up into the high meadows, where there is now plenty of fresh grass.
Mägistes piirkondades viivad talupidajad oma lehmad mägikarjamaadele, mis on nüüd kaetud värske rohuga.
Summer is good in themountain meadows.
Mägikarjamaadel on suvel tore.
Cold-blooded animals such as reptiles also need the sun to give them energy.
Kõigusoojased loomad, näiteks roomajad, vajavad samuti energia saamiseks päikest.
In summer, especially in southern Europe, you will often see lizards basking in the sunshine and hear the chirping of grasshoppers and cicadas.
Suvel võib eriti Lõuna-Euroopas sageli näha sisalikke, kes soojendavad end päikesepaistel, ning kuulda rohutirtsude ja tsikaadide siristamist.
Lizards love warm weather.
Sisalikele meeldib soe ilm.
Autumn: a time of change
Sügis on muutuste aeg
In late summer and autumn, the days grow shorter and the nights cooler.
Hilissuvel ja sügisel muutuvad päevad lühemaks ning ööd külmemaks.
Many delicious fruits ripen at this time of year, and farmers are kept busy harvesting them.
Sel aastaajal valmivad maitsvad viljad ja talupidajatel on kiire nende koristamisega.
Nuts too ripen in autumn, and squirrels will gather and store heaps of them ready for the winter.
Sügisel valmivad ka pähklid ning oravad korjavad ja varuvad neid talveks hulgaliselt.
Wasps love fruit too!
Herilased armastavad samuti puuvilju!
Squirrels store nuts for their winter food.
Oravad varuvad talveks pähkleid.
Many trees shed their leaves in autumn because there is no longer enough sunshine for the leaves to be useful.
Paljud puud langetavad sügisel lehti, sest vähese päikesepaistega ei ole lehtedest enam kasu.
They gradually change from green to shades of yellow, red, gold and brown.
Lehtede roheline värv muutub tasapisi eri varjundiga kollaseks, punaseks, kuldseks ja pruuniks.
Then they fall, carpeting the ground with colour.
Seejärel langevad lehed maha ja katavad maa kirju vaibaga.
The fallen leaves decay, enriching the soil and providing food for future generations of plant life.
Langenud lehed kõdunevad, rikastades pinnast uute taimede jaoks vajalike toitainetega.
This yearly cycle of the seasons, and the changes it brings, make the European countryside what it is – beautiful, and very varied.
Looduse ringkäik ning aastaaegade vaheldumine muudab Euroopa maakohad kauniks ja vaheldusrikkaks.
Autumn carpets the woods with colour.
Sügis katab puud kirju rüüga.
On high mountains and in the far north of Europe, farming is impossible because it is too cold for crops to grow.
Kõrgel mägedes ja kaugel põhjas ei ole Euroopas võimalik põllumajandusega tegeleda, sest kliima on saagi kasvatamiseks liiga külm.
But evergreen trees such as pines and firs can survive cold winters.
Kuid igihaljad puud, näiteks mänd ja kuusk, suudavad ellu jääda ka külmadel talvedel.
That is why Europe’s coldest places are covered with evergreen forests.
Seepärast on Euroopa külmemad paigad kaetud igihaljaste metsadega.
People use the wood from these forests to make many things – from houses and furniture to paper and cardboard packaging.
Inimesed kasutavad neist metsadest saadud puitu mitmel otstarbel – alates majade ehitamisest kuni mööbli, paberi ja papist pakendite valmistamiseni.
Further south, most of the land is suitable for farming.
Lõuna pool on maa enamasti põllumajanduseks sobilik.
It produces a wide variety of crops including wheat, maize, sugar beet, potatoes and all sorts of fruit and vegetables.
Siin kasvatatakse mitmesuguseid põllukultuure: nisu, maisi, suhkrupeeti, kartulit ning mitut sorti puu- ja köögivilju.
Where there is plenty of sunshine and hardly any frost (near the Mediterranean, for example), farmers can grow fruit such as oranges and lemons, grapes and olives.
Seal, kus on palju päikest ja harva külm (näiteks Vahemere ääres), kasvatatakse apelsine, sidruneid, viinamarju ja oliive.