natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“We are a little microcosm that can represent a laboratory in which results can be analysed relatively easily,” explains Dumont.
Mõned tunnid hommikul ja õhtul, mil on vaja energiat tarbida, kuid päikest pole, võib vesi mahutist alla voolates käitada turbiini.
The second type to be produced is multicrystalline solar panels.
Teine toodetavate päikesepaneelide tüüp on polükristallist päikesepaneelid.
Also known as polycrystalline solar modules, they are manufactured from a large block of numerous silicon crystals.
Tuntud ka nime all polükristallist päikesemoodulid. Neid toodetakse paljude silikoonkristallide suurest plokist.
This gives them a mosaic-like or shattered glass look.
See annab mosaiigi moodi või kildudeks purunenud klaasi väljanägemise.
And since they are not made from just one silicon ingot, they are slightly less efficient but also cheaper than monocrystalline solar panels.
Kuna nad ei ole valmistatud ühest silikoonkihist, on nad vähem efektiivsed, kuid odavamad kui monokristallist päikesepaneelid.
Better known as thin film solar panels, the third and latest type is very thin and flexible, making it lightweight and easy to handle.
Paremini tuntud kui õhukese kilega fotoelemendid. See on kõige hilisem tüüp, väga õhukesed ja painduvad, andes kerge kaalu ja tehes need lihtsalt käsitletavaks.
At first amorphous solar panels were made by fixing thin silicon material to glass or stainless steel, which made them rigid.
Esmalt valmistati amorfseid päikesepaneele õhukese silikoonmaterjali kinnitamisega klaasi või roostevaba terase külge, mis need väga jäigaks tegi.
But to make them flexible and durable, the silicon is now applied between flexible laminate material.
Selleks et teha need painduvaks ja vastupidavaks, on silikoon kinnitatud nüüd painduvale laminaatmaterjalile.
This has the added advantage of being able to fix the panels to almost any surface.
See on lisaväärtus, sest painduvaid paneele saab kinnitada peaaegu igale pinnale.
In fact, thin film solar is so versatile and aesthetically appealing that it can completely replace traditional shingles or steel roofing.
Tõepoolest, õhukese kilega päikesepaneel on väga mitmekülgselt kasutatav ja esteetiliselt meeldiv, nii et sellega võib täielikult asendada traditsioonilised katusekivid või terasprofiilist katuse.
Another advantage is they are the cheapest panels for manufacturers and consumers because they require the least silicon and the simplest production process.
Teine eelis on see, et need paneelid on tootjatele ja tarbijatele kõige odavamad, sest vajavad kõige vähem silikooni ja nende tootmine on kõige lihtsam.
This also results in the lowest cost per watt of power.
Seetõttu on nende tootmine ka energeetiliselt kõige odavam.
However, since they are very thin, amorphous solar panels are over 40% less effective than mono- and multicrystalline panels at turning the sun’s rays into electric power.
Kuna aga paneelid on väga õhukesed, on amorfsed päikesepaneelid päikesekiirte muundamisel elektrienergiaks üle 40% vähem efektiivsed kui mono- või multikristallist paneelid.
ERDF CHANGES
ERDFI MUUTUSED
BOOSTING ENERGY INVESTMENTS IN BUILDINGS
ENERGIAALASTE INVESTEERINGUTE SUUNAMINE EHITISTESSE
What support can be provided to regions in the structuring and implementation of public schemes supporting energy efficiency and renewables?
Regioone julgustatakse avastama erinevaid võimalusi, et suurendada olemasolevaid ressursse ja kasutada maksimaalselt kohesioonipoliitika fondide mõjutusvahendeid.
Affordable, accessible and reliable energy is essential for achieving Cohesion Policy goals.
Taskukohane, kättesaadav ja usaldatav energia on kohesioonipoliitika eesmärkide saavutamiseks ülioluline.
Increasing energy efficiency and the use of renewable energies brings social, economic and environmental benefits and should be integrated into all regional development strategies.
Energiatõhususe suurendamine ja taastuvenergia kasutamine annab ühiskondliku, majandusliku ja keskkonnaalase kasu ning peaks olema integreeritud kõigisse regionaalarengu strateegiatesse.
Regions can use their technical assistance budget for guidance on setting up public schemes.
Regioonid saavad kasutada ühiskondlike kavade loomiseks oma tehnilise abi eelarvet.
Regions should explore both the mechanisms for providing financial assistance and the technical requirements that will guarantee that schemes result in concrete energy savings.
Regioonid peaksid leidma nii finantsabi kui ka tehniliste nõuete mehhanisme, mis tagavad, et kavadega saavutatakse konkreetne energia säästmine.
Using Cohesion Policy funds, regions can support various activities, including the production and distribution of renewables, R & D, advisory services and energy efficiency for public, commercial and industrial buildings.
Kohesioonipoliitika fondide kasutamisega saavad regioonid toetada erinevaid tegevusi, kaasa arvatud taastuvenergia tootmine ja levik, uurimis- ja arendustegevus, nõustamisteenused ja energiatõhusus ühiskondlikes, äri- ja tööstushoonetes.
The policy however had limited scope for intervention in housing until recently.
Kuni viimase ajani oli poliitika aga elamusektorisse sekkumisel piiratud.
Energy agencies and advice centres exist in many countries and can support regions in designing appropriate schemes.
Paljudes liikmesriikides on olemas energiaagentuurid ja nõustamiskeskused, mis saavad regioone vastavate kavade planeerimisel toetada.
Success factors for ERDF supported schemes for sustainable energy in buildings
Edutoovad faktorid ERDFi toetatud skeemis ehitistes taastuvenergia kasutamise kohta.
As part of the recovery measures recently adopted, the key funding mechanism of Cohesion Policy, the European Regional Development Fund (ERDF) has been modified to allow more support for sustainable energy in housing.
Hiljuti vastu võetud taastamise meetme osana on kohesioonipoliitika põhilist rahastamismehhanismi Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERDF) muudetud, et võimaldada elamusektoris taastuvenergiale suuremat toetust.
All Member States can now invest up to 4% of the total national ERDF allocation in energy efficiency and renewables in the residential sector.
Kõik liikmesriigid saavad nüüd investeerida kuni 4% kogu riiklikest ERDFi rahaeraldistest elamusektori energiatõhusesse ja taastuvenergiasse.
Its scope is broadened to ensure that all existing buildings undergoing major renovation meet certain efficiency levels.
Riigiorganid peavad määrama sobivad elamusektori kehtivad kategooriad sellisel viisil, mis toetaks sotsiaalset kohesiooni.
Ensure budget for technical assistance.
Ehitiste energiatõhususe direktiivi ümberkujundamine on hetkel arutlusel.
To put together an effective packageawareness raising, training, energy advisors, and methods to aggregate demand may be needed.2.
Selle ulatust laiendati, et tagada, et kõik suuri ümberehitusi läbivad hooned vastaksid teatud energiatõhususe tasemele.
Tailor schemes and define well targeted categories of eligible housing.
Energiatõhususe sertifikaat muutub ka majadele tõeliseks energiamärgiseks, sealhulgas kõikides majade müügi- või rendikuulutustes.
COHESION POLICY SUPPORT FOR SUSTAINABLE ENERGY: 200713
Miks on ehitussektoris oluline aidata kaasa energiatõhususele ja taastuvenergiale?
The building sector is responsible for approximately 40% of EU final energy consumption and 36% of EU CO emissions with
tarbimise eest ja 36% ELi CO emissioonide eest, mis koos
€788 million€1.1 billion€1.8 billion€1.1 billion
Tagage eelarve tehnilise abi saamiseks.
Wind energy Solar energy Biomass Hydroelectric, geothermal and other
Kaasake kohalik omavalitsusüksus, turul tegutsevad firmad ja tööstus, et olla vastavuses erinevate sihtrühmade seisundi ja vajadusega.
€4.2 billion
elamutega moodustab kokku 2/3.
Energy efficiency, co-generation, energy management
KOHESIOONIPOLIITIKA SÄÄSTVA ENERGIA TOETAMINE: 20072013
Sustainable energy in the building sector can stimulate investment, and innovation, improving competitiveness and supporting jobs.
Ehitussektoris saab taastuvenergia stimuleerida investeeringuid ja uuendusi, parandades seeläbi konkurentsivõimet ja luues töökohti.
Increasing possibilities for Cohesion Policy interventions in the residential sector presents win-win opportunities, particularly in this time of economic crisis.
Kohesioonipoliitika sekkumiste suuremad võimalused ehitussektoris võimaldavad teha tehinguid, millest võidavad kõik, eriti praeguse majanduskriisi ajal.
This does not yet show the impact of the modified ERDF regulation which is likely to increase interventions in the residential sector.
Tuuleenergia Päikeseenergia Biomassienergia Hüdro-, geotermiline ja muu energia Energiatõhusus, koostöö, energiamajandus Kokku
Investment needs are great and funds are limited, how can Cohesion Policy be used for maximum impact?
See ei näita muudetud ERDFi määruse mõju, mis tõenäoliselt suurendab elamusektori sekkumisi.
Many different public schemes can achieve energy savings and promote renewables.
Mitmete ühiskondlike kavade kaudu saab saavutada energiasäästlikkust ja populariseerida taastuvenergiat.
Funding can be provided in many forms (eg loans, grants, guarantees, fiscal measures, equity etc).
Toetust on võimalik saada mitmel kujul (nt laenud, grandid, garantiid, fiskaalpoliitika meetmed, omakapital jne).
ACTING TOGETHER ON CLIMATE CHANGE
ÜHESKOOS KLIIMAMUUTUSEGA TEGELEDES
There has been a 9.3% greenhouse gas emission reduction in comparison to 1990 within the EU-27.
• efektiivse globaalse süsinikuemissioonituru loomine.
As the Commission focuses on policies designed to reduce future emissions and develops programmes to deal with the consequences of those released in the past, its work is complemented by a wide array of organisations and businesses.
Kui komisjon keskendub poliitikatele, mis on mõeldud tulevaste emissioonide vähendamiseks, ja arendab programme, mis tegelevad eelnevalt emiteeritud saaste tagajärgedega, täiendavad komisjoni tööd suur hulk organisatsioone ja ettevõtteid.
The goal they all share, to make our future environmental record better than our past.
Nende kõigi ühiseks eesmärgiks on teha meie keskkonna seisund paremaks kui kunagi varem.
For the European Commission, one of the deciding factors will be how to finance support for developing countries, from whom it is hoping to see a meaningful contribution.
Euroopa Komisjonile on üheks otsustavaks faktoriks see, kuidas finantseerida nende arengumaade jaoks toetust, kelle olulist panust näha loodetakse.
They should start to slow the rate of growth in their emissions as soon as possible, and then reduce their emissions in absolute terms from 2020–25 onwards.
Nad peaksid hakkama oma emissioonide kasvukiirust aeglustama niipea kui võimalik, samuti vähendama oma emissioone ajavahemikus alates 2020–2025 ja sealt edasi.
As things stand, developing countries will account for 50% of global emissions by 2020.
Arengumaad annavad 2020. aastaks kokku 50% globaalsest emissioonist.
The run up to Copenhagen – the European Commission’s perspective
Ettevalmistused Kopenhaageni kohtumiseks – Euroopa Komisjoni vaatenurk
Climate change being such a vast problem, most of the Directorates-General at the Commission are involved in dealing with the effects of global warming as they appear today, carrying out work to help member countries to adapt to future extremes and fighting to reduce emissions now.
Arengumaadel on olemas paljud erinevate poliitika võimalused, kus kasu ületab kulutusi, näiteks suurendades energiaefektiivsust, soosides taastuvenergiat, parandades kohaliku õhu kvaliteeti või kogudes maapinnast metaani odava energiaallikana.
Many policy options are available to developing countries where the benefits can outweigh the costs, for example by increasing energy efficiency, promoting renewable energy, improving local air quality or capturing methane from sources such as landfills as a cheap source of energy.
Sellist poliitikat saab tugevdada, jagades häid praktikaid poliitika loomisel ja planeerimisel ning tehnoloogilises koostöös. EL jätkab ja suurendab oma koostööpingutusi selles osas.
Such policies can be strengthened by sharing good practice in policy design and planning and technology cooperation.
Kliimamuutus on tohutu probleem, millega on seotud enamik komisjoni peadirektoraate.
The EU will continue and increase its cooperation efforts in this respect.
Nad tegelevad globaalse soojenemise mõjudega nii nagu see täna ilmneb; teevad tööd, et aidata liikmesriikidel kohaneda tulevikuga ja vähendada emissioone juba nüüd.
Panorama talked to the Directorate-General for the Environment to get an idea of what the priorities are in this critical time, the lead up to the United Nations Climate Change Conference (COP15) to be held in Copenhagen, this December.
Panorama rääkis keskkonna peadirektoraadiga, et teada saada, mis on prioriteetideks käesoleval kriitilisel ajal, mis on meid viinud ÜRO kliimamuutuse konverentsi (COP15) korraldamiseni, mis toimub käesoleva aasta detsembris Kopenhaagenis.
The need to find a way to help developing countries make the vital changes through support for their economies is clear, and the European Commission is hoping to see a significant package on the table to aid the poorest countries.
Vajadus leida võimalus arengumaade aitamiseks, et teha olulised muutused nende majanduste toetamiseks, on selge ja Euroopa Komisjon loodab laual näha olulist paketti, aitamaks kõige vaesemaid riike.
They see a clear need to establish how to finance emissions reduction and how much money needs to be spent in the next three years to start with, and then to work out how much will be needed in subsequent years.
Nad näevad selget vajadust kehtestada emissioonide vähendamise finantseerimise skeem ja see, kui palju raha läheb järgmisel kolmel aastal, et sellega alustada, ning seejärel teada saada, kui palju on vaja veel järgnevatel aastatel.
Sums that can only be decided on once it is known what policies are to be implemented.
Summade üle saab otsustada ainult siis, kui on teada, milliseid poliitikaid rakendatakse.
The Copenhagen Conference is of particular importance since it will set down the rules of engagement in the fight against climate change, as the Kyoto Protocol comes to an end in 2012.
Kopenhaageni konverents on eriti tähtis sellepärast, et seal pannakse kirja reeglid kliimamuutusega tegelemiseks, sest Kyoto protokolli kehtivus lõpeb 2012. aastal.
The Protocol commits only industrialised countries to reduce their emissions, and by an average of only 5.2% below 1990 levels by 2012.
Protokoll kohustab ainult tööstusmaid 2012. aastaks oma emissioone vähendama ja ligikaudu ainult 5,2% alla 1990. aastate taseme.
This reduction is nothing like enough to keep within the 2°C temperature limit, so a new international agreement is needed on deeper, global emissions reductions for the period after the Kyoto targets expire in 2012.
See vähendamine ei ole piisav selleks, et oleks võimalik säilitada 2 °C temperatuuri piiri, nii et vajame uut rahvusvahelist lepingut suurmate globaalsete emissioonide vähendamiseks perioodiks, mis lõpeb pärast Kyoto eesmärkide lõppemist 2012. aastal.
In 2007, the European Union Spring Summit saw Member States unanimously agree to be bound by law to a unilateral reduction of emissions by 20% in comparison with 1990, by 2020, and a willingness to take that to 30% if other countries came on board.
Teaduslikud uuringud ja arengutegevus on samuti olulised komponendid, aitamaks arenenud ja arengumaadel koostööd teha.
It has set out clear proposals to reach a global agreement on stabilising and then reducing emissions, the three key priorities being:
ELi kliima-, energia- ja transpordialase uurimistöö eelarve suureneb oodatavalt jälle pärast 2013. aastat, nii nagu see on toimunud Euroopa Ühenduse seitsmenda teadusuuringute raamprogrammiga.
When asked if they are optimistic, the Commission points out that if we are to have a fair chance of keeping the average temperature rise under the 2°C mark then the emission of greenhouse gasses will have to peak before 2020 and then be reduced by 50% on 1990 levels by 2050.
Kui küsida, kas nad on optimistlikud, rõhutab komisjon, et kui meil on võimalus hoida keskmine temperatuuri tõus alla 2 °C, siis peavad kasvuhoonegaaside emissioonid saama enne 2020. aastat tippväärtuse ja vähenema 2050. aastaks 1990. aastate tasemega võrreldes 50%.
Without action the global average temperature is likely to increase to 4°C this century – something, they maintain, that simply cannot be allowed to happen.
Ilma tegevusteta on globaalne keskmine temperatuuri tõus käesoleval sajandil 4 °C, mida komisjoni kinnitusel ei tohi lihtsalt lasta juhtuda.
•Targets met by developed countries and appropriate actions taken by developing countries
ELi konkreetne ja seaduslikult siduv kohustus emissioonide vähendamisega on teinud EList maailma valitsuste liidriks.
Whether it does or does not may well be decided this December.
Seda, kas see juhtub või ei juhtu, otsustatakse käesoleva aasta detsembris.
•Addressing the financing of actions by developing countries (both to mitigate greenhouse gas emissions and adapt to climate change)
EL on teinud selged ettepanekud, jõudmaks emissioonide stabiliseerimisel ja seejärel vähendamisel globaalsele kokkuleppele.
• Building an effective global carbon market
• arengumaadeloodudeesmärgidjavastavadtegevused,mis arengumaades ette võetakse;
Decisions based on dependable data
Usaldusväärsetel andmetel põhinevad otsused
To further this communication and cooperation, the project brings together the sectors at conferences and fairs.
Selle suhtluse ja koostöö jätkuks toob projekt sektori esindajad konverentsidele ja messidele kokku.
It also hopes to obtain funding for a study investigating the experiences of the oil and gas industry in the North Sea Region, looking in particular at the oil and gas industry in the UK, Norway and Denmark and considering the lessons learnt and the concepts that can be transferred to the offshore wind industry in the partner regions of Denmark, Germany, Norway and the UK.
Samuti loodetakse saada rahastust Põhjamere regioonis nafta- ja gaasitööstuse kogemuste uuringule, vaadates lähemalt nafta- ja gaasitööstustusi Ühendkuningriigis, Norras ja Taanis ning võttes arvesse kogetud õppetunde ning kontseptsioone, mis saaks üle viia ranna tuuleenergia tööstusesse partnerregioonides Taanis, Saksamaal, Norras ja Ühendkuningriigis.
When the stakes are so high, negotiations have to be based on uniform and reliable data and this is where the European Commission’s Joint Research Centre JRC steps in.
Kui riskid on nii suured, peavad läbirääkimised põhinema ühtsetel ja usaldusväärsetel andmetel, ja see on koht, kus astub tegevusse Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus (Joint Research Centre, JCR).
With its headquarters in Brussels, the centre is also present at different locations around Europe including Ispra in Italy and Seville, Spain.
Keskus on mitmes Euroopa linnas, muuhulgas Ispras (Itaalia) ja Sevillas (Hispaania), kuid peakorter asub Brüsselis.
Its origins lie in the early days of nuclear research, but in the 60s its remit broadened to cover a wider range of issues including environment and economy.
Keskus sai alguse varastel tuumateadustööde päevil, kuid 1960ndatel selle tegevus laienes ja katab suure teemade ulatuse, kaasa arvatud keskkond ja majandus.
Long-term achievements and shaping policy
Pikaajalised saavutused ja poliitika kujundamine
The project has delivered positive results in all the countries involved – experience which will potentially feed into national and international decisionmaking.
Projekt on andnud positiivseid tulemusi kõigis kaasatud riikides ja neid kogemusi kasutatakse tõenäoliselt rahvuslikus ja rahvusvahelises otsusetegemises.
The British government’s consultation for its Energy White Paper heard from the project as did the revision of the Erneuerbare-Energien-Gesetz (Renewable Energy Source Act) in Germany.
Ühendkuningriigi valitsuse konsultatsioon energia Valge paberi jaoks kasutas projekti kogemusi, samuti tegi seda ka Saksamaa Erneuerbare-Energien-Gesetz (Taastuva energiaallika akt).
This background means that the JRC’s Climate Change Unit is ideally placed to develop and analyse the latest computer models and build accurate climate change scenarios.
Selline taust tähendab seda, et JRSi kliimamuutuse üksus on loodud arendama ja analüüsima kõige uuemaid arvutimudeleid ja looma vastavaid kliimamuutuste stsenaariumeid.
The data they generate is used by the United Nations and various directorates within the Commission, among others.
Nende loodud andmeid kasutab teiste seas ÜRO, samuti erinevad komisjoni peadirektoraadid.
Speaking from the Unit, Dr Frank Dentener explained the centre’s role: “We want all the key policy-makers and negotiators to have access to the same data.
Üksusest rääkides selgitas dr Frank Dentener keskuse rolli järgmiselt: „Me soovime, et kõigil olulistel poliitikate loojatel ja läbirääkijatel oleks liigpääs ühesugustele andmetele.
From the US to Japan and China, we analyse the results of climate change modelling to make sure the data are comparable.”
Me analüüsime kliimamuutuse tulemusi alates USAst kuni Jaapani ja Hiinani, et veenduda andmete võrreldavuses.”
The POWER cluster project has also worked closely with the BALTCOAST project in the Baltic, exploring what is rapidly becoming a central issue in the management of maritime use: spatial planning.
Projekt POWER cluster on teinud Balti riikides ka lähedat koostööd projektiga BALTCOAST, uurides, mis on merekasutusel ja ruumilisel planeerimisel muutumas keskseteks probleemideks.
It co-operated on a framework for an international coordinated use of offshore water areas, the concept behind a transnational spatial register and use strategy.
Projekt tegi koostööd ranna veealade rahvusvahelise koordineeritud kasutamise võrgustikuga, kontseptsiooniga, mille taga on riikidevaheline ruumiline register ja kasutamise strateegia.
In the run up to Copenhagen, several of the JRC’s institutes are hard at work developing scenarios for energy use and agriculture, to name but two.
Ettevalmistumisel Kopenhaageni kohtumisele on mitmed JRC instituudid teinud kõvasti tööd, et luua stsenaariumeid energia kasutamise ja põllumajanduse osas – kui nimetada vaid kahte.
The projections they generate will show what needs to be done in order to achieve emissions targets, what the best and worst aspects of certain proposals are and how to share the burden for countries and world regions.
Nende loodavad prognoosid näitavad, mida peaks tegema, et saavutada emissioonide eesmärke, millised on teatud ettepanekute parimad ja halvimad aspektid ja kuidas jagada seda koormust eri riikide ja maailma eri regioonide vahel.
The tools of the trade – satellite images, computer modelling and advanced quantitive data analysis.
Kasutatavad töövahendid: satelliidipildid, arvutimudelid ja kvantitatiivne andmete analüüs.
The result – when world leaders meet in Copenhagen, their discussions will be increasingly based on independent, transparent, comparable data such as those supplied by the JRC's Climate Change Unit.
Tulemus: kui maailma liidrid kohtuvad Kopenhaagenis, põhinevad nende diskussioonid suures osas sõltumatul, transparentsel ja võrreldavatel andmetel, nagu see, mida pakub JRC kliimamuutuse üksus.
Any loopholes or disparities will be more easily identifiable.
Mistahes lünkasid või erinevusi on lihtsam tuvastada.
Offshore wind power, a sea change in attitude
Ranna tuuleenergia, muutus suhtumises merre
While policy-makers decide on our planet’s future, a project supported by regional funding is doing what it can to make a difference now.
Kui poliitikategijad otsustavad meie planeedi tuleviku üle, on üks regionaalse rahastusega projekt tegemas kõike võimalikku, et tekitada muudatus juba praegu.
The POWER cluster project focuses on some of the key challenges facing offshore wind energy development in the North Sea Region: social acceptance, business cooperation and skills development.
Projekt POWER cluster keskendub mõningatele põhilistele väljakutsetele, mis on seotud ranna tuuleenergia arendamisega Põhjamere regioonis: ühiskondlik aktsepteerimine, äriettevõtete koostöö ja oskuste arendamine.