natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The EU target of limiting the global temperature rise to no more than 2.0 °C above pre-industrial levels is likely to be exceeded around 2050.
EL siht piirata maailma temperatuuri tõusu 2.0 °C-ga tööstusajastueelsete tasemetega võrreldes ilmselt ületatakse 2050. aasta paiku.
Impacts of climate change are o�en not determined by the annual average temperature but by seasonal temperature.
Enamasti ei määra kliimamuutuste mõjusid aasta keskmine temperatuur, vaid aastaaja temperatuur.
For example, the start and end of a growing season are determined by spring and autumn temperatures, while changes in winter temperature are important for species' survival rate in winter.
Näiteks vegetatsiooniperioodi alguse ja lõpu määravad kevadised ja sügisesed temperatuurid, kuid talviste temperatuuride muutused on tähtsad liikide ellujäämiseks talvetingimustes.
Glaciers in all European glacial regions except for Norway are in retreat, consistent with the global trend.
Kõigis Euroopa liustikupiirkondades, välja arvatud Norras, on liustikud taandumas, mis on kooskõlas kogu maailmas ilmneva suundumusega.
Norwegian coastal glaciers are expanding due to increased snowfall in winter.
Norra ranniku liustikud laienevad talviste sademete hulga suurenemise tõ5 u.
From 1850 to 1970, glaciers in the European Alps lost approximately one third of their area and one half of their mass.
Euroopa Alpid on ajavahemikul 1850–1970 kaotanud ligikaudu kolmandiku oma pindalast ja poole oma massist.
Since 1980, another 20–30 % of the remaining ice has been lost.
Alates 1980. aastast on kadunud veel 20–30 % jääst.
Current glacier retreat is now reaching levels exceeding those of the last 10 000 years.
Praegune liustike taandumine jõuab tasemeni, kus see pole olnud viimase 10 000 aasta jooksul.
It is very likely that glacier retreat will continue.
Liustike vähenemine suure tõenäosusega jätkub.
By 2050 about 75 % of the glaciers in the Swiss Alps are likely to disappear.
2050. aastaks võivad kaduda ligikaudu 75 % Šveitsi Alpide liustikest.
The extent of Arctic sea ice is also decreasing by about 0.3 % per annum, a trend that has been recorded for the past 25 years (38).
Põhja-Jäämere jää väheneb samuti ligikaudu 0.3 % võrra aastas; selline on suundumus olnud viimase 25 aasta jooksul (38).
* Specific net mass balance (cumulative): i.e. the net change is glacial volume expressed as the equivalent amount of liquid water averaged over the surface of the glacier (m/year).
* Netomahu muutus (kumulatiivne): s.t. liustiku mahu netomuutus väljendatuna võrdse koguse veena jaotatuna liustiku pinnale (m/aasta)
Observed changes in growing season length
Muutused kasvuperioodi pikkuses
0 -5 seasonlength(days)
0 – 5 muutused ( p äe v
The average annual growing season in most areas of Europe has increased by about 10 days over the past 20 years and will further lengthen in the future.
Enamikes Euroopa piirkondades on aasta keskmine vegetatsiooniperiood pikenenud viimase 20 aasta jooksul ligikaudu 10 päeva võrra ja pikeneb edaspidi veelgi.
Green biomass (needles and leaves) of vegetation increased by 12 %, an indicator of enhanced plant growth.
Taimede roheline biomass (okkad ja lehed) on suurenenud 12 % võrra, mis näitab taimede paremat kasvu.
These positive effects of rising temperature on plant growth may be offset by an increased risk of water shortage that would harm vegetation.
Neid temperatuuri tõusu positiivseid mõjusid taimede kasvule võib tasakaalustada kasvav veenappuse oht, mis võib taimestikku kahjustada.
Some crops and trees need low temperatures in winter to trigger bud bursting in spring.
Mõned kultuurid ja puud vajavad talvel madalamat temperatuuri, et kevadel pungad puhkeks.
These species can no longer grow in areas where winter temperatures are becoming too high.
Need liigid ei saa enam kasvada aladel, kus talvine temperatuur on liiga kõrge.
This dataset does not cover France, Italy, Spain or Portugal.
Esitatud andmed ei hõlma Prantsusmaad, Itaaliat, Hispaaniat ega Portugali.
Indicator name in EEA Signals 2004
Näitaja nimetus EKA signaalides 2004
United Nations Secretariat, Population Division of the Department of Economic and Social Affairs
ÜRO sekretariaadi majandus- ja sotsiaalküsimuste osakonna rahvastiku sektor
Annual macroeconomic database (Ameco), DG ECFIN, European Commission.
Iga-aastane makroökonoomiline andmebaas (Ameco), Euroopa Komisjoni majanduse ja rahanduse peadirektoraat.
Built up land area
Hoonestatud alad
Rural development spending European Commission
Euroopa Komisjon
Agriculture: Impactingbiodiversity
Linnupopulatsioonid
European Bird Census Council (EBCC); Wetlands international, international waterbird census
Euroopa Lindude Loenduse Nõukogu (EBCC); rahvusvaheline veelindude loendus Wetlands international
Welsh Institute of Rural Affairs
Walesi Maaelu Instituut
European Environment Agency (Eurowaternet)
Haritav maa valglates
Water pollution: Managing nitrate
Euroopa Keskkonnaagentuur (Eurowaternet)
Arable land in upstream catchments
Euroopa Keskkonnaagentuur (Eurowaternet)
European Environment Agency (Eurowaternet)
Veereostus: nitraatide käsitlemine
Nitrate concentrations in rivers
Nitraatide kontsentratsioonid jõgedes
European Environment Agency (Eurowaternet)
Põhjavee nitraadisisaldus
Nitrate concentrations in groundwater
Euroopa Keskkonnaagentuur (Eurowaternet)
Council of Europe UNEP/WCMC (World Conservation Monitoring Centre)EEA, CDDA (EEA collection of original data)DG Environment (Habitats and Birds Directives)
Euroopa Nõukogu ÜRO keskkonnaprogramm/Maailma Looduskaitse Seire Keskus (WCMC)EKA, kaitsealade ühine andmebaas (CDDA) (EKA algandmete kogumine)Keskkonna peadirektoraat (elupaikade ja linnudirektiiv)
DG Fisheries, European Commission
Ohutuid piirkoguseid ületav Euroopa Komisjoni kalanduse peadirektoraatkalapüük
Packaging waste generation DG Environment
Pakendijäätmete tekkimine
Packaging waste: Still increasing
Keskkonna peadirektoraat
Packaging waste treatment
Pakendijäätmed: endiselt kasvamas
DG Environment
Pakendijäätmete käitlemine Keskkonna peadirektoraat
Eurostat,European Commission PRIMES projections
Eurostat,Euroopa Komisjoni prognoosid PRIMES
Eurostat,National Technical University of Athens for projections
Eurostat,Prognoosid: Ateena Riiklik Tehnikaülikool
Progress with distance related charges for heavy goods vehicles on highways
Taastuvate energiaallikate osakaal elektrienergia tarbimises
Air pollution: Damaging health in cities
Transport: hind sisaldagu kõiki kulusid
Urban population exposure DG Environment (Exchange of Information to pollution levels above EU Decision), Airbase limits Eurostat
Keskkonna peadirektoraat (otsus teabevahetuse kohta), Airbase Eurostat
UNECE/CLRTAP/EMEPUNFCCCDG Environment (EU Monitoring Mechanism, NEC Directive)Eurostat
ÜRO Euroopa Majanduskomisjon/piiriülese õhusaaste kauglevi konventsioon (CLRTAP)/ õhusaasteainete kauglevi seire ja hindamise Euroopa koostööprogramm ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon Keskkonna peadirektoraat (EL seiremehhanism, heitmete siseriiklike ülemmäärade direktiiv)Eurostat
Urban population exposure: DG Environment (Exchange of Information geographical variations Decision), Airbase, Eurostat
Linnaelanikkonna Keskkonna peadirektoraat (otsus teabevahetuse kokkupuude: geograafilised kohta), Airbase, Eurostaterinevused
Climate change: Observed temperature Growing evidence trend in Europe
Suundumus Euroopa õhutemperatuurides
Climate Research Unit, University of East Anglia, Norwich, UK of impacts
East Anglia Ülikooli kliimauuringute üksus, Norwich, Ühendkuningriik
Average change in European glaciers
Euroopa liustike keskmistatud muutused
Frauenfelder, 2003 (World Glacier Monitoring Service)
Frauenfelder, 2003 (Maailma Liustike Seire Teenistus)
Data quality
Seos põhinäitajatega (jah/ei)/ (nimetus)
Coverage Latest of countriesdata
Andmete kvaliteet
Link to the Core set of indicators (yes/no)/(Name)
Hõlmab Uusimad riikeandmed
Population growth no
Rahvastiku kasv ei
Europe in 2004: An environmental perspective
2000. aasta prognoos 2050. aastaks jah
2000 projection to 2050 yes Total energy consumption
Üldine energiatarbimine
Energy consumption and gross domestic product
Energiatarbimine ja sisemajanduse kogutoodang ei
Comparison of employment nogrowth and labour productivity of Europe, Japan and America
Tööhõive Euroopas, Jaapanis ja USAs
Built up land area yes Land take
Hoonestatud alad jah
19 countries
19 riiki
2000 (or latest available data) no
Otsene materjalitarbimine ei
Urban population no
Linnaelanikkond ei
Rural development spending
Linnupopulatsioonid jah
Bird populations yes Species diversity
Liigiline mitmekesisus
Organic farming area
Mahepõllunduse alad jah
 yes Area under organic farming yes Nutrients in freshwater
Mahepõllunduses kasutatavad alad
12 countries
12 riiki
Water pollution: Managing nitrate
Magevee toitainetesisaldus
Arable land in upstream catchments yes Nutrients in freshwater
Nitraatide kontsentratsioon jahjõgedes
24 countries
24 riiki
Fish catches outside safe limits
Ohutuid piirkoguseid ületav jahkalapüük
Zooplankton abundance no
Zooplanktoni rohkus ei
Packaging waste: Still increasing
Pakendijäätmete tekkimine ja ringlussevõtt
Packaging waste generation yes Generation and recycling of packaging waste
Pakendijäätmete käitlemine jah
Packaging waste treatment yes Generation and recycling of packaging waste
Pakendijäätmete tekkimine ja ringlussevõtt jah
Proportion of packaging waste recycled yes Generation and recycling of packaging waste
Ringlussevõetavate pakendijäätmete osakaal
Sustainable energy: A long way to go
Pakendijäätmete tekkimine ja ringlussevõtt
2001 projection to 2010
2001 (uute10 puhul 2002)
Projected progress towards yes Projections of greenhouse 22 countries Kyoto Protocol targetsgas emissions and removals and policies and measures yes Total energy consumption
22 riiki
Total energy consumption by fuel type*
2001. aasta prognoos 2030. aastaks jah
2001 projection to 2030
Taastuv elektrienergia
Renewable energy sources yes Renewable electricityas a share of electricity consumption*
Taastuvate energiaallikate osakaal elektrienergia tarbimises
Link to the Core set of indicators (yes/no)/(Name)
Hõlmab Uusimad riikeandmed jah
Transport: Full cost pricing needed
Transpordi kasv ja sisemajanduse kogutoodang
Transport growth and gross yes Passenger transport domestic productdemand,Freight transport demand
Transport: hind sisaldagu kõiki kulusid jah
Transport emissions of air pollutants yes Greenhouse gas emissions EEA-31and removals,Emissions of acidifying substances,Emissions of ozone precursors,Emissions of primary particulates and secondary particulate precursors
Kasvuhoonegaaside heitmed ja kõrvaldamine, hapestavate ainete heitmed, osooni eellaste heitmed,esmaste tahkete osakeste ja teiseste osakeste eellaste heitmed jah
Progress with distance related charges for heavy goods vehicles on highways yes Passenger transport demand,Freight transport demand
Edasiminek sõidukaugusega seotud raskeveokitasude osas jah
Air pollution: Damaging health in cities
Õhukvaliteedi piirväärtuste ületamine linnades
Urban population exposure yes Exceedences of air quality EEA-31to air pollutants above limit limit values in urban areas values: Map of variation between countries ozone precursors
Linnaelanikkonna kokkupuude piirväärtusi ületavate õhusaasteainetega: riikide erinevuste kaart
 yes Emissions of ozone precursors
2001 jah
18 countries
18 riiki
Urban population exposure yes Exceedance of air quality to air pollutants above limit limit values in urban areavalues: Map of variation between countries
Linnaelanikkonna kokkupuude piirväärtusi ületavate õhusaasteainetega: riikide erinevuste kaart jah
Observed temperature trend in Europe yes Global and European temperature
Globaalne ja Euroopa temperatuur
1999 (data available for 2003 but averaged over 5 years) no
1999 (andmed kättesaadavad 2003. aasta kohta, kuid 5 aasta keskmised) ei
Selected countries no
Valitud riigid ei
Stars: =high, =medium and =low quality
=kõrge =keskmine =madal
Further reading
Täiendav kirjandus
All the data used in this report can be found in the associated excel file 'Data for Signals 2004' downloadable from the EEA Signals 2004 directory at h�p://reports.eea.eu.int/
Kõiki käesolevas aruandes kasutatud andmeid võib leida lisatud Exceli failist ‘Data for Signals 2004’ (Signaalide 2004 andmed), mille võib alla laadida EKA signaalide 2004 kataloogist aadressil h5 p://reports.eea.eu.int/
The thematic factsheets can be downloaded from h�p://themes.eea.eu.int/indicators/
Temaatilisi teabelehti võib alla laadida aadressilt h5 p://themes.eea.eu.int/indicators/
Definitions of terms can be found in the EEA multilingual environmental glossary at h�p://glossary.eea.eu.int/EEAGlossary/
Terminite tähendused võib leida EKA mitmekeelsest keskkohnasõnastikust h5 p://glossary.eea.eu.int/EEAGlossary/
EEA (2002); Environmental signals 2002 — Benchmarking the millennium; Environmental assessment report No 9
EEA (2002); Environmental signals 2002 — Benchmarking the millennium (Keskkonnaalased signaalid 2002 — Aastatuhande tähis); Environmental assessment report No 9 (Keskkonnamõju hindamise aruanne nr 9)
EEA (2002); TERM 2002 — Paving the way for EU enlargement — Indicators of transport and environment integration; Environmental issue report No 32
EEA (2002); TERM 2002 — Paving the way for EU enlargement (TERM 2002 — Euroopa Liidu laienemise lävel) — Transpordi ja keskkonnakaitse kompleksindikaatorid; Environmental issue report No 32 (Keskkonnaküsimuste aruanne nr 32)
EEA (2003); Europe's water: An indicator-based assessment; Topic report No 1/2003
EEA (2003); Europe’s water: An indicator-based assessment; Topic report No 1/2003 (Euroopa vesi: Näitajatel põhinev hinnang; Temaatiline aruanne nr 1/2003)
EEA (2004a); Air pollution in Europe 1990–2000; Topic report No 4/2003
EEA (2004a); Air pollution in Europe 1990–2000; Topic report No 4/2003 (Õhureostus Euroopas 1990–2000; Temaatiline aruanne nr 4/2003)
EEA (2004c); Agriculture and the environment in the accession countries — Implications of applying the EU common agricultural policy; Environmental issue report No 37
EEA (2004c); Agriculture and the environment in the accession countries — Implications of applying the EU common agricultural policy; Environmental issue report No 37 (Põllumajandus ja keskkond ühinevates riikides — EL ühise põllumajanduspoliitika rakendamise kaastähendused; Keskkonnaküsimuste aruanne nr 37)
EEA / UNEP (2004i); High nature value farmland; EEA report 1/2004
EEA/UNEP (2004i); High nature value farmland; EEA report 1/2004 (Suure loodusliku väärtusega põllumaa; EKA aruanne 1/2004)
General European Commission References
Euroopa Komisjoni üldised viited
European Commission (2001); Environment 2010: Our future, our choice, The sixth environment action programme; COM (2001) 31 final
Euroopa Komisjon (2001); Environment 2010: Our future, our choice (Keskkond 2010: Meie tulevik, meie valik), 6. Euroopa Liidu keskkonnategevusprogramm; K(2001)31 lõplik
European Commission (2001b); A sustainable Europe for a be�er world: A European Union Strategy for sustainable development; COM (2001) 264 final
Euroopa Komisjon (2001b); A sustainable Europe for a be% er world: A European Union Strategy for sustainable development (Säästlik Euroopa parema maailma huvides: Euroopa Liidu säästva arengu strateegia); K(2001)264 lõplik
European Commission (2002); The Lisbon strategy — making change happen; COM (2002) 14 final
Euroopa Komisjon (2002); The Lisbon strategy — making change happen (Lissaboni strateegia — muudatuste läbiviimine); K(2002)14 lõplik
( sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion.
) Saada maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistel põhinevaks majanduseks, mis pakub rohkem ja paremaid töökohti ja suuremat sotsiaalset ühtekuuluvust.
European Commission (2002b).
Euroopa Komisjon (2002b).
( legislation; more ex-post analyses on effects and effectiveness; more ex-ante (sustainability) impact assessment.
) Teadmistel põhinev otsuste tegemine; huvigruppide parem kaasamine; raamõigusaktide väljatöötamine; mõjude ja tulemuslikkuse järelanalüüsid; eelnev mõju (jätkusuutlikkuse) hindamine.
( two single-person households.
) Mastaabiefekt tähendab näiteks, et kaheliikmeline leibkond kasutab 20 % vähem energiat kui kaks üheliikmelist leibkonda.
Consequently, most scenarios show no significant reductions over the next 30 years in the contribution made by households to CO emissions.
Seega ei ilmne enamikus stsenaariumides leibkondade panuse olulist vähenemist CO heitmete kogusesse järgmise 30 aasta jooksul.
A two-person household is
Kaheliikmeline leibkond võib kasutada
2 also likely to use 300 litres of water per day, while a single-person household is expected to use about
2 ka 300 liitrit vett päevas, üheliikmeline leibkond kasutab aga eelduste kohaselt ligikaudu 210 liitrit päevas.
9) The ten new Member States of the European Union following enlargement are referred to in graphics
9) Euroopa Liidu 10 uut laienemisejärgset liikmesriiki tähistatakse käesoleva aruande joonistel lühendiga
( throughout this report as the New-10; the 15 older Member States are referred to as EU-15; the enlarged European Union is referred to as EU-25.
( uued-10; 15 vanemat liikmesriiki tähistatakse lühendiga EL-15; laienenud Euroopa Liitu tähistatakse lühendiga EL-25.
The candidate countries — Romania, Bulgaria and Turkey — are referred to as CC-3.
Kandidaatriike — Rumeeniat, Bulgaariat ja Türgit — tähistatakse lühendiga KR-3.
The member countries of the European Environment Agency are referred to as EEA-31.
Euroopa Keskkonnaagentuuri liikmesriike tähistatakse lühendiga EKA-31.
( use of fertilisers and pesticides per hectare, increased livestock numbers per hectare, and less diversity of crops per farm.
) Terminiga ‘põllumajanduse intensiivistamine’ tähistatakse mitmesuguseid protsesse — kaasa arvatud mehhaniseerimine, väetiste ja pestitsiidide rohkem kasutamine hektari kohta, kariloomade suurem arv hektari kohta ja põllukultuuride väiksem mitmekesisus talus.
EU common agricultural policy. Copenhagen.
( the EU common agricultural policy (Põllumajandus ja keskkond ühinevates riikides — EL ühise põllumajanduspoliitika rakendamise kaastähendused). Kopenhaagen.
13) The underlying geology however also plays a key role in determining the extent of groundwater
13) Põhjavee saastatuse ulatuse määramisel on tähtis roll ka geoloogilistel tingimustel.
14) Strictly speaking this refers to the groundwater bodies for which data are available.
14) Rangelt võttes viitab see põhjaveekogudele, mille kohta on andmed saadaval.
( available for most groundwater bodies used for drinking water but not necessarily for deeper, older groundwaters that are less frequently used for drinking water.
( enamiku joogiveeks kasutatavate põhjaveekogude kohta, kuid neid ei tarvitse olla sügavamate ja vanemate põhjavete kohta, mida kasutatakse joogiveeks harvemini.
It is likely that the latter will also become contaminated as nitrate pollution seeps downwards.
Ilmselt saastuvad ka viimased, kui nitraadireostus allapoole imbub.
Synthesis from 2000 Member States reports. European Commission, Luxembourg, 2002.
Süntees liikmesriikide 2000. aasta aruannetest).
17) (…) The drinking water directive standards apply to treated water at the consumer's tap, not in the
17) (…) Joogivee direktiivi norme kohaldatakse tarbija kraanist tulevale töödeldud veele, mitte veekogu
( water body.
( veele.
18) This total value does not include policy response costs i.e. the costs incurred from responding to the
18) See kogusumma ei sisalda poliitilise reageerimise kulusid, s.t eutrofeerumisele seire ja töötlemisega
( eutrophication through monitoring and treatment [in EEA (2003); Development of storylines for the integrated environmental assessment of water, third draft].
( reageerimise kulusid [väljaandes EKA (2003); Development of storylines for the integrated environmental assessment of water, third draft (Vee tervikliku keskkonnalüüsi põhisisu väljatöötamine, kolmas variant)].
21) Please note that 'sufficient' in this context is determined by a political process involving evaluation at
21) Palun arvestage, et ‘piisavuse’ määrab selles kontekstis poliitiline protsess, mis hõlmab ka hindamist
( biogeographical region seminars.
( biogeograafilise piirkonna seminaridel.
23) ETC/WMF (2003); Evaluation analysis of the implementation of packaging waste policies in five EU
23) ETC/WMF (Euroopa Jäätmete ja Materjalivoogude Teemakeskus) (2003); Evaluation analysis of the
24) Study countries: Denmark, Austria, Ireland, Italy and United Kingdom.
24) Uuringu riigid: Taani, Austria, Iirimaa, Itaalia ja Ühendkuningriik.
25) Dr Caroline Jackson MEP at the ASSURRE (Association for the sustainable use and recovery of
25) Dr Caroline Jackson MEP, ASSURRE (Euroopa Ressursside Säästliku Kasutamise ja Taaskasutamise
27) Calculated based on average energy consumption for the most recent five calendar-year period
27) Arvutatud lähtudes keskmisest energiatarbimisest viie viimase kalendriaasta jooksul enne direktiivi
( previous to the implementation of the directive.
( rakendamist.
28)The proposal also requires Member States to put in place regulatory frameworks to address barriers to
28) Ettepanekus nõutakse ka, et liikmesriigid kehtestaksid raamõigusaktid energiakasutuse efektiivsuse
( the development and implementation of energy efficiency policies.
( poliitika väljatöötamise ja rakendamise tõkete kõrvaldamiselt.
29) Including: the EU greenhouse gas emissions trading scheme, starting in 2005; promotion of electricity
29) Sealhulgas: EL kasvuhoonegaaside heitmetega kauplemise skeem alates 2005. aastast; taastuvatest
( from renewable energy; promotion of combined heat and power (CHP); improvements in the energy performance of buildings and energy efficiency in large industrial installations; promotion of the use of energy efficient appliances; and reducing the average carbon dioxide emissions of new passenger cars.
( energiaallikatest elektrienergia tootmise propageerimine; soojuse ja energia koostootmise propageerimine; hoonete ja suurte tööstusseadmete energiakasutuse efektiivsuse parandamine; efektiivselt energiat tarbivate seadmete kasutamise propageerimine; ja uute sõiduautode keskmiste süsinikdioksiidiheitmete vähendamine.
30) These instruments are joint implementation with industrialised countries in eastern Europe; the clean
30) Need vahendid on ühine rakendamine koos tööstusriikidega Ida-Euroopas; puhta arengu mehhanismi
( development mechanism with developing countries; and carbon 'sinks' (forests and soils).
( rakendamine koos arenguriikidega; ja süsiniku neeldajad (metsad ja pinnased).
Some countries have already started to allocate and spend substantial financial resources on such projects.
Mõned riigid on hakanud sellistele projektidele juba olulisi finantsvahendeid eraldama ja kulutama.
31) See TERM report (2002) Paving the way for EU enlargement; and associated fact sheets.
31) Vt aruanne TERM (2002) Paving the way for EU enlargement; ja sellega seotud andmelehed.
32) Precursors are chemical substances that give rise to other substances.
32) Eellased on keemilised ained, millest tekivad teised ained.
Institute (HEI).
Tervisemõjude Instituut (HEI).
10 gov/air/aqtrnd97/brochure/pm10.html; WHO (2003); Health Aspects of Air Pollution with Particulate
Mai 2003. http://www.healtheffects.org/Pubs/TimeSeries.pdf; USA Keskkonnakaitse Agentuur, (2003); USA Keskkonnakaitse Agentuuri veebisait (PM10 brošüür). http://www.epa.gov/air/aqtrnd97/brochure/pm10.html; WHO (2003); Health Aspects of Air Pollution with Particulate Matter, Ozone and Nitrogen Dioxide (Tahkete osakestega, osooni ja lämmastikdioksiidiga õhureostuse terviseaspektid).
Report on a World Health Organisation (WHO) Working Group. Bonn, Germany.
Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) töögrupi aruanne. Bonn, Saksamaa.
13–15 January 2003.
13.–15. jaanuar 2003.
Draft second position paper on particulate matter,
Teise tahkete osakeste alaseid seisukohti kajastava
) WGBU (2003) has proposed reducing global CO emissions from fossil fuels by 45–60 % from 1990
( globaalseid CO heitmeid fossiilkütustest 2050. aastaks 45–60 % võrreldes 1990. aasta tasemetega.