natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Court of Justice on the Internet: http://www.curia.europa.eu
Euroopa Liidu Kohus internetis: http://www.curia.europa.eu
The Annual Report is also available on CD-ROM from the Press and Information Service Tel. +352 4303-2035
Aastaaruanne on samuti kättesaadav CD-ROM-il Euroopa Kohtu pressi- ja teabeosakonnas Tel +352 4303-2035
Completed on: 1 January 2010
Koostamise lõpp: 1. jaanuar 2010
For any other use, authorisation must be sought from the Publications Oce of the European Union.
Kõikidel muudel juhtudel tuleb küsida luba Euroopa Liidu Väljaannete Talituselt.
Luxembourg: Publications Oce of the European Union, 2010
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2010
PRINTED ON ELEMENTAL CHLORINE-FREE BLEACHED PAPER ECF
TRÜKITUD VALGELE ELEMENTAARKLOORIVABALE PABERILE (ECF)
A — The Court of Justice in 2009: changes and proceedings ..................................................9
Euroopa Kohtu areng ja tegevus 2009.¡aastal .......................................................................9
B — Composition of the Court of Justice ....................................................................................... 53
Euroopa Kohtu koosseis .............................................................................................................. 51
Members of the Court of Justice ........................................................................................ 55
Euroopa Kohtu liikmed .......................................................................................................... 53
Change in the composition of the Court of Justice in 2009 .................................... 71
Muudatused Euroopa Kohtu koosseisus 2009.¡aastal ................................................ 67
Former Members of the Court of Justice ........................................................................ 75
Euroopa Kohtu endised liikmed ......................................................................................... 71
A — Proceedings of the General Court in 2009 ........................................................................111
Üldkohtu tegevus 2009.¡aastal ..............................................................................................107
B — Composition of the General Court .......................................................................................145
Üldkohtu koosseis ......................................................................................................................141
Members of the General Court ........................................................................................147
Üldkohtu liikmed ..................................................................................................................143
Change in the composition of the General Court in 2009 ....................................157
Muudatused Üldkohtu koosseisus 2009.¡aastal ........................................................153
Former Members of the General Court ........................................................................161
Üldkohtu endised liikmed .................................................................................................157
Annual Report 2009
Aastaaruanne 2009
The Civil Service Tribunal
Avaliku Teenistuse Kohus
A — Proceedings of the Civil Service Tribunal in 2009 ...........................................................187
Avaliku Teenistuse Kohtu tegevus 2009.¡aastal ...............................................................183
B — Composition of the Civil Service Tribunal .........................................................................197
Avaliku Teenistuse Kohtu koosseis .......................................................................................193
Members of the Civil Service Tribunal ..........................................................................199
Avaliku Teenistuse Kohtu liikmed ...................................................................................195
Change in the composition of the Civil Service Tribunal in 2009 .......................203
Muudatused Avaliku Teenistuse Kohtu koosseisus 2009.¡aastal .........................199
Former Member of the Civil Service Tribunal .............................................................207
Avaliku Teenistuse Kohtu endised liikmed ..................................................................203
C — Statistics concerning the judicial activity ..........................................................................209
Avaliku Teenistuse Kohtu statistika ......................................................................................205
A — Ocial visits and events at the Court of Justice, the General Court and the Civil Service Tribunal .................................................................................................223
Ametlikud külastused ja üritused Euroopa Kohtus, Üldkohtus ja Avaliku Teenistuse Kohtus ............................................................................219
B — Study visits ....................................................................................................................................225
Pidulikud istungid ......................................................................................................................225
D — Visits and participation in ocial functions .....................................................................231
Külastused ja osalemine ametlikel üritustel .....................................................................227
Abridged organisational chart ............................................................................................................236
Kokkuvõtlik struktuur .............................................................................................................................232
The year which has just passed ended with a major event.
Lõppenud aastale pani lõpp-punkti üks märkimisväärne sündmus.
On 1 December 2009 the Treaty of Lisbon entered into force after a long and complex rati¤cation procedure.
Pärast pikka ja keerulist rati£t-seerimisprotsessi jõustus 1.¡detsembril 2009 Lissaboni leping.
This Treaty, which is designed to endow the European Union with more e¥ective legislative and administrative structures enhancing its ability to meet the challenges of the beginning of the 21st century, brings important changes to most of the ¤elds of activity of the Court of Justice.
See leping, mille eesmärk on anda Euroopa Liidule tõhusamad seadusandlikud ja haldusstruktuurid ning mis suurendab liidu võimekust 21.¡sajandi alguse väljakutsete vastuvõtmiseks, toob kaasa olulised muudatused enamikus Euroopa Kohtu tegevusvaldkondades.
Apart from the consequences resulting from the European Union’s acquisition of legal personality and from the abandonment of its three-pillar structure, the Treaty of Lisbon introduces reforms relating both to the jurisdiction of the Court of Justice and to the procedures before the three courts of which it is composed.
Seega lisaks nendele tagajärgedele tulenevalt sellest, et Euroopa Liidust saab juriidiline isik ja kaotatakse kolmesambaline struktuur, viiakse Lissaboni lepinguga sisse teatavad muudatused, mis puudutavad nii Euroopa Kohtu pädevust kui ka menetlusi Euroopa Kohtu moodustavates kohtuinstantsides.
The past year also saw a partial replacement of the membership of the Court, four of whose members departed.
2009.¡aastal leidis aset ka Euroopa Kohtu liikmete osaline asendamine, mille tulemusena lahkus ametist neli kohtu liiget.
The governments of the Member States were again concerned, in this partial renewal, to make the appointments without delay and to safeguard the stability of the institution as far as possible, thereby enabling it to continue smoothly in the performance of its task.
Osalise asendamise raames toimunud ametisse nimetamiste käigus võtsid liikmesriigid taas kord arvesse vajadust viia need läbi viivitamata ja säilitada võimalikult suures ulatuses institutsiooni stabiilsus, et viimane saaks jätkata tõrgeteta oma ülesannete täitmist.
The Court cannot but welcome this.
Selle üle tunneb Euroopa Kohus vaid heameelt.
Finally, 2009 was also marked by a very sad event, the death of Advocate General Dámaso Ruiz-Jarabo Colomer.
2009.¡aastal leidis aset ka üks kurb sündmus: suri kohtujurist Dámaso Ruiz-Jarabo Colomer.
The impact of his death continues to be strongly felt, if only because we are deliberating, and will continue to deliberate over the coming months, in cases which have had the bene¤t of his opinions.
Va-pustus tema lahkumisest püsib siiamaani, kas või ainuüksi seetõttu, et kohus arutab praegu ja lähikuudelgi veel kohtuasju, milles ta on oma ettepaneku teinud.
His thinking accompanies us in our work in a very concrete manner.
Tema mõtted saadavad meid oma tegevuses väga kindlalt.
This Annual Report provides a full record of changes a¥ecting the institution and its work in 2009.
Käesolev aruanne annab lugejale täieliku ülevaate institutsiooni arengu ja tegevuse kohta 2009.¡aastal.
As is the case every year, a substantial part of the Annual Report is devoted to brief but exhaustive accounts of the main judicial activity of the Court of Justice, the General Court and the Civil Service Tribunal.
Nagu igal aastal, pühendatakse oluline osa aastaaruandest lühikestele, ent ammendavatele kokkuvõtetele Euroopa Kohtu, Üldkohtu ja Avaliku Teenistuse Kohtu õigustmõistvast tegevusest.
Separate statistics for each court supplement and illustrate the analysis.
Analüüsi täiendavad ja illustreerivad iga kohtuinstantsi kohta eraldi välja toodud statistilised andmed.
A — The Court of Justice in 2009: changes and proceedings
Euroopa Kohtu areng ja tegevus 2009.aastal
This ¤rst part of the Annual Report gives an overview of the activity of the Court of Justice of the European Union in 2009.
Selles aastaaruande esimeses osas esitatakse kokkuvõte Euroopa Liidu Kohtu tegevusest 2009.¡aas-tal.
It describes, ¤rst, how the institution evolved during the past year, with the emphasis on the institutional changes a¥ecting the Court of Justice and developments relating to its internal organisation and working methods (section 1).
Esiteks annab aruanne ülevaate institutsiooni arengust möödunud aastal, tuues välja Euroopa Kohut puudutanud institutsioonilised muudatused ning selle sisemise korralduse ja töömeetoditega seotud arengud (jaotis¡1).
It includes, second, an analysis of the statistics in relation to developments in the Court of Justice’s workload and the average duration of proceedings (section 2).
Teiseks sisaldab aruanne statistika analüüsi, mis käsitleb Euroopa Kohtu töökoormuse osas toimunud arenguid ning keskmist menetlusaega (jaotis¡2).
It presents, third, as each year, the main developments in the caselaw, arranged by subject matter (section 3).
Kolmandaks esitatakse aruandes, nagu igal aastal, teemade järgi jagatud kohtupraktika põhiarengud (jaotis¡3).
The major event bringing change to the Court of Justice as an institution in 2009 was incontestably the entry into force of the Treaty of Lisbon.
Euroopa Kohtu institutsioonilises arengus oli 2009.¡aastal kõige märkimisväärsem sündmus kahtlemata Lissaboni lepingu jõustumine.
This Treaty has made a number of amendments to the provisions of the EU Treaty and the EC Treaty concerning the Court of Justice.
Selle lepinguga muudeti paljusid EL-i lepingu ja EÜ asutamislepingu Euroopa Kohut puudutavaid sätteid.
Some of these amendments ªow from the abandonment of the three-pillar structure of the European Union, from the resulting disappearance of the European Community and from the legal personality which the European Union henceforth enjoys.
Teatud muudatused on tingitud Euroopa Liidu kolmesambalise struktuuri kaotamisest ja sellega kaasnenud Euroopa Ühenduse kadumisest ning sellest, et Euroopa Liit on edaspidi juriidiline isik.
Other amendments are more speci¤c and concern the Court of Justice directly.
Ülejäänud muudatused on spetsii£lisemad ja puudutavad otseselt Euroopa Kohut.
Mentioning only the most important amendments, ¤rst, the judicial institution of the European Union has, since 1 December 2009, been called the Court of Justice of the European Union.
Kõige tähtsamatest muudatustest olgu esmalt mainitud, et liidu kohtuorganit nimetatakse alates 1.¡detsembrist 2009 Euroopa Liidu Kohtuks.
As before, it is composed of three courts, but henceforth called: the Court of Justice, the General Court and the Civil Service Tribunal.
See koosneb nagu varemgi kolmest kohtuinstantsist, mida edaspidi nimetatakse Euroopa Kohtuks, Üldkohtuks ja Avaliku Teenistuse Kohtuks.
The creation of further specialised tribunals remains possible but, following the entry into force of the Treaty of Lisbon, any such tribunals would be created in accordance with the ordinary legislative procedure, that is to say by co-decision with a quali¤ed majority rather than, as hitherto, by unanimity.
Muude erikohtute moodustamise võimalus jääb alles, kuid pärast Lissaboni lepingu jõustumist saab erikohtuid moodustada seadusandliku tavamenetluse kohaselt ehk kaasotsustamismenetluses kvali£tseeritud häälteenamusega, mitte enam ühehäälselt nagu varem.
The same is true of amendments to the Statute of the Court of Justice, with the exception of the rules on the judges and advocates general and those governing the language arrangements of the Court.
Sama kehtib ka Euroopa Kohtu põhikirja muutmise kohta, välja arvatud kohtunike ja kohtujuristide staatuse ning Euroopa Kohtu keeltekasutuse korda käsitlevad sätted.
A signi¤cant amendment concerns the procedure for appointment of members of the Court of Justice and the General Court.
Üks oluline muudatus puudutab Euroopa Kohtu ja Üldkohtu liikmete ametisse nimetamist.
Judges and advocates general are henceforth appointed by a conference of representatives of the governments of the Member States after consultation of a panel responsible for giving an opinion on candidates’suitability to perform the duties of Judge and Advocate General of the Court of Justice and the General Court.
Kohtunikud ja kohtujuristid nimetatakse edaspidi ametisse liikmesriikide valitsuste esindajate konverentsil pärast konsulteerimist komiteega, mille ülesanne on esitada arvamus kandidaatide sobivuse kohta Euroopa Kohtu ja Üldkohtu kohtuniku ning kohtujuristi ametikohale.
This panel comprises seven persons chosen from among former members of the two Courts, members of national supreme courts and lawyers of recognised competence, one of whom is proposed by the European Parliament.
See komitee koosneb seitsmest liikmest, kes valitakse kahe kohtuinstantsi endiste liikmete, riikide kõrgemate kohtute liikmete ning tunnustatud ja pädevate juristide hulgast, kusjuures ühe liikme kandidatuuri esitab Euroopa Parlament.
So far as concerns the jurisdiction of the Court of Justice, it is to be noted that its jurisdiction extends to the law of the European Union, unless the Treaties provide otherwise.
Euroopa Kohtu pädevuse kohta tuleb märkida, et see laieneb Euroopa Liidu õigusele, kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti.
Thus, the Court of Justice is conferred general jurisdiction to give preliminary rulings in the area of freedom, security and justice, as a result of the disappearance of the pillars and the repeal by the Treaty of Lisbon of Articles 35 EU and 68 EC which imposed restrictions on its jurisdiction.
Nii omandab Euroopa Kohus üldise pädevuse eelotsuste suhtes vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas, kuna kaovad sambad ning Lissaboni leping kaotab EL-i artikli¡35 ja EÜ artikli¡68, mis piirasid Euroopa Kohtu pädevust.
First, as regards police and judicial cooperation in criminal matters, the jurisdiction of the Court of Justice to give preliminary rulings has become obligatory and is no longer subject to a declaration by each Member State recognising that jurisdiction and specifying the national courts that may request a preliminary ruling.
Esiteks, mis puudutab politseikoostööd ja õigusalast koostööd kriminaalasjades, siis siin muutub Euroopa Kohtu eelotsuste alane pädevus kohustuslikuks ega sõltu enam selle pädevuse tunnustamisest iga liikmesriigi poolt deklaratsioonis, milles on märgitud liikmesriigi kohtud, mis võivad eelotsusetaotluse esitada.
Transitional provisions nevertheless provide that that full jurisdiction will not apply until ¤ve years after the entry into force of the Treaty of Lisbon.
Üleminekusätetes on siiski ette nähtud, et see täielik pädevus muutub kohaldatavaks alles viis aastat pärast Lissaboni lepingu jõustumist.
Second, as regards visas, asylum, immigration and other policies related to free movement of persons (in particular, judicial cooperation in civil matters, recognition and enforcement of judgments), any national court or tribunal — no longer just the higher courts — can henceforth request preliminary rulings, and the Court henceforth has jurisdiction to rule on measures taken on grounds of public policy in connection with crossborder controls.
Areng ja tegevus kohtud – mitte ainult kõrgeimad kohtud – ning Euroopa Kohus on edaspidi pädev tegema otsuse piirikontrollide raames võetud üldise huvi meetmete kohta.
Also, it is signi¤cant that, now that the Treaty of Lisbon has entered into force, the Charter of Fundamental Rights of the European Union has become a binding legislative instrument with the same legal value as the Treaties (1). Finally, in the sensitive area of the common foreign and security policy (CFSP), the Court, by way of exception, has jurisdiction (i) to monitor the delimitation of the Union’s competences and of the CFSP, the implementation of which must not a¥ect the exercise of the Union’s competences or the powers of the institutions in respect of the exercise of the exclusive and shared competences of the Union, and (ii) over actions for annulment brought against decisions providing for restrictive measures against natural or legal persons adopted by the Council in connection, for example, with combating terrorism (freezing of assets).
Lisaks on oluline mainida, et Lissaboni lepingu jõustumisega muutub Euroopa Liidu põhiõiguste harta siduvaks õigustloovaks aktiks ja omandab aluslepingutega samaväärse õigusjõu.1 Tundlikus ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) valdkonnas on Euroopa Kohtul eripädevus esiteks kontrollida liidu ja ÜVJP vahelist pädevuste jaotust, mille rakendamine ei tohi mõjutada liidu pädevuste teostamist ning institutsioonide volituste ulatust liidu ainu- ja jagatud pädevuse teostamiseks, ning teiseks otsustada tühistamishagide üle, mis on esitatud füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes nõukogu poolt vastu võetud otsuste peale, millega kehtestatakse piiravaid meetmeid näiteks terrorismivastases võitluses (rahaliste vahendite külmutamine).
The Treaty of Lisbon also contains signi¤cant amendments concerning proceedings before the Courts of the European Union.
Lissaboni leping sisaldab ka olulisi muudatusi liidu kohtuinstantsides toimuvates menetlustes.
The most important of these include, ¤rst, the easing of the conditions for the admissibility of actions brought by individuals against regulatory acts of the institutions, bodies, oces and agencies of the European Union.
Kõige tähtsamatest olgu ära märgitud esiteks see, et leevendatakse liidu institutsioonide, organite ja asutuste üldkohaldatavate aktide peale esitatud eraõiguslike isikute hagide vastuvõetavuse tingimusi.
In particular, natural or legal persons may henceforth bring proceedings against a regulatory act if they are directly a¥ected by it and it does not entail implementing measures.
Iseäranis võivad füüsilised ja juriidilised isikud esitada nüüdsest hagi üldkohaldatava akti peale, kui see puudutab neid otseselt ja kui see ei sisalda rakendusmeetmeid.
Consequently, they no longer have to show that they are individually concerned by an act of this type.
Seega ei pea nad enam tõendama, et sellist liiki akt puudutab neid isiklikult.
Second, the Treaty of Lisbon strengthens the system of pecuniary sanctions (lump sum and/or penalty payment) in the event of non-compliance with a judgment establishing a failure to ful-¤l obligations.
Teiseks tõhustab Lissaboni leping rahaliste karistuste (põhisumma ja/või trahvi) määramise mehhanismi rakendamist liikmesriigi kohustuste rikkumist tuvastava kohtuotsuse täitmata jätmise korral.
In particular, where a Member State fails to notify national measures transposing a directive to the Commission, it is henceforth possible for the Court to impose pecuniary sanctions at the stage of delivery of the initial judgment establishing a failure to ful¤l obligations.
Eeskätt on Euroopa Kohtul edaspidi võimalus määrata juba liikmesriigi kohustuste rikkumist tuvastava esimese kohtuotsuse puhul rahaline karistus, kui liikmesriik ei teata komisjonile direktiivi ülevõtmise meetmetest.
Apart from the reforms introduced by the Treaty of Lisbon, it is also worth noting the amendment of 13 January 2009 to the Rules of Procedure of the Court of Justice (OJ 2009 L 24, p. 8).
Lissaboni lepinguga kehtestatud muudatuste kõrval väärib veel mainimist 13.¡jaanuaril 2009 tehtud Euroopa Kohtu kodukorra muudatus (ELT L¡24, lk¡8).
This amendment concerns Article 7(3) of the Rules of Procedure which lays down the procedure for electing the President and the Presidents of the Chambers.
Kõnesolev muudatus puudutab kodukorra artikli¡7 lõiget¡3, mis sätestab presidendi ja kodade esimeeste valimise korra.
The previous version of Article 7(3) provided for two ballots.
Varasemas redaktsioonis oli ette nähtud kaks hääletusvooru.
If, in the second round, judges obtained an equal number of votes, the oldest of them was deemed elected.
Võrdse häälte arvu korral teises voorus loeti valituks kõige vanem kohtunik.
The new version provides that, if no judge obtains the votes of more than half the judges composing the Court, further ballots are to be held until that majority is attained.
Sätte uues redaktsioonis on ette nähtud, et kui ükski kohtunik ei saa Euroopa Kohtu kohtunike poolthäälteenamust, korraldatakse järgmisi hääletusvoore seni, kuni see häälteenamus saavutatakse.
The statistics concerning the Court’s activity in 2009 show, overall, increased productivity and the maintenance of a satisfactory level of eciency as regards the duration of proceedings.
Euroopa Kohtu 2009.¡aasta kohtustatistika puhul torkab üldiselt silma produktiivsuse kasv ja menetlusaja osas hea efektiivsuse säilitamine. Ühtlasi peab veel märkima, et Euroopa Kohtule esitatud eelotsusetaotluste hulk on pidevalt suurenemas.
The constant upward trend in the number of references for a preliminary ruling submitted to the Court should also be noted.
Euroopa Kohus menetles 2009.¡aastal lõpuni 543 kohtuasja (netoarv, mille hulka on arvatud kohtuasjade liitmised), mis on väga arvestatav tõus võrreldes eelmise aastaga (2008.¡aastal menetleti lõpuni 495 kohtuasja).
) Furthermore, Article 6(2) TEU provides that‘the Union shall accede to the European Convention for the Protec- tion of Human Rights and Fundamental Freedoms.
Lisaks täpsustab ELLi artikli¡6 lõige¡2, et„[l]iit ühineb Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga.
Such accession shall not a¥ect the Union’s competences as de¤ned in theTreaties’.
Sellega ühinemine ei mõjuta liidu pädevust, mis on määratletud aluslepingutega”.
Protocol No 8 states that the accession agreement is to specify, in particular,‘the speci¤c arrangements for the Union’s possible participation in the control bodies of the European Convention the mechanisms necessary to ensure that proceedings by non-Member States and individual applications are correctly addressed to Member States and/or the Union as appropriate’.
Protokollis nr¡8 on märgitud, et ühinemisleping näeb ette iseäranis „erikorra liidu võimalikuks osalemiseks Euroopa konventsiooni kontrolliorganites [ja] mehhanismid, mis on vajalikud, et tagada mitteliikmesriikide või üksikisikute koostatud hagide õigesti adresseerimine liikmesriikidele ja/või liidule”.
This accession‘shall not a¥ect the competences of the Union or the powers of its institutions’.
See ühinemine„ei mõjuta liidu pädevust ega liidu institutsioonide volitusi”.