natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aside from the economic strength built through renewables, the area is also enjoying many knockon benefits from eco-tourism.
Peale taastuvenergiast tuleneva majandusliku tugevuse on see piirkond nautimas ökoturismist tekkivaid privileege.
Maintaining the momentum locally
Läbimurde lokaalne jäädvustamine
Güssing - How does it work?
Kuidas see toimus?
The Gϋssing model is eminently transferable to other countries and indeed other parts of the world.
Gϋssingi mudelit on võimalik rakendada ka teistes riikides ja maailma teistes osades.
It is a straightforward combination of local resources with sustainable, innovative technology.
See on kohalike ressursside kombinatsioon säästva ja innovaatilise tehnoloogiaga.
EEE director Reinhard Koch recently presented the model to a meeting of the United Nations in Vienna and there has even been interest from the government in Sri Lanka.
EEE direktor Reinhard Koch tutvustas hiljuti seda mudelit Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kohumisel Viinis ning selle vastu on huvi tundunud isegi Sri Lanka valitsus.
Gϋssing took careful stock of its natural resources and based its renewable energy programme on the plentiful local supplies of wood and agricultural output.
Gϋssingis jälgiti hoolikalt oma loodusressursse, linna taastuvenergia programmil põhinevaid suuri puiduvarusid ning põllumajanduse toodangut.
It took the lead in research and development by founding the European Centre for Renewable Energy (EEE) in 1996.
Linn võttis teadus- ja arendustöö osas initsiatiivi enda kätte, luues 1996. aastal Euroopa Taastuvenergia keskuse (European Centre for Renewable Energy, EEE).
The EEE now has a worldwide reputation for its excellence in this field.
EEE-l on nüüd selle valdkonna tippkeskusena ülemaailmne tuntus.
It coordinates all energy-related activities in the Güssing region, and organises lectures and training in the field of renewable energy and tours through Eco Energy Land, the surrounding region of 10 municipalities.The Gϋssing model is a network of decentralised power plants, based on biomass.
See koordineerib Gϋssingi regioonis kõiki energiaga seotud tegevusi ja korraldab taastuvenergia teemadel loenguid ning koolitusi, samuti tutvumisreise Eco Energy Land nime kandvas kümnes ümberkaudses maakonnas.
The total reliance on local raw materials ensures a high level of valueadded for local producers, as well as sustainable woodland management.
Gϋssing on detsentraliseeritud biomassi elektrijaamade võrgustiku mudel, mille vahel toimub elektri ja soojuse tootmine linnale ja kommunaalehitistele.
Overall, this network of plants in Güssing has a capacity of 24 thermal Megawatts and 4 Megawatts of electricity, supplying ca.
Täielik sõltuvus kohalikust küttematerjalist tagab kohalikele tootjatele suure lisaväärtuse, samas ka säästliku metsamajanduse.
50 000 MWh of heat and ca. 30 000 MWh of electricity per year.
Kokkuvõttes on Gϋssingi jaamade võrgustikul 24 megavatine soojusvõimsus ja 4 megavatine elektrienergia tootmisvõimsus, andes aastas sel moel ligikaudu 50 000 MWh soojus- ja ligikaudu 30 000 MWh elektrienergiat aastas.
The success story of the last 15 years has been an inspiration to other areas in Austria.
Viimase 15 aasta edulugu on olnud teistele Austria piirkondadele inspiratsiooniks.
CO emissions in the surrounding
Ambitsioonikaks eesmärgiks on saavutada ümbritsevas regioonis, mis on koduks 28 000 elanikule, 2010. aastaks süsinikneutraalsus ja CO emissioonide
The Gϋssing model is a dynamic process where there are always new goals to achieve in know-how and efficiency.
Gϋssingi mudel on dünaamiline protsess, kus on oskusteabe ja efektiivsuse saavutamiseks alati uued eesmärgid.
The next challenge for the town is to develop new agri-fuels which do not compete with food production.
Järgmiseks väljakutseks linnale on arendada uusi põllumajanduskütuseid, mis ei konkureeri toiduainete tootmisega.
Coach Bioenergie, part of the INTERREG IVB programme, is a new project launched in January 2009 to promote the sustainable use of biomass in the Central European Region.
Coach Bioenergie, mis on INTERREG IVB programmi osa, on 2009. aasta jaanuaris käivitatud uus projekt, mis edendab Kesk-Euroopas biomassi säästvat kasutamist.
RENEWED is all about establishing a European network of bio-energy districts.
RENEWED projekti sisu on bioenergia piirkondade Euroopa võrgustiku loomine.
Feasibility studies and development projects will involve local communities and boost awareness of the potential at all administrative levels.
Teostatavuse uuringud ja arendamisprojektid kaasavad kohalikke kogukondi ja tõstavad teadlikkust selle potentsiaalist kõikidel administratiivsetel tasanditel.
Generating 999 kWc over a surface of 13 000 m2, the electricity created by the panels represented that consumed by 750 island households.
999 kWh energiat tootvad paneelid kogupindalaga 13 000 m2 varustavad saarel 750 majapidamist.
Cleaner energy employs people
Puhtam energia palkab inimesi
The French island of Réunion is still considered to be a tropical paradise – a paradise under threat.
Prantsuse saart Réunioni peetakse siiani troopiliseks paradiisiks – ohustatud paradiisiks.
The impact of global warming will be felt keenly here but the islanders are meeting the challenge head on.
Globaalse soojenemise mõju on siin ilmekalt tunda, kuid saare elanikud võtavad väljakutse julgelt vastu.
Far from complacent or resigned, they are going full steam ahead into the world of renewable energy.
Allaandmisest või enesega rahulolust on asi kaugel, elanikud lähevad suure hooga edasi, pühendudes taastuvenergia kasutamisele.
Since 2000 more than 600 people have been employed by the sector on the island.
Alates 2000. aastast on see sektor saarel tööd andnud üle 600 inimesele.
As Philippe Berne, vice-president of the Regional Council points out, that might not seem like a lot, but scaled up to the size of France it would work out at 50 000 jobs.
Nii nagu Philippe Berne, regionaalnõukogu asepresident, mainib, ei pruugi see väga suure numbrina näida, kuid Prantsusmaa suuruse pindalaga arvestades teeks see kokku 50 000 töökohta.
“It’s a creative way of employing people,” he explains.
„See on loominguline moodus inimeste palkamiseks,“ lisab ta.
Panorama visits Réunion, considers how feasible the island’s goal of reaching energy independence by 2025 is and takes a look at its claim to be a world leader in photovoltaic energy.
Panorama külastab Réunioni ja uurib, kui jõukohane on saare eesmärk saavutada 2025. aastaks energiasõltumatus, ning uurib ka väidet, et saar on fotoelektrilise energia maailmaliider.
A claim that has its origins in one man’s vision.
Sellele pretendeeritakse ühe mehe nägemuse põhjal.
Regional funding – backing a dream, creating an industry
Regionaalne rahastamine toetab unistusi ja loob tööstuse
Berne is impatient with the idea that renewables are a more expensive source of energy.
Berneeiolenõusmõttega,ettaastuvenergiaonkallimenergiakui kõik muu.
“You need to consider the wider picture, the jobs the field creates, the growth, must also be factored in.
„Te peate mõtlema laiemalt: töökohtadele, mida see valdkond pakub; majanduskasvule, millega tuleb samuti arvestada.
One needs to do a global analysis.
Tuleb teha globaalne analüüs.
It is not about just looking at one, dry balance sheet.”
See ei ole ühele kuivale raamatupidamisreale pilgu peale viskamine.”
He believes the island can see where it needs to be going.
Ta usub, et saar näeb, kuhu see peab välja jõudma.
“At a first glance it might look more expensive, but it is the future,” says Berne.
„Esmapilgul võib see tunduda kallim, kuid see on tulevik,“ ütleb Berne.
Challenges - topography, climate and infrastructure
Väljakutsed: topograafia, kliima ja infrastruktuur
Alain Orriols has been on the island for 21 years, having established his own electrical company shortly after he arrived.
Alain Orriols on saarel elanud 21 aastat ja lõi kohe pärast saabumist enda elektrifirma.
As the population and the island’s commercial sector grew, so did his business and it wasn’t long before he expanded, taking on more staff, fulfilling an ever increasing number of contracts.
Kui saare elanikkond ja ärisektor kasvasid, kasvas ka Orriolisi äritegevus ja ei kulunudki palju aega, kui ta firmat laiendas ja uusi töötajaid juurde palkas, et täita lepingute kasvavat mahtu.
But although retirement beckoned, Orriols had developed a new passion, renewable energy sources.
Kuigi pensionile minek oli ees, leidis Orriols endale uue kire: taastuvenergiaallikad.
He sold up and reinvested everything in an innovative project.
Ta müüs oma äri maha ja investeeris kõik oma raha innovaatilisse projekti.
“Photovoltaics seemed like a good idea, we had roof space, sunshine and the need for electricity.
„Fotoelemendilahendus tundus hea idee, meil oli katusel vaba pinda, päikesepaistet ja samuti oli vajadus energia järgi.
I thought – let’s put the whole thing together,” says Orriols.
Ma mõtlesin, et võiks need asjad kokku panna," ütleb Orrols.
The push for energy independence presents its own particular challenges on Réunion.
Energiasõltumatuse soov toob Réunionile ka omad teatud väljakutsed.
Ravines, ranges of hills and other features make it hard to connect the electricity to the grid.
Kuristikud, erinevad mäed ja muu maastik teeb elektrikogumisvõrgustiku keeruliseks.
Early installations, set up in the 80s and 90s were relatively modest and served isolated families.
Esimesed seadmed, mis paigaldati 80ndatel ja 90ndatel, olid suhteliselt tagasihoidlikud ja teenisid eraldiasuvaid perekondi.
The island is also in a cyclone zone so all the equipment on the roofs must be able to tolerate extreme weather and winds that can reach 280km/h, and be fully insured.
Saar on ka keeristormide alas, nii et kogu katustel olev seadmestik peab vastu pidama ekstreemsele ilmale ja tuultele, mille kiirus võib ulatuda kuni 280 km/h, ning olema täielikult kindlustatud.
In the 90s operators and technical partners grew familiar with the technology.
90ndatel said operaatorid ja tehnilised partnerid end tehnoloogiaga kurssi viia.
They were also more motivated as increasing numbers of factories and new industry put pressure on the grid and petrol prices mounted.
Samuti olid nad rohkem motiveeritud, sest üha suurenev arv tehaseid ja uus tööstus pani võrgustikule suurema koormuse ning kütuse hinnad kasvasid.
It was at this point that the island recognised the potential of using the local operators and installers who had been working with photovoltaics for a decade.
Sel hetkel tunnustas saar kohalike operaatorite potentsiaali ja seadmete paigaldajaid, kes olid fotoelementidega töötanud juba ühe aastakümne.
So he knocked on the doors of industrial installations, wanting to use their roof space.
Samuti pidid nad töötama selle nimel, et rakendada toodetud elektrienergiat.
Immediate enthusiasm was not forthcoming, but he persisted, part of the fun being in turning around a situation and making something work.
Prantsusmaa elektritootja EDF ei olnud valmis lokaalselt fotoelektrilist energiat võrgustikult vastu võtma, ostuhinnad ei olnud hästi määratletud ja tehnoloogia kulukus oli märkimisväärne.
Not getting far with the big roofs he decided to focus on what he could get his hands on, and before long, friends, family and various warehouses started sprouting photovoltaic panels, shipped in by Orriols and installed by himself and a small team.
Nii ta koputaski tööstusettevõtete ustele sooviga nende katusepinda kasutada. Kohest entusiasmi just ei tekkinud, kuid Orriols oli visa ja see oligi üks osa ettevõtmisest – muuta situatsiooni ja panna midagi uut toimima.
Investing all he had in his new passion, he still couldn’t break even and when it came to make or break time, he took his idea to the top and presented it to the President of the Region of Réunion, Paul Verges.
Kui suurte katusepindadega ei läinud asi edukalt, otsustas ta pühenduda sellele, mida ta oma kätega teha saab ja peagi kasutasid sõbrad, perekond ja erinevad laohooned Orriolsi saadetud fotoelementide paneele, mille paigaldas Orriols koos oma väikese meeskonnaga.
They also had to work out how to harness the electricity generated.
Investeerides kogu oma vara uude kirge, ei andnud ta siiski järele ka siis, kui saabusid äärmiselt keerulised ajad.
French electricity provider, EDF, was not ready, locally, to receive energy from photovoltaics into the grid, the tariff for purchase wasn’t well defined and the cost of the technology was significant.
Ta viis oma idee kõrgemale tasandile ja tutvustas seda La Réunion regiooni presidendile Paul Vergesele.
Two days later he had his funding, and a year later he was in partnership with the French multinational SIDEC with whom he won the 2009 RegioStars Innovation
Kaks päeva hiljem oli Orriolsil rahastus olemas ja aasta hiljem oli tal osalus Prantsuse rahvusvahelises firmas SIDEC, kellega ta võitis
“Without the tax break and European funding I can honestly say this project would never have got off the ground,” says Orriols.
„Võin ausalt öelda, et ilma maksusoodustuseta ja Euroopa toetuseta ei oleks see projekt kunagi käima läinud,” räägib Orriols.
allowed us to reduce the cost of the installations and start to make a profit.”
hinda ja hakata kasumit teenima.”
Every year sees substantial new installations and 10 to 15 megawatts now come from photovoltaic cells.
Igal aastal on võimalik näha uute seadmete paigaldamist ja nüüd tuleb 10 kuni 15 megavatti fotoelementidest.
In a relatively short time the available area has been harnessed and now the challenge is to find new places on which to install the cells.
Suhteliselt lühikese aja jooksul on kogu kasutusvalmis ala kasutusele võetud ja nüüd on väljakutseks leida uusi kohti, kuhu fotoelemente paigaldada saaks.
So why Réunion?
Aga miks just La Réunion?
The island has the best motivation possible, a realisation of its own vulnerability in the face of global warming.
Saarel on parim võimalik motivatsioon: oma enda haavatavuse mõistmine, olles vastamisi globaalse soojenemisega.
There are things experts agree on: extreme weather patterns mean a greater number of cyclones, many of which will be more violent than at present.
On asju, millega eksperdid nõustuvad: ekstreemsed ilmastikumustrid tähendavad rohkem keeristorme, millest paljud saavad olema suuremate kahjustustega kui seninähtud.
“We have to consider water run-off and flooding”, explains Philippe Berne – vice-president of the Regional Council.
„Me peame arvestama vee defitsiidi ja üleujutustega,” selgitab Philippe Berne, regionaalnõukogu asepresident.
The rise in sea temperature and level is also bad news.
Mere temperatuuri ja veetaseme tõus on samuti halvad uudised.
It will not take an increase of many degrees to cause the coral to start blanching and becoming weaker.
Ei ole vaja mitmekraadilist temperatuuri tõusu, et põhjustada korallide pleekimist ning nende nõrgemaks muutumist.
“We have to have our reefs in good order,” Berne continues.
„Meie korallrahud peavad olema heas seisukorras,” jätkab Berne.
The reason is not only to support biodiversity, but because behind every reef lies a beach and behind every beach, a village.
Põhjus ei olevaid bioloogilise mitmekesisuse toetamises, vaid selles, et iga korallirahu taga asub rand ja iga ranna taga asub küla.
“To keep the reefs in as good an order as possible, we have to manage the water run-off, both flood water and waste water,” says Berne.
„Et korallirahud oleks nii heas seisundis kui võimalik, peame me majandama veesüsteemi, sealjuures nii üleujutusi kui ka heitvett,” sõnab Berne.
One result is the level of education, training and research.
Bernearvab,etteisedfaktoridjuhivadettevõtlikkujainnovaatilist vaimsust, millele käesolev taastuvenergia õitseng aluseks on.
11 000 students attend the university and many French research organisations have a presence on the island.
„Me oleme väga õnnelikud. Me saame kasutada Euroopa toetust, millest meie naabersaared osa ei saa,” ütleb ta.
Agriculture will also be hit by rising temperatures and experiments are underway to determine the full effect on the sugar plantations.
Üheks tulemuseks on hariduse, koolituste ja uurimistööde tase. 11 000 üliõpilast käivad ülikoolis ja saarel viibivad paljud Prantsuse teadusorganisatsioonid.
Another factor is the tolerant, multicultural climate in which all races and religions mix freely and in comfort.
Teine faktor on tolerantne multikultuurne miljöö, kus kõik rassid ja religioonid segunevad ning tunnevad end vabalt ja mugavalt.
“We are remarkable,” says Berne, “we have a sentiment of belonging to a people who are tolerant and an inter-religious way of life which is very important.
„Me oleme silmapaistvad,” räägib Berne, „meil on ühtekuuluvustunne inimestega, kes on tolerantsed ja elame religioonide pluralismis, mis on väga oluline.
There is a unity here.”
Siin on tugev ühtsustunne.”
Finally, the islanders are proud of their natural heritage.
Ja lõpuks tuleb arvestada ka haigustega.
Marine reserves and parks are being established and there is an awareness of the importance of the species indigenous to the island, some of which appear nowhere else.
2005/2006 Chikungunya haiguspuhangu ajal (haigus, mis põhjustab äärmuslikku liigesevalu, mis võib olla surmaga lõppev) anti teada 1722 haigusjuhust.
Finally there are also diseases to consider.
Lõpuks, saareelanikud on uhked oma pärandi üle.
The 2005/6 outbreak of Chikungunya, a disease causing extreme joint pain which can be fatal, saw 1 722 cases reported.
Luuakse mere tagavarasid ja parke ning ollakse teadlikud saare algsete liikide olulisusest, millest mõned esinevad ainult siin.
Mathematical modelling suggests 110 000 may have been infected.
Analüüs näitab, et 48% Réunionis tekkinud kasvuhoonegaasidest on tulnud traditsioonilise elektritootmise tõttu.
Berne wonders if this is one of the first signs of climate change on the island – diseases appearing in new territory, emerging diseases and worst of all, predicted high rainfall which favours disease vectors such as the Aedes aegypti mosquito, carrier of Chikungunya.
Saareelanikud näevad selget seost kasvuhoonegaaside emissiooni ja probleemide vahel, millega nad peavad tegelema järgnevate kümnendite jooksul.
All these factors come together to make Réunion a logical place for such an exponential growth in the use of renewable energy sources.
Kõik need faktorid teevad Réunioni saarel taastuvenergia allikate kasutamise astmelise tõusu üsna loogiliseks.
The islanders’ desire to go still further and become energy independent in 15 years’ time is also explained.
Saareelanikud soovivad siiski minna veel kaugemale ja muutuda 15 aasta pärast fossiilsetest kütustest sõltumatuks.
Where to now?
Kuhu edasi?
Berne feels other factors are driving the entrepreneurial, innovative spirit the current boom in renewables is testament to. “We are very lucky.
SITAR on firma, millel on palju katusepinda, kokku 13 000 m2,
SITAR is a company with a lot of roof space, 13 000 m2 of which has been rented out to Orriols.
15% toetust ja 30% maksusoodustust muutis projekti tasuvaks ERDFi toetus projektile oli €750 000Kogu eelarve: €5,5 miljonit mis on renditud Orriolsile.
Connected to the grid, the plant will be operational for 20 years.
Võrgustikuga ühendatult on elektrijaam kasutatav 20 aastat.
panorama 31
Paljud firmad on tulnud sellele panorama 31
ON THE GROUND makes the island perfect for pilot projects.
Joël Dumont, majandus-, rahandus- ja tööstusministeeriumi tööstusliku arengu osakonna juht, on elanud saarel üheksa aastat ja ta on märganud uusi kohti.
Applications which work can then be replicated in other places which share some of the island’s features.
„Me oleme väike mikromaailm, mis võib kujutada laborit, milles saab tulemusi analüüsida suhteliselt lihtsalt,” selgitab Dumont.
As Dumont says, the island has a role to play in the exportation of know-how.
Nii nagu Dumont ütleb, on saarel oluline tähtsus oskusteabe eksportimisel.
Already Réunion is working closely with both Iceland and Hawaii.
La Réunion on juba tegemas tihedat koostööd nii Islandi kui ka Havaiga.
Dumont is clear about what the island is aiming for: “We want to set an example for the planet.”
Dumontile on selge, mis siht saarel on: „Me soovime olla planeedile heaks eeskujuks.”
At the moment most of the panels are on industrial, commercial and public roofs.
Hetkel on enamik paneelidest tööstus, äri- ja munitsipaalhoonete katustel.
Some are being placed on landfill sites that are at the end of their lives.
Mõned, oma elu ära elanud paneelid, paigutatakse prügimägedele.
Full, but too unstable to build over for thirty years, they provide the photovoltaic panels with much needed surface area.
Täisladustatud prügimäed on liiga ebastabiilsed, et üle kolmekümne aasta midagi ehitada, kuid nad tagavad fotoelektrilistele paneelidele vajaliku pinna.
Exploiting old landfill areas avoids using agricultural land or that which has been earmarked for construction.
Vanade prügilate kasutamine väldib põllumajandusmaa või ehituseks määratud alade kasutamist.
SOLAR PANELS EXPLAINED
PÄIKESEPANEELIDE SELGITUS
Tomorrow the panels could be on the airport, parking areas and the open fields used for vegetable cultivation, working side by side with agriculture.
Monokristallist päikesepaneelid
Dumont flags a problem that is occupying the minds of those pushing for solar and wind power: stocking energy.
Homme võivad päikesepaneelid olla lennujaamades, parkimisplatsidel ja juurviljapõldudel, olles ka põllumajandusega tihedalt seotud.
“There is a limit for the production of renewables because if you talk about solar or windmills they will only produce energy when there is sun or wind, which is the thing that we have to deal with.”
Paneele saab asetada kasutatavale maapinnale ja neid saab kasutada topelt tõhusalt varjutekitajatena või kattematerjalina.
One intriguing idea Dumont puts forward is to use the excess power during the day to pump water up a certain altitude to a reservoir.
Dumont märgib ära probleemi, mis vaevab päikese- ja tuuleenergia kasutamise populariseerijaid: energia salvestamine.
For a few hours in the morning and evening, when there is a need for power but no sun, the water can flow back down to power a turbine.
„Taastuvenergia tootmisel on piirid, sest rääkides päikeseenergiast või tuulegeneraatoritest, toodavad need energiat ainult siis, kui on päikest või tuult.
A neat combination of solar and hydroelectric power.
See on probleem, millega me peame tegelema.”
The first and most widely used type are monocrystalline solar panels.
Esimesed ja kõige sagedamini kasutatavat tüüpi päikesepaneelid on monokristallist päikesepaneelid.
Since they were the first to be produced, they have dominated the solar market for quite some time.
Kuna neid toodeti esimestena, on nad päikeseelementide turul juba pikka aega domineerinud.
They are typical blue iridescent panels with rounded cells packed in uniform rows and visible from all directions.
Need on tavaliselt sinised sillerdavad paneelid ümmarguste elementidega, mis on pakitud ühtemoodi ritta ja on nähtavad kõigist suundadest.
Monocrystalline solar panels tend to be very costly to produce since they require a single silicon crystal grown in a very complicated process.
Monokristallist päikesepaneelid on tootmisel üsna kallid, sest nende valmistamisel on vaja üksikut silikoonkristallide kihti, mille saamine on väga keeruline protsess.
This results in higher prices for consumers.
See tekitab tarbijatele kõrge hinna.
The advantage of these photovoltaic panels is that they take up the least room, making them a good choice for people with not much space.
Nende fotoelektriliste paneelide eelis on, et nad võtavad kõige vähem ruumi ja on seega heaks lahenduseks inimestele, kel ei ole palju ruumi.
And although the cells are very fragile, they are secured in a rigid frame and can last for over 25 years.
Kuigi elemendid on väga kergesti purunevad, on nad turvaliselt jäiga raami sisse paigutatud ja võivad pidada vastu kuni 25 aastat.
Réunion, leading the way with the help of regional funding
Seega püüeldakse selle poole, et toota energiat ka siis, kui primaarsed energiaallikad ei ole kasutatavad.
The island forms a perfect, living laboratory.
Üheks intrigeerivaks ideeks, mille Dumont esitab, on kasutada liigset energiat vee pumpamiseks teatud kõrgusel asuvasse mahutisse.