natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The aim of the RACs is, on the one hand, to give rise to dialogue between the different players and, on the other,to enable all stakeholders to contribute to the developmentof the Common Fisheries Policy by giving their opinions on the management issues that affect their area of activity or fisheries.
RACide eesmärgiks on ühelt poolt soodustada kõikide nendeosapoolte vahelist koostööd, teiselt poolt aga võimaldada neiltoetada ühise kalanduspoliitika väljatöötamist, pakkudes neilevõimaluse öelda välja oma arvamus nende tegevuspiirkondavõi püügiviisi puudutavate haldusküsimuste kohta.
For its launching, the Baltic Sea RAC set up three workinggroups – on pelagic species, demersal species and salmonids –,an arrangement likely to evolve in terms of the positions that emerge from its members’ discussions.
Euroopa Liit on kavandanud seitsme RACi loomist.Läänemere RAC on neljas selline organisatsioon pärast Põhjamere, loodepoolsete vete ja pinnalähedaste kalavarude RACide. Läänemere Kalurite Assotsiatsioon oli RACiloomisele eelneva korraldustöö üks aktiivsemaid osapooli.Komisjoni sekretariaat asub Kopenhaagenis.
The European Union has provided for the creation of seven RACs. The Baltic Sea RAC is the fourth to be created,following in the footsteps of the North Sea, North-western Waters and Pelagic Stocks RACs.
Töö alustamiseks moodustas Läänemere RAC kolmtöörühma – ühe pinnalähedaste liikide, teise süvamereliikideja kolmanda lõhilaste jaoks.
The Baltic Fishermen’s Association carried out the many formalities required forcreation of the RAC.
Seda struktuuri on võimalikliikmetevahelisest arutelust tulenevate suuniste põhjal edasiarendada.
Management and environment
Haldamine ja keskkond kalandus ja a kv
Practical information
Praktiline teave
Reine Johansson emphasizes straight away the singularitiesof the activity zone of this RAC: the Baltic Sea is special for a number of reasons. First, fishing concentrates on threespecies – cod, herring and sprat.
Reine Johansson viib jutu kohe selle RACi tegevuspiirkonnaerilisele olukorrale: Läänemeri on eriline mitmel põhjusel.Kõigepealt on püügitegevus siin keskendunud peamiseltkolmele liigile, milleks on tursk, heeringas ja kilu.
This is very limitedcompared to the 20 or 30 commercial species found in the North Sea or Atlantic Ocean.
Seda ei saavõrrelda kahekümne või kolmekümne tööstuslikult püütavaliigiga näiteks Põhjameres või Atlandi ookeanis.
Second, the Baltic is an‘enclosed’ sea; its waters take six years to be completelyrenewed so it is extremely sensitive to all forms of marinepollution.
Teiseks on Läänemere näol tegemist „kinnise“ merega – selle vetetäielikuks uuenemiseks kulub kuus aastat, see aga tähendab,et Läänemeri on eriti tundlik kõikvõimaliku merereostuse suhtes.
The Chairman consequently wishes to see stock managementand protection of the marine environment become the twomain thrusts of the work of the Baltic Sea RAC.
President: Reine Johansson Peasekretariaat: Tobias Kern-Jesperson (Läänemere Kalurite Assotsiatsioon)H.C. Andersens Boulevard 37, 3DK-1553 København KTel: +453 336 6034E-post: tkj@bsrac.org
Chairman: Reine Johansson General Secretariat: Tobias Kern-Jespersen, (Baltic Sea Fishermen’s Association) H.C. Andersens Boulevard 37, 3DK-1553 København KTel: +45 33 36 60 34E-mail: tkj@bsrac.org
Presidendi sooviks on seega, et Läänemere RACi tegevusepeasuunaks oleks kalavarude haldamise ja merekeskkonnasäilitamisega seotud küsimused.
Three leading species d ic P hot os
Kolm sihtliiki di c P ho t os
The two Baltic Sea cod stocks are overexploited today. The Commission is launching a longterm plan to protect this important resource.
Kaks Läänemere tursaliiki on praegu üleekspluateeritud.Komisjon käivitab pikaajalise kavaselle olulise kalavaru kaitsmiseks.
Fisheries in the Baltic Sea focus on three saltwater species: sprat, herring and cod.
Läänemere kalapüük keskendub kolmele liigile – kilu, heeringas ja tursk.
The stocks of cod are currently overexploited, and this is a cause of grave concern for scientists.A recovery plan will be put in place this year in order to bring this fishery back into balance.But the European Union will also be keeping a close eye on trends with regard to othercommercial stocks, including herring, sprat, flatfish and salmon.
Viimane neist onpraegusel hetkel üleekspluateeritud ning see asjaolu teeb teadlased murelikuks. Käesolevalaastal käivitatakse varude taastamisplaan, mille eesmärgiks on olukord uuesti tasakaalu viia.Euroopa Liit jälgib tähelepanelikult ka teiste kaubanduslike kalavarude olukorda, naguheeringas, kilu, lestalised ja lõhe.
In2004, sprat, herring and cod accounted for 90 % of catches by the European Union fleet, which broke down into 70 000 tonnes of cod, 226 000 tonnes of herring and 363 000 tonnes of sprat out of a total catch of 735 000 tonnes.The remaining 10 % was made up largely of flatfish, mainlyflounder (16 000 tonnes in 2004, or 80 % of all catches of flatfish).
735000 tonnist moodustab tursk 70 000 tonni, heeringas226 000 tonni ja kilu 363 000 tonni. Ülejäänud 10 % moodustavad peamiselt lestalised, kellest esikohal on lest,mille väljapüük 2004. aastal oli 16 000 tonni, mis on 80 % lestaliste väljapüügist.
Cod now outside safe limits
Tursk on ületanud ohupiiri
After enlargement in 2004, the European Union, which nowrepresented all the coastal States except for Russia, tookcharge of the management strategy and reinforced certainmeasures.
Pärast 2004. aasta laienemist võttis Euroopa Liit, mis hõlmasnüüdsest kõiki Läänemere-äärseid riike (peale Venemaa), selle strateegia üle, kohandades mõningaid meetmeid.
The cod population is now divided into two stocks,one to the west and the other to the east of Bornholm Island.(Stocks to the east of Bornholm are in worse condition thantheir neighbours to the west).
Nii jagatakse tursa populatsioon praegu kaheks tursavaruks – neist üks paikneb lääne pool ja teine ida pool Bornholmisaart, teine neist varudest on suurem.
The summer closure of fishingactivity is now a general rule.
Üldiseks on muutunudsuvine püügikeeluperiood.
The Commission has announcedthat a multi-annual plan will be implemented to rebuild bothstocks and bring them back up to a sustainable level duringthe course of this year (see box).
Komisjon teatas mitmeaastasekava väljatöötamisest mõlema kalavaru taastamiseks ja viimiseks sellisele tasemele, mis võimaldab kestvat kasutamist käesolevaks aastaks määratud mahus (vt raamteksti).
The problemfirst emerged in the late 80s, when catches collapsed from440 000 tonnes in 1984 to 70 000 tonnes in 1994.
Väljapüük vähenes440 000 tonnilt 1984. aastal 70 000 tonnini 1994. aastal.
By-catches of herring
kalandus ja a kv
Industrial fishing is undoubtedly the most important fishery in the Baltic Sea in terms of tonnage caught.
Väljapüügi tonnaažilt on Läänemerel esikohal kahtlemata tööstuslik püük.
Pelagic trawlerscatch large quantities of sprat, used mainly to produce fishmeal and fish oil.
Pinnalähedase traalpüügiga püütakse välja suureskoguses kilu, mis läheb peamiselt kalajahu ja -õli valmistamiseks.
Sprat stocks in the Baltic Sea are thriving,especially because of the declining population of cod, theirmain natural predator.
Seejuures on Läänemere kiluvarude olukordhea, eeskätt tänu tursa, kilu peamise loodusliku vaenlasepopulatsiooni vähenemisele.
On the other hand, scientists are increasingly worried aboutby-catches of herring during pelagic fishing for sprat.
Seevastu kilu pinnalähedase püügiga kaasnev heeringapüükteeb teadlased murelikuks.
In 1999, under the impetus of the European Union, the IBSFC(the regional fisheries organisation for the Baltic) launched along-term management strategy for Baltic cod to try and halttheir decline.
Selle langusega võitlemiseks käivitas IBSFC, piirkondlik kalandusorganisatsioon, 1999. aastal Euroopa Liidu algatusel Läänemere tursavarude pikaajalise haldamise strateegia.
A number of measures were introduced, including:total allowable catches (TACs) were reduced, minimum landingsizes were raised, access to breeding areas was limited,mesh size was increased for certain gears, a limit was set onby-catches of cod in pelagic fishing, and trawls were obligedto incorporate an exit window, etc.
Võeti mitmeid meetmeid: lubatava väljapüügi (TAC) vähendamine, vähima lubatava maalelaadimise suurendamine,juurdepääsu piiramine paljunemispiirkondadele, teatavatepüügivahendite võrgusilmade suuruse suurendamine, tursakaaspüügi piiramine pinnalähedase püügi korral, kohustusvarustada traalnoodad selektiivakendega jne.
EN605629 30/05/06 16:33 Page 7 catches in industrial fisheries are not sorted, the European Union introduced statistical sampling programmes in 2005 to assess the composition of catches and assess the realimpact of industrial fishing on herring stocks.
ET605629 31/05/06 8:56 Page 7 hinnata sellise püügi koosseisu ning uurida selle tegelikku mõjuheeringavarule.
number of hydroelectric dams that prevent it from swimmingback upstream to its spawning grounds. The managementmeasures introduced by the IBSFC, and the overall improvementin the quality of inland waters, offer hope for recovery.
tammidega, mis takistasid neil liikuda kudemispiirkondadesse.IBSFC võetud haldusmeetmed ja sisevete seisundi üldineparanemine võimaldavad praegu loota nende varude taastumisele.
According to ICES, half of the catches of salmon in coastalfisheries are now individuals that have been hatched naturallyrather than being brought in from restocking farms.
CIEMi väitel on pooled praegu rannikupüügigapüütud isendid sündinud looduslikes tingimustes ja mitte paljunduskasvandustes.
Current concerns are focused on one of the five stocks identified in the Baltic Sea: the central zone stock, which isthe largest of the five, and whose biomass level is now quitelow.
Muret tekitab peamiselt üks Läänemeres määratletud viiestheeringavarust – kõige suurem, keskpiirkonna varu, mille biomassi tase on praegu küllaltki madal.
In its report of October 2005, the International Council for Exploration of the Sea (ICES) stated that this stock was ‘at risk’ due to the large by-catches by industrial vessels.
Oma 2005. aastaoktoobri aruandes nimetas Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (CIEM) seda varu „ohustatuks“ just märkimisväärseltsuure kaaspüügi tõttu tööstusliku kalapüügi käigus.
For a number of years, the pre-enlargement EU and the IBFSC coastal states had been carrying out actions to protectresources. With the exception of the alarming state of cod,Baltic Sea fish stocks do not show signs of overfishing.
EL ja Läänemerega piirnevad riigid on juba mitu aastat rakendanud IBFSC raames meetmeid kalavarude kaitseks ja kui välja arvata tursavarude murettekitav olukord, ei ole Läänemere kalavarude puhul praegu märke üleekspluateerimisest.
That is why the European Union has decided to reduce thefishing possibilities for this stock a little, and at the same timehas reduced TACs for Baltic sprat by 15 %.
Seetõttu otsustas Euroopa Liit vähendada mõnevõrra sellevaru püügivõimalusi ning vähendas Läänemere kilu lubatudkogupüüki 15 % võrra.
This measure isoffset by higher TACs for other herring stocks, which are ingood condition and for which fishing activities are fully justified.The overall result is that Baltic Sea fishermen will be able tocatch 12 % more herring (31 000 tonnes) in 2006 than theydid in 2005.
Seda meedet kompenseeriti lubatudkogupüügi suurendamisega teiste heeringavarude osas, milleseisukord on hea ning mille puhul on nende püügimaht õigustatud. Sellest tulenevalt saavad Läänemere kaluridpüüda 2006. aastal 12 % (31 000 tonni) rohkem heeringat kui 2005. aastal.
Flounder, turbot and salmon d ic P hot os
Lest, kammeljas ja lõhe di c P ho t os
We have relatively little information about the state of flatfishstocks and further scientific research is needed.
Lestaliste varude olukord ei ole täpselt teada ning sellekstuleks läbi viia teaduslikud uuringud.
Plaice is theonly species for which a TAC is currently in place in the Baltic.The growing success of flatfish – especially flounder, catchesof which have risen sharply since 2004 – has led the European Union to establish specific management measures for thesestocks.
Läänemeres on kehtestatud lubatud kogupüük (TAC) neist vaid Atlandi merilestale. Lestaliste populaarsuse jätkuv kasv – eeskättlesta osas, mille väljapüük on alates 2004. aastast oluliseltsuurenenud – on viinud selleni, et Euroopa Liit on sunnitudvõtma meetmeid nende varude haldamiseks.
The Commission has agreed to prepare TAC proposalsfor 2007 for flounder and turbot.
Komisjon onkohustunud kehtestama käesoleval aastal lubatava kogupüügilesta ja kammelja osas.
In the meantime, in 2006 aclosed period has been decided for both these species in the eastern part of the Baltic: from 15 February to 15 May for flounder (30 May in the Gulf of Finland), and in June and July for turbot.
Senikaua on 2006. aastal kehtestatudnende kahe liigi suhtes Läänemere idaosas püügikeeluperiood, mis kestab 15. veebruarist 15. maini (Soome lahes kuni30. maini) lesta puhul ning juunis ja juulis kammelja puhul.
Herring is one of the main species caught in the Baltic, along with cod and sprat.
Heeringas on koos tursa ja kiluga üks peamisi Läänemeres püütavatest liikidest.
Baltic salmon is showing encouraging signs of recovery,according to ICES.
CIEMi väitel on Läänemere lõhevaru näidanud julgustavaidmärke heast taastumisest.
This migratory species, which lives in bothfresh and salt water, had suffered considerably in the pastfrom deteriorating environmental conditions and the growing
See rändkala, kes elab nii magevees kui ka meres, on palju kannatanud keskkonnatingimuste halvenemise tõttu ning seoses hüdroelektrijaamade
Managing cod in the Baltic
Läänemere tursavarude haldamine
Both the eastern and western cod stocks in the Baltic Sea are suffering from overexploitation with the eastern stock being already outside safe biological limits.
Nii ida- kui ka läänepoolsed Läänemere tursavarud kannatavad üleekspluateerimise all – seejuures on idapoolsed varud juba praeguületanud bioloogilise ohupiiri.
During the course of 2006 the European Commission will table a proposal for a multi-annual plan for codstocks in the Baltic Sea.
2006. aasta jooksul esitab Euroopa Komisjon ettepaneku Läänemere tursa haldamise mitmeaastase kavakohta.
The aim of the plan is to rebuild the stocks and lower fishing mortality gradually, which will ensure that thestocks can be exploited under sustainable economic, environmental and social conditions in the long term.
Selle kava eesmärgiks on taastada kalade populatsioonid ja vähendada järk-järgult isendite suremust väljapüügi tõttu, et tagadakalavarude kasutamine pika aja jooksul püsivalt säästlikel, keskkonnahoidlikel ja sotsiaalsetel tingimustel.
The plan will come into force in 2007.
Kava jõustub 2007. aastal.
Management measures for 2006, adopted by the Council in December 2005, have already beendeveloped within the projected framework.
Samas raamistikus on juba välja töötatud 2006. aasta haldusmeetmed, mille kinnitas komisjon 2005. aastadetsembris.
Beyond annual TACs and quotas, the plan will include: a procedure to set annual TACs and quotas in response to an annual 10 % reduction of the fishing mortality rate; a summer ban on fishing with trawls, seines, and entangling and trammel nets with a mesh size of 90 mm or greater for a twomonth period in the western Baltic (15 March to 14 May) and for three months in the eastern Baltic (15 June to 14 September); a certain number of additional closed periods for fishing vessels with the abovementioned gear, to be allocated by Member States;these closed periods will be set so that they correspond to an annual 10 % reduction of the fishing mortality rate which in effectconstitutes a ban on fishing for an additional 30 days outside the closed periods for the western Baltic and for 27 days in the eastern Baltic for this year;
Lisaks lubatud kogupüügile ja aastakvootidele nähakse selle kavaga ette: ak ul t menetlus, mille abil määratakse iga aasta lubatud kogupüük ja kvoodid, mis vastavad isendite püügist põhjustatud suremuse vähenemisele 10 % võrra; suvine püügikeeluperiood traalnooda, taani nooda, triivvõrgu ja abaraga püüdmisel, kestusega kaks kuud Läänemere lääneosas(15. märtsist kuni 14. maini) ja kolm kuud Läänemere idaosas (15. juunist kuni 14. septembrini); kalandus ja a kv
I three areas corresponding to the Bornholm, Gdansk and Gotland deeps where fishing is prohibited from 1 May to 31 October; specific control measures for cod: fishing permits for vessels longer than 8 metres, prior notification conditions and the obligationfor vessels with a certain tonnage of cod on board to land that fish in designated ports.
I kolm piirkonda, mis vastavad Bornholmi, Gdanski ja Gotlandi sügavikele, kus kalapüük on keelatud 1. maist kuni 31. oktoobrini; spetsiifilisi tursapüügiga seotud kontrollimeetmeid: püügiluba üle 8-meetriste laevade puhul, eelneva teatamise nõue ning kohustuslaevadel, mille pardalolev tursakogus ületab teatavat tonnaaži, laadida tursk maha kindlaksmääratud sadamates.
To protect juveniles, the regulation imposes minimum landing sizes for several species, including cod.
Noorisendite kaitseks on määruses sätestatudmitme liigi, sealhulgas tursa jaoks minimaalsedmõõtmed maalelaadimisel.
The sizes vary from one fishingzone to the next.
Need mõõtmed võivad sõltuda püügipiirkonnast.
This simplification coincided with the Commission’s drawing-up of an action plan(2)to streamline and improvefisheries legislation.
See lihtsustamine toimub siis, kui komisjon on määranudtegevuskava(2), mille eesmärgiks on selgemaks muuta japarandada kalandusega seotud seadusandlust.
In that context, the Baltic Sea regulationcan be seen as launching a more general trend from whichother European Union seas will benefit in the near future.
Seda silmas pidades algatab Läänemerega seonduv üldisemasuundumuse, mida juba lähitulevikus on võimalik rakendada ka teiste Euroopa Liidu merede puhul.
The concern for simplification can also be seen in the waythe regulation is formulated.
Vajadus seadusandluse lihtsustamise järele kajastub ka selle määruse sõnastuses.
The measures are describedprecisely and in detail, so as to avoid all ambiguity. This ismeant to make them easier for fishermen to apply and forfisheries inspectors to monitor.
Meetmeid kirjeldatakse täpselt ja üksikasjalikult, et vältida mis tahes mitmetimõistetavust.Sellise lähenemise eesmärgiks on samuti lihtsustada nende meetmete rakendamist kalurite poolt ja kontrollimistkalandusinspektorite poolt.
In a sea where vigilance isvital if commercial stocks are to be preserved, strict application of technical measures is indispensable to guaranteesustainable fisheries.
Mere puhul, kus kalavarudesäilitamisel on vaja ettevaatlikkust, on tehniliste meetmetehoolikas rakendamine kestva kalapüügi tagamisekshädavajalik.
The measures laid down by the new regulation are meant tocontribute first and foremost to sound resource management,as required by the reform of the Common Fisheries Policy in2002.
Selle põhjuseks on asjaolu, et selle määrusega kehtestatavatemeetmete eesmärgiks on eeskätt kalavarude hea haldamine,mis vastab 2002. aasta ühise kalanduspoliitika reformigaseatud ülesannetele.
They will help establish targeted and selective fishingactivity in the Baltic Sea, thus limiting by-catches, accidentalcatches and juvenile mortality.
Nende meetmete eesmärgiks on muutakalapüük Läänemerel eesmärgistatuks ja selektiivseks, piiratakaaspüüki, juhupüüki ja noorisendite hukkumist.
The measures concerning mesh size are intended to reducethe number of young fish caught. The idea is to allow asmany young fish as possible to reach maturity, becauserecovery prospects depend on the size of the breeding stock.That means mesh size must be small enough to catch adultfish but big enough to permit young fish to escape.
Meetmed, mis on seotud võrgusilmade suuruse määramisega,on suunatud noorisendite väljapüügi vähendamisele.Eesmärgikson lasta võimalikult paljudel noorisenditel täisikkajõuda, sest kalavarude taastumine sõltub noortest tõuisenditest.Selleks on vaja, et võrgusilmad peaksid kinni täiskasvanudisendeid, kuid oleksid piisavalt suured, et võimaldada noortelisenditel välja pääseda.
On 1 January 2006, all technical measures relating to gears, by-catches, minimum landing sizes, andclosed zones and periods in the Baltic Sea werebrought together in a single legislative text.
Alates 1. jaanuarist 2006 on kõik tehnilised meetmed,mis hõlmavad Läänemere püügivahendeid, kaaspüüki,maalelaaditavate isendite minimaalseid mõõtmeid,püügikeeldude piirkondi ja perioode, koondatud ühteõigusakti.
In additionto being easier to consult in this form, the measuresare also worded more clearly and precisely, to facilitateimplementation and control.
Lisaks sellele, et materjalid on hõlpsaminikättesaadavad, on meetmed sõnastatud selgemalt jatäpsemalt, et muuta nende rakendamine ja kontrolliminelihtsamaks.
Thanks to this newapproach, the European Union hopes to improve theworking conditions of fishermen and national fisheriesadministrations alike and to encourage effective,efficient and transparent application of the Common Fisheries Policy.
Selle uue lähenemisega püüab Euroopa Liit parandada kalurite ja kalandussektori riiklikehaldusasutuste töötingimusi ning soodustada ühisekalanduspoliitika tõhusat, paremat ja läbipaistvatkohaldamist.
The minimum mesh size depends on the species targeted.Cod, for example, can only be caught with trawls having a mesh size of not less than 105 mm and fitted with highlyselective gears (Bacoma or T 90).
Näiteks turska on lubatud püüda vaidsellise traalnoodaga, mille võrgusilma suurus on 105 mm võirohkem ja mis on varustatud kõrgselektiivsete vahenditega(Bacoma või T 90).
For certain species, thisminimum mesh size also varies according to the fishing zone(see box).
Teatud liikide puhul sõltub võrgusilmaminimaalne suurus püügipiirkonnast (vt raamteksti).
Thenew regulation is the result of a determination
Läänemere eriline olukord tingis selle, et seda käsitlevadeeskirjad olid küllaltki hajutatud ja keerulised.
The regulation also establishes a number of highly technicalmeasures to guarantee the proper selectivity of trawls.
Enne 2006.aastat tuli erinevaid tehnilisi meetmeid otsida laiaulatuslikust Euroopa määruste ja IBSFC soovituste hulgast, viimase näol on tegemist piirkondliku kalandusorganisatsiooniga, mis tänaseks on oma tegevuse lõpetanud.
Prior to 2006, it was necessary to consult alarge number of European regulations as well as the differentrecommendations issued by the IBSFC, the regional fisheriesorganisation that has since ceased operations.
Määruses nähakse samuti ette tehnilised meetmed, millegatagatakse traalnootade kõrge selektiivsus.
Fisheries and a q ua cu lt ur
kalandus ja a kv
For each category of mesh, authorised species must representat least 90 % of the catch retained on board.
Võrgusilmade kohta kehtestatud nõuded on seotudkaaspüüki reguleerivate sätetega.
The surplusmust immediately be thrown back into the sea.
Eesmärgiks on vältidaeeskirjadest möödaminemist näiteks nii, et püütakse tursajaoks ette nähtud püügivahenditega lõhet ja väidetakse ju n i 2 0 6
Trawls with mesh of at least 105 mm, used to fish for cod or flatfish, must be fitted with highly selective gears such as the Bacoma window or T 90, which allow small fish to escape.
Traalerid, mis kasutavad tursa või lestaliste püügiks 105 mm või suurema silmaga võrke, peavad olema varustatud kõrgselektiivseteseadmetega, nagu Bacoma aken või T 90, mis võimaldavad väiksematel isenditel võrgust välja pääseda.
Closed periods and zones
) seejärel, et lõhe on püütud kaaspüügi abil.
To go yet further in protecting resources, the EU has temporarilyprohibited fishing in certain geographical areas for cod,flounder and turbot.
Kalavarude kaitse tugevdamiseks on EL kehtestanudgeograafilised ja ajalised püügikeelud tursa, lesta ja kammeljaosas.
These closures are not defined in theregulation on technical measures, but as part of annualdiscussions on fishing possibilities (see box p. 7).
Neid püügikeeluperioode ei määrata määruses egakoos tehniliste meetmetega, vaid need on seotud igaaastase väljapüügivõimaluste aruteluga (vt raamteksti lk 7).