natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The infringements referred to in Article 5(2) of the Directive, where they occur, are the consequence of a certain degree of similarity between the mark and the sign, by virtue of which the relevant section of the public makes a connection between the sign and the mark, that is to say, establishes a link between them even though it does not confuse them.
Direktiivi artikli 5 lõikes 2 käsitletud kahjustamine on selle toimumise korral asjaomase kaubamärgi ja tähise teatava sarnasuse tagajärg, mille tõttu asjaomane avalikkus seostab tähist kaubamärgiga, st loob nende vahel seose, olgugi et ta ei aja neid omavahel segi.
It is not therefore necessary that the degree of similarity between the mark with a reputation and the sign used by the third party is such that there exists a likelihood of confusion between them on the part of the relevant section of the public.
Seega ei ole nõutav, et maineka kaubamärgi ja kolmanda isiku poolt kasutatava tähise sarnasuse ulatus oleks selline, et asjaomase avalikkuse tajus tekiks segiajamise tõenäosus.
It is sufficient for the degree of similarity between the mark with a reputation and the sign to have the effect that the relevant section of the public establishes a link between the sign and the mark.
Piisab, kui sarnasuse ulatus maineka kaubamärgi ja tähise vahel oleks selline, et asjaomane avalikkus loob selle tähise ja kaubamärgi vahel seose.
The existence of such a link must be appreciated globally, taking into account all the relevant factors relevant to the circumstances of the case.
Sellise seose olemasolu tuleb hinnata igakülgselt, võttes arvesse kõiki tähtsust omavaid asjaolusid.
SUMMARY — CASE C-102/07 the common market in such a way that trade mark rights are able to fulfil their essential role in the system of undistorted competition which the Treaty seeks to establish and maintain.
KOKKUVÕTE – KOHTUASI C-102/07 kaubamärgiõiguse kaitse ning kaupade vaba ringluse ja teenuste osutamise vabaduse põhihuvid, nii et kaubamärgiõigus võiks täita olulist osa moonutamata konkurentsi süsteemis, mille loomine ja säilitamine on asutamislepingu eesmärk.
The requirement of availability is extraneous both to the assessment of the degree of similarity between the mark with a reputation and the sign used by the third party and to the link which may be made by the relevant public between that mark and the sign.
Vaba kasutatavuse nõue ei ole seotud maineka kaubamärgi ja kolmanda isiku poolt kasutatava tähise sarnasuse ulatuse kindlaksmääramisega ega ka selle seose hindamisega, mida asjaomane avalikkus võib kõnealuse kaubamärgi ja tähise vahel luua.
It cannot therefore constitute a relevant factor for determining whether the use of the sign takes unfair advantage of, or is detrimental to, the distinctive character or the repute of the trade mark.
Niisiis ei ole vaba kasutatavuse nõue asjakohane asjaolu selle kontrollimisel, kas tähise kasutamine kasutab ebaõiglaselt ära või kahjustab varasema kaubamärgi eristusvõimet või mainet.
Specifically, Article 6(1)(b) of the Directive seeks to ensure that all economic operators have the opportun- ity to use descriptive indications.
Täpsemalt soovitakse direktiivi artikli 6 lõike 1 punktiga b kaitsta kõigi ettevõtjate võimalust kasutada kirjeldavaid tähiseid.
That provision therefore gives expression to the requirement of availability.
See säte on vaba kasutatavuse nõude väljendus.
However, the requirement of availability cannot in any circumstances constitute an independent restriction of the effects of the trade mark in addition to those expressly provided for in Article 6(1)(b) of the Directive.
Vaba kasutatavuse nõue ei saa mingil juhul olla kaubamärgi mõju iseseisev piirang, mis lisandub direktiivi artikli 6 lõike 1 punktis b otsesõnu nimetatud piirangutele.
It must be stated in that regard that, in order for a third party to be able to plead the limitations of the effects of the trade mark in Article 6(1)(b) of the Directive and rely in that respect on the requirement of availability underlying that provision, the indication used by it must, as required by that provision of the Directive, relate to one of the characteristics of the goods marketed or the service provided by that third party.
Siinkohal tuleb rõhutada, et selleks, et kolmas isik saaks tugineda kaubamärgi piirangutele, mis on sätestatud direktiivi artikli 6 lõike 1 punktis b, ning selles osas toetuda kõnealuse sätte aluseks olevale vaba kasutatavuse nõudele, peaks selle isiku poolt kasutatav tähis, nii nagu see säte ette näeb, puudutama selle isiku poolt turustatava kauba või teenuse üht omadust.
Article 6(1)(b) of the Directive provides that the proprietor of a trade mark cannot prohibit a third party from using, in the course of trade, indications concerning the kind, quality, quantity, intended purpose, value, geographical origin, the time of production of goods or of rendering of the service, or other characteristics of goods or services, provided he uses them in accordance with honest practices in industrial or commercial matters.
Direktiivi artikli 6 lõike 1 punkt b sätestab, et kaubamärk ei anna selle omanikule õigust keelata kolmandatel isikutel kasutada kaubandustegevuse käigus tähiseid, mis näitavad sorti, kvaliteeti, kvantiteeti, otstarvet, väärtust, geograafilist päritolu, kaupade tootmise või teenuste pakkumise aega või muid kauba või teenuse omadusi, kui kõnealune isik kasutab neid kooskõlas ausa tööstus- või kaubandustavaga.
By thus limiting the effects of the exclusive rights of a trade mark proprietor, Article 6 of the Directive seeks to reconcile the fundamental interests of trade mark protection with those of free movement of goods and freedom to provide services in
Direktiivi artiklist 6 tuleneva kaubamärgi omaniku ainuõiguste piiramise eesmärk on ühisturul omavahel sobitada
OPINION OF ADVOCATE GENERALRUIZ-JARABO COLOMER
KOHTUJURISTI ETTEPANEKDÁMASO RUIZ-JARABO COLOMER esitatud 16. jaanuaril 2008 1
1 delivered on 16 January 2008
I. Sissejuhatus
I — Introduction requirement of availability for the purposes of defining the scope of the rights of a trade mark proprietor.
Hoge Raad, kuidas kohaldatakse kättesaadavuse kohustust, millega piiratakse kaubamärgi omaniku õigusi.
The famous sports equipment manufacturer adidas and its Netherlands subsidiary are once again challenging 2other undertakings regarding the use of certain signs similar to their well-known threestripe trade mark, alleging that those undertakings have infringed their industrial property rights in that mark.
Kuulsal spordikaupade tootjal Adidasel ja tema Madalmaade tütarettevõtjal on jälle 2 vaidlus teiste ettevõtjatega seoses teatavate tähiste kasutamisega, mis on sarnased tema kuulsa, kolme triibuga kaubamärgiga, süüdistades neid selles, et on rikutud tema intellektuaalomandiõigust sellele embleemile.
These proceedings essentially concern the struggle to make headway in a market where fierce rivalries are stoked by the vast profits which the companies involved expect to make.
Kohtuvaidluse aluseks on võitus sisenemaks julma rivaalitsemisega turule, mida tingib ettevõtjate poolt loodetud rasvane kasum.
That explains why what the uninitiated would regard as a triviality — the battle to own the rights in two or three stripes, superimposed and coloured in a particular manner — takes on dramatic proportions when the contest unfolds in the sportswear market.
Seega on arusaadav, et see, mis võhikule paistaks banaalsusena – võitlus, et saada endale kahte või kolme kõrvuti asetsevat triipu, mis on kindlates värvides, – omandab dramaatilise varjundi, kui tüli toimub spordiriiete kontekstis.
In the present case, adidas asserts its trade mark rights against other sellers of sportswear who seek to use a double stripe in contrasting colours to conceal and strengthen the seams of their garments.
Sel korral tugineb Adidas oma tähisele teiste selle kategooria riiete müüjate vastu, kes soovivad kasutada kahte kontrastsete värvidega triipu, et varjata ja tugevdada oma riiete õmblusi.
In the light of those facts, the Hoge Raad raises questions concerning the application of the
Nende asjaolude juures uurib
2 — In the field of trade marks, adidas has been a party to the following proceedings: Case C-425/98 Marca Mode [2000] ECR I-4861 and Case C-408/01 adidas-Salomon AG and adidas Benelux [2003] ECR I-12537.
2 – Kaubamärgi valdkonnas on see ettevõtja osalenud kohtuasjades, mis olid aluseks järgmistele kohtuotsustele: 22. juuni 2000. aasta otsus kohtuasjas C-425/98: Marca Mode (EKL 2000, lk I-4861) ja 23. oktoobri 2003. aasta otsus kohtuasjas C-408/01: Adidas-Salomon AG ja Adidas Benelux (EKL 2003, lk I-12537).
With regard to the Community customs regime, see Case C-223/98 adidas [1999] ECR I-7081.
Ühenduse tollikorraga seoses, vt 14. oktoobri 1999. aasta otsus kohtuasjas C-223/98: Adidas (EKL 1999, lk I-7081).
In a highly competitive world, stars’ triumphs provide the best publicity for the sportswear companies which sponsor them, naturally through the payment of large sums of money. However, there have been runners — even long distance runners —
Tippvõistluste maailmas toob sporditähtede triumf kaasa parima reklaami spordirõivaste ja -jalatsite tootjatele, kes neid sportlasi toetavad, makstes ilmselgelt selle eest palju raha; siiski on olnud jooksjaid, kes võitsid
OPINION OF MR RUIZ-JARABO — CASE C-102/07 who have won barefoot, such as the Ethiopian Abebe Bikila. 3
RUIZ-JARABO ETTEPANEK — KOHTUASI C-102/07 ka pikki distantse paljajalu, nagu etiooplane Abebe Bikila.
II — The legal framework
Õiguslik raamistik
Article 3, which is headed ‘Grounds for refusal or invalidity’, lists those grounds specifically in paragraph 1:
Artikkel 3 pealkirjaga „Kaubamärgi andmisest keeldumise või kaubamärgi tühistamise põhjused” loetleb need lõikes 1 ammendavalt:
First of all, I must state that, in view of the similarity between the provisions of Direct- ive 89/104/EEC 4(‘the Directive’) and those
Kõigepealt tuleb selgitada, et direktiivi 89/104/EMÜ 4(edaspidi „direktiiv”) ja määruse (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (edaspidi „määrus”) 5sisulise sarna- suse tõttu näib olevat sobiv tuua direktiivi tõlgendamiseks esile mõned Euroopa Kohtu otsused viidatud määruse sätete kohta. 6
The following shall not be registered or if registered shall be liable to be declared invalid: of Regulation No 40/94 on the Community trade mark (‘the Regulation’), 5it is appro- priate, for the purposes of interpreting the Directive, to refer to a number of judgments of the Court which concern articles of the Regulation. 6
Järgmisi ei registreerita kaubamärgina ja kui nad on registreeritud, võib need kehtetuks tunnistada:
3 — Shoeless, he won the gold medal for the marathon in the 1960 Summer Olympic Games in Rome and, wearing proper shoes, he took gold in the Tokyo Games in 1964.
3 – Ta võitis ilma jalatsiteta maratonikulla Rooma 1960. aasta suveolümpiamängudel ja võitis sobivate jalatsitega kuldmedali Tokio 1964. aasta olümpiamängudel.
It is not clear whether he ran barefoot to go faster or to draw attention to the poverty of his continent of origin, being as he was the first African champion in the history of the Olympics of the modern era (http://de.wikipedia.org/wiki/Abebe_Bikila).
Ei ole selge, kas ta jooksis paljajalu, et kiiremini edasi liikuda või et juhtida tähelepanu oma päritolumandri vaesusele olles esimene Aafrikast pärit olümpiavõitja kaasaegsetel olümpiamängudel (http://de.wikipedia.org/wiki/Abebe_Bikila).
Other sporting heroes have equalled his feat and today a number of Ethiopians, such as Haile Gebrselassie, still train with nothing on their feet (http://www.elmundo.es/1997/02/24/deportes/24N0150.html).
Ka teised spordikangelased said võrdse vägiteoga hakkama; praegu mõned abessiinlased, nagu Haile Gebrselassie, treenivad endiselt paljajalu (http://www.elmundo.es/1997/02/24/deportes/24N0150.html).
(b) trade marks which are devoid of any distinctive character;
b) kaubamärke, mis ei ole teistest eristatavad;
4 — First Council Directive 89/104/EEC of 21 December 1988 to approximate the laws of the Member States relating to trade marks (OJ 1989 L 40, p. 1).
4 – 21. detsembri 1988. aasta esimene direktiiv kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 40, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 92).
(c) trade marks which consist exclusively of signs or indications which may serve,
c) kaubamärke, mis koosnevad ainult sellistest märkidest või tähistest, mis
6 — Specifically, Articles 4, 7, 9 and 12 of the Regulation.
6 – Täpsemalt selle määruse artiklid 4, 7, 9 ja 12.
Article 3(3) of the Directive governs the so-called acquisition of distinctive character through use of the sign, and is worded as follows: in trade, to designate the kind, quality, quantity, intended purpose, value, geographical origin, or the time of production of the goods or of rendering of the service, or other characteristics of the goods;
Selle artikli 3 lõige 3 reguleerib nn eristusvõime omandamist sümboli kasutamise teel järgmiselt: tähistavad kaubanduses sorti, kvaliteeti, kvantiteeti, otstarvet, väärtust, geograafilist päritolu või kaupade tootmise või teenuste pakkumise aega või muid kauba või teenuse omadusi; d) kaubamärke, mis koosnevad ainult märkidest või tähistest, mis on muutunud tavapäraseks igapäevases keelekasutuses või heausksetes ja kindlakskujunenud kaubandustavades;
‘A trade mark shall not be refused registration or be declared invalid in accordance with paragraph 1(b), (c) or (d) if, before the date of application for registration and following the use which has been made of it, it has acquired a distinctive character.
„Kaubamärgi registreerimisest ei keelduta ja seda ei tunnistata kehtetuks vastavalt lõike 1 punktile b, c või d, kui kaubamärk on enne registreerimistaotluse esitamise kuupäeva ja pärast selle kasutamist omandanud eristatavuse.
Any Member State may in addition provide that this provision shall also apply where the distinctive character was acquired after the date of application for registration or after the date of registration.’
Lisaks sellele võivad liikmesriigid näha ette, et seda sätet kohaldatakse siis, kui eristatavus tekkis pärast registreerimistaotluse esitamise kuupäeva või pärast registreerimiskuupäeva.” e) tähiseid, mis koosnevad ainult:
— the shape which results from the nature of the goods themselves, or
– kauba enda loomuomasest kujust, või
Under the heading ‘Rights conferred by a trade mark’, Article 5 of the Directive sets out the range of powers conferred on the holder of an industrial property right. In particular, paragraphs 1 and 2 read as follows:
Direktiivi artikkel 5 pealkirjaga „Kaubamärgiga antavad õigused” kirjeldab õiguste kogumit, mis intellektuaalomandiõiguse omanikul on, eeskätt lõigetes 1 ja 2 järgmiselt:
— the shape of goods which is necessary to obtain a technical result, or
– kaupade kujust, mis on vajalik tehnilise tulemuse saavutamiseks, või
(a) any sign which is identical with the trade mark in relation to goods or services which are identical with those for which the trade mark is registered;
– kujust, mis annab kaubale märkimisväärse väärtuse; a) kõiki kaubamärgiga identseid tähiseid kaupade või teenuste puhul, mis on identsed nendega, mille jaoks kaubamärk on registreeritud;
OPINION OF MR RUIZ-JARABO — CASE C-102/07
RUIZ-JARABO ETTEPANEK — KOHTUASI C-102/07 b) tähiseid, mis näitavad sorti, kvaliteeti, kvantiteeti, otstarvet, väärtust, geograafilist päritolu, kaupade tootmise või teenuste pakkumise aega või muid kauba või teenuse omadusi; b) kõiki tähiseid, mille identsuse või sarnasuse tõttu kaubamärgiga ning identsuse või sarnasuse tõttu kaubamärgiga ja tähisega kaitstud kaupade või teenustega on tõenäoline, et üldsus võib need omavahel segi ajada või tekitada seoseid kaubamärgi ja tähise vahel.
(b) indications concerning the kind, quality, quantity, intended purpose, value, geographical origin, the time of production of goods or of rendering of the service, or other characteristics of goods or services;
c) kaubamärki, kui see on vajalik kauba või teenuse kavandatud otstarbe näitamiseks eelkõige juhul, kui tegemist on lisaseadme või varuosaga,
III — The facts of the main proceedings and the questions referred for a preliminary ruling
Põhikohtuasja asjaolud ja eelotsuse küsimused
By contrast, Article 6 of the Directive governs the ‘Limitation of the effects of a trade mark’. Article 6(1), which is material to the present reference for a preliminary ruling, provides that:
Seevastu käsitleb direktiivi artikkel 6 „Kaubamärgi mõju piirangu[i]d” ja selle lõige 1, mis on käesoleva eelotsuse küsimuse kontekstis asjakohane, sätestab järgmist:
The trade mark shall not entitle the proprietor to prohibit a third party from using, in the course of trade,
Kaubamärk ei anna selle omanikule õigust keelata kolmandatel isikutel kasutada kaubandustegevuse käigus:
By means of seven international and Benelux registrations, adidas AG became the proprietor in the latter territory of a number of figurative trade marks composed of three vertical parallel stripes of equal width, running the length of the sides, shoulders, sleeves, legs and side seams of a garment, in a
Seitsme rahvusvahelise ja Beneluxi kaubamärgi registreerimise teel sai Adidas AG viimatinimetatud territooriumil rea kujutismärkide omanikuks, mis koosnevad kolmest vertikaalsest paralleelsest ja sama laiusega triibust, mis asuvad rõivaste külgede, õlgade, varrukate ja säärte peal, ning ka a) oma nime ja aadressi;
ADIDAS AND ADIDAS BENELUX colour which contrasts with the basic colour of the garment.
ADIDAS JA ADIDAS BENELUX riideesemete külgõmbluste peal ja on riideesemega võrreldes kontrastset värvi.
The signs are protected by registration in respect of sports and leisure clothing.
Registreerimine kaitseb spordi- ja vabaajarõivaste tähiseid.
In an action for interim measures against H & M, and in a substantive action against Marca Mode and C & A, both brought before the Rechtbank (District Court) Breda (‘the Rechtbank’), the appellant in cassation, alleging the infringement of its industrial property rights, requested the prohibition and withdrawal from use of a sign consisting of the figurative threestripe trade mark or any other sign similar to the adidas figurative mark, such as the two stripes described above, used by the four defendant companies.
H & M vastu algatatud ajutiste meetmete kohaldamise menetluses ning põhiküsimust käsitlevas menetluses Marca Mode ja C & A vastu, mis mõlemad toimusid Rechtbank Breda’s (edaspidi „Rechtbank”), taotles kassaator oma intellektuaalomandiõiguste rikkumisele viidates, et keelataks ära ning loobutaks tähise kasutamisest, mis koosneb kolme triibuga kujutismärgist või muust sümbolist, mis langeb kokku Adidase kujutisembleemiga, nagu eespool kirjeldatud kaks triipu, mida neli vastustajast ettevõtjat kasutavad.
The aforesaid German company, which granted an exclusive licence for the distribution of its products in Benelux to its subsidiary adidas BV (hereinafter both referred to as ‘adidas’), has brought an action concerning its rights against the textile sector undertakings Marca Mode, C & A, H & M and Vendex (hereinafter jointly referred to as ‘the four defendant companies’), which also have establishments in the Netherlands.
Viidatud Saksamaa ettevõtja, kes andis ainuõigusliku litsentsi oma toodete turustamiseks Beneluxis oma tütarettevõtjale Adidas BV (edaspidi mõlemad koos „Adidas”) vaidleb oma õiguste üle tekstiilisektoris tegutsevate äriühingutega Marca Mode, C & A, H & M ja Vendex (edaspidi koos „neli vastustajast ettevõtjat”), kellel on ettevõtted samuti Madalmaades.
H & M, Marca Mode, C & A and Vendex contested those claims.
Nii H & M kui ka Marca Mode, C & A ja Vendex vaidlevad nendele nõuetele vastu.
First, by a counterclaim and, subsequently, by a separate action, the four defendant companies applied to the Rechtbank for a declaration that they are entitled to use two stripes as decoration on sports and leisure clothing.
Esiteks vastuhagi ja seejärel iseseisva hagiga palusid neli vastustajaks olevat ettevõtjat, et Rechtbank teeks tuvastava kohtuotsuse nende õiguse kohta kasutada kahte triipu spordi- ja vabaajarõivaste kaunistamiseks.
In 1986, adidas ascertained that Marca Mode and C & A had begun to sell sports and leisure clothing featuring two vertical parallel stripes the colour of which contrasted with the basic colour of the clothing (black on white).
1986. aastal tuvastas Adidas, et Marca Mode ja C & A olid alustanud spordi- ja vabaajarõivaste müüki, mis kandsid kahte paralleelset vertikaalset triipu, mille värv tuli esile riietuseseme põhivärvi taustal (must valgel).
The judge hearing the application for interim measures, in a decision of 2 October 1997, and the Rechtbank, which was seised of the main proceedings, by interlocutory decision of 13 October 1998, found that certain aspects of the trade mark rights of adidas had been infringed.
Ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustav kohus märkis 2. oktoobri 1997. aasta määruses ning põhikohtuasju lahendav Rechtbank sedastas 13. oktoobri 1998. aasta vaheotsuses, et mõnedes aspektides on Adidase kaubamärgiõigusi rikutud.
The four defendant companies then each lodged appeals against those two decisions
Neli vastustajast ettevõtjat esitasid seejärel apellatsioonkaebused nende otsuste
There was clearly some communication between the rival companies prior to the dispute, since it transpires from the order for reference that, before becoming parties to the proceedings, Marca Mode and C & A were not prepared to refrain from using the two clearly contrasting vertical parallel lines.
Kahtlemata toimus vaidluse poolte vahel mingi suhtlemine enne menetlust, kuna käesoleva eelotsuse küsimuse esitanud määrusest ilmneb, et enne kohtuvaidlusesse laskumist ei olnud Marca Mode ja C & A nõus loobuma kahe vertikaalse paralleelse triibu kasutamisest, kuna need olid selgelt erinevad Adidase tähisest.
OPINION OF MR RUIZ-JARABO — CASE C-102/07 with the Gerechtshof te ‘s-Hertogenbosch (Regional Court of Appeal, Hertogenbosch; ‘the Gerechtshof’), which joined the appeals of its own motion.
RUIZ-JARABO ETTEPANEK — KOHTUASI C-102/07 peale Gerechtshof te ’s-Hertogenbosch’ile (Hertogenbosch’i apellatsioonikohus, edaspidi „Gerechtshof”); see kohus liitis need asjad omal algatusel.
not be extended to other stripe motifs or to simple stripe designs, which must remain available to third parties since they constitute signs in common use, which, by their nature, do not lend themselves to monopolisation.
eristusvõime kasutamise teel, millest tulenes selle kaitse laiendamine. Siiski ei peaks see kaitse laienema teistele triipudest koosnevatele motiividele ega triipudega kaunistatud tähistele, kuna need peavad jääma kättesaadavaks kolmandatele isikutele, sest need kujutavad endast üldiseks kasutamiseks mõeldud tähiseid, mida nende olemusest tulenevalt ei saa monopoliseerida.
By judgment of 29 March 2005, the Gerechtshof dismissed the claims of adidas, the claims which Marca Mode and C & A had put forward in their counterclaim, and the claims made by the four defendant com -panies in a separate action, and also annulled the decision of 2 October 1997.
29. märtsi 2005. aasta otsuses jättis nimetatud kohus rahuldamata Adidase nõuded, Marca Mode ja C & A vastuhagis esitatud nõuded ning nelja vastustajast ettevõtja iseseisvas hagis esitatud nõuded ning tühistas seega 2. oktoobri 1997. aasta määruse.
Adidas appealed in cassation to the Hoge Raad against the judgment of the Gerechtshof, alleging that that judgment was incorrect.
Adidas esitas Gerechtshof’i otsuse peale kassatsioonkaebuse Hoge Raad’i, leides, et otsuses on tehtud viga.