natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In its conclusions of 28 February the Council set out fundamental principles, objectives and actions for a European policy on energy technology.
Nõukogu määratles 28. veebruari järeldustes Euroopa Liidu energiatehnoloogiaga seotud poliitika põhimõtted, eesmärgid ja meetmed.
According to the Council, such a policy should improve synergies at Community level and take account of existing structures for cooperation on research, development, demonstration and deployment in the field of energy technology.
Nõukogu nägemuse kohaselt suurendaks selline poliitika sünergiat ühenduse tasandil ning võtaks arvesse olemasolevaid koostööstruktuure energiatehnoloogia uurimisel, arendamisel, tutvustamisel ja rakendamisel.
The private sector should be fully involved in the process of developing such technology.
Samuti arvab nõukogu, et energiatehnoloogia arendustegevusse peaks igakülgselt kaasama ka erasektori.
In a resolution adopted on 9 July on the European strategic energy technology (SET) plan, the European Parliament expressed support for a European policy in this area with adequate financial backing, which it sees as essential to the achievement, by 2020, of the EU’s objectives in the fields of energy and climate change.
9. juulil vastuvõetud resolutsioonis Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kohta avaldas Euroopa Parlament toetust üleeuroopalise poliitika väljatöötamisele kõnealuses valdkonnas ning tõdes, et selline poliitika on piisava rahastamise korral Euroopa Liidu 2020. aastaks seatud energia- ja kliimaeesmärkide saavutamisel keskse tähtsusega.
In conclusions adopted on 8 December the Council decided to support the creation of a nuclear fuel bank under the control of the International Atomic Energy Agency (IAEA).
Nõukogu otsustas oma 8. detsembri järeldustes toetada rahvusvahelise Aato-mienergiaagentuuri (IAEA) kontrolli all oleva tuumkütusepanga loomist.
The EU intends to contribute EUR 25 million to this project.
Euroopa Liit osaleb selles projektis 25 miljoni euroga.
The nuclear fuel bank will be part of a wider effort aimed at establishing multilateral fuel supply mechanisms.
Tuumkütusepank on osa laiapõhjalisematest jõupingutustest võtta kütusetarneteks kasutusele mitmepoolsed mehhanismid.
Euratom Treaty and Euratom Supply Agency
Euratomi asutamisleping ja Euratomi Tarneagentuur
On 12 February the Council adopted a decision ( of the Euratom Supply Agency so as to take account of the increase in the number
12. veebruaril võttis nõukogu vastu otsuse, (
COm(2008) 771, COm(2008) 772, COm(2008) 778, COm(2008) 779 and COm(2008) 780.COm(2008) 192 (OJ C 202, 8.8.2008).COm(2007) 528, COm(2007) 529, COm(2007) 530, COm(2007) 531 and COm(2007) 532 (OJ C 4, 9.1.2008).decision 2008/114/EC, Euratom (OJ L 41, 15.2.2008).
Kom(2008) 771, Kom(2008) 772, Kom(2008) 778, Kom(2008) 779 ja Kom(2008) 780.Kom(2008) 192 (ELT C 202, 8.8.2008).Kom(2007) 528, Kom(2007) 529, Kom(2007) 530, Kom(2007) 531 ja Kom(2007) 532 (ELT C 4, 9.1.2008).otsus 2008/114/EÜ, Euratom (ELT L 41, 15.2.2008).
On 3 July the Commission presented a summary of activities carried out in 2007 in im-
3. juulil esitas komisjon kokkuvõtte 2007. aasta tegevusest Euratomi asutamislepin-
This also covers the plementation of Title II, Chapters 3 to 10, of the Euratom Treaty (activities of the Euratom Supply Agency.
Nimetatud teatis hõlmab ka kokkuvõtet gu II jaotise 3.–10. peatüki rakendamiseks (Euratomi Tarneagentuuri tegevusest.
In the regional context, there was continued cooperation under the Baku Initiative with the countries of eastern Europe, the Caucasus and central Asia.
Bakuu algatuse raames jätkati piirkondlikku koostööd Ida-Euroopa, Kaukaasia ja Kesk-Aasia riikidega.
Cooperation with the Gulf countries and the Organisation of Petroleum Exporting Countries (OPEC) was strengthened and continued in the case of the Asian countries covered by the Asia–Europe process (ASEm) and African countries.
Koostööd Pärsia lahe riikidega ja Naftat Eksportivate riikide organisatsiooniga (oPEC) tugevdati ning seda jätkati Aafrika riikidega ja Aasia-Euroopa kohtumiste (ASEm) raames Aasia riikidega.
Representatives of the European Union, Iraq, Turkey and the mashreq countries met in Brussels on 5 may and issued a joint declaration underlining the importance of stronger energy cooperation between them to create a gas market that would be integrated into the EU’s internal market through the development of connection infrastructures in the region.
Euroopa Liidu, Iraagi, Türgi ja mašriki riikide esindajad kohtusid Brüsselis 5. mail ning esitasid ühisdeklaratsiooni, milles rõhutatakse vajadust tugevdada nende riikide vahelist energiakoostööd gaasituru loomiseks, mis integreeritaks piirkondlike ühenduste infrastruktuuri arendamise kaudu ELi siseturgu.
The ministerial Council of the Energy Community met on 27 June in Brussels and on 11 december in Tirana.
Energiaühenduse ministrite nõukogu kogunes 27. juunil Brüsselis ja 11. detsembril Tiranas.
The participants agreed to adopt a common regional procedure for allocating electricity capacity and managing border congestion.
Kohtumistel lepiti kokku ühise piirkondliku menetluse kehtestamises elektrivõimsuse jagamiseks ja piirialade võrkude ülekoormuse haldamiseks.
The Energy Community also adopted a dispute settlement mechanism based on rules allowing companies in the member countries to lodge complaints when they encounter irregularities.
Energiaühendus kehtestas lisaks vaidlusküsimuste lahendamiseks mehhanismi, mida reguleerivad eeskirjad võimaldavad liikmesriikide ettevõtjatel esitada rikkumiste tuvastamise korral kaebusi.
Significant progress was registered in most of the western Balkan countries as regards the implementation of European legislation on the gas and electricity market.
Jõudsaid edusamme võis täheldada Lääne-Balkani riikides seoses gaasi- ja elektriturgu käsitlevate ELi õigusaktide rakendamisega.
In the bilateral context, the European Union and Russia continued their energy dialogue with a view to concluding new agreements.
Kahepoolsel tasandil jätkus Euroopa Liidu ja Venemaa vahel energiadialoog uute lepingute sõlmimiseks. Arendati partnerlussuhteid Aserbaidžaani, Kasahstani ja Ukrainaga.
The Commission also initiated a dialogue with a view to new cooperation with Belarus and moldova.
Komisjon alustas ka edasisele koostööle suunatud dialoogi Valgevene ja moldovaga.
In addition, new strategic partnerships got under way this year with Algeria, Egypt, Iraq and Turkmenistan.
Lisaks seati aasta jooksul sisse uued strateegilised partnerlussuhted Alžeeria, Egiptuse, Iraagi ja Türkmenistaniga.
The bilateral dialogues also continued with Jordan, Libya and morocco, as well as Argentina, Australia, Brazil, Canada, Chile, China, the United States and India.
Kahepoolne dialoog jätkus ka Jordaania, Liibüa ja marokoga, samuti Ameerika Ühendriikide, Argentina, Austraalia, Brasiilia, Hiina, India, Kanada ja Tšiiliga.
There were ongoing negotiations with Switzerland on the electricity market.
Šveitsiga on käimas läbirääkimised elektrituru üle.
Joint Research Centre: http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm
Teadusuuringute Ühiskeskus: http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm
• directorate-general for the Information Society and media: http://ec.europa.eu/dgs/information_society/index_en.htm
Infoühiskonna ja meedia peadirektoraat: http://ec.europa.eu/dgs/information_society/index_en.htm
The purpose of the cohesion policy is to reduce the disparities between Member States and within the Member States themselves.
Ühtekuuluvuspoliitika eesmärk on vähendada erinevusi nii liikmesriikide vahel kui ka nende piires.
Its goals are to promote investment which will stimulate growth and employment, to encourage the growth of the knowledge economy and to attract more people towards setting up a business.
Selle poliitika eesmärk on soodustada investeeringuid, mis kiirendavad majanduskasvu ja aitavad luua uusi töökohti, edendada teadmistepõhist majandust ning õhutada inimesi tegelema ettevõtlusega.
In 2007 the Commission laid the foundations of a renewed social agenda aimed at meeting the new social challenges facing our societies.
2007. aastal töötas komisjon põhijoontes välja uue sotsiaalmeetmete kava, et vastata ühiskonna ees seisvatele uutele väljakutsetele.
It identified the key domains of this agenda for opportunities, access and solidarity: youth, career opportunities, longer and healthier lives, inclusion and non-discrimination, mobility and integration, and solidarity at a global level.
Võimaluste, juurdepääsu ja solidaarsuse parandamiseks keskendub see kava järgmistele põhivaldkondadele: noorsugu, karjäärivõimalused, pikem ja parema tervisega elu, kaasatus ja mittediskrimineerimine, ülemaailmne liikuvus, integratsioon ja solidaarsus.
Regional dimension and cohesion policy
Piirkondlik mõõde ja ühtekuuluvuspoliitika
Cohesion policy
Ühtekuuluvuspoliitika
The new generation of sectoral and regional cohesion policy programmes has aimed since 2007 at relaunching employment and growth in all member States and all regions of the European Union.
Ühtekuuluvuspoliitika uue põlvkonna valdkondlike ja piirkondlike programmide eesmärk on alates 2007. aastast olnud majanduskasvu kiirendamine ning uute töökohtade loomine Euroopa Liidu kõikides liikmesriikides ja piirkondades.
In this context, on 14 may the Commission adopted a communication on the results of the negotiations concerning cohesion policy strategies and
Sellest tulenevalt võttis komisjon 14. mail vastu teatise programmiperioodiks 2007–2013 kavandatud
SOLIdARITY programmes for the programming period 2007–13 (1).
SOLIDAARSUS ühtekuuluvuspoliitika strateegiaid ja programme käsitlevate läbirääkimiste tulemuste kohta (1).
The communication analyses the 450 programmes and concludes that the member States and the regions have radically revised their priorities and have invested heavily in competitiveness, employment and growth in line with the Lisbon strategy.
Teatises analüüsitakse 450 programmi ja jõutakse järeldusele, et liikmesriigid ja piirkonnad on radikaalselt muutnud oma prioriteete ning teinud kooskõlas Lissaboni strateegiaga suuri investeeringuid konkurentsivõime, tööhõive ja majanduskasvu parandamiseks.
The fifth progress report on economic and social cohesion (2) was adopted by the Commission on 18 June.
Komisjon võttis 18. juunil vastu majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse viienda vahe-
It summarises the public debate and provides a concise analysis of the European growth sectors, whose regional performance will to a great extent determine the level of economic development of the regions in the years to come.
Euroopa kiiremini kasvavatest majandusvaldkondadest, mille tulemused piirkondlikus mastaabis määravad suuresti ära piirkondade majandusliku arengu lähiaastatel.
On 6 October the Commission adopted a Green Paper (3) on territorial cohesion‘Turning territorial diversity into a strength’, thereby launching a wide-ranging consultation aimed at deepening the shared understanding of territorial cohesion and its implications for the future of regional policy in the European Union.
6. oktoobril võttis komisjon vastu rohelise raamatu (3) pealkirjaga „roheline raamat territoriaalse ühtekuuluvuse kohta: territoriaalse mitmekesisuse muutmine Euroopa tugevaks küljeks”, käivitades nii laialdase arutelu, et süvendada üldist arusaamist territoriaalsest ühtekuuluvusest ja selle tagajärgedest liidu regionaalpoliitika tuleviku jaoks.
On 14 November the Commission presented the ‘Regions 2020’ (4) report, putting forward a prospective analysis of the probable regional impact of the four key challenges facing Europe: globalisation, demographic change, climate change and the energy challenge.The report’s conclusions will feed into the process of reflecting on the future of European cohesion policy.
14. novembril tutvustas komisjon aruannet„Piirkonnad 2020”; (4) selles prognoositakse, kuidas neli peamist väljakutset, millega Euroopa praegu silmitsi seisab (üleilmastumine, demograafilised muutused, kliimamuutused ja energiavarustus), võivad mõjutada piirkondi. Selle aruande järeldused aitavad edasi viia debatti Euroopa ühtekuuluvuspoliitika tuleviku üle.
Following the adoption of the European economic recovery plan (5), on 16 december the Commission presented a communication demonstrating how cohesion policy can help revitalise the real economy in Europe (6).
) esitas komisjon 16. detsemb- ril teatise, milles näidatakse, kuidas ühtekuuluvuspoliitika saab hoogustada Euroopa reaalmajandust (6).
The communication suggests a series of actions to the member States, calling on them to exploit fully and rapidly the opportunities offered by the cohesion policy.
Teatises soovitatakse liikmesriikidele tervet rida meetmeid, et nad saaksid ühtekuuluvuspoliitika pakutavaid võimalusi tõhusalt ja kiiresti kasutada.
It also presents the new measures for speeding up the implementation of the operational programmes.
Selles tutvustatakse ka uusi meetmeid, mis aitavad rakenduskavade elluviimist kiirendada.
The European investments of EUR 347 billion available until 2013 will enable this policy to stimulate the economy in the short term while laying the foundations for longer-term growth.
Ühtekuuluvuspoliitika ergutab majandust lühiajaliselt tänu Euroopas 2013. aastaks 347 miljardi euro väärtuses tehtavatele investeeringutele, luues nii ühtlasi aluse pikemaajaliseks majanduskasvuks.
On 3 December the Commission adopted a proposal (7
Lisaks võttis komisjon 3. detsembril vastu ettepaneku, (7
States to invest in initiatives to assist energy efficiency and renewable energy in housing.
) mis võimaldab kõikidel liik- mesriikidel investeerida algatustesse, mis on seotud energiatõhususe ja taastuvate energiate kasutamisega eluasemesektoris.
This proposal to amend the existing regulation on the European Regional Development
See ettepanek, mis käsitleb praeguse Euroopa
Fund (ERDF) (
8 regionaalarengu fondi määruse (
) also forms part of the European economic recovery plan.
) muutmist, paigutub Euroopa majanduse taastamise kava konteksti.
See ‘European economic recovery plan’ in Chapter I, Section 4, of this Report.COm(2008) 876. See Chapter II, Section 1, ‘The Lisbon strategy: a partnership for growth and jobs’, of this Report.COm(2008) 838.Regulation (EC) No 1080/2006 (OJ L 210, 31.7.2006).
Vt käesoleva aruande I peatüki 4. jao punkti „rahvusvaheline finantskriis” alapunkt „Euroopa majanduse taastamise kava”.Kom(2008) 876.Vt käesoleva aruande II peatüki 1. jao punkti „Lissaboni strateegia: partnerlus majanduskasvu ja tööhõive edendamiseks”.Kom(2008) 838.määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 210, 31.7.2006).
‘The contribution of volunteering to economic and social cohesion’ (1
mAJANdUSLIKU JA SoTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE TUgEVdAmINE
) and on 18 June put forward its views on the ‘European grouping of territorial cooperation: New impetus for territorial cooperation in Europe’ (2).
) ning avaldas 18. juunil arvamuse teemal „Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus: uus tõuge territoriaalsele koostööle Euroopas” (2).
On 8 October it adopted an outlook opinion on governance and project planning in the field of regional policy (3).
8. oktoobril avaldas regioonide Komitee perspektiivarvamuse regionaalpoliitika projektide juhtimise ja planeerimise kohta (3).
On 17 September the European Economic and Social Committee adopted an exploratory opinion on the urban environment, recommending that a high-level group on urban development and sustainability be set up at Community level.
Lisaks sellele võttis Euroopa majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. septembril vastu ettevalmistava arvamuse linnakeskkonna kohta, milles ta soovitab moodustada kõrgetasemelise ühenduse tasandi töörühma„Linnade areng ja säästvus”.
As regards financial management, on 19 February the Commission adopted a Structural Funds action plan, thus following up on the recommendations of the Court of Auditors that the Commission’s supervisory role in the shared management of structural actions be strengthened (4).
finantsjuhtimise valdkonnas võttis komisjon 19. veebruaril vastu struktuurifonde käsitleva tegevuskava. Nii järgis ta kontrollikoja soovitusi, milles rõhutatakse vajadust tugev-
On 21 October the European Parliament adopted a resolution on national and regional governance and partnership, in which for the sake of simplicity and efficiency it suggests merging the various European funds into the future cohesion policy for the period after 2013.
Lisaks võttis Euroopa Parlament 21. oktoobril vastu resolutsiooni valitsemistavade ja partnerlussuhete kohta riiklikul ja piirkondlikul tasandil, milles ta teeb ettepaneku 2013. aastale järgnevatel ühtekuuluvuspoliitika programmiperioodidel liita ühenduse erinevad fondid, et nende tööd lihtsustada ja tõhustada.
At bilateral level, on 23 July the Commission adopted a report on the management of EU funds in Bulgaria (5).
Kahepoolsete suhete vallas võttis komisjon 23. juulil vastu aruande ELi vahendite haldamise kohta Bulgaarias (5).
Following serious allegations of irregularities, suspicions of fraud and conflicts of interest in the award of contracts, the Commission investigated the management of these funds by the Bulgarian authorities.
Kuna komisjoni oli teavitatud väidetavatest puudujääkidest, pettusekahtlustest ja huvide konfliktidest lepingute sõlmimisel, uuris ta, kuidas Bulgaaria ametivõimud ELi vahendeid haldavad.
The investigations led to a temporary suspension of the payment of pre-accession aid and the freezing of payments under various other financial instruments during the second half of 2007 and the first half of 2008.
Uurimise tagajärjel peatati ajutiselt liitumiseelse abi eraldamine ning külmutati väljamaksed mitmest teisest finantsvahendist 2007. aasta teisel poolel ja 2008. aasta esimesel poolel.
On 17 October the Commission adopted a communication ‘The outermost regions: An asset for Europe’ (6).
Komisjon võttis 17. oktoobril vastu teatise „Äärepoolseimad piirkonnad – Euroopa eelis” (6).
This puts forward a renewed strategy of the outermost regions as ‘regions of opportunity’, rich in development potential, while ensuring that their specific characteristics are taken into account.
Selles pakutakse neile piirkondadele välja uus strateegia, mis käsitleb äärepoolseimaid piirkondi kui võimaluste ja arengupotentsiaaliga piirkondi, võttes samas arvesse nende iseärasusi.
The Commission makes recommendations to ensure optimum use of the instruments and possibilities available in the current financial framework (2007–13). It also proposes specific action in areas such as climate change, migration and demographic trends.
Komisjon esitas ka soovitused, et tagada praeguses finantsraamistikus (2007–2013) ettenähtud vahendite ja võimaluste optimaalne kasutamine. muu hulgas pakkus komisjon välja konkreetsed meetmed sellistes valdkondades nagu kliimamuutused, rahvastikuränne ja demograafiline areng.
Further developments
Muu tegevus
On 7 April the Commission presented the results of the work of the Northern Ireland Task Force set up by the Commission President after his visit to Belfast in may 2007 (1).
Komisjon avalikustas 7. aprillil Põhja-Iirimaa töökonna töötulemused. Komisjoni president moodustas selle töökonna pärast Belfasti külastust mais 2007 (1).
The purpose of the task force is to support the peace and reconciliation process following the re-establishment of a devolved administration in Northern Ireland in may 2007 based on power-sharing.
Töökonna ülesanne on toetada rahu- ja lepitusprotsessi pärast seda, kui mais 2007 taastati Põhja-Iirimaal volitatud institutsioonid, mis tuginevad võimude lahususe põhimõttele.
A further aim of the task force is to support Northern Ireland in its efforts to modernise its economy and to generate more growth and jobs in line with the Lisbon strategy.
Lisaks on töökonna missioon toetada Põhja-Iirimaa majanduse kaasajastamist, sealse majanduskasvu taastamist ja uute töökohtade loomist, nagu näeb ette Lissaboni strateegia.
On 3 November the Commission launched an online public consultation on the future strategy for the Baltic Sea region.
3. novembril algatas komisjon avaliku Interneti-arutelu Läänemere piirkonda käsitleva strateegia kohta.
The main aims of the strategy are to improve the environmental state of the Baltic Sea, to support balanced economic development in the region, and to make it more accessible and secure (2).
Strateegia põhieesmärgid on parandada Läänemere looduslikku seisundit, edendada tasakaalustatud majandusarengut selles piirkonnas ning muuta see ala juurdepääsetavamaks ja turvalisemaks (2).
Renewed social agenda
Uus sotsiaalmeetmete kava
On 2 July, following a public consultation launched in 2007 to take stock of Europe’s
Pärast seda, kui oli lõppenud 2007. aastal algatatud avalik arutelu, mis andis ülevaate Euroopa muutuvast„sotsiaalsest tegelikkusest”, esitas komisjon 2. juulil uue sotsiaal-
3 changing social reality, the Commission presented a renewed social agenda (
3 meetmete kava (
November 2007 (4)) are to be translated into concrete actions.
Kavas on selgitatud, kuidas 2007. aasta novembri teatises täpsustatud võimaluste, juurdepääsu ja solidaarsuse eesmärgid saab muuta konkreetseteks meetme- teks (4).
It is an integrated policy response, complementing the Lisbon strategy and demonstrating a commitment to delivering results for citizens.
Tegemist on ühtse poliitilise reageeringuga, mis täiendab Lissaboni strateegiat ja väljendab püüdu saavutada kodanike jaoks olulisi tulemusi.
This agenda, including its actions and instruments, will be reviewed together with the Lisbon strategy for the post-2010 period.
Kõnealune kava ning selles pakutud meetmed ja vahendid vaadatakse läbi koos 2010. aasta järgseks perioodiks kavandatava Lissaboni strateegiaga.
From a general viewpoint, the joint employment report 2007/08, which assesses the progress made and still to be achieved in meeting the objectives of the Lisbon strategy, was adopted by the Council on 29 February.
Nõukogu võttis 29. veebruaril vastu tööhõive ühisaruande 2007–2008, milles antakse ülevaade edusammudest ja sellest, mida veel tuleks teha, et saavutada Lissaboni strateegia eesmärke.
The report analyses the employment policy dimension of the national reform programmes, addressing the following: progress in achieving the objectives of the European employment strategy, implementation of the priorities for action, and giving priority to action for more and better jobs.
Aruandes analüüsitakse riiklike reformikavade tööhõivepoliitilisi aspekte, keskendudes järgmistele küsimustele: Euroopa tööhõivestrateegia eesmärkide saavutamise edenemine, prioriteetsete meetmete kohaldamine ja vajadus muuta tööhõive kvantiteedi ja kvaliteedi parandamine prioriteediks.
On 14 may the Council adopted its recommendation on the implementation of Member
mAJANdUSLIKU JA SoTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE TUgEVdAmINE
States’ employment policies (
14. mail võttis nõukogu vastu soovituse liikmesriikide tööhõivepoliitika rakendamise kohta (1
On 15 July it adopted a decision (
15. juulil võttis nõukogu vastu otsuse (2
) on guidelines for the employment policies of the member States.
) liikmesriikide tööhõivepoliitika suu- niste kohta.
The employment guidelines form part of the integrated guidelines for 2008–10, which are based on three pillars: macroeconomic policies, microeconomic reforms and employment policies.
Need tööhõivesuunised moodustavad osa koondsuunistest perioodiks 2008–2010, mis tuginevad kolmele sambale: makromajanduslik poliitika, mikromajanduslikud reformid ja tööhõivepoliitika.
On 15 October the European Union leaders met employers’and workers’representatives to discuss the impact of the financial crisis on the‘real economy’, particularly on growth and jobs.
15. oktoobril kohtusid Euroopa Liidu juhid tööandjate ja töötajate esindajatega, et arutleda selle üle, kuidas finantskriis on mõjunud reaalmajandusele, eriti aga majanduskasvule ja tööhõivele.
The agenda for this tripartite social summit also included the implications of climate change and energy policy on employment and social cohesion, including the prospects for‘green jobs’.
Kolme osapoolt hõlmava tippkohtumise päevakavas olid ka kliimamuutuste ning energiapoliitika tagajärjed tööhõivele ning sotsiaalsele ühtekuuluvusele, sealhulgas nn keskkonnasõbralike töökohtade pakutavad perspektiivid.