natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Article 1 of the Waste Incineration Direct- ive sets out its objectives, as follows:
Käesolev kohtuasi puudutab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. detsembri
‘The aim of this Directive is to prevent or to limit as far as practicable negative effects on the environment, in particular pollution by emissions into air, soil, surface water and groundwater, and the resulting risks to human health, from the incineration and co-incineration of waste.
„Käesoleva direktiivi eesmärk on vältida või võimaluse piires vähendada jäätmete põletamisest ja koospõletamisest tulenevat kahjulikku mõju keskkonnale, eelkõige õhu, pinnase ja pinna- ja põhjavee saastamist heitmetega ning sellest tulenevaid ohte inimeste tervisele.
More precisely, it is necessary to establish whether a plant for the production of heat and electricity (‘co-gener-ation plant’) 3falls to be considered as a whole or whether each boiler must be taken into account separately and new incineration plants are to be distinguished from co-incin-eration plants.
Täpsemalt tuleb selgitada, kas soojus- ja elektrienergia koostootmisjaama (edaspidi „koostootmisjaam” 3) tuleb hinnata tervikuna või tuleb üksikuid katlaid eraldi käsitleda, ning kuidas eristada põletusrajatisi koospõletusrajatistest.
1 — Original language: German.2 — OJ 2000 L 332, p. 91.
1 — Algkeel: saksa.2 — EÜT L 332, lk 91; ELT eriväljaanne 15/05, lk 353.
3 — See the definition in Article 3 of Directive 2004/8/EC of the European Parliament and of the Council of 11 February 2004 on the promotion of co-generation based on a useful heat demand in the internal energy market and amending Dir -ective 92/42/EEC (OJ 2004 L 52, p. 50).
3 — Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiivi 2004/8/EÜ soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel, millega muudetakse direktiivi 92/42/EMÜ (ELT L 52, lk 50; ELT eriväljaanne 12/03, lk 3), artiklis 3 sätestatud mõistet.
This aim shall be met by means of stringent operational conditions and technical requirements, through setting emission limit values for waste incineration and co-incin-eration plants within the Community and
See eesmärk saavutatakse rangete käitamistingimuste ja tehniliste nõuete abil, ühenduses asuvatele jäätmete põletus- ja koospõletusrajatistele heitmete piirväärtuste
OPINION OF MRS KOKOTT — CASE C-251/07 also through meeting the requirements of Directive 75/442/EEC.’
KOHTUJURIST KOKOTT’I ETTEPANEK – KOHTUASI C-251/07 kehtestamisega ja direktiivi 75/442/EMÜ nõuete täitmise kaudu.”
This definition covers the site and the entire incineration plant including all incineration lines, waste reception, storage, on-site pretreatment facilities, [waste-, fuel- and air-supply systems], boiler, facilities for the treatment of exhaust gases, on-site facilities for treatment or storage of residues and waste water, stack, devices and systems for controlling incineration operations, recording and monitoring incineration conditions;
See mõiste hõlmab tegevuskohta ja kogu põletusrajatist, sealhulgas kõiki põletusliine, jäätmete vastuvõtu-, säilitus- ja kohapealseid eeltöötlusseadmeid, jäätmete etteandesüsteeme, kütuse- ja õhuvarustussüsteeme, [katelt], heitgaaside töötlemisseadmeid, kohapealseid seadmeid jääkide ja heitvee töötlemiseks ja ladustamiseks, korstnat ning seadmeid ja süsteeme põletamise juhtimiseks ja põletustingimuste pidevaks ülesmärkimiseks ja jälgimiseks;
“co-incineration plant” means any stationary or mobile plant whose main purpose is the generation of energy or production of material products and:
5) koospõletusrajatis –mis tahes paikne või liikuv rajatis, mille peamine otstarve on energia või aineliste toodete tootmine ja:
— which uses wastes as a regular or additional fuel; or
— milles kasutatakse põhi- või lisakütusena jäätmeid, või
— in which waste is thermally treated for the purpose of disposal.
— kus jäätmeid töödeldakse kõrvaldamise eesmärgil soojusega.
“incineration plant” means any stationary or mobile technical unit and equipment dedicated to the thermal treatment of wastes with or without recovery of the combustion heat generated.
4) põletusrajatis – mis tahes paikne või liikuv tehniline üksus ja varustus, mida kasutatakse jäätmete soojustöötluseks, olenemata sellest, kas põlemisel tekkiv soojus kasutatakse ära või mitte.
Incineration plants shall be designed, equipped, built and operated in such a way that the gas resulting from the process is raised, after the last injection of combustion air, in a controlled and homogeneous fashion and even under the most unfavourable conditions, to a temperature of 850°C, as measured near the inner wall or at another representative point of the combustion chamber as authorised by the competent authority, for two seconds.
Põletusrajatised kavandatakse, varustatakse, ehitatakse ja neid käitatakse nii, et tekkiv gaas kuumeneb pärast viimast põlemisõhu etteannet juhitavalt ja ühtlaselt isegi ebasoodsaimates tingimustes kaheks sekundiks temperatuurini 850 °C mõõdetuna põlemiskambri siseseina juures või mõnes muus pädeva asutuse heakskiidetud esindavas punktis.
If hazardous wastes with a content of more than 1% of halogenated organic substances, expressed as chlorine, are incinerated, the temperature has to be raised to 1 100°C for at least two seconds.
Selliste ohtlike jäätmete põletamisel, mis sisaldavad kloorina väljendatud halogeenitud orgaanilisi aineid üle 1 %, tuleb vähemalt kaheks sekundiks saavutada temperatuur 1100 °C.
Each line of the incineration plant shall be equipped with at least one auxiliary burner.
Põletusrajatise iga liin varustatakse vähemalt ühe abipõletiga.
This burner must be switched on automatically when the temperature of the combus -tion gases after the last injection of combustion air falls below 850°C or 1 100°C as the case may be.
See põleti peab ise tööle hakkama, kui põlemisgaaside temperatuur langeb pärast viimast põlemisõhu etteannet alla 850 °C või 1100 °C, sõltuvalt olukorrast.
It shall also be used during plant start-up and shut-down operations in order to ensure that the temperature of 850°C or 1 100°C as the case may be is maintained
Samuti kasutatakse seda rajatise käivitamisel ja seiskamisel tagamaks, et sõltuvalt olukorrast säiliks temperatuur 850 °C või 1100 °C kogu kõnealuste toimingute vältel ja
Article 6(1) and (2) lays down different requirements for the operation of inciner -ation plants and co-incineration plants:
Artikli 6 lõiked 1 ja 2 sätestavad põletusrajatiste ja koospõletusrajatiste käitamisele erinevad nõuded:
OPINION OF MRS KOKOTT — CASE C-251/07 at all times during these operations and as long as unburned waste is in the combustion chamber.
KOHTUJURIST KOKOTT’I ETTEPANEK – KOHTUASI C-251/07 seni, kuni põlemiskambris on veel põlemata jäätmeid.
which concerns the relationship of that directive with Council Directive 96/61/EC of 24 September 1996 concerning integrated pollution prevention and control: 4
nõukogu 24. septembri 1996. aasta direktiiviga 96/61/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta 4:
During start-up and shut-down or when the temperature of the combustion gas falls below 850°C or 1 100°C as the case may be, the auxiliary burner shall not be fed with fuels which can cause higher emissions than those resulting from the burning of gasoil as defined in Article 1(1) of Council Dir -ective 75/716/EEC, liquefied gas or natural gas.
Käivitamisel ja seiskamisel või siis, kui põlemisgaasi temperatuur langeb sõltuvalt olukorrast allapoole 850 °C või 1100 °C, ei lasta abipõletisse kütust, mis võib põhjustada suuremaid heitmeid kui need, mis tekivad gaasiõli, nagu on määratletud nõukogu direktiivi 75/716/EMÜ artikli 1 lõikes 1, veeldatud gaasi või maagaasi põlemisel.
‘Compliance with the emission limit values laid down by this Directive should be regarded as a necessary but not sufficient condition for compliance with the requirements of Directive 96/61/EC.
„Käesolevas direktiivis sätestatud heitmete piirväärtuste järgimist tuleks käsitleda direktiivi 96/61/EÜ nõuete täitumiseks vajaliku, kuid mitte piisava eeldusena.
Such compliance may involve more stringent emissions limit values for the pollutants envisaged by this Directive, emission limit values for other substances and other media, and other appropriate conditions.’
Nende nõuete täitmine võib eeldada rangemaid heitmete piirväärtusi käesolevas direktiivis sätestatud saasteainete puhul, heitmete piirväärtusi muude ainete ja keskkondade osas ning muid asjakohaseid tingimusi.”
Co-incineration plants shall be designed, equipped, built and operated in such a way that the gas resulting from the co-inciner-ation of waste is raised in a controlled and homogeneous fashion and even under the most unfavourable conditions, to a temperature of 850°C for two seconds. If hazardous wastes with a content of more than 1% of halogenated organic substances, expressed as chlorine, are co-incinerated, the temperature has to be raised to 1 100°C.’
Koospõletusrajatised kavandatakse, varustatakse, ehitatakse ja käitatakse nii, et jäätmete koospõletamisel tekkiv gaas kuumeneb juhitavalt ja ühtlaselt isegi ebasoodsaimates tingimustes kaheks sekundiks temperatuurini 850 °C. Selliste ohtlike jäätmete koospõletamisel, mis sisaldavad kloorina väljendatud halogeenitud orgaanilisi aineid üle 1%, tuleb saavutada temperatuur 1100 °C.”
Gävle Kraftvärme AB is an undertaking within the Gävle Energi group of companies, which, in turn, is wholly owned by an undertaking owned by the municipality of Gävle.
Gävle Kraftwärme AB on Gävle Energiakontserni kuuluv äriühing, mis on omakorda Gävle valla omandis oleva osalusega aktsiaseltsi tütarettevõtja.
It is, inter alia, responsible for producing
Tema ülesanne on muu
Finally, reference should be made to recital 13 in the preamble to the directive,
Lõpetuseks tuleb viidata direktiivi põhjendusele 13, mis käsitleb suhet
4 — OJ 1996 L 257, p. 26.
4 — EÜT L 257, lk 26; ELT eriväljaanne 15/03, lk 80.
GÄVLE KRAFTVÄRME district heating for Gävle’s district heating network.
GÄVLE KRAFTWÄRME hulgas toota kaugkütet Gävle kaugküttevõrgu jaoks.
In that case, the undertaking may install a new, larger, biofuel boiler of a maximum of 85 MW which covers all future needs.
võib ta rajada uue suurema biokütusekatla maksimaalvõimsusega 85 MW, mis kataks kogu tulevase vajaduse.
Gävle Kraftvärme operates the Johannes co-generation plant.
Gävle Kraftwärme käitab koostootmisjaama Johannes.
This is the undertaking’s own basic production plant in the district heating network and is used to produce heat and electricity.
See on äriühingule kuuluv kaugküttevõrgu põhitootmisüksus, mis toodab samaaegselt nii soojus- kui elektrienergiat.
The plant consists of a solid fuel boiler, Boiler No 1, which, after its present completion works, will have a total installed supplied capacity of 85 MW.
Üksus koosneb tahke kütuse katlast, katlast nr 1, mis saavutab pärast veel käimasoleva laiendamise lõppemist kogusoojusvõimsuse 85 MW.
Heat is produced by incinerating primarily biofuel, including recycled wood, but trials including certain waste fuels are being carried out.
Soojusenergiat toodetakse peamiselt bioloogilise kütuse, sh puidujäätmete põletamisega, katseliselt aga ka jäätmetest saadud kütuste lisamisega.
Gävle Kraftvärme therefore applied for a permit for operations at the Johannes co-generation plant for a total installed supplied capacity of a maximum of 170 MW.
Gävle Kraftwärme esitas seetõttu taotluse loa saamiseks koostootmisjaama Johannes käitamiseks maksimaalse kogusoojusvõimsusega 170 MW.
The application was also for a permit to continue operating the present solid fuel boiler (Boiler No 1) with a total installed supplied capacity of 85 MW and to install and put into operation a new waste boiler (Boiler No 2) with a total installed supplied capacity of a maximum of 50 MW, on the one hand, and a new biofuel boiler (Boiler No 3) with a total installed supplied capacity of a maximum of 85 MW, on the other.
Taotlus hõlmas loa saamist olemasoleva 85 MW kogutootlikkusega tahkekütusekatla (katel nr 1) käitamise jätkamiseks ning uue, maksimaalselt 50 MW kogusoojusvõimsusega jäätmepõletuskatla (katel nr 2) ja samuti uue, maksimaalselt 85 MW kogusoojusvõimsusega biokütusekatla (katel nr 3) rajamiseks ja käikulaskmiseks.
The two new boilers’ combined supplied capacity was not, however, to exceed 85 MW.
Mõlema uue katla võimsus kokku ei ületaks siiski 85 MW.
The application was also for a permit to carry out any additional changes and for any additional plant necessary for the increased operations.
Taotlus hõlmas ka loa saamist muude laiendatud käitamise jaoks nõutavate muudatuste ja seadmete tarbeks.
The application covers the incineration of a maximum of 150 000 tonnes of solid fuel based on waste per year in Boilers Nos 1 and
Taotlus näeb ette maksimaalselt 150 000 tonni jäätmetel põhineva tahke kütuse põletamise aastas kateldes nr 1 ja nr 2. Maksi-
Gävle Kraftvärme is now planning an extension of the co-generation plant to include a further one or two boilers of a combined maximum installed supplied capacity of 85 MW.
Gävle Kraftwärme plaanib järgnevalt koostootmisjaama laiendamist ühe või kahe katla võrra, mille maksimaalne soojusvõimsus kokku oleks 85 MW.
The undertaking intends first to build a new waste boiler of a maximum of 50 MW, Boiler No 2, to incinerate household and commercial waste.
Äriühingul on kavas kõigepealt rajada uus maksimaalselt 50 MW-ne jäätmepõletuskatel, katel nr 2 majapidamis- ja tööstusjäätmete põletamiseks.
Thereafter, if the need arises, a new biofuel boiler, Boiler No 3, will be built with a supplied capacity which will meet future needs up to 85 MW.
Vajaduse korral rajatakse seejärel biokütusekatel, katel nr 3, mille võimsus kataks tulevase vajaduse kuni 85 MW.
OPINION OF MRS KOKOTT — CASE C-251/07 therefore seeks a preliminary ruling on the following questions:
KOHTUJURIST KOKOTT’I ETTEPANEK – KOHTUASI C-251/07 maalselt 10 000 tonni sellest jäätmekogusest koosneb ohtlikest jäätmetest pinnatöötlusega või puidukaitsevahenditega töödeldud puidu vormis.
‘(1) Where a combined power and heating plant consists of a number of units (boilers), for the purposes of the interpretation of [the Waste Incineration Directive] …, is each unit to be assessed as a separate plant or is the assessment to cover the combined power and heating plant as a whole?
Kas jäätmepõletusdirektiivi tõlgendamisel tuleb juhul, kui koostootmisjaam koosneb mitmest üksusest (katlad), iga sellist üksust käsitada rajatisena või tuleb hinnang anda koostootmisjaama kui terviku kohta?
The approving authority took the view that the main purpose of the plant consisted in the production of energy and therefore authorised it — in accordance with Gävle Kraftvärme’s application — to operate as a co-incineration plant.
Loa andmiseks pädev ametiasutus oli seisukohal, et üksuse peamine otstarve on energiatootmine ning andis talle seega – vastavalt Gävle Kraftwärme taotlusele – koospõletusrajatisena tegutsemise loa.
The Länsstyrelsen i Gävleborgs län (regional authority) appealed against that decision.
Riiklik regionaalhaldusüksus (Länsstyrelsen i Gävleborgs) esitas selle otsuse peale kaebuse.
It took the view that Boiler No 2 should be classified as an incineration plant and not a co-incineration plant.
Ta oli seisukohal, et katel nr 2 tuleb liigitada mitte koospõletusrajatiseks, vaid põletusrajatiseks.
That appeal succeeded at first instance.
Esimeses astmes see kaebus rahuldati.
(2) For the purposes of the interpretation of [the Waste Incineration Directive], is a plant constructed for waste incineration but having as its main purpose the production of energy to be classified as an incineration plant or as a co-inciner-ation plant?’
Kas nimetatud direktiivi tõlgendamisel tuleb jäätmete põletamiseks ehitatud rajatis, mille peamine otstarve on energiatootmine, liigitada põletusrajatiseks või koospõletusrajatiseks?”
Gävle Kraftvärme’s case is now pending before the referring court.
Eelotsusetaotluse esitanud kohtu menetluses on praegu Gävle Kraftwärme esitatud apellatsioonkaebus.
Gävle Kraftvärme objects to classification of the boilers individually.
Kaebuses ei nõustuta katelde liigitamisega eri liikidesse.
It states that the entire Johanneswerk is instead a plant which ought to be assessed as a whole.
Pigem on kogu Johannese tehas rajatis, mida tuleb hinnata kui tervikut.
The referring court, the domstolen (Supreme Court,
Seega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus, Högsta domstolen, eelotsust järgmistes küsimustes:
The Republic of Austria, the Kingdom of Sweden and the Commission of the European Communities took part in the written procedure.
Kirjalikus menetluses osalesid Austria Vabariik, Rootsi Kuningriik ja Euroopa Ühenduste Komisjon.
Only the Commission took part in the hearing of 17 April 2008.
17. aprillil 2008 toimunud suulises menetluses osales ainult komisjon.
A — The first question — the concept of ‘plant’
A. Esimene eelotsuse küsimus – rajatise mõiste
Incineration plants are thus technical units or equipment.
Põletusrajatised on seega tehnilised üksused või varustus.
The Högsta domstolen asks first whether a co-generation plant with a number of units (boilers) is to be assessed on the basis of each unit or whether the co-generation plant is to be regarded as a whole.
Högsta domstolen esitab kõigepealt küsimuse, kas mitmest üksusest (katlad) koosneva koostootmisjaama puhul tuleb iga sellist üksust käsitada rajatisena või tuleb hinnang anda koostootmisjaama kui terviku kohta.
In Article 3(5) of the Waste Incineration Directive, however, the different language versions agree on the definition of ‘co-incineration plant’: they are always defined as plants.
Mõiste „koospõletusrajatis” määratlemisel jäätmepõletusdirektiivi artikli 3 punkti 5 alusel on keeleversioonid seevastu kooskõlas: see defineeritakse alati kui rajatis.
Nevertheless, this cannot be understood as meaning that in relation to a co-incineration plant a different concept of ‘plant’ applies to that which applies to incineration plants.
Seda ei saa siiski mõista nii, et koospõletusrajatise puhul kehtib teine rajatise mõiste kui põletusrajatise puhul.
Rather that definition impli -citly builds on the definition of incineration plant.
Vastupidi, see mõiste põhineb kaudselt põletusrajatise mõistel.
That unitary concept of ‘plant’ is evident in particular in the almost identical
Jäätmepõletusdirektiiv eristab põletusrajatisi ja koospõletusrajatisi.
The defin -ition set out in Article 3(4) of the German language version of the directive provides that ‘incineration plant’ was any ‘technische Einheit’ (technical unit) or ‘Anlage’ (equipment).
Saksakeelse versiooni artikli 3 punkti 4 kohaselt on põletusrajatis iga technische Einheit (tehniline üksus) või Anlage (rajatis).
Other language versions avoid the double usage of the term ‘Anlage’.
Teised keeleversioonid väldivad mõiste „rajatis” topelt kasutamist.
The French language version defines an ‘installation’ as ‘équipement’ or ‘unité technique’; in English a ‘plant’ is described as a ‘technical unit’ or ‘equipment’.
Nii defineerib prantsuskeelne versioon mõiste installation kui équipement või unité technique, inglise keeles määratletakse plant kui technical unit või equipment.
The Swedish language version follows the two last-mentioned language versions, since it defines a ‘förbrän-
Rootsikeelne versioon järgib mõlemat viimati nimetatud keeleversiooni, sest ta defineerib mõiste förbränningsanläggning (põletusra-
OPINION OF MRS KOKOTT — CASE C-251/07
KOHTUJURIST KOKOTT’I ETTEPANEK – KOHTUASI C-251/07
That interpretation corresponds to certain provisions relating to inciner -ation plants laid down in Article 6(1) of the Waste Incineration Directive, since they can be applied only to an individual boiler.
See tõlgendus vastab jäätmepõletusdirektiivi artikli 6 lõike 1 kohastele põletusrajatistele esitatavatele teatud tingimustele, kuna neid saab rakendada vaid ühele katlale.
The first subparagraph of Article 6(1) requires a level of incineration such that the slag and bottom ashes total organic carbon content is less than 3% or their loss on ignition is less than 5% of the dry weight of the material.
Artikli 6 lõike 1 esimene lõik nõuab sellist põlemistaset, et räbu ja koldetuha orgaanilise süsiniku kogusisaldus on alla 3% või nende põletuskadu on alla 5% aine kuivmassist.
An analysis which related to several boilers at the same time would not permit a conclusion regarding the level of incineration to be drawn.
Mitme katla samaaegne käsitlemine ei võimaldaks teha mingeid järeldusi põlemistaseme kohta.
wording of the specific definition of both types of plant in the second subparagraph of Article 3(4) and the third subparagraph of Article 3(5) of the Waste Incineration Directive.
jäätmepõletusdirektiivi artikli 3 punkti 4 teises lõigus ja punkti 5 kolmandas lõigus antud täpsustustest.
Under those provisions, the definition extends to the site of the inciner -ation or co-incineration plant and the plant as a whole, including all incineration lines, waste reception, storage, on-site pretreatment facilities, waste, fuel- and air-supply systems, boiler, facilities for the treatment of exhaust gases, on-site facilities for treatment or storage of residues and waste water, stack, devices and systems for controlling incineration operations, recording and monitoring incineration conditions.
Nende sätete kohaselt hõlmab see mõiste tegevuskohta ja kogu põletusrajatist või koospõletusrajatist, sealhulgas kõiki põletusliine, jäätmete vastuvõtu-, säilitus- ja kohapealseid eeltöötlusseadmeid, jäätmete etteandesüsteeme, kütuse- ja õhuvarustussüsteeme, katelt, heitgaaside töötlemisseadmeid, kohapealseid seadmeid jääkide ja heitvee töötlemiseks ja ladustamiseks, korstnat ning seadmeid ja süsteeme põletamise juhtimiseks ja põletustingimuste pidevaks ülesmärkimiseks ja jälgimiseks.
In accordance with the third and fourth subparagraphs of Article 6(1) of the Waste Incineration Directive, incineration plants must also have an auxiliary burner.
Samuti peab põletusrajatisel jäätmepõletusdirektiivi artikli 6 lõike 1 kolmanda ja neljanda lõigu kohaselt olema abipõleti 6.
6Thus every boiler needs its own auxiliary burner.
Seejuures vajab iga katel eraldi abipõletit.
Thus, in essence, it is necessary to verify whether each individual boiler — with the
Seega tuleb põhimõtteliselt iga katla – koos selle juurde kuuluvate seadmetega –
There is no mention, in that specific definition of the concept of ‘plant’, of several boilers; it refers to only one boiler.
Selles rajatise mõiste täpsustuses ei ole juttu kateldest mitmuses, vaid ainult ühest katlast.
That implies that a plant normally has only one 5boiler.
See kõneleb arusaama kasuks, et rajatis koosneb tavaliselt vaid ühest 5 katlast.
The Commission prepared that document in collaboration with experts from the Member States on the basis of Directive 96/61.
Komisjon töötas selle dokumendi koostöös liikmesriikide ekspertidega välja direktiivi 96/61 alusel.
5 — The manner in which plants without their own incineration boilers are to be treated is the subjectmatter of Case C-317/07 Lahti Energia, shortly to come before the Court (see notice in OJ 2007 C 211, p. 26).
5 — See, kuidas käsitleda eraldi põletuskatelt mitteomavat rajatist, on peatselt Euroopa Kohtus menetletava kohtuasja C-317/07: Lahti Energia esemeks (vt sellekohane teade ELT 2007, C 211, lk 26).
GÄVLE KRAFTVÄRME equipment that goes with it — constitutes an incineration plant or a co-incineration plant.
GÄVLE KRAFTWÄRME puhul hinnata, kas tegemist on põletusrajatise või koospõletusrajatisega.
common stack, the combination formed by such plants shall be regarded as a single unit’.
siis loetakse selliste seadmete kombinatsioon üheks tervikuks”.
As the Commission correctly points out, however, that rule concerns a different dir -ective with different objectives.
Nagu komisjon õigesti välja toob, puudutab see säte siiski teist direktiivi, millel on teised eesmärgid.
Its application to incineration plants and co-inciner-ation plants is therefore only conceivable after careful consideration.
Selle rakendamine põletusrajatistele ja koospõletusrajatistele on seega mõeldav alles pärast põhjalikku analüüsi.