natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• providing, via SEIS and the EEA Climate Change Data Centre, data, information and indicators collected from countries under relevant EU legislation on climate mitigation to support European reporting initiatives, such as the annual EU greenhouse gas inventory, and more up-to-date estimates, full accounting of emission credits in line with Kyoto and EU legislation, regular updates of GHG emissions indicators and annual analysis of projections and effectiveness
• pakkudes ühise keskkonnateabe süsteemi ning EEA kliimamuutuste andmekeskuse kaudu riikide andmeid, teavet ja näitajaid, mis on kogutud kliimamuutuste leevendamist käsitlevate ELi õigusaktide alusel, et toetada Euroopa aruandlusalgatusi, näiteks iga-aastase ELi kasvuhoonegaaside inventuuri aruande, ja ajakohaste hinnangute koostamist, heitkoguste vähendamise ühikute täielikku arvestust kooskõlas Kyoto protokolli ja ELi õigusaktidega, kasvuhoonegaaside heitkoguste näitajate korrapärast ajakohastamist ning Kyoto protokollis 2008.–2012. aastaks sätestatud ning mis tahes uute eesmärkide saavutamiseks kavandatud poliitika ja meetmete prognooside ja tõhususe igaaastast analüüsi;
To support European policies related to water quality and quantity by providing integrated assessments of water quality, quantity and use, to track progress and provide outlooks on the achievement of policy targets and quality assurance schemes, supported by up-to-date, and where possible near-real-time, data, indicators, models and analyses.
Toetada vee kvaliteedi ja kvantiteediga seotud Euroopa poliitikat, koostades terviklikke hinnanguid vee kvaliteedi, kvantiteedi ja kasutamise kohta, jälgida edusamme ja teha kindlaks väljavaated poliitikas seatud eesmärkide ja kvaliteedi tagamise kavade elluviimiseks, toetudes ajakohastatud ja võimaluse korral peaaegu reaalajas andmetele, näitajatele, mudelitele ja analüüsidele.
• providing integrated assessments of water pollution, water quantity and the effectiveness of policies using the Drivers, Pressures, State, Impacts and Responses framework, the concepts of Integrated Water Resource Management, ecosystem services, resource accounting, resilience and spatial mapping;
Vaatamata viimaste aastate paranemismärkidele on paljud Euroopa magevee ökosüsteemid ikka veel ohus – seda jätkuva veesaastamise (eriti põllumajanduses) ja veekogude füüsiliste muutuste tõttu, mis on tingitud näiteks laevandusest ja hüdroenergia tootmisest, ning erakorraliste loodusnähtuste ja veeressursside kehva majandamise tõttu, mis põhjustavad üleujutusi ja põudasid.
• providing information and analyses in the area of water balances and adaptation to climate change through a Water Scarcity and Drought Information System in cooperation with the JRC;
• pakkudes ühise keskkonnateabe süsteemi, EEA veeandmekeskuse ning Euroopa veeteabesüsteemi (WISE) kaudu andmeid, teavet ja näitajaid, mis on kooskõlas kehtivate ELi õigusaktidega veeheidete, vee kvaliteedi ja kvantiteedi kohta kogutud riikidelt, et toetada Euroopa aruandlusalgatusi, sealhulgas 2012. aastal koostatavat ülevaadet pinna- ja põhjavee seisundist ühenduses, toetudes vee raamdirektiivi artiklile 18;
• providing assessments of water goods and services highlighting the wider context of ecosystems, biodiversity and the impacts of invasive alien species, the effects of salt-water intrusion, flooding and temperature shifts;
• pakkudes terviklikke hinnanguid veereostuse ja vee kvantiteedi kohta ning poliitika tõhususe kohta, kasutades ajendavate tegurite, survetegurite, seisundi, mõjude ja meetmete (Drivers, Pressures, State, Impacts and Responses, DPSIR) raamistikku, veeressursside integreeritud majandamise, ökosüsteemi teenuste, ressurssiarvestuse, taastumisvõime ja ruumilise kaardistamise põhimõtteid;
In the EU, the Water Framework Directive (WFD) and related water directives provide an integrated framework within which to address these many and varied challenges to water management.
ELis pakuvad terviklikku raamistikku kõnealuste ja paljude muude vee majandamises esinevate probleemidega tegelemiseks vee raamdirektiiv ja sellega seotud veedirektiivid.
The first round of River Basin Management Plans and related Programmes of Measures in 2009 mark the crossing of an important threshold from preparation to action in the implementation of the WFD.
Vesikondade majandamiskavade ja nendega seotud 2009. aasta meetmeprogrammide esimese etapiga on vee raamdirektiivi rakendamisel läbitud oluline verstapost teel ettevalmistustelt tegudele.
Proper implementation requires continued integration across sectoral activities (agriculture, rural development, economy, energy, transport, water infrastructure), and needs to be supported by intense information exchange between relevant actors on good practice and suitable, efficient measures.
Nõuetekohane rakendamine nõuab sektorite (põllumajandus, maaelu areng, majandus, energia, transport, vee infrastruktuur) tegevuse jätkuvat integreerimist ning seda tuleb toetada asjaomaste osaliste intensiivse teabevahetusega heade tavade ja sobivate tõhusate meetmete üle.
• providing user-friendly access to reports, data, including near-real time, indicators, information plus related analytical tools; and
• pakkudes hinnanguid veega seotud kaupade ja teenuste kohta, rõhutades ökosüsteemide, bioloogilise mitmekesisuse ja sissetungivate võõrliikide kahjuliku mõju, merevee sissetungi, üleujutuste ja temperatuurimuutuste mõju laiemat konteksti;
• improving the public understanding of the issues of water quality and quantity and climate change via multi-media, user-friendly interactive services.
• pakkudes kasutajasõbralikku juurdepääsu aruannetele, andmetele (sealhulgas peaaegu reaalajas andmetele), näitajatele, teabele ning nendega seotud analüüsivahenditele;
• providing, via SEIS, the EEA Water Data Centre and the Water Information System for Europe (WISE), data, information and indicators collected from countries under relevant
• parandades mitmeväljundiliste, kasutajasõbralike ja interaktiivsete teenuste kaudu vee kvaliteedi ja kvantiteedi ning kliimamuutuste probleemide mõistmist ühiskonnas.
To support European and international marine-related policies and implementation by providing integrated EEA marine assessments, covering inter alia linkages between marine ecosystem health and human well-being, supported by up-to-date data, indicators, models and analyses.
Toetada Euroopa ja rahvusvahelist mereteemalist poliitikat ja selle rakendamist, pakkudes terviklikke EEA merealaseid hinnanguid, mis muu hulgas hõlmavad seoseid mere ökosüsteemi tervise ja inimeste heaolu vahel, toetudes ajakohastele andmetele, näitajatele, mudelitele ja analüüsidele.
Analysis the EU Marine Strategy Framework and the Water Framework (coastal waters) Directives;
ELi merestrateegia raamistiku ja vee (rannikuvete) raamdirektiiviga;
• strengthening the framework of EEA integrated marine assessments by enhanced coverage of the DPSIR components, using improved indicators, as well as by integrating aspects of the ecosystem services approach (e.g. economic valuation), the Maritime policy initiative of a European Marine Observation and Data Network (EMODNET), Inspire, outlooks and scenarios;
• tugevdades EEA terviklike merehindamiste raamistikku, hõlmates suuremal määral DPSIR-raamistiku komponente ja kasutades täiustatud näitajaid, samuti integreerides ökosüsteemi teenuste lähenemisviisi aspektid (näiteks majanduslik hindamine), Euroopa merevaatluse ja -andmete võrgustiku (European Marine Observation and Data Network, EMODNET) merepoliitika algatuse, Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri, väljavaated ja stsenaariumid;
• contributing to the establishment of the GMES marine core services;
Surve, mida inimesed merekeskkonnale kalapüügi, energia ja loodusvarade uurimise ja kasutamise, turismi, laevanduse ja saastamise kaudu avaldavad, aina kasvab ning mere ökosüsteemide üldine seisund on kogu Euroopas kehv.
The sum of human pressures on the marine environment from fishing, energy and resource exploration and exploitation, tourism, shipping and pollution is increasing, and the general state of marine ecosystems across Europe is poor.
Survet süvendab kliimamuutus — kõrgemad temperatuurid ja ookeanide hapestumine juba vähendabki merede ja ookeanide võimet absorbeerida atmosfääri kasvuhoonegaase ning teatud mereelustiku funktsioneerimisvõimet.
Climate change is adding to the pressures, leading to impacts such as higher temperatures, ocean acidification, which are already decreasing the ability of seas and oceans to absorb greenhouse gases from the atmosphere and for some marine biota to function.
Merekeskkonnas toimuva inimtegevuse haldamiseks strateegiate ja direktiivide kaudu on ELi poliitikas nüüd vastu võetud nn ökosüsteemi lähenemisviis.
EU policy has now adopted an 'ecosystem approach' to the management of human activities on the marine environment through its strategies and directives.
• aidates kaasa ülemaailmse keskkonnaja turvaseire merealaste põhiteenuste loomisele;
• increasing our synergies with the UN and regional marine conventions, the scientific community and organised civil society in the development of EEA integrated marine assessments to ensure that these better reflect the conditions in each European regional sea; and
Selle lähenemisviisi edukaks rakendamiseks üleeuroopalisel tasandil tuleb praegust olukorda, minevikusuundumusi ja tulevikuväljavaateid võrdlevate andmete ja teabe, sealhulgas sotsiaalmajanduslike ajendite ja survetegurite kaudu palju tõhusamalt kirjeldada ning täiustada vaateid merekeskkonna ja piirkondlike merede praegu ja tulevikus kasutamise võimalustest ja keskkonnaalastest tagajärgedest.
Successful implementation at the pan-European scale will require a far better characterisation of the current situation, past trends and outlooks via comparable data and information, including socio-economic drivers and pressures and an improved view of the options for and environmental consequences of current and future uses of the marine environment and regional seas.
• edendades EEA koostööd ÜRO ja piirkondlike merekonventsioonide osalistega, teadusringkonnaga ja organiseeritud kodanikuühiskonnaga EEA terviklike merehindamiste arendamisel, et kõnealused hinnangud kajastaks tõhusamalt tingimusi kõigis Euroopa piirkondlikes meredes;
• producing integrated assessments of the marine environment and the effectiveness of EU policies, including biodiversity, water quality, fisheries and maritime issues, and the state and value of marine ecosystem goods and services under different policy-relevant scenarios, and contributing to marine assessments for the Baltic under the Swedish Presidency in 2009, the Spanish Presidency in 2010, for Horizon 2020 in the Mediterranean, on the Arctic for the EC and Arctic and Nordic Councils and for Eureca 2012.
• pakkudes ühise keskkonnateabe süsteemi, EEA veeandmekeskuse ning Euroopa veeteabesüsteemi kaudu abi vajaduste väljaselgitamiseks seoses asjakohastele ELi õigusaktidele vastavate uute merealaste andmete, teabe ja näitajate jälgimise ja hindamisega, koostamisega, lihtsustamisega ning kättesaadavamaks tegemisega, eriti seoses
• providing support, via SEIS, the EEA Water Data Centre and the Water Information System for Europe (WISE), for the clarification of needs for monitoring and assessments, establishment, streamlining and improved access to new marine data flows, information and indicators under relevant EU legislation, particularly for
• koostades terviklikke hinnanguid merekeskkonna kohta ja ELi poliitika tõhususe kohta, käsitledes bioloogilist mitmekesisust, vee kvaliteeti, kalandus- ja merendusküsimusi ning mere ökosüsteemi kaupade ja teenuste olukorda ja väärtust mitmesuguste poliitikaga seotud stsenaariumide alusel ning aidates kaasa hinnangu koostamisele Läänemere kohta Rootsi eesistumise ajal 2009. aastal ja Vahemere kohta (Horizon 2020) Hispaania eesistumise ajal 2010. aastal, Põhja-Jäämere kohta (Euroopa Ühendus, Arktika Nõukogu ja Põhjamaade Nõukogu) ning programmi Eureca 2012 raames.
• putting these methods to work more explicitly across a range of cross-cutting themes in this strategic area such as sectoral integration, climate change, sustainable consumption and production and maritime, territorial and cohesion policies;
• pannes kõnealused meetodid otsesemalt toimima mitme käesoleva strateegilise valdkonnaülese teema korral, näiteks valdkondlik integratsioon, kliimamuutused, säästev tarbimine ja tootmine ning mere-, territoriaal- ja ühtekuuluvuspoliitika;
• paying special attention to issues that are priorities for the SOER 2010, Eureca 2012 and IPCC 2013; and
• pöörates erilist tähelepanu 2010. aasta keskkonnaseisundi ja väljavaadete aruande, Eureca 2012 ja valitsustevahelise kliimamuutuste komisjoni (Intergovernmental Panel on Climate Change, IPCC) 2013. aasta prioriteetsetele teemadele;
Demand for cross-cutting integrated analyses is growing in recognition of rapidly changing realities.
Kiirelt muutuvat olukorda arvestades kasvab vajadus eri valdkondi hõlmavate terviklike analüüside järele.
Europe's consumption and production patterns, their influence on climate change and biodiversity, how they are served by ecosystems around the world, and how these patterns might be adapted in the face of change, are clearly in focus.
Selgelt on tähelepanu keskpunktis Euroopa tarbimis- ja tootmisharjumused — nende mõju kliimamuutustele ja bioloogilisele mitmekesisusele, see, kuidas need kogu maailma ökosüsteemide teenustest oma osa nõuavad ning kuidas neid harjumusi saaks muuta.
The requirement for connected information on all these processes is growing as a result.
Sedamööda kasvab nõudlus kõiki neid protsesse ühendava teabe järele.
In a globalised economy where individuals, businesses and governments can exert a global reach, many different types of policy can affect the resilience of the natural environment and the resources it provides whether on land or at sea.
Maailmamajanduses, kus üksikisikutel, äriühingutel ja riikide valitsustel on võimalus tegutseda ülemaailmsel tasandil, võivad eri poliitikameetmed kahjustada looduskeskkonna ning mere- ja maaressursside taastumisvõimet.
• building alliances and capacities within our networks to undertake such cross-cutting analyses and assessments within the context of SEIS.
• luues võrgustikes liitusid ja arendades suutlikkust, et koostada ühise keskkonnateabe süsteemi raames valdkondadevahelisi analüüse ja hinnanguid.
The work is divided into the ten major cross-cutting themes that occur across the European Union's political and environmental landscape:
Töö on jaotatud kümneks peamiseks ELi poliitilist ja keskkonnaalast maastikku läbivaks teemaks:
From transport to energy, agriculture to trade, tourism to people's well-being, all human activities can manifest themselves in a way that can have cascading sets of unintended consequences, leading us potentially to rapid non-linear changes and tipping points for the natural environment.
Igasugusel inimtegevusel — transpordist energiatootmiseni, põllumajandusest kaubanduseni, turismist inimeste heaolu tagamiseni — võib olla terve hulk soovimatuid tagajärgi, mis võivad kaasa tuua kiireid korrapäratuid ja tagasipöördumatuid muutusi looduskeskkonnas.
Many uncertainties underlie these realities and how they may play out.
Kõnealuse olukorra ja selle tagajärgedega seoses on palju ebakindlust.
But it is clear that environment and economy have not been equal partners in this relationship.
Ent selge on see, et keskkond ja majandus pole olnud võrdväärsed partnerid.
General objective for 2009–2013
Üldeesmärgid aastateks 2009–2013
To support policy development and evaluation within the cross-cutting themes by:
Toetada poliitika väljatöötamist ja hindamist läbivate teemade raames:
•Climate change impacts•Vulnerability and adaptation •Ecosystems•Environment and health•Maritime•Sustainable consumption and production and waste•Land use•Agriculture and forestry•Energy•Transport
•Kliimamuutuste mõjud•Haavatavus ja kohanemine • Ökosüsteemid • Keskkond ja tervishoid•Meri•Säästev tarbimine ja tootmine ning jäätmed • Maakasutus • Põllumajandus ja metsandus•Energia•Transport
• building on the achievements of the 2004–2008 strategy with respect to the methods and analyses needed to generate cross-cutting assessments such as spatial analysis, impact indicators, outlooks and scenarios, policy effectiveness evaluations, economics;
• toetudes eri valdkondi hõlmavate hinnangute koostamiseks vajalike meetodite ja analüüsidega seoses, näiteks ruumilise analüüsi, mõjunäitajate, väljavaadete ja stsenaariumide, poliitika tõhususe
2.1 Climate change impacts
Kliimamuutuste mõjud
To contribute directly to EU policy developments on climate change impacts by refining relevant indicators, producing assessments, combined with socio-economic factors in Europe, using past trends, now-casting, spatial analysis, forward looking assessments, and policy effectiveness analysis including economic aspects.
Aidata otseselt kaasa kliimamuutuste mõjusid käsitleva ELi poliitika kujundamisele, täiustades asjakohaseid näitajaid ja töötades välja hinnanguid koostoimes sotsiaalmajanduslike teguritega Euroopas, kasutades varasemaid suundumusi, lähiprognoose, ruumilist analüüsi, tulevikuhindamisi ning poliitika tõhususe, sealhulgas majandusaspektide analüüsi.
• improving and maintaining information, data, indicators and models on impacts in the EEA Environmental Data Centre on Climate Change and link it to information and data in the Environmental Data Centres on water, biodiversity and land use;
• parandades ja hoides ajakohasena kliimamuutuste mõjudega seotud teavet, andmeid, näitajaid ja mudeleid EEA kliimamuutuste keskkonnaandmete keskuses ning seostades neid vee, bioloogilise mitmekesisuse ja maakasutuse andmekeskuste teabe ja andmetega;
Climate change impacts on natural resources and human activities are expected to continue despite strong action to reduce greenhouse gas emissions.
Vaatamata jõulistele kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks võetavatele meetmetele jääb kliimamuutuste mõju loodusvaradele ja inimtegevusele kestma.
Even if the EU target of limiting temperature increase to not more than + 2 °C is achieved, it still means that there will be many impacts.
Isegi kui ELi eesmärk piirata temperatuuri maksimaalset tõusu 2 °C- ga saavutatakse, on kliimamuutustel hulgaliselt kahjulikke mõjusid.
Climate change is an additional pressure on natural and human systems, which are already under increasing pressures from globalisation and rising consumption patterns across the world.
Kliimamuutused avaldavad lisasurvet loodus- ja inimsüsteemidele, mida niigi juba kahjustab globaliseerumine ja tarbimisharjumuste (halvemuse suunas) muutumine kogu maailmas.
• producing a range of climate change impacts and related assessments in thematic areas linked to wider strategies on environment and sustainability, for the SOER 2010 and Eureca 2012 assessments, and regular updating of the indicator-based assessment on climate change impacts in Europe to respond to emerging demands for support;
• koostades 2010. aasta keskkonnaseisundi ja väljavaadete aruande ja Eureca 2012 hinnangute tarbeks kliimamuutuste mõjude ja nendega seotud küsimuste hinnanguid keskkonna ja säästvuse laiemate strateegiatega seotud temaatilistes valdkondades ning pidevalt ajakohastades näitajatel põhinevaid hinnanguid kliimamuutuste mõjude kohta Euroopas, et vastata kasvavale nõudlusele toe järele;
• working with research teams across Europe to improve the regionalisation of forward studies of climate change impacts;
• tehes koostööd uurimisrühmadega kogu Euroopas, et anda kliimamuutuste mõjude edasistele uuringutele enam piirkondlik suunitlus;
In 2008, the EEA in partnership with the Joint Research Centre and World Health Organisation Europe produced its climate impacts report based on more than 40 indicators covering physical, biological and health impacts.
2008. aastal koostas EEA koostöös Teadusuuringute Ühiskeskusega ja Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa Regionaalbürooga aruande kliimamuutuste mõjude kohta, milles võeti aluseks enam kui 40 füüsilist, bioloogilist ja tervisemõju hõlmavat näitajat.
The conclusions were that in every aspect, the changes associated with climate change were widespread and increasing.
Selles järeldati, et kliimamuutustega seonduvad muutused on igas mõttes laiaulatuslikud ja süvenevad.
Data from the various global observing and in-situ measurement programmes also show that we are experiencing conditions outside the most pessimistic estimates from the IPCC 2007 report.
Mitmesuguste globaalsete vaatlusprogrammide ja kohapealsete mõõtmisprogrammide andmed näitavad samuti, et elame tingimustes, mis ületavad valitsustevahelise kliimamuutuste komisjoni 2007. aasta aruande kõige pessimistlikumaid oletusi.
• developing models and data in partnership with ECMWF to create an down-scaled climate archive for hindcasting and forecasting Europe's climate at sub-regional spatial scales; and
• töötades koostöös Euroopa keskulatusega ilmaennustuse keskusega (European Centre for Medium-Range Weather Forecast, ECMWF) välja mudeleid ja andmeid vähendatud mõõtkavas kliimaarhiivi loomiseks Euroopa kliima retrospektiivseks hindamiseks ja prognoosimiseks alamregioonide ruumilises mõõtkavas;
• creating multi-media, user-friendly, multilingual products on the extent of climate change impacts.
• luues kliimamuutuste mõjude ulatusega seoses kasutajasõbralikke ja mitmekeelseid multimeediatooteid.
2.2 Vulnerability and adaptation
Haavatavus ja kohanemine
To support new EU and European Policy developments on vulnerability and adaptation and on disaster prevention and management by developing online access to relevant environmental information, observations for rapid spatial mapping and decision-support tools, via SEIS and GMES services to help Member States' meet their objectives for dealing with climate change impacts, adaptation, vulnerability mapping, disaster prevention and management.
Toetada ELi ja Euroopa poliitika uusi arenguid haavatavuse ja kohanemise ning katastroofide ennetamise ja neile reageerimise valdkonnas, võimaldades internetis ühise keskkonnateabe süsteemi ja ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire teenuste kaudu juurdepääsu asjakohasele keskkonnateabele, ruumilise kiirkaardistamise vaatlusandmetele ja otsuste tegemist toetavatele vahenditele, et aidata liikmesriikidel saavutada oma eesmärke kliimamuutuste mõjude, kohanemise, haavatavuse kaardistamise, katastroofide ennetamise ja neile reageerimise käsitlemisel.
• collecting, managing and assessing policy-relevant data on a European level for cross-border environmental vulnerability mapping in EU and neighbouring countries in collaboration with other European organisations (i.e. DG ENV, JRC, EMSA, ESA);
• kogudes, hallates ja hinnates Euroopa tasandil asjakohase poliitikaga seotud andmeid piiriülese keskkonnaalase haavatavuse kaardistamiseks ELis ja naaberriikides, tehes seejuures koostööd muude Euroopa organisatsioonidega (st keskkonna peadirektoraat, Teadusuuringute Ühiskeskus, Euroopa Meresõiduohutuse Amet, Euroopa Kosmoseagentuur);
Vulnerability of natural resources and human activities is increasing in Europe as a consequence of climate change.
Kliimamuutuste tõttu süveneb Euroopas loodusvarade ja inimtegevuse haavatavus.
This includes intensification of extreme temperatures, precipitation, floods, wind storms, droughts, forest fires, intensified land use, industrial development, urban expansion, construction of infrastructure and loss of biodiversity.
See hõlmab äärmuslike temperatuuride ja sademete, üleujutuste, tugevate tormide, põudade, metsatulekahjude esinemise riski suurenemist, maakasutuse intensiivistamist, tööstuse arenemist, linnastumise laienemist, infrastruktuuride rajamist ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemist.
The EU's 2007 green paper on adapting to climate change stresses the increased risk of damage to people, infrastructure and environment in the EU and draws attention to the need for early action and policy response in Europe.
ELi 2007. aasta rohelises raamatus kliimamuutusega kohanemise kohta rõhutatakse inimestele, infrastruktuurile ja keskkonnale avalduva kahjuliku mõju süvenenud riski ELis ning juhitakse tähelepanu vajadusele Euroopas aegsasti vajalikke samme astuda ja poliitilisi meetmeid võtta.