natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, it is estimated that, to achieve full implementation of the EU environmental acquis, the new Member States will have to spend on average between 2 and 3 % of GDP on the environment in the coming years.
Sellele vaatamata tuleb uutel liikmesriikidel ELi keskkonnalase acquis’ rakendamiseks kulutada keskkonnale järgnevatel aastatel hinnanguliselt keskmiselt 2–3% oma SKTst.
Current expenditure being generally well below this target, the Cohesion Fund and the ERDF can play a significant role in overcoming this deficiency.
Jooksvad kulutused jäävad üldiselt sellest tasemest selgelt allapoole ning Ühtekuuluvusfond ja ERDF võivad siin mängida olulist rolli selle defitsiidi ületamisel.
It is indeed estimated that until the end of the current budgetary period in 2006, the increased EU assistance in the environment field, some EUR 8 billion, will represent around 10 % of the total investment requirements.
Hinnanguliselt hakkab kasvanud ELi keskkonnaalane toetus kogusummas ligikaudu 8 miljardit eurot jooksva eelarveperioodi lõpuni 2006. aastal moodustama umbes 10% nõutavatest investeeringutest.
As far as transport is concerned, in April 2004 the Council and the Parliament approved new Community guidelines for the development of the trans-European transport network (TEN-T guidelines) in an enlarged Europe.
Mis puutub transporti, siis kinnitasid nõukogu ja parlament 2004. aasta aprillis ühenduse uued suunised üleeuroopalise transpordivõrgu arenda-miseks(TEN-T suunised) laienenud Euroopas.
These guidelines include a list of 30 priority projects of European interest which are to be realised by 2020.
Need suunised sisaldavad 30 üleeuroopalise tähtsusega prioriteetse projekti loetelu, mis kuuluvad teostamisele 2020. aasta perspektiivis.
Nine priority projects concern axes including the new Member States.
Üheksa prioriteetset projekti puudutavad uute liikmesriikidega seotud telgi.
The projects aim at ensuring a modal shift and more sustainable mobility patterns by focusing investments on rail and waterborne
Projektide eesmärgiks on tagada transpordiviiside nihe koos mobiilsuse säästvama struktuuriga, suunates investeeringuid raudtee- ja veetransporti. Samuti on nimekirja
Observing water sedimentation in a treatment plant financed by the ISPA
Vee dekanteerimise jälgimine ISPA finantseeritud puhastusjaamas
Protection of Trnovsko–Banjški Plateau water resources
Trnovsko–Banjški platoo veevarude kaitse
Total cost: EUR 7 687 000 EU contribution: EUR 3 843 500
Kogumaksumus: 7 687 000 EURELi panus: 3 843 500 EUR
Total cost: EUR 6 543 464 EU contribution: EUR 2 561 084
Kogumaksumus: 6 543 464 EURELi panus: 2 561 084 EUR
‘Some 80 kilometres of track between Zalalövő and Boba are currently being reconstructed in order to extend the Hun-gary–Slovenia line which was built in 2001.
“Hetkel on käimas umbes 80kilomeetrise raudteelõigu ümberehitamine Zalalövő ja Boba vahel, et pikendada 2001. aastal ehitatud Ungari-Sloveenia raudteeliini.
The first phase of this ISPA project was completed in mid-2003 with the construction of the Zalaegerszeg bypass.
Selle ISPA projekti esimene faas lõpetati 2003. aasta keskel Zalaegerszegi ümbersõidu ehitamisega.
The new 2.1 km section includes a 140 metre-long steel bridge over the River Zala.
Uude 2,1 km pikkusesse lõiku kuulub 140meetrine terassild üle Zala jõe.
Journey times for trains avoiding Zalaegerszeg station will be reduced by 10 minutes.
Zalaegerszegi jaamast mööda sõitvate rongide teeloleku aeg väheneb 10 minuti võrra.
Safety and punctuality have also been improved, along with the quality of life for the local inhabitants, as the bypass has reduced the negative environmental impact.’
Samuti paranevad ohutus ja sõiduplaanist kinnipidamine ning kohalike elanike elukvaliteet ümbersõidu tulemusena vähenenud negatiivse keskkonnamõju tõttu.”
‘The Gora region, on the Trnovsko–Banjški Plateau, provides water for the city of Ajdovščina and its hinterland(20 000 inhabitants).
“Gora piirkond Trnovsko–Banjški platool varustab veega Ajdovščina linna koos ümbruskonnaga (20 000 elanikku).
Until quite recently, the slightest drought resulted in a shortage of drinking water.
Kuni viimase ajani põhjustas ka kõige kergem põud joogivee puuduse.
The ISPA has given us the means to ensure a sustainable supply of drinking water and to protect water resources in accordance with the water directive.
ISPA on andnud meile veedirektiiviga vastavuses olevad vahendid joogiveega säästva varustamise ja veevarude säilitamise jaoks.
The project involved creating adequate water conduits, water treatment facilities and sewers in all the areas close to water collection points.
Projekt hõlmas nõuetekohaste veejuhtmete rajamist, veepuhastusjaamu ja kanalisatsioonivõrku kõikidel veekogumiskohtade läheduses paiknevatel maa-aladel.
Some 40 km of water conduits and 900 m³ of new reservoirs were completed in April 2004.
2004. aasta aprilliks oli lõpetatud umbes 40 km veejuhtmete ja 900 m³ uute veehoidlate ehitamine.
A 10 km sewage network will enable 3 500 inhabitants in the region to be connected directly to the treatment facilities at Ajdovščina which are already operating, whilst a second station will be ready in July 2005.’
10 km pikkune kanalisatsioonivõrk võimaldab piirkonna 3 500 elanikul ühineda Ajdovščina puhastusseadmetega, kusjuures teine puhastusjaam valmib juulis 2005.”
Metka Gorišek, Slovenian Ministry of Environment,Spatial Planning and Energymeta.gorisek@gov.si
Metka Gorišek, Sloveenia Keskkonnaministeerium, ruumiline planeerimine ja energiameta.gorisek@gov.si
Integrated waste management at Ramnicu Valcea
Integreeritud jäätmehooldus Ramnicu Valceas
BULGARIARehabilitation of major transit roads
BULGAARIAPeamiste transiitteede taastamine
Total eligible costs: EUR 14 673 100 EU contribution: EUR 11 004 825
Abikõlblikud kogukulud: 14 673 100 EURELi panus: 11 004 825 EUR
Total cost: EUR 100 000 000 EU contribution: EUR 30 000 000
Kogumaksumus: 100 000 000 EURELi panus: 30 000 000 EUR
‘In central southern Romania, Ramnicu Valcea (120 000 inhabitants) does not yet have a comprehensive waste collection system.
“Lõuna-Rumeenia keskosas Ramnicu Valceas (120 000 elanikku) puudub siiani nõuetekohane jäätmekogumissüsteem.
Rubbish is placed in an open dump, about 12 km from the city centre, near the River Olt.
Prügi viiakse lahtisesse prügilasse Olti jõe ääres umbes kaksteist kilomeetrit linna keskelt eemal.
At least 20 % of the inhabitants do not benefit from a household waste collection service.
Vähemalt 20% elanikest ei kasuta majapidamisjäätmete kogumise teenust.
An integrated waste management programme was consequently launched by the municipality in 1997 with the help of the GTZ, the German Agency for Technical Assistance.
Sellepärast käivitas linnavalitsus GTZ, Saksamaa tehnilise abi keskuse toetusel 1997. aastal ühtse jäätmehoolduse programmi.
As part of this project, in November 2001, the European Union awarded an ISPA grant aimed at further improving the waste collection system, shutting down the current landfill, the construction of an ecological landfill and modern composting facilities.’
Osana sellest projektist eraldas Euroopa Liit 2001. aasta novembris ISPA toetuse jäätmekogumissüsteemi edasiseks parendamiseks, kasutatava prügila sulgemiseks ning ökoloogilise prügila rajamiseks koos kaasaegsete kompostee-rimisseadmetega.”
‘This initial ISPA road project in Bulgaria is part of the third transit roads rehabilitation programme which covers the refurbishment of over 700 km of primary roads and motorways.
“See algne ISPA teede projekt on osaks kolmandast transiitteede taastamise programmist, mis hõlmab üle 700 km maanteedest ja kiirteedest.
The overall objectives are to improve safety and environment records and to reduce travelling time by rehabilitating and upgrading 260 km of the primary road network to internationally accepted standards.
Üldeesmärgiks on ohutuse ja keskkonnanäitajate parendamine ning sõiduaja vähendamine 260 km maanteevõrgu taastamise ja ajakohastamisega vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud standarditele.
The plans include the improvement of the road surface and skid resistance, modernisation of signs and horizontal marking, safer access roads and the provision of new guard railings.
Plaanid hõlmavad teepinna seisundi ja libisemiskindluse parendamist, liiklusmärkide ja teemärgistuse kaasajastamist, olemasolevate kaitsetõkiste uuendamist ja uute lisamist.
The improvement of the primary road network will contribute to making the Bulgarian transport infrastructures compatible with those in EU countries.’
Maanteevõrgu parendamine aitab kaasa Bulgaaria transpordi infrastruktuuri ühildamisele ELi riikidega.”
Dobrinka Krasteva, Head of the ISPA coordination unit D . K r as t e v a @ m in f i n.bg
Dobrinka Krasteva, ISPA koordinatsiooniüksuse juhataja D . K r a st e v a @ m in f i n.bg
Spain: Galicia, between catching up and breaking new ecological ground
Hispaania: Galicia järelejõudmise ja tulevikuökoloogia vahel
Facing up to waste
Võitlemas jäätmetega
In order to comply with European environmental standards and sustainably develop its economy following several ecological disasters, Galicia has implemented an extensive waste water and solid waste management programme.
Euroopa keskkonnastandarditele vastamiseks ja säästva arengu tagamiseks pärast mitmeid ökoloogilisi katastroofe on Galicia rakendanud laiahaardelise reovee ja tahkete jäätmete hooldamise programmi.
The Cohesion Fund is financing a large proportion of the necessary investments.
Ühtekuuluvusfond rahastab suurt osa vajalikest investeeringutest.
Unloading urban waste at the Nostián plant (Corunna) on the primary marine sector: ‘Mussels are still our number one marine product.
Linnajäätmete mahalaadimine Nostiáni tehases (La Coruña) on siiani meie meresaadus number üks.
The 250 000 tonnes harvested each year are worth EUR 120 million and account for 10 000 direct jobs.
Igal aastal kogutavad 250 000 tonni on väärt 120 miljonit eurot ning neist sõltuvad otseselt 10 000 töökohta.
So there is no room for slacking,’ states Juan Maneiro.
Seega pole aeg puhkuseks,” ütleb Juan Maneiro.
Particular attention is focused on the ‘rias’. These are the typical estuaries in the Spanish Finisterre where most of the mussel, oyster and other shellfish production is centred and for which Galicia is renowned.
Eriti kontrollitakse rias’e – tüüpilisi Hispaania jõesuudmeid, kuhu on koondunud suurem osa Galicia rannakarpide, austrite ja muude karpide kasvatamisest, mille poolest Galicia on üldtuntud.
Juan Maneiro is a busy man: it is nearly seven o’clock in the evening and he has just been informed that he has to sign the decrees imposing the temporary closure of two marine shellfish areas in north-east Galicia.
Juan Maneiro on hõivatud mees: kell on peaaegu seitse ning ta on just äsja kuulnud, et tuleb alla kirjutada korraldus kahe Galiciast kirdesuunas paikneva merekarbiala ajutise sulgemise kohta.
‘As a preventive measure,’ explains the Director of the Centre for Quality Control of the Marine Environment (CCCMM), pointing on the map to the affected boundaries.
“Ennetava meetmena,” selgitas merekeskkonna kvaliteedikontrolli keskuse (Centre for quality control in the marine environment – CCCMM) direktor, näidates kaardil kahjustatud ala piire.
‘Our samples have revealed not oil pollution but a biotoxic risk.
“Meie proovid näitasid mitte naftareostust, vaid biotoksilist ohtu.
If tomorrow’s more precise tests show a negative result, we will at least be able to reopen this area.
Kui homme annavad täpsemad uuringud negatiivse tulemuse, võime me selle piirkonna vähemalt uuesti avada.
In the meantime, we are going to warn the producers concerned.’
Vahepeal kavatseme me hoiatada asjassepuutuvaid tootjaid.”
No sooner said than done: the centre makes a series of telephone calls, sending a text message warning to the 100 or so mussel cultivators concerned.
Mõeldud, tehtud:keskus võttis rea telefonikõnesid, saates häiresõnumi ligikaudu sajale rannakarpide kasvatajale.
In Galicia, the sea is a serious business.
Galicias on meri väga oluline.
It has shaped the identity of the country and its inhabitants, and whole sections of the regional economy still depend
See on kujundanud maa ja elanike identiteeti, ning terved regionaalmajanduse sektorid sõltuvad siiani otseselt merest: “Rannakarbid
In the south of the region, the Vigo ria is one of the most beautiful and most productive, with thousands of mussel rafts covering almost the entire water surface in some places.
Piirkonna lõunaosas kujutab Vigo suudmeala endast ühte kaunimat ja tootlikumat piirkonda tuhandete merekarpide parvedega, mis katavad kohati kogu veepinna.
But its shores, the most industrialised in this area of Spain, are also home to 1 million inhabitants (a third of Galicia’s population), who exert significant environmental pressure on this fragile ecosystem.
Samas on selle kaldapiirkonnad, ühed Hispaania kõige tööstuslikumad, samuti koduks miljonitele elanikele (üks kolmandik Galicia rahvastikust), mis põhjustab märkimisväärset survet selle haprale ökosüsteemile.
Following the entry into force of the Community directive on molluscs (1) in particular,
Pärast ühenduse karploomade direktiivi (1) jõustumist algatati 1993. aastal suuremahuline “Vigo suudmeala täie-
1) Council Directive 91/492/EEC, of 15 July 1991, establishing the sanitary rules governing the production and sale of live bivalve molluscs.
1) Nõukogu direktiiv 91/492/EMÜ, 15. juuli 1991, milles sätestatakse elusate kahepoolmeliste karploomade tootmise ja turuleviimise ter-
The Cohesion Fund A boost for European solidarity a massive operation called ‘Total purification of the Vigo ria’ was undertaken in 1993.
Euroopa solidaarsuse võimendaja liku puhastamise” programm.
The investment cost EUR 90 million, 80 % of which was financed by the Cohesion Fund.
Investeeringute maksumus oli 90 miljonit eurot, millest 80% finantseeris Ühtekuuluvusfond.
In the course of a decade, 10 treatment stations were built around the estuary, not to mention the numerous small pre-treatment units that filter the paper, plastics and other non-fluid waste upstream which the stations are unable to process.
Kümne aasta jooksul ehitati suudmealale 10 puhastusjaama, rääkimata arvukatest eelpuhastusseadmetest paberi, plastiku ja teiste mittevedelate jäätmete filtreerimiseks, mida puhastusjaamad käidelda ei suuda.
‘Previously, all the waste water was sent into the sea without being treated,’ explains Ignacio Niño Taboada, civil engineer with the Government of Galicia.
“Varem saadeti kogu reovesi puhastamata merre,” seletab Galicia valitsuse ehitusinsener Ignacio Niño Taboada.
‘Nowadays, the water which is emitted is 95 % purified.’
“Nüüdseks läbib puhastuse 95% heitveest.”
Ignacio points to the goldfish swimming in the perfectly clear water of the final water purification basin at the Moaña water treatment station, the most recent installation on this ria, which has been operating since 2002.
Ning Ignacio näitab alates 2002. aastast töötanud Moaña veepuhastusjaama viimase veepuhastusbasseini kristallselges vees ujuvatele kuldkaladele.
Quality control of mussels in the ria of Arousa
Rannakarpide kvaliteedikontroll Arousa suudmealal
The total investment was EUR 270 million, 72.21 million of which were financed by the Cohesion Fund.
72,21 miljonit rahastas Ühtekuuluvusfond.
Apart from the effective waste management, the Cerceda plant is the leading local employer: as José Manuel Palias Reguro, Human Resources Director, explains: ‘375 direct jobs were created for a whole range of qualifications, from the least to the most highly skilled.’
Lisaks efektiivsele jäätmehooldusele kujutab Cerceda tehas endast ka kohalikku juhtivat tööandjat, seletab inimressursside direktor: “Tervele reale erialadele on loodud üle 375 otsese töökoha, kõige madalamast kuni kõige kõrgema kvalifikatsioonini.” katsioonini.”
It was at the very moment when Galician water quality was being improved, through these large-scale water pu-rifi fication operations, that the Prestige was shipwrecked off Corunna, on 13 November 2002, spilling most of the 77 000 tonnes of oil it was transporting and causing one of the worst oil slicks on record.
Seega oli just käsil Galicia veekvaliteedi parendamine nende suuremahuliste veepuhastustöödega, kui 13. novembril 2002 jooksis La Coruña lähistel karile “Prestige” ning merre voolas suurem osa selle 77 000 tonnisest naftalaadungist, põhjustades ühe kõige raskematest registreeritud naftareostustest.
A combination of good fortune, a massive mobilisation of volunteers and the clean-up operation enabled the damage to be contained.
Tänu heale õnnele ning vabatahtlike massilise mobiliseerimisega puhastustöödele õnnestus kahju ulatust piirata.
‘The northern coasts and the province of Corunna were most seriously affected,’ explains Juan Maneiro.
“Kõige rohkem kannatasid põhjarannik koos La Coruña provintsiga,” seletab Juan Maneiro.
‘Here on the west coast, the large quantities of fresh water from the rivers prevented most of the hydrocarbons from entering the rias.’
“Siin läänerannikul takistas jõgedest saabuv suur mageda vee kogus süsivesinike suudmealale tungimist.”
What conclusions does the director of the CCCMM draw in July 2004?
Millised järeldused teeb CCCMMi direktor juulis 2004?
‘Eighteen months after the disaster, the short- and me-dium-term effects have practically disappeared everywhere.
“Kaheksateist kuud pärast katastroofion lühiajalised ja keskmise kestusega kahjustused praktiliselt kõikjal kadunud.
However, we still do not know what the consequences will be in five, 10 or 20 years...’
Siiski ei tea me siiani, millised tagajärjed võivad oodata viie, kümne või kahekümne aasta möödudes...”
On land and sea
Maal ja merel
In terms of waste management, it was primarily the serious ecological disaster which forced the Galician authorities to move up a gear: on 10 September 1996, the largest city in Galicia, Corunna (450 000 inhabitants), witnessed 200 000 tonnes of waste fall into the sea following the landslide at the main municipal tip situated right on the coast.
Jäätmehoolduse osas sundis Galicia võimuorganeid käiku vahetama eelkõige raske ökoloogiline katastroof: 10. septembril 1996 oli Galicia suurim linn La Coruña (450 000 elanikku) tunnistajaks 200 000 tonni jäätmete merrekukkumisele maalihke tagajärjel vahetult rannikul paiknevas peamises kohalikus prügilas.
‘In total, 1.3 million tonnes of waste slid into the sea!
“Kokku libises merre 1,3 miljonit tonni jäätmeid!
It was a real earthquake!’ recounts Mark Guscin, press attaché for the Town Hall.
See oli tõeline maavärin!” meenutab raekoja pressiesindaja Mark Guscin.
‘The disaster was the catalyst for raising environmental awareness in the city and the region.
“Katastroof andis tõuke keskkonnateadlikkuse tõusule nii linnas kui kogu piirkonnas.
From that instant, the municipal council placed waste management at the top of its list of short-, medium- and long-term priorities, subscribing to a new philosophy: sustainability.’
Sellest hetkest alates seadis linnanõukogu jäätmehoolduse oma lühiajaliste, keskmise ulatusega ja pikaajaliste prioriteetide tippu, võttes omaks uue fi losoofi a: säästliku kasutamise.”
Be that as it may, the efforts made by Galicia to clean up its waters are just as considerable when it comes to domestic waste management.
Kuidas see ka ei oleks, on Galicia jõupingutused oma vete puhastamiseks sama märkimisväärsed kui olmejäätmete hoolduseks.
In 1997, the region had 300 unchecked waste facilities and 3 000 illegal rubbish tips.
1997. aastal oli piirkonnas 300 kontrollimata prügilat ja 3 000 ebaseaduslikku prügi mahapanekukohta.
To remedy this situation before 2005, the regional authorities decided to launch a ‘Plan de Gestión de Residuos Sólidos Urbanos de Galicia’ (Solid urban waste management plan for Galicia), and entrust its implementation to Sogama (‘Sociedade Galega do Medio Ambiente’/Galician environment company), providing it with a large-scale processing unit.
Olukorra parandamiseks aastaks 2005 otsustasid piirkondlikud asutused käivitada programmi “Plan de Gestión de Residuos Sólidos Urbanos de Galicia" (Galicia tahkete linnajäätmete hooldusplaan) ning usaldada selle teostamine SOGAMA-le (Sociedade Galega do Medio Ambiente – Galicia keskkonnaühing), andes selle käsutusse suure jõudlusega käitlusüksuse.
The first task was of course to clean up the affected area, a gigantic task for which numerous local enterprises came forward to offer their services.
Töö algas muidugi katastroofitagajärgede likvideerimisest kahjustatud piirkonnas, mis kujutas endast tohutut ülesannet arvukatele kohalikele ettevõtetele, kes kohe oma teeneid pakkusid.
In May 1997, eight months after the disaster, an urban waste plan was approved by the eight municipalities which use the tip.
Mais 1997, kaheksa kuud pärast katastroofi , võtsid kaheksa prügilat kasutavat omavalitsust vastu linnajäätmete plaani.
It envisaged the following lines of action: closure and securing of the tip, rehabilitation of the site and its conversion into a recreational park, the selective collection of waste and its recycling.
See nägi ette järgmist: prügila sulgemine ja kahjutustamine, maa-ala taastamine ja selle muutmine puhkepargiks, jäätmete selekteeriv kogumine ja ringlussevõtt.
Built between 1998 and 2000, the Cerceda Environmental Complex is able to process 1 500 tonnes of waste per day.
Aastatel 1998–2000 ehitatud Cerceda jäätmekäitlustehas on suuteline töötlema 1 500 tonni jäätmeid päevas.
In Galicia, 221 municipalities of the 315 have subscribed to it, whilst 57 are preparing to do so.
Sellega on liitunud juba 221 Galicia 315st omavalitsusest ning 57 teevad selleks ettevalmistusi.
The household waste of 2 million inhabitants is first collected and sorted into 37 ‘transfer plants’ which are located throughout the region, then sent by train or lorry to the Cerceda plant, between Santiago de Compostella and Corunna.
Kõigepealt kogutakse ja sorteeritakse 2 miljoni elaniku olmejäätmed üle kogu piirkonna paiknevas 37 “vahejaamas” ning saadetakse seejärel rongi või veoautodega Cerceda tehasesse Santiago de Compostella ja La Coruña vahel.
Here, 15 % of the waste is recycled and 85 % is incinerated to produce 515 million kW/h of electricity per year.
Siin suunatakse 15% jäätmetest taasringlusse ning 85% põletatakse ära, tootes 515 miljonit kW/h elektrienergiat aastas.
‘This is probably the most modern incinerator in Europe,’ states Esther Campos Mosquera, Communication Manager.
“See kujutab endast tõenäoliselt Euroopa kõige kaasaegsemat jäätmepõletustehast,” ütleb teabetalituse juht Esther Campos Mosquera.
‘Our furnaces are an international reference: they operate by means of a sand system known as a “circulating fluid bed”, which avoids having to systematically use gas to maintain the combustion.’
“Meie ahjud on rahvusvaheliseks etaloniks: nad töötavad teatava liivasüsteemi abil, mida tuntakse “ringleva keevkihi” nime all ning mis võimaldab loobuda süstemaatilisest gaasikasutusest põlemisprotsessi alalhoidmiseks.” Koguinvesteering moodustas 270 miljonit eurot, millest
Ecological regeneration and the conversion of the offending site for recreational purposes began in January 1998.
Ohtliku koha ökoloogiline taastamine puhkealana kasutamiseks algas jaanuaris 1998.
The operation took place in four phases: confinement of the waste and closure of the tip, decontamination of the land, its transformation into a park (landscaping, planting of trees, etc.) and the creation of paths and access roads.
Tööd viidi läbi neljas faasis: jäätmete kinnistamine ja prügila sulgemine, maa-ala saastest vabastamine, selle pargiks muutmine (maastikukujundus, puude istutamine jne) ning teeradade ja juurdepääsuteede ehitamine.
The new Bens Park was opened in June 2001.
Uus Bensi park avati juunis 2001.
Covering an area of60 ha, it combines utility and pleasure and is perfectly in
60 ha suurune maa-ala ühendab kasu ja meelelahutust ning sobitub täiuslikult La Coruña plaaniga suurendada ligitõmbavust, mis on olnud prioriteediks mitmete aastate jooksul.
The Cohesion Fund A boost for European solidarity keeping with the plan to enhance the attractiveness of Corunna which has been a priority for a number of years.
Euroopa solidaarsuse võimendaja