natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The pre-accession participation of the new Member States in the Interreg IIA and IIIA crossborder programmes implemented on the EU-15 borders, and also in the Interreg IIC and IIIB transnational programmes, gave these countries the opportunity to acquire a good command of Interreg programme management.
Uute liikmesriikide osalemine Interreg IIA ja IIIA piiriülestes programmides, mida rakendati viieteistkümneliikmelise Euroopa Liidu piiridel enne laienemist, ning Interreg IIC ja IIIB riikidevahelistes programmides on andnud neile võimaluse õppida Interregi programme edukalt haldama.
Cooperating with Latvia on maritime security.
Mereohutuse alane koostöö Lätiga.
No doubt the greatest experience was acquired in the crossborder cooperation programmes, primarily due to the scale of the financial resources allocated.
Vaieldamatult on põhiosa kogemusi saadud piiriülese koostöö programmide käigus ning seda eelkõige seetõttu, et nimetatud programmidele on eraldatud väga suuri summasid.
This form of cooperation is by far the most appreciated at local and regional levels, in particular because crossborder partnerships are more concrete and based on a simpler and more direct relationship.
Säärast koostöövormi peavad kohalikud ja piirkondlikud asutused kaugelt kõige huvitavamaks, eelkõige sellepärast, et piiriülesed partnerlussuhted on konkreetsemad ning põhinevad lihtsamatel ja otsesematel suhetel.
Their results are also more visible.
Samuti on tulemused ilmsemad.
Although the inhabitants have retained their specific identity, central and eastern Europe has become a relatively homogenous area in political, economic and cultural terms.
Ehkki need rahvad on säilitanud kogu oma eripära, on Kesk- ja Ida-Euroopa siiski poliitiliselt, majanduslikult ja kultuuriliselt üpris homogeenne.
The geographical area formed by the four countries of the Visegrad group and Slovenia is of particular signifi -cance as it constitutes the EU’s ‘eastern zone’ and in this part of Europe a great deal of attention is paid to cooperation, whether local, regional or national.
Geograafiline ruum, mille moodustavad neli Visegradi riiki ja Sloveenia, on erilise tähtsusega, kuna just see kehastab kõige selgemini Euroopa Liidu „idavööndit“. Ning selles Euroopa piirkonnas pööratakse suurt tähelepanu koostööle, seda nii kohalikul, piirkondlikul kui ka riiklikul tasandil.
With the exception of Poland, the size of the new Member States is rather small. This means that many central and eastern European regions possess an external or an internal EU border and their development almost always includes an ‘international’ dimension.
Et kõik uued liikmesriigid peale Poola on suhteliselt väikesed, kulgeb paljudes Kesk- ja Ida-Euroopa piirkondades liidu sise- või välispiir, mis tähendab ühtlasi, et nende arengus on alati tähtsal kohal ka „rahvusvaheline“ mõõde.
The eagerness of small countries to develop — plus the fact that the vast majority of local and regional development strategies take this factor into account — contributes greatly to the popularity of crossborder cooperation in this part of Europe.
Väikeste riikide arengujanu ning tõsiasi, et piiriülest dimensiooni võetakse arvesse enamikus kohaliku ja regionaalarengu strateegiates, tõstab piiriülese koostöö populaarsust selles Euroopa osas oluliselt.
Territorial cooperation in central and eastern Europe is popular partly because the programme objectives formulated are exactly what are needed to meet the present social and economic needs of these countries.
Territoriaalkoostöö „populaarsus“ Kesk- ja Ida-Euroopas tuleneb osalt sellest, et programmides määratletud eesmärgid vastavad suurepäraselt sealsete riikide sotsiaalsetele ja majanduslikele vajadustele.
On these eastern limits of the Union, territorial development is gradually becoming one of the key development criteria for countries whose political and economic environment has changed radically.
Euroopa „idavööndis“, radikaalselt muutunud poliitika ja majandusega riikides, on territoriaalsest arengust vähehaaval saamas üks arengu peamisi kriteeriume.
Various critical evaluations confirm that the experience of cooperation to date has been positive and this is likely to facilitate the planning and implementation of future European programmes, especially if these programmes award priority to genuinely joint and integrated actions.
Mitmete kriitiliste hinnangute kohaselt on koostööalased kogemused seni väga positiivsed, mis hõlbustab tulevaste Euroopa programmide kavandamist ja rakendamist, eriti juhul, kui need programmid põhinevad tõesti hästi integreeritud ühistegevusel.
While the form and effect of territorial development can clearly vary depending on the region and the size of country or the politico-institutional system in place, the common programme characteristics ensure that the general experience does not differ significantly between different cooperation programmes.
Ehkki on ilmne, et territoriaalarenguga seotud tegevuse vormid ja mõju võivad piirkonniti ning sõltuvalt riigi suurusest ja poliitilis-institutsioonilisest süsteemist erineda, on tänu programmide ühisjoontele siiski selgunud, et ühe või teise koostööprogrammi käigus saadud kogemused ei ole kardinaalselt erinevad.
Experience and best practice
Kogemused ja head tavad
The new Member States have more than a decade of experience with Interreg-type programmes on which they can now draw.
Suur osa sellest kogemusest on seotud Phare-CBC programmide ja koostööprojektide rakendamisega.
Although the reputation of transnational cooperation programmes will never equal that of crossborder programmes among the local and regional actors, participation to date shows that the new Member States have understood the still largely unexploited strategic opportunities these transnational programmes offer.
Koostöö ühtekuuluvuse keskmes ühtses süsteemis kokku nii ühendusesisesed piiriülese arengu instrumendid (Interreg) kui ka väljapoole suunatud vahendid (Tacise ja CARDSi naabrusega seotud aspektid).
Central Europe and the Baltic States form one of the most rapidly developing macro-regions in the European Union.
Ehkki sellised programmid on õigusaktide ja rahastamisviiside erinevuste tõttu üpris keerulised, on need seni olnud üsna populaarsed.
There is therefore no reason why these dynamic territories should not be effectively involved in transnational cooperation in the pertinent fields.
Juba heaks kiidetud programmide raames on esitatud mitusada taotlust, mis on väga sageli seotud ühisprojektidega.
A need for the same kind of cooperation, but in different fields, is evident along the EU’s external borders, especially in the east and in the Balkans.
Et naabrusprogrammid on keerukad, eeldab see osalejatelt suurt paindlikkust, kuid pärast esialgsete kogemuste talletamist ning täiendavate vahendite saamist võivad need moodustada tugeva aluse järgmise programmiperioodi integreeritud programmidele.
and are supporting the initiation of joint projects. These incorporate in a common device both the internal (Interreg) and external (Tacis, CARDS neighbourhood components) European crossborder development instruments.
Mis puutub riikidevahelise koostöö programmidesse, siis ehkki nende populaarsus ei jõua kohalike ja piirkondlike asutuste silmis piiriülestele programmidele kunagi järele, näitab seni täheldatud osalus, et uued liikmesriigid on mõistnud, milliseid seni kasutamata strateegilisi võimalusi riikidevahelised programmid pakuvad.
To date, these programmes — which are even more complicated than usual due to the differences in legislation and methods of financing — have proved quite popular.
Kesk-Euroopa ja Baltimaad on Euroopa Liidu ühed kiiremini arenevad territoriaalsed üksused.
Several hundred applications have already been submitted for programmes already approved, many of them for joint projects.
Need dünaamiliselt arenevad piirkonnad peaksid sobivates valdkondades alustama tõhusat riikidevahelist koostööd.
Because of their complexity, neighbourhood programmes require a lot of flexibility from the parties involved, but after initial experience and with the necessary additional resources, they can provide a solid foundation for the integrated programmes of the subsequent programming period.
Sarnast koostöövajadust, ehkki teistes valdkondades, on tunda ka liidu välispiiridel, eelkõige ida pool ja Balkani poolsaarel.
Participation in interregional cooperation projects has made it possible for several central and eastern European regions to be involved directly in the exchange of experiences at European level.
Piirkondadevahelise koostöö projektides osalemine on mitmel Kesk- ja Ida-Euroopa piirkonnal võimaldanud saada otseselt osa Euroopa tasandil toimuvast kogemustevahetusest.
This is already contributing to the success and effectiveness of the Objective 1 programmes currently being implemented in the new Member States.
Selle tulemusi on juba tunda eesmärgi 1 programmide edukas rakendamises uutes liikmesriikides.
The expansion and thematic concentration of territorial cooperation at European level would signify additional progress for territorial cooperation.
Euroopa tasandi piirkondliku koostöö laiendamine ja keskendamine kindlatele teemaringidele oleks territoriaalkoostöö seisukohast vaadatuna oluline edasiminek.
Several key projects were nevertheless developed and implemented under the various programmes and can serve as examples of ‘best practice’ in territorial development.
Lisaks rakendavad uued liikmesriigid mõningaid uusi naabrusprogramme, mida komisjon on algatanud liidu välispiiridel.
In addition, the new Member States are implementing a number of new neighbourhood programmes initiated by the European Commission along the EU’s external borders.
Mitmed seda tüüpi uued programmid on juba käivitunud.
Several of these new programmes are already operational (3)
(3) Nendega toetatakse ühisprojekte. Need viivad
Building a crossborder road between Greece and Bulgaria, co-financed by Interreg.
Interregi kaasrahastatava, Kreekat ja Bulgaariat ühendava piiriülese maantee ehitus.
) Lithuania–Poland–Kaliningrad, Latvia–Lithuania–Belarus, Estonia–Latvia–Russia, Poland–Belarus–Ukraine, Hungary–Slovakia–Ukraine, Hungary–Romania and Hungary–Serbia and Montenegro (*), Slovenia–Hungary–Croatia.(*) Including Kosovo, under the auspices of the United Nations, pursuant to UN Security Council Resolution 1244 of 10 June 1999.
) Leedu-Poola-Kaliningrad, Läti-Leedu-Valgevene, Eesti-Läti-Venemaa, Poola-Valgevene-Ukraina, Ungari-Slovakkia-Ukraina, Ungari-Rumeenia ja Ungari-Serbia ja Montenegro, Sloveenia-Ungari-Horvaatia.
Connecting European regions: Community cooperation instruments
Euroopa piirkondade lähendamine: ühenduse koostööinstrumendid
Two programmes complete these three strands: ESPON (European Spatial Planning Observatory Network) and INTERACT (cooperation network for the transfer of Interreg best practice).
Nimetatud kolmele osale lisandub kaks programmi: ES-PON (Euroopa maaplaneerimise järelevalvekeskus) ja Interact (Interregi heade tavade vahetuse võrgustik).
Cooperation between regions is an essential dimension of ‘Community added value’.
Piirkondadevaheline koostöö on „ühenduse lisaväärtuse“ tähtis osa.
The European Union allocates considerable resources to this policy and makes a range of instruments available to regional actors for the purposes of financing and the exchange of know-how.
Euroopa Liit eraldab selle tarvis palju vahendeid ning pakub piirkondadele terve rea rahastamisallikaid ja kogemuste vahetamise võimalusi.
Until they joined the EU in 2004, the new Member States of central and eastern Europe benefited from the Phare CBC (cross-border cooperation) programme. This is the financial arm of Interreg for the transnational cooperation activities of projects in the candidate countries.
Kuni ühinemiseni 2004. aastal said Kesk- ja Ida-Euroopa uued liikmesriigid toetusi programmi Phare-CBC (Cross-Border Cooperation – piiriülene koostöö) kaudu, mis on Interregi põhiline rahastamisvahend selliste piiriülese koostöö projektide tarvis, mida viiakse ellu kandidaatriikides.
Launched in 1990 and supported by the ERDF, Interreg, the Community initiative for cooperation, is the most prominent of these instruments.
1990. aastal algatatud ning FEDERi kaudu rahastatav ühenduse koostööinitsiatiiv Interreg on nendest instrumentidest tähtsaim.
The objective of Interreg III (2000–06) is to strengthen economic and social cohesion in the European Union by encouraging crossborder, transnational and interregional cooperation as well as the balanced development of the continent.
Interreg III (2000–06) eesmärk on tugevdada Euroopa Liidu majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, soodustades piiriülest, riikide- ja piirkondadevahelist koostööd ning liidu territooriumi tasakaalustatud arengut.
Special emphasis is placed on integrating remote regions and those that share external borders with the candidate countries.
Erilist tähelepanu pööratakse eriti perifeersetele piirkondadele ning sellistele piirkondadele, mis asuvad Euroopa Liidu välispiiridel ning mille naabriteks on kandidaatriigid.
Interreg III has an annual budget of EUR 5.18 billion (2002 prices) and is made up of three strands.
Interreg III eelarve on 5,180 miljardit eurot (2002. aasta hindade järgi) ning see koosneb kolmest osast:
For EU regions bordering third countries, the financial cooperation instruments are the technical assistance for the Community of Independent States (Tacis) programme, the Mediterranean development agreement (MEDA) to support economic and social reforms in the third countries of the Mediterranean Basin, and Community aid for reconstruction, development and stability (CARDS) in the countries of the former Yugoslavia.
Muude kolmandate riikidega ühispiire omavatele Euroopa Liidu piirkondadele on suunatud järgmised koostöö rahastamisvahendid: Sõltumatute Riikide Ühenduse tehnilise abi programm (Tacis), Vahemere basseinis paiknevate kolmandate riikide majanduslike ja sotsiaalsete reformide toetamiseks mõeldud Vahemere arengukokkulepe (MEDA) ning endise Jugoslaavia riikidele suunatud ühenduse rekonstruktsiooni-, arengu- ja stabiilsustoetused (CARDS).
• Strand A (cross-border cooperation): Crossborder cooperation between adjacent regions aims to develop crossborder social and economic centres through common development strategies.
• A-osa (piiriülene koostöö). Kõrvuti paiknevate alade vahelise piiriülese koostöö eesmärgiks on arendada piiriüleseid majanduslikke ja sotsiaalseid keskusi, rakendades ühiseid arengustrateegiaid.
• Strand B (transnational cooperation): Transnational cooperation involving national, regional and local authorities aims to promote better integration within the Union through the formation of large groups of European regions.
• B-osa (riikidevaheline koostöö). Riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste vahelise koostöö eesmärgiks on soodustada liidu territoriaalset integratsiooni suurte piirkondlike ühenduste moodustamise kaudu.
• Strand C (interregional cooperation): Interregional cooperation aims to improve the effectiveness of regional development policies and instruments through large-scale information exchange and the sharing of experience.
Euroopa Komisjon kavatseb alates 2007. aastast rakendada uut „Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumenti“, mille eesmärgiks on toetada piiriülest koostööd.
From 2007 the European Commission plans to implement a new European neighbourhood and partnership instrument (IEVP) to support crossborder cooperation.
Instrumendi väljatöötamine algas aastateks 2004–06 mõeldud „naabrusprogrammide“ rakendumisega liidu uutel välispiiridel.
Work on drawing up this instrument began with the introduction, between 2004 and 2006, of the neighbourhood programmes at the EU’s new external borders.
Need programmid täiendavad ja kasutavad olemasolevaid piiriülese koostöö programme (Interreg, Phare-CBC, Tacis-CBC, MEDA ja CARDS).
These programmes complete and use existing crossborder cooperation instruments (Interreg, Phare CBC, Tacis CBC, MEDA and CARDS).
Piirkondadevahelise koostöö eesmärgiks on muuta regionaalarengupoliitikat ja sellega seotud töövahendeid tõhusamaks, kasutades laialdast info- ja kogemustevahetust.
Experience shows that the most successful Interreg programmes have been developed on a local or regional basis, have ‘cross-regional’ dimensions and operate within the simplest possible administrative framework.
Kogemus näitab, et kõige edukamad Interregi programmid on välja töötatud kohalikul või piirkondlikul tasandil, kannavad ühist „regiooniülest“ eesmärki ning toimivad võimalikult lihtsas administratiivses süsteemis.
The efficiency, effectiveness and regulatory conformity of programmes are three priorities that must be tackled simultaneously, while two objectives and fields of development are of particular importance for effective preparation of territorial cooperation.
Programmide tõhusus, efektiivsus ja normidele vastavus on kolm prioriteeti, millele tuleb üheaegselt keskenduda, kuid territoriaalkoostöö edukaks ettevalmistamiseks on eriti olulised kaks eesmärki ja arenguvaldkonda:
Greater impact and effectiveness of programmes
Suurendada programmide mõju ja tõhusust
The transfer of experience from the most innovative and successful programmes is essential for drawing increased benefit from crossborder, transnational and interregional programmes.
Kõige uuenduslikumate ja edukamate programmide käigus saadud kogemusi tuleb edasi anda, kui tahame piiriülese ning riikide- ja piirkondadevahelise koostöö soodsat mõju suurendada.
Despite the efforts made during the present programming period, differences between regional development programmes (under Objective 1 for example) and crossborder programmes, or even in some cases between the various In-
Vaatamata käesoleva programmiperioodi vältel tehtud pingutustele ei ole erinevused regionaalarengu programmide (näiteks eesmärgi 1 programmide) ja piiriülese koostöö programmide, mõningatel juhtudel koguni erinevate Interregi programmide vahel alati piisavalt selgesti tajutavad.
Interreg cooperation between Sweden and Denmark in the field of organ donation.
Mõningate arenguprojektide piirjooned ei ole selged ja
Cooperation at the heart of cohesion terreg programmes, are not always evident.
Koostöö ühtekuuluvuse keskmes sageli tuleb nende eesmärgid programmile vastavalt ümber mõtestada.
It would also be beneficial to make a better distinction between the various types of programme (especially crossborder and regional programmes) by placing the emphasis in crossborder programmes on complementary elements, synergy and common bases of cooperation.
Samuti tuleks selgemalt eristada eri programmitüüpe (eelkõige riikide- ja piirkondadevahelisi), rõhutades piiriüleste programmide puhul ennekõike täiendavust, sünergiaid ja koostöö ühiseid aluseid.
These aspects must be systematically verified and validated during the programming process (by ranking objectives, activities supported and selection criteria in order of priority), and at the time of project selection.
Tähtis on, et neid aspekte kogu programmiperioodi jooksul ning ka projektide valiku puhul pidevalt kontrollitaks ja kinnitataks (seades eesmärgid, toetatavad meetmed ja valikukriteeriumid omavahel hierarhiasse).
grammes and to ensure pertinent selection of project proposals.
Ylamylly (Soome): endisest sõjaväebaasist on saanud lasteaed.
To achieve this, conditions relating to joint cooperation projects must be taken into account when drawing up national and European regulations.
Piiriülese koostöö puhul on võtmeküsimuseks nii kohalikul kui ka piirkondlikul tasandil strateegilise planeerimise oskuste parandamine.
Subsequently, the European Commission, the managing authorities and the technical secretariats of each programme must work together to achieve a signifi -cant simplification of programmes and projects in the field. field.
Partnerid peavad iga programmeerimisetappi hindama üheskoos, lähtudes teatavast „regionaalsest ühisteadvusest“, et välja selgitada, millised on tõepoolest toimivad ühistegevused, milliseid tegevusi tuleb toetada ning millised täiendavad teisi programme.
In the case of crossborder cooperation, improving strategic planning capacities is of key importance at local and regional level.
võtta ühiste koostööprojektide spetsiifikat.
Each programming stage must be evaluated jointly by the partners, with reference to a kind of ‘common regional consciousness’, in order to identify genuinely shared activities, i.e. those that need support and that complement other programmes.
Peale selle peavad Euroopa Komisjon ning iga programmi haldusasutused ja tehnilised sekretariaadid oma tööd koordineerima, et nii programme kui ka kohapeal rakendatavaid projekte tuntavalt lihtsustada.
Cooperation must also concentrate on fields that are a priority for each of the parties and this is an element that should be taken into account when defining these fields.
Peale selle peab koostöö keskenduma kõigi osapoolte jaoks prioriteetsetele valdkondadele, ja seda tuleb koostööruumide määratlemise puhul kindlasti arvesse võtta.
This is particularly pertinent for future transnational programmes.
Eelkõige kehtib see tulevaste piiriüleste programmide puhul.
The success of the intense territorial cooperation we are currently seeing at the EU’s ‘eastern extremity’ is of great importance to Europe as a whole.
Euroopa Liidu „idapiiridel“ tehtava intensiivse territoriaalkoostöö edu on väga oluline kogu Euroopale.
The lessons and opportunities that can be drawn from this cooperation are exceptional, not only for the countries concerned but also for the development and security of the entire EU.
See koostöö pakub erakordselt kasulikku eeskuju ja võimalusi mitte üksnes asjaga seotud riikide, vaid kogu Euroopa Liidu arengule ja julgeolekule.
All Member States must therefore be involved in improving the eff ec-tiveness of the approach.
Sellist lähenemist peaksid seega edasi arendama ja tõhustama kõik liikmesriigid üheskoos.
As explained above, there are two key elements that must be taken into account: on one hand, a significant improvement in programme targeting and, on the other, a simplifying of the management and implementation system, the improvement of its efficiency and the redefining of the joint rules of management.
Nagu eespool öeldud, tuleb eriti arvesse võtta kaht võtmeküsimust: ühest küljest tuleb programmide eesmärgid tunduvalt selgemini määratleda, teisest küljest aga on vaja haldus- ja rakendussüsteemi lihtsustada ja tõhusamaks muuta ning mõtestada ümber ühised haldusreeglid.
In the Vorarlberg (Austria), the Interreg ‘SPEAK’ project is providing teaching aids for foreign language teachers.
Vorarlbergis (Austria) annab Interregi projekt SPEAK võõrkeeleõpetajatele õppevahendeid.
Simplified programme management
Lihtsustada programmide haldamist
In eastern Europe, the complexity of cooperative relationships makes it impossible to create artificial or informal structures as there is always the possibility of political or institutional interference to thwart the realisation of even the most realistic objectives.
Euroopa idaosas on koostöösuhted nii keerulised, et pole võimalik luua kunstlikke või mitteformaalseid struktuure, kuna alati võib tekkida poliitiline või institutsiooniline vastasseis, mis ei lase saavutada ka kõige realistlikumalt seatud eesmärke.
In this context, all the key participants from inside and outside the EU must be able to validate their choices at each stage of the cooperation process.
Selles kontekstis peab kõigil tähtsamatel asjaosalistel olema nii ELi sees kui ka väljas võimalus oma valikuid igas koostööetapis kinnitada.
European crossborder regions and transnational macro-regions must therefore find the solutions that are best suited to their situation in order to ensure the most efficient cooperation possible.
Euroopa piiriülesed piirkonnad ja riikidevahelised makroregioonid peavad nii leidma oma olukorrale kõige paremini vastavad lahendused selleks, et rakendada kõige tõhusamaid koostööviise.
The Interreg and neighbourhood programmes must meet many criteria.
Interregi programmid ja naabrusprogrammid eeldavad paljude kriteeriumide täitmist.