natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, despite 31 rounds of meetings since 2002, the parties have not yet been able to reach a comprehensive settlement of the outstanding border dispute.
Energia valdkonnas on saavutatud teatavat edu, eelkõige tarnekindluse ja taastuvenergia osas. Energia siseturu loomine edeneb visalt, kuid vähimaidki edusamme pole tehtud sektori riigiabi ja energia tõhususe alal.
As regards the economic criteria, Turkey can be regarded as a functioning market economy, as long as it firmly maintains its recent stabilisation and reform achievements.
Maksunduse areng on vähene nii kaudse kui otsese maksustamise puhul.
Further significant gains on macroeconomic stabilisation have been achieved over the last year.
Statistika valdkonnas on edu saavutatud peamiselt klassifitseerimise ja sektoristatistika osas.
Considerable progress has been made on improving public financial management and control, and as a result fiscal transparency has increased.
Õigusakte on vastavusse viidud vähe, kuid jätkub koostöö Eurostati ja riikliku statistikainstituudi vahel.
A significant overhaul of the social security and health systems is ongoing.
Tööhõive ja sotsiaalpoliitika alal on mõningaid saavutusi.
The successive improvements in the supervisory and regulatory framework of the banking sector and the advances in privatisation are progressively tightening economic agents’ financial discipline and improving Turkey’s business and investment climate.
Edukas on olnud õigusaktide vastavusse viimine töötervishoiu ja –ohutuse valdkonnas, kuid suuri pingutusi on vaja veel teha sellistes valdkondades nagu sotsiaaldialoog, sugudevaheline võrdus ja diskrimineerimise vastane tegevus.
To build upon this progress, macroeconomic stabilisation, based on budgetary restraint, should be further pursued.
Türgi tööstuspoliitika on suuremas osas kooskõlas ELi põhimõtetega.
The recent sharp increase in the current account deficit requires careful monitoring and a readiness to take prompt actions.
Eelmise aruandega võrreldes on toimunud mõningane areng, eelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtete poliitikas.
Resources should be more efficiently allocated, in particular by a reform of key factor markets.
Areng on toimunud õigusliku raamistiku, finantsjuhtimise ja kontrolli valdkonnas.
Commitments to restrict the total wage bill should be respected.
Institutsionaalsete struktuuride loomiseks on vaja tugevaid jõupingutusi.
The reform of public expenditures budgetary procedures should be continued and a full implementation of improved regulatory and legal frameworks should be ensured.
Tuleks luua regionaalpoliitika ametid nii keskvalitsuse kui regioonide tasandil ning neid pidevalt täiustada.
As regards Turkey’s ability to adopt and implement the EU legal order, there has been some, though uneven, progress since 2004.
Kohtusüsteemi ja põhiõiguste valdkonnas on Türgi saavutanud edu kohtusüsteemi ja korruptsioonivastaseid meetmeid käsitlevate ELi standardite ja tavade järgimisel.
For the other areas, i.e. old approach and non harmonised areas, no progress took place.
Siiski on vaja täiendavaid meetmeid kohtusüsteemi sõltumatuse ja tõhususe tagamiseks.
Despite the EC-Turkey Customs Union, circulation of products is not yet entirely free.
Korruptsioonivastases võitluses on vaja tõhustada asjaomaste ametkondade tööd ning tõsta inimeste teadlikkust korruptsioonist kui raskest kriminaalkuriteost.
Free movement of capital has slightly improved.
Türgi on jätkanud õigusaktide vastavusse viimist õiguse, vabaduse ja julgeoleku valdkonnas.
Certain restrictions have been lifted, but foreigners are not allowed to acquire real estate and to engage in certain economic sectors.
Üldiselt on Türgi seadusandlus osaliselt ühenduse õigustikuga kooskõlas.
Alignment concerning intellectual property rights is advanced, and has further improved.
Keskkonnapoliitika areng on olnud vähene.
Also some improvement has been made concerning enforcement of the legislation, but this remains the weakest aspect of the system.
Ühenduse õigustiku ülevõtmise üldine tase on madal, välja arvatud jäätmemajanduse ja müra valdkonnas, kus ülevõtmine on kulgenud edukalt.
Therefore alignment remains very limited, despite specific bilateral commitments.
Endiselt valmistab raskusi õigusaktide rakendamine ja jõustamine.
Particular attention should be devoted to state aids control in the steel sector.
Türgi peab võtma meetmeid, et lõimida keskkonnapoliitika teiste poliitikavaldkondade määratlusse ja rakendamisse.
Some progress has been made concerning financial services, and in particular insurance and supplementary pension sector.
Tarbija- ja tervisekaitset käsitlevate õigusaktide vastavusse viimine on olnud järjekindel.
Progress in the banking sector needs to be consolidated.
Eelkõige on laabunud ohutusega mitteseotud meetmete rakendamine.
Nevertheless, overall alignment in this area is limited, and the administrative capacity needs to be reinforced.
Ohutusega seotud meetmete osas ei ole arengut toimunud.
In the area of audiovisual policy, both recent progress and overall alignment remain limited.
Teatavat edu on saavutatud rahvatervise edendamisel, peamiselt tubakat käsitlevate õigusaktide osas.
Concerning agriculture and fisheries, progress was very limited.
Haldussuutlikkust tuleks tõsta.
Alignment is higher in certain specific sub-sectors of general foodstuff policy, but still incomplete, and implementation appears difficult.
Tolliliitu käsitlevad õigusaktid on suures osas vastavusse viidud ning need on kooskõlas ka ELi ja Türgi kahepoolsete lepingutega.
The general framework for veterinary policy is not in place.
Siiski on vajalik Türgi tolliseadustiku jätkuv vastavusse viimine ELi tolliseadustikuga.
Some progress took place concerning road transport, where alignment is more advanced, but implementation remains incomplete.
Tulenevalt ELi ja Türgi tolliliidu kohustustest järgib Türgi suuremas osas ELi välissuhete poliitika ärilisi aspekte.
Substantial legislative and institutional reforms are needed in the rail sector.
Kolmandate riikidega on alla kirjutatud uued vabakaubanduslepped.
In maritime transport some progress can be reported on legislative alignment and strengthening of administrative capacity.
Türgi on suures osas viinud oma õigusaktid vastavusse ELi üldise eelistuste süsteemiga.
With regard to air transport some progress can be noted although overall alignment remains limited.
Samuti järgib Türgi suures osas ELi ühist välis- ja julgeolekupoliitikat.
On energy, overall some progress has been achieved, notably as regards security of supply and renewable energies.
Kahepoolsed suhted naaberriikidega, kaasa arvatud Kreekaga, on paranenud.
Some progress has been made concerning radiation protection.
Piir Armeeniaga on jätkuvalt suletud.
20 MYTHS AND FACTS ABOUT ENLARGEMENT
20 MÜÜTI JA FAKTI LAIENEMISEST
After generations of division and war, the European Union is peacefully unifying Europe.
Sajandeid kestnud lõhestumise ja sõdade järel ehitab Euroopa Liit rahumeelselt üles ühinevat Euroopat.
From the six founding members, the EU has enlarged to 25 and soon 27 member states.
Algse 6 liikmesriigi asemel on EL juba laienenud 25-liikmeliseks ja hõlmab varsti koguni 27 riiki.
Over the last fifteen years, the gravitational pull of the EU has helped transform Central and Eastern Europe from communist regimes to modern, well-functioning democracies.
ELi tõmme on viimasel 15 aastal aidanud Kesk- ja Ida-Euroopa riikidel areneda kommunistlikest režiimidest kaasaegseteks hästi toimivateks demokraatiateks.
Recently, it has inspired tremendous reforms in Turkey, Croatia and the other Western Balkans countries.
Liiduga lõimumine on viimasel ajal ajendanud põhjalikke reforme Türgis, Horvaatias ja teistes Lääne-Balkani riikides.
All Europeans benefit from having stable democracies and prosperous market economies as neighbours.
Kõigile eurooplastele on kasulik, kui nende naabrid on stabiilse demokraatia ja eduka turumajandusega riigid.
A carefully managed enlargement process extends peace, democracy, the rule of law and prosperity across Europe.
Hoolikalt juhitud laienemisprotsessi tulemusel levivad rahu, demokraatia, õigusriik ja heaolu üle kogu Euroopa.
However, many EU citizens now question the grounds of enlargement.
Paljud ELi kodanikud on seadnud laienemise mõttekuse kahtluse alla.
While addressing the citizens’ concerns with appropriate policies, myths should be countered by facts, which is the aim of this note. appropriate policies, myths should be countered by facts, which is the aim of this note.
Nende mured peab lahendama asjakohane poliitika, kuid põhjendamatud müüdid tuleb kummutada faktidega. Selleks ongi käesolev üllitis koostatud.
TOO FAST? ................................................................................................................................. 2
LIIGA KIIRESTI? ....................................................................................................................2
TOO WEAK? ............................................................................................................................. 4
LIIGA JÕUETU? ....................................................................................................................4
TOO COSTLY? ........................................................................................................................ 6
LIIGA KALLIS? ......................................................................................................................6
TOO DANGEROUS? ......................................................................................................11
LIIGA OHTLIK? ...................................................................................................................... 11
TOO MANY? ...........................................................................................................................12
LIIGA PALJU? .......................................................................................................................... 12
EVEN SOME BENEFIT? .............................................................................................15
HOOPIS MÕNINGANE KASU? .............................................................................. 15
TOO FAST? ?
LIIGA KIIRESTI? ?
Ten new members entered simultaneously in May 2004, but the reunification of Europe did not happen overnight.The countries of Central and Eastern Europe, Cyprus and Malta joined a decade and a half after the fall of the Berlin Wall.
Kümme uut liikmesriiki ühinesid üheaegselt 2004. aasta mais, kuid Euroopa taasühinemine ei toimunud üleöö. Kesk- ja Ida-Euroopa riigid ning Küpros ja Malta ühinesid alles poolteist aastakümmet pärast Berliini müüri langemist.
Over those 15 years, these countries achieved a profound democratic and economic transformation, which made them fit for EU membership and made Europe better off.
Viimase 15 aasta jooksul teostasid need riigid põhjalikke demokraatlikke ja majanduslikke ümberkorraldusi, mis muutsid nad ELi-kõlblikuks ja on soodustanud Euroopa arengut.
The 2004 enlargement was the best prepared in the history of the EU.
2004. aasta laienemiseks valmistuti paremini kui ühekski varasemaks.
As early as 1991, the EU signed the first “Europe Agreements” with Hungary and Poland, followed by other candidate countries.
Juba 1991. aastal sõlmis EL esimesed nn Euroopa lepingud Ungari ja Poolaga ning hiljem ka teiste kandidaatriikidega.
Thanks to these agreements, a free trade area was established by 2001 for 85% of bilateral trade, thus avoiding any trade shock in May 2004.
Tänu nendele lepingutele loodi vabakaubanduspiirkond, mis 2001. aastaks hõlmas poolte kaubavahetusest 85%. Seetõttu ei toimunud 2004. aasta mais mingit kaubandusšokki.
In 1993, the EU defined precise accession criteria.
1993. aastal määratles EL täpsed liitumiskriteeriumid.
In order to join the EU, a country must be a stable democracy with the rule of law, able to respect human and minority rights, and have a competitive market economy, as well as the ability to fully implement EU law.
ELiga ühinemiseks peab riigis olema stabiilne demokraatia ja konkurentsivõimeline turumajandus, tuleb austada inimõigusi ning suuta täielikult rakendada ELi õigusakte.
Since then, the EU has closely monitored the efforts of the candidate countries against the conditions.
EL on tähelepanelikult jälginud kandidaatriikide edusamme eelnimetatud tingimuste täitmisel.
As a result of these conditions, monitoring and financial assistance, the new member states have integrated well into the EU institutions and are successfully applying its rules.
Tänu eelnimetatud tingimustele, järelevalvele ja rahalisele abile on uued liikmesriigid ELi institutsioonidega ladusalt lõimunud ning rakendavad edukalt ELi norme.
There is no new ‘big bang’ on the horizon.
Uut suurt laienemislainet pole ette näha.
Bulgaria and Romania will enter in 2007 or 2008, once they meet the criteria.
Bulgaaria ja Rumeenia liituvad 2007. või 2008. aastal pärast seda, kui nad on liitumistingimused täitnud.
Croatia will follow some time later, once it fulfils all the conditions. Other countries of the Western Balkans have the perspective of eventual accession, but they have major work to do and will only be able to join once they are fully prepared.
Mõne aja pärast ühineb kõigi tingimuste täitmise korral ka Horvaatia, kuid teistel Lääne-Balkani riikidel on pikaajaline liitumisperspektiiv: neil tuleb märksa rohkem tööd teha ning nad saavad liituda ainult siis, kui on selleks täielikult valmis.
Turkey is negotiating accession with the EU, but it will take a long time to meet all the criteria – perhaps a decade or more.
Türgi peab ELiga ühinemisläbirääkimisi, kuid liitumiseks valmistumiseks läheb tal aega – aastakümme või enam.
Any decision on the accession of a country has to be taken unanimously by all member states.
Iga otsuse riigi liitumise kohta peavad kõik liikmesriigid tegema ühehäälselt.
The Commission is carefully managing the accession process, ensuring that it is gradual and that countries are well prepared, over many years, to meet the EU’s stringent conditions.
Komisjon juhib liitumisprotsessi hoolikalt ning tagab, et see on järk-järguline. Riigid valmistuvad aastaid hoolikalt, et täita ELi ranged tingimused.
That is the best way of ensuring that once they are integrated it will be to the benefit of all.
Nii tagatakse, et kui nad lõpuks ühinevad, siis saavad sellest kõik kasu.
Every major decision leading to a country’s accession is taken unanimously by the democratically elected governments of the EU member states.
Kõik riikide liitumisega seotud olulisemad otsused teevad liikmesriikide demokraatlikult valitud valitsused ühehäälselt.
National parliaments have to ratify the decision.
Liitumisotsuse peavad ratifitseerima liikmesriikide parlamendid.
The Members of the European Parliament, who are directly elected, have to give their assent.
Oma nõusoleku peavad andma ka Euroopa Parlamendi liikmed, kes on valitud otsestel valimistel.
Thus, all the key decisions are taken by all the relevant democratically elected bodies in each member state and in the Union.
Seega teevad kõik olulised otsused kõikide liikmesriikide ja liidu demokraatlikult valitud institutsioonid.
For any of its policies, including enlargement, the EU has to win the support of its citizens.
EL vajab kodanike toetust kõigile oma poliitikatele, sh laienemisele.
Both the member states and the EU institutions need to communicate the successes and challenges of enlargement better.
Nii liikmesriigid kui ka EL peavad paremini teavitama laienemise plussidest ja miinustest.
TOO WEAK? ?
LIIGA JÕUETU? ?
The accession of ten new members has not slowed down decision-making.
Kümne uue liikmesriigi ühinemine pole otsuste tegemist aeglustanud.
The EU’s institutions continue to function: new members of the European Parliament play an active role in its political groups ; the Barroso Commission works effectively with 25 Commissioners; and the Council takes decisions as well as before.
ELi institutsioonid toimivad: uued liikmesriigid on Euroopa Parlamendi fraktsioonides aktiivsed, Barroso komisjon töötab 25 volinikuga tõhusalt ning nõukogu teeb otsuseid nii nagu ennegi.
Already one year before accession, the representatives of new member states were participating in the work of the EU institutions as observers to prepare for full participation by the time of accession.
Juba aasta enne liitumist osalesid uute liikmesriikide esindajad ELi institutsioonide töös vaatlejatena, et olla ühinemise ajaks valmis täieõiguslikuks osalemiseks.
The history of the EU proves that there is no contradiction between widening the Union and deepening its integration.
ELi ajalugu näitab, et liidu laienemine ja koostöö tihendamine ei ole omavahel vastuolus.
The EU has managed to do both.
EL on suutnud mõlemat.
Since 1973 the EU has enlarged five times to take in altogether 19 new countries, while at the same time developing the Single Market, creating the Schengen area of passport-free travel, adopting the euro, and developing a host of other new policies, such as internal security and a stronger foreign policy.
Alates 1973. aastast on EL laienenud viis korda ja võtnud liikmeks kokku 19 uut riiki – samal ajal on välja arendatud ühtne turg, loodud Schengeni ruum passideta reisimiseks, võetud kasutusele euro ning liigutud edasi mitmes uues valdkonnas, nagu näiteks õigus-, julgeoleku- ja välispoliitika.
In external policy, the latest enlargement has increased the EU’s influence in world affairs.
Välispoliitika valdkonnas suurendas laienemine ELi mõju maailmas.
The EU’s ability to function efficiently in response to citizens’ concerns can and must be further improved, but that goal would not be achieved by putting an end to enlargement.
ELi võimet reageerida tõhusalt kodanike probleemidele võib jätkuvalt parandada, kuid laienemise peatamine ei aita sellele eesmärgile kaasa.
The EU can continue to enlarge and deepen through a gradual and carefully managed accession process, in parallel with internal reforms of its institutions and policies.
Hoolikalt juhitud ja järk-järguline laienemisprotsess võimaldab ELil nii laieneda kui ka koostööd tihendada ning samas reformida oma institutsioone ja poliitikaid.
The Constitutional Treaty is intended to make the EU more effective and democratic and to further reinforce its global role.
Põhiseaduse lepingu eesmärk on muuta EL mõjusamaks ja demokraatlikumaks ning suurendada liidu rolli maailmas.
These are important goals, which need to be achieved soon by completing the institutional reform.
Neist eesmärkidest pole loobutud ja need tuleb institutsioonilise reformi lõpulviimisega peatselt saavutada.
Absorption capacity is about whether the EU can take in new members while continuing to function effectively.
ELi suutlikkus uusi liikmeid vastu võtta sõltub sellest, kas liit suudab pärast tõhusalt toimida.
It is a functional concept, not a geographical one.
Probleem on funktsionaalne, mitte geograafiline.
The Commission defined it in November 2005 as follows: “The pace of enlargement must take into consideration the EU’s absorption capacity.
Komisjon määratles selle novembris 2005 järgnevalt: „Laienemise kiirus peab vastama ELi suutlikkusele uusi liikmeid vastu võtta.
The Union has to ensure it can maintain its capacity to act and decide according to a fair balance within institutions; respect budgetary limits; and implement common policies that function well and achieve their objectives.”
Liit peab tagama, et suudab institutsioonidevahelist tasakaalu arvestades säilitada oma teo- ja otsustusvõime, järgida eelarve piire ning rakendada ühiseid poliitikaid nii, et nad toimivad hästi ja saavutavad oma eesmärgid.“ (vt Laienemise strateegiadokument 2005, lk 3).
Absorption capacity is an important consideration, as stated by the European Council in Copenhagen in 1993 : “the Union’s capacity to absorb new members, while maintaining the momentum of European integration, is an important consideration in the general interest of both the Union and the candidate countries”. The question of absorption capacity was dealt with for the 2004 enlargement by the Commission’s Agenda 2000 document (produced in 1997), which proposed reforms of institutions, policies and the budget of the EU.
Suutlikkus uusi liikmeid vastu võtta on üks 1993. aasta Kopenhaageni Euroopa Ülemkogul sätestatud kriteeriume, mille kohaselt: „Euroopa Liidu võime võtta vastu uusi liikmeid, säilitades samal ajal Euroopa lõimumise kiiruse, on oluline nii Euroopa Liidule kui ka kandidaatriikidele.“ Neid põhimõtteid järgis komisjoni 1997. aasta dokument Agenda 2000, mis pakkus lahendusi institutsioonide, poliitika ja ELi eelarve reformiks.
It paved the way for the decisions in 1999-2003 that prepared the Union for a smooth accession of the 10 new member states in May 2004.
Nii tasandati teed 1999.–2003. aasta otsusteks, mis valmistasid liitu ette 10 uue liikmesriigi ladusaks vastuvõtmiseks 2004. aasta mais.
While absorption capacity is an important consideration, we cannot wait for future enlargement to improve the functioning capacity of the EU – for the sake of today’s Europe.
Ehkki suutlikkus uusi liikmeid vastu võtta on oluline, ei saa me tänapäeva Euroopa huvides ELi teovõime parandamisega oodata kuni uute laienemisteni.
We need to improve the functioning capacity of the current EU, in order to enhance economic growth and competitiveness, job creation and social welfare, and thus to serve our citizens better.
Me peame parandama praeguse ELi teovõimet, et tõsta majanduskasvu ja konkurentsivõimet, luua töökohti ja edendada sotsiaalset heaolu ning nii kodanikke paremini teenida.
TOO COSTLY? ?
LIIGA KALLIS? ?
The doomsday predictions of a flood of workers from Central and Eastern Europe have proved to be unfounded.
Viimsepäevakuulutamisega sarnased ennustused Ida-Euroopa töötajate sissetungist on osutunud alusetuteks.
Labour migration from new to old member states has been modest, rarely reaching even 1% of the active working population of the host country.
Töötajate ränne idast läände on jäänud tagasihoidlikuks, küündides harva vaid 1 protsendini vastuvõtva riigi töötajaskonnast.
This is the case both in those member states that applied restrictions to access to their labour market and in those which did not.
See puudutab nii oma tööturule pääsu piiravaid kui ka selle avanud liikmesriike.
These workers have helped to ease labour shortages in sectors such as agriculture and construction.
Saabunud töötajad on aidanud vähendada tööjõu puudujääki sellistes valdkondades nagu põllumajandus ja ehitus.
Ireland, the UK and Sweden have successfully opened their labour markets to the workers from Eastern and Central Europe right from the start, on 1 May 2004.
Iirimaa, Ühendkuningriik ja Rootsi avasid oma tööturu Ida-ja Kesk-Euroopa töötajatele kohe – 1. mail 2004.
In Ireland, the arrival of workers from the new member states has played a major role in sustaining the country’s high growth rate.
Iirimaal on uutest liikmesriikidest saabunud töötajatel olnud oluline roll riigi kõrge majanduskasvu säilitamisel.
In the UK, workers from the new member states have helped to fill a part of the half a million job vacancies.
Ühendkuningriigis on uutest liikmesriikidest tulnud töötajad täitnud osa poolest miljonist vabast töökohast.
In light of these positive experiences, Finland, Portugal and Spain have now decided that they too will open their labour markets.
Seda positiivset kogemust arvestades on Soome, Portugal ja Hispaania nüüd otsustanud, et ka nemad avavad oma tööturu.
Others – such as Belgium and France – have opted for partial opening.
Teised, nt Belgia ja Prantsusmaa valisid osalise avamise.
Employment grew 1% on average in 2005 both in the new and in the old member states.
Laienemine soodustab legaalset sisserännet, mida on hõlpsam kontrollida.
Enlargement favours legal migration, which is easier to control, whereas the real problem in many member states is illegal migration, mainly from third countries.
Samas on paljudes liikmesriikides probleemiks tegelikult hoopis ebaseaduslik sisseränne, mis lähtub peamiselt kolmandatest riikidest.