natgillin/translations-raw huggingface dataset:
6 — The information on the price range is mentioned specifically only in the reply.
6 — Hinnavahemikuga seonduv teave esineb sõnaselgelt vaid repliigis.
In its application, the Commission refers more generally to ‘cheap light wines’ or ‘cheap table wines’.
Hagis viitab komisjon üldisemalt „lahjadele ja soodsatele veinidele” või „soodsatele lauaveinidele”.
7 — The Commission mainly uses Systembolaget’s sales statistics, which are published on the latter’s website.
7 — Komisjon tugineb peamiselt Systembolageti müügistatistikale, mis on avaldatud viimase Interneti-aadressil.
OPINION OF MR MENGOZZI — CASE C-167/05 tion with each other within the meaning of the second paragraph of Article 90 EC.
KOHTUJURIST MENGOZZI ETTEPANEK — KOHTUASI C-167/05
10 larly, in 2002, after the rate of duty on wine was cut, wine sales underwent the highest increase ever recorded between 1995 and 2004.
2002. aastal pärast veinilt makstava aktsiisi vähendamist 1995. ja 2004. aastal registreeritust kõige suuremal määral.
However, the Swedish Government, supported by the Republic of Latvia, considers that the fiscal provisions at issue are not intended to protect beer production indirectly from competition from wine, nor do they have such an effect, and, consequently, no breach of the second paragraph of Article 90 EC may be imputed to that Government.
Rootsi valitsus, keda toetab Läti Vabariik, leiab siiski, et vaidlusaluste maksusätete eesmärk ega tagajärg ei ole õlletootmise kaudne kaitse veini konkurentsi eest ja et seetõttu ei saa neile süüks panna mis tahes EÜ artikli 90 teise lõigu rikkumist.
The Commission points out that the impact of the excise duty on the final price of wines with an alcoholic strength of between 8.5 % vol. and 15 % vol. is more significant within the SEK 41 to SEK 70 price bracket, that is to say, the product category which accounts for approximately 80 % of total sales.
Komisjon märgib, et aktsiisi mõju selliste veinide lõpphinnale, mille etanoolisisaldus jääb 8,5 ja 15 mahuprotsendi vahele, on kõige suurem hinnavahemikus 41 kuni 70 Rootsi krooni, ehk toodete kategooria puhul, mis hõlmab 80% kogumüügist.
According to the Commission, the impact is also significantly greater than the impact on the category of beer most frequently sold, whatever the reference quantity used for making an assessment. 8
See mõju on lisaks tunduvalt suurem mõjust, mida täheldatakse kõige enam müüdava õlle kategooria puhul, ja seda olenemata toote kogusest, mida hindamisel arvesse võetakse. 8
The Kingdom of Sweden does not dispute the Commission’s claims that, by and large, beer is a domestic product and wine an imported product; that different methods are used to determine the level of tax to which the two products are subject; or, finally, that the products are to some extent in competition with each other. 9 According to Sweden, however, the products are not completely interchangeable, and it is not clear which categories of wine and beer are in competi-
Rootsi Kuningriik ei vaidle vastu nendele komisjoni väidetele, mille kohaselt õlu on peamiselt kodumaist päritolu ja vein peaasjalikult imporditud, mis puudutavad erinevusi nende kahe toote aktsiisi kindlaksmääramisel ega ka lõpuks nendele väidetele, mis käsitlevad nende toodete vahelise teatava konkurentsi olemasolu, 9ehkki nimetatud
According to the Swedish Government, it is clear from the caselaw of the Court that a breach of that nature may be regarded as established only if it can be demonstrated that the tax at issue affects the competitive relationship between the products in question, by reducing potential consumption of the imported product to the benefit of the competing domestic product.
Nimetatud valitsuse väitel tuleneb Euroopa Kohtu praktikast, et sellise rikkumise toimunuks lugemiseks on vajalik tõendada, et süüks pandav maks mõjutab konkurentsi kõnealuste kaupade vahel, vähendades imporditud toote võimalikku tarbimist konkureeriva kodumaise toote kasuks.
It is essential to take into account, for that purpose, the difference between the selling prices of the products and the effect of the tax on those prices, in order to ascertain whether the difference in the taxation of the products is likely to influence consumer choices.
Hindamaks, kas nende toodete erinev maksustamine võib mõjutada tarbijate valikuid, ei saa niisugune tõendamine arvestamata jätta toodete müügihinna erinevusega ja maksu mõjuga sellele.
8 — In its application, the Commission compares the effect of the tax on the final price of a bottle (a 75cl bottle of wine and a 33cl bottle of beer), of one litre and a glass of the product (a 15cl glass of wine and 33cl glass of beer).
8 — Hagis võrdleb komisjon aktsiisi mõju lõpphinnale seoses ühe pudeli (veini puhul 75 cl ja õlle puhul 33 cl), ühe liitri ja ühe klaasiga (veini puhul 15 cl ja õlle puhul 33 cl).
10 — In its statement of defence, the Kingdom of Sweden questions the intensity and the unambiguous nature of the conditions of competition between the two products.
10 — Vasturepliigis käsitleb Rootsi Kuningriik kahe toote konkurentsi tingimuste intensiivsust ja ühemõttelisust.
9 — The Swedish Government considers that a degree of competition exists between the most popular strong beers sold and the most widely sold and least expensive wines with an alcoholic strength of approximately 11 % vol.
9 — Kostja valitsus väidab, et selline konkurents esineb enim müüdud kangete õllede ja enim levinud ja soodsaimate umbes 11 mahuprotsendilise etanoolisisaldusega veinide vahel.
COMMISSION v SWEDEN of the choice consumers make between the different categories of alcoholic beverage.
KOMISJON VS. ROOTSI vahel valiku tegemisel.
On that point, the Latvian Government notes that demand for the products in question is relatively impervious to price variations and that price itself does not appear to be a factor determining consumer choice.
Selles osas märgib Läti valitsus, et kõnealuste toodete nõudlus on hinnamuutustest võrdlemisi sõltumatu ja hinnamuutused ei näi olevat tarbijatele valikut määrav asjaolu.
In the present case, if the average final price of a litre of strong beer in the category most frequently sold is compared with that of a litre of wine 11of alcoholic strength in the region of 11 % vol. in the most popular and least expensive category, it is clear — according to the Kingdom of Sweden — that the difference in the taxation of the two products is not likely to influence consumer behaviour.
Käesolevas kohtuasjas tõendab viimase sõnul enim müüdud kange õlle liitri keskmise lõpphinna ja enim müüdud kategooria ning soodsaima umbes 11 mahuprotsendilise etanoolisisaldusega veini liitri 11 keskmise lõpphinna võrdlemine, et erinevus kahe toote maksustamisel ei võimalda mõjutada tarbijate käitumist.
In fact, even if the wine were to be subject to the same taxes as are levied on beer, it would still cost approximately twice as much as beer.
Tegelikult, isegi kui veini maksustataks samal määral kui õlut, oleks selle hind õllega võrreldes peaaegu kahekordne.
On the basis of that information, the Swedish and Latvian Governments consider that the Commission has failed to demonstrate that the effect of Sweden’s tax arrangements is to protect beer production from competition from wine.
Selliste andmetega arvestades leiavad kostja valitsus ja menetlusse astuja, et komisjon ei ole tõendanud, et Rootsi maksukorra tagajärg on õlletootmise kaitse veini konkurentsi eest.
The Republic of Latvia also points out that the statistics show that the period from 1997 to 2004 saw a greater increase in the consumption of wine in Sweden than of beer.
Läti Vabariik märgib lisaks, et statistilistest andmetest ilmneb, et ajavahemikul 1997–2004 kasvas Rootsis veini tarbimine õlle tarbimisest suuremal määral.
The Swedish Government also contends that the Systembolaget sales statistics presented by the Commission are incomplete, since, on the one hand, they fail to take account of sales in catering establishments and, on the other, they do not make it possible to isolate the data relating to sales of wine in the category which is in competition with strong beer.
Lisaks vaidlustab Rootsi valitsus hageja institutsiooni poolt esitatud Systembolageti müügistatistika täielikkuse, sest esiteks ei arvesta see toitlustusasutuste poolse müügiga ja teiseks ei võimalda see eraldiseisvalt kindlaks teha selle kategooria veini, mis konkureerib kange õllega, müügiga seonduvaid andmeid.
In its statement of defence, the Swedish Government reproduced a table showing sales of the products at issue during the period from 1996 to 2004, and incorporating the data derived from the statistics of the Systembolaget, the Skatteverket (Swedish authority responsible for direct and indirect taxation) and the Svenska Bryggareföreningen (Swedish federation of beer, cider, soda-water and water producers). 12
Kostja vastuses esitas kostja liikmesriik tabeli kõnealuste toodete müügi kohta aastatel 1996–2004, milles võetakse kokku Systembolageti, Skatteverket’i (Rootsi otseste ja kaudsete maksude amet) ja Svenska Bryggareföreningen’i (Rootsi õlle-, siidri-, karastusjookide- ja veetootjate liit) statistikast tulenevad andmed. 12
The Swedish Government agrees with the Commission that Swedish consumers of alcohol are sensitive to variations in the price of the products.
Kostja valitsus on ühel meelel komisjoniga selles osas, et Rootsi alkohoolsete jookide tarbija on toodete hinnamuutuste suhtes tundlik.
However, according to that Government, the fact that the consumer response to price cuts is to engage in increased consumption does not imply that consumer behaviour is also affected in terms
Sellele vaatamata ei tähenda nimetatud valitsuse sõnul asjaolu, et tarbija reageerib hinna langusele tarbimise suurendamisega, et seeläbi muudetakse ka tema käitumist alkohoolsete jookide eri kategooriate
In conclusion, the Swedish Government, supported by the Latvian Government,
Lõpetuseks väidab Rootsi valitsus, keda toetab Läti valitsus, et komisjon ei ole tõen-
12 — The Swedish Government included it its rejoinder the data unavailable to the public on which those statistics are based.
Rootsi valitsus leiab seevastu, et komisjoni viidatud meetod ei anna selgeid tulemusi.
The Swedish Government, however, takes the view that the method adopted by the Commission fails to produce a clear result.
12 — Andmed, millele avalikkusel puudub juurdepääs ning millel nimetatud statistika põhineb, esitas Rootsi valitsus vasturepliigis.
OPINION OF MR MENGOZZI — CASE C-167/05 argues that the Commission has failed to prove that the tax arrangements at issue have a protectionist effect and, consequently, has also failed to prove the breach of the second paragraph of Article 90 EC imputed to Sweden in these proceedings.
KOHTUJURIST MENGOZZI ETTEPANEK — KOHTUASI C-167/05 danud kõnealuse maksukorra kaitsvat mõju ja seega EÜ artikli 90 teise lõigu rikkumist, mida Rootsi Kuningriigile käesolevas kohtuasjas ette heidetakse.
13 To that end, the first paragraph of Article 90 EC prohibits any tax legislation the effect of which is to impose, through any kind of fiscal measure, a higher charge on an imported product than on a similar domestic product, whereas, according to the Court, the main function of the prohibition laid down in the second paragraph of Article 90 EC is to prevent all forms of indirect fiscal protectionism in the case of imported products which, without being similar to domestic products within the meaning of the first paragraph of Article 90 EC, are nevertheless in competition, even partial, indirect or potential, with them. 14
13Sel eesmärgil on nimetatud artikli esimese lõiguga keelatud mis tahes maksusätted, mis kehtestavad mis tahes maksumeetme abil suuremad maksud imporditud toodetele, kui samasugustele kodumaistele toodetele, samas kui teise lõigu ülesanne, nagu Euroopa Kohus on selgitanud, on eelkõige mis tahes maksualase kaudse kaitse takistamine selliste imporditud toodete puhul, mis ei ole küll kodumaiste kaupadega samasugused esimese lõigu tähenduses, kuid on siiski mõningatega neist vähemalt osaliselt, kaudselt või potentsiaalselt konkureerivad. 14
‘No Member State shall impose, directly or indirectly, on the products of other Member States any internal taxation of any kind in excess of that imposed directly or indirectly on similar domestic products.’
„Ükski liikmesriik ei kehtesta teiste liikmesriikide toodetele mingeid otseseid ega kaudseid riigimakse, mis on suuremad samasugustele kodumaistele toodetele kehtestatud otsestest või kaudsetest maksudest.”
Under the second paragraph of Article 90 EC:
Teine lõik sätestab:
In order to determine whether particular national tax arrangements are compatible with the prohibition under Article 90 EC on
Teatud riikliku maksukorra kooskõla kontrollimine EÜ artiklis 90 sätestatud diskrimineerivate riigimaksude keeluga eeldab
13 — See, inter alia, Case 356/85 Commission v Belgium [1987] ECR 3299, paragraph 6, and Case 323/87 Commission v Italy [1989] ECR 2275, paragraph 7.
13 — Vt inter alia 9. juuli 1987. aasta otsus kohtuasjas 356/85: komisjon vs. Belgia (EKL 1987, lk 3299, punkt 6) ja 11. juuli 1989. aasta otsus kohtuasjas 323/87: komisjon vs. Itaalia (EKL 1989, lk 2275, punkt 7).
14 — See, to that effect, Case 27/67 Fink-Frucht [1968] ECR 298.
14 — Vt selle kohta 4. aprilli 1968. aasta otsus kohtuasjas 27/67: Fink-Frucht (EKL 1968, lk 298).
See also, inter alia, Case C-168/78 Commission v France [1980] ECR 347, paragraph 6, and Case 356/85, cited above, paragraph 7.
Vt ka inter alia 27. veebruari 1980. aasta otsus kohtuasjas 168/78: komisjon vs. Prantsusmaa (EKL 1980, lk 347, punkt 6) ja eespool viidatud kohtuotsus komisjon vs. Belgia, punkt 7.
‘Furthermore, no Member State shall impose on the products of other Member States any internal taxation of such a nature as to afford indirect protection to other products.’
„Liiatigi ei kehtesta ükski liikmesriik teiste liikmesriikide toodetele selliseid riigimakse, mis võimaldaksid teiste toodete kaudset kaitset.”
COMMISSION v SWEDEN discriminatory internal taxation, a complex assessment, comprising several stages, is necessary.
KOMISJON VS. ROOTSI keerukat hindamist, mis toimub etappide kaupa.
the second paragraph of Article 90 EC, it is necessary to take into account ‘not only the present state of the market but also the possibilities for development within the context of free movement of goods at the Community level and the further potential for the substitution of products for one another which might be revealed by intensification of trade, so as fully to develop the complementary features of the economies of the Member States.’ 16
tegelikku turusituatsiooni, vaid ka kaupade vaba liikumise kontekstis arenguvõimalusi ühenduse tasandil ning toodete omavahelise asendatavuse uusi võimalusi, mida kaubanduse intensiivistumine võib pakkuda, et kasutada maksimaalselt ära liikmesriikide majanduste omavahelise täiendamise võimalused” 16.
That assessment entails, above all, an investigation that will define the relationship that exists between the products — domestic and imported — covered by the arrangements at issue.
Selline hindamine eeldab eelkõige kodumaiste ja imporditud kaupade, millele kõnealune kord kohaldub, omavahelise suhte väljaselgitamist.
In the first paragraph of Article 90 EC, that relationship is expressed in terms of product similarity, whereas, for the purposes of applying the second paragraph, it is necessary — according to the clarification which the Court has provided — that a competitive relationship should exist, even if that relationship is only partial, indirect or potential, provided it is not merely fortuitous but lasting and characteristic. 15
EÜ artikli 90 esimeses lõigus on seda suhet väljendatud toodete samasugususe abil, samas kui teise lõigu kohaldamiseks on vastavalt Euroopa Kohtu toodud selgitustele vajalik toodete vahel konkurentsi olemasolu, mis võib olla ka üksnes osaline, kaudne või potentsiaalne tingimusel, et tegemist on mitte ainult juhusliku, vaid kestva ja iseloomuliku suhtega. 15
Applying those factors, the Court has acknowledged the existence of a certain measure of mutual substitutability between wine and beer, as a consequence — according to the Court — of the fact that they are capable, to a certain extent, of meeting identical needs.
Euroopa Kohus on muu hulgas täpsustanud, et toodete vahel EÜ artikli 90 teise lõigu tähenduses konkurentsi olemasolu kindlakstegemiseks tuleb silmas pidada „mitte üksnes
In confirming that a competitive relationship exists between wine and beer, the Court did not neglect to point out the significant differences between the two products in terms of their qualitative features (first and foremost, the difference in alcoholic
Mööndes veini ja õlle vahel konkurentsi olemasolu, ei jätnud Euroopa Kohus märkimata olulisi erinevusi nende kahe toote vahel, mis seonduvad nende kvalitatiivsete omadustega (eelkõige erinev etanoolisisaldus), nende tootmismeetoditega (vein on peaasjalikult põllumajandustoode ja sõltub seega
16 — Case 170/78 Commission v United Kingdom [1980] ECR 417, paragraph 6.
16 — 27. veebruari 1980. aasta otsus kohtuasjas komisjon vs. Ühendkuningriik (EKL 1980, lk 417, punkt 6).
17 — Case 170/78, cited above, paragraph 14.
17 — Eespool viidatud 27. veebruari 1980. aasta otsus komisjon vs. Ühendkuningriik, punkt 14.
15 — Case 27/67, cited above.
15 — Eespool viidatud kohtuotsus Fink-Frucht.
There is, however, a tendency in the caselaw of the Court to refrain from attaching excessive relevance to the distinction between the concepts of ‘similarity’ and ‘competition’, and to ‘generalise’ the assessment to be made pursuant to Article 90 EC.
Euroopa Kohtu praktikas esineb siiski ka suundumus mitte omistada liigset tähtsust mõistete „samasugune” ja „konkureerivad” eristamisele ja „üldistada” EÜ artikli 90 alusel teostatav hindamine.
In various judgments, the Court has refrained from classifying the products at issue as similar or in competition, and has merely acknowledged that they are at least potentially or indirectly in competition.
Eri otsustes on Euroopa Kohus jätnud asjaomased kaubad samasuguste või konkureerivatena määratlemata, piirdudes nende vahel vähemalt potentsiaalse või kaudse konkurentsi tuvastamisega.
See, for example, Case 168/78, cited above; Case 169/78 Commission v Italy [1980] ECR 385; and Case 171/78 Commission v Denmark [1980] ECR 447.
Vt selle kohta 27. veebruari 1980. aasta otsused järgmistes kohtuasjades: eespool viidatud kohtuotsus 168/78: komisjon vs. Prantsusmaa (EKL 1980, lk 347), 169/78: komisjon vs. Itaalia (EKL 1980, lk 385) ja 171/78: komisjon vs. Taani (EKL 1980, lk 447).
For a more recent example, see Case C-230/89 Commission v Greece [1991] ECR I-1909.
Vt nt hilisem 18. aprilli 1991. aasta otsus kohtuasjas C-230/89: komisjon vs. Kreeka (EKL 1991, lk I-1909).
18 — The Court held that the characteristics of the Belgian market were not such as to call into question the assessment made in relation to the British market. See Case 356/85, cited above, paragraph 11.
18 — Euroopa Kohus leidis, et Belgia turule iseloomulikud tunnused ei võimaldanud seada kahtluse alla seoses Ühendkuningriigi turuga antud hinnangut, vt eespool viidatud 9. juuli 1987. aasta otsus kohtuasjas 356/85: komisjon vs. Belgia, punkt 11.
OPINION OF MR MENGOZZI — CASE C-167/05 beer on the Swedish market, both when identifying it on the basis of alcoholic strength by volume (8.5 % vol. to 15 % vol. in the Commission’s view and 11 % vol. in the view of the Swedish Government) or on the basis of price range, there is none the less substantial agreement in principle that the products at issue are to some extent interchangeable.
KOHTUJURIST MENGOZZI ETTEPANEK — KOHTUASI C-167/05 kureeriva veini kategooria määratlemisega, ükskõik, kas seda tehakse etanoolisisalduse (komisjoni arvates jääb see 8,5 ja 15 mahuprotsendi vahele, Rootsi valitsuse arvates on see 11 mahuprotsenti) või hinnavahemiku alusel, ollakse siiski sisuliselt üksmeelel asjaolus, et kõnealused tooted on teatud määral omavahel asendatavad.
strength), production methods (wine is essentially an agricultural product and, as such, subject to the vicissitudes of climate, whereas beer is largely an industrial product) and price structure.
ilmastikutingimustest, samas kui õlu on peamiselt tööstustoode) ja hindade struktuuriga.
Those differences — as well as the fact that a great variety of wines exist, in terms of characteristics, quality and price — led the Court to consider that the competitive relationship between the beverages at issue that is material for the purposes of a fiscal comparison must be viewed as restricted, and to accept it solely for ‘those wines which are the most accessible to the public at large, that is to say, generally speaking, the lightest and least expensive varieties.’ 19
Arvestades nende erinevustega ning ka veinide äärmiselt suure mitmekesisusega — seda nii omaduste, kvaliteedi kui ka hinna osas —, piiras Euroopa Kohus kõnealuste jookide vahelist konkurentsi, mis omab tähtsust maksustamisega seonduva võrdlemise puhul, tunnistades selle olemasolu vaid „selliste veinide puhul, mis on avalikkusele kõige kättesaadavamad ning on üldiselt lahjemad ja odavamad” 19.
The first condition for the applicability of the second paragraph of Article 90 EC is therefore satisfied.
EÜ artikli 90 teise lõigu esimene nõue on seega täidetud.
In the circumstances forming the subjectmatter of this case, it is common ground that wine is mainly an imported product, whereas beer is mainly a domestic product.
Käesoleva kohtuasja esemeks olevas juhtumis on pooled üksmeelel, et veini puhul on tegemist peaasjalikult imporditud tootega samas kui õlu on peamiselt kodumaist päritolu.
In order to ascertain whether a specific national fiscal provision is compatible with Article 90 EC, it is necessary next to compare the tax arrangements to which the products at issue are subject, in order to identify any difference in the taxation applicable to them and to determine the extent of that difference.
Teatud siseriikliku maksusätte kooskõla EÜ artikliga 90 kontrollimine eeldab teiseks kõnealustele toodetele kohaldatava maksukorra võrdlemist, et selgitada välja võimalik erinevus nende maksustamisel ja selle tähtsus.
If, as in the present case, the comparison is between products with characteristics that render them largely dissimilar, even though they may be in part interchangeable, it may, in certain cases, prove particularly difficult to identify the criteria that will facilitate a proper comparison.
Kui nagu käesolevas kohtuasjas selle võrdluse esemeks on tooted, mille iseloomulikud tunnused välistavad sisuliselt nende samasugususe, kuid mis on omavahel osaliselt asendatavad, võib teatud juhtudel olla äärmiselt keeruline välja selgitada kriteeriumid, mis võimaldaksid neid nõuetekohaselt võrrelda.
Furthermore, the Swedish Government raises no argument against the Commission’s claim that the Swedish market does not display features which would preclude recognition of a competitive relationship — of the kind the Court has already accepted — between wines in the cheaper bracket and strong beer, that is to say, products which have the largest percentage shares of the relevant markets.
Lisaks sellele ei vaidlusta kostja valitsus komisjoni väidet, mille kohaselt Rootsi turul ei ole selliseid iseloomulikke tunnuseid, mis välistaksid Euroopa Kohtu poolt juba mööndud konkurentsi olemasolu tunnustamise kõige soodsama hinnaga veinide ja kange õlle vahel: need tooted hõlmavad protsentuaalselt kõige suurema osa vastavatest turgudest.
Although there are some differences of opinion between the parties when it comes to identifying the category of wines which is actually in competition with
Ehkki pooltel on mõningaid eriavamusi seoses Rootsi turul õllega tegelikult kon-
19 — Case 170/78 Commission v United Kingdom [1983] ECR 2265, paragraph 12.
19 — 12. juuli 1983. aasta otsus kohtuasjas 170/78: komisjon vs. Ühendkuningriik (EKL 1983, lk 2265, punkt 12).
See also Case 356/85, cited above, paragraph 11, and Case C-166/98 Socridis [1999] ECR I-3791.
Vt ka eespool viidatud kohtuotsus komisjon vs. Belgia, punkt 11, ja 17. juuni 1999. aasta otsus kohtuasjas C-166/98: Socridis (EKL 1999, lk I-3791).
In its judgment on the arrangements for taxing wine in the United Kingdom, the
Kohtuotsuses, milles käsitleti Ühendkuningriigi veini suhtes kohaldatavat mak-