natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The risk assessment was conducted as part of Europe’s fast-track mechanism for controlling new psychoactive substances.
Alates 2003. aastast on uimastitarbimisest põhjustatud surmade arv enamikus Euroopa riikides kasvanud, samuti on kasvanud surnud uimastikasutajate keskmine vanus, mis viitab kroonilistest kasutajatest koosneva elanikkonnarühma vananemisele.
However, the pace of development in this area is such that not only had some Member States already introduced legislation banning mephedrone, but some websites selling it had already closed down, sometimes to be quickly replaced by sites offering replacement substances.
Esialgsetel andmetel on uimastitarbimisest põhjustatud surmade arv 2008. aastal veidi kasvanud: hinnanguliselt oli Euroopa Liidus ja Norras 2008. aastal 7371 surmajuhtumit võrreldes 2007. aasta 7021 juhtumiga. Nimetatud hinnanguid võib pidada pigem tagasihoidlikeks.
Injecting remains, however, the most common route of administration for opioid users in many eastern European countries.
Võib ka öelda, et hinnanguliselt tuleb iga surmaga lõppenud üleannustamise kohta 20–25 surmaga mittelõppenud üleannustamise juhtumit ehk umbes 150®000 juhtumit aastas kogu Euroopa Liidus.
This adds to considerable concern about the public health consequences of drug use in some of the countries neighbouring the European Union.
Lisaks tunnistatakse nüüd ka seda, et surmaga mittelõppenud üleannustamised võivad põhjustada olulisi tervisekahjustusi ning suurendavad üleannustamise riski tulevikus.
At the eastern border of the European Union, both Russia and Ukraine appear to have levels of problem opioid use two to four times higher than the EU average.
Rahvatervise seisukohalt on Euroopa uimastiravikeskuste kõige olulisem ülesanne töötada välja meetmed, mis vähendaksid nii surmaga lõppevate kui ka surmaga mittelõppevate üleannustamiste arvu. Praeguseks seda veel tehtud ei ole.
The problems associated with opioid use in this region include high rates of HIV infection and druginduced deaths.
Nn seaduslikud uimastid: jätkuvat tähelepanu nõudev ülesanne uimastite seire ja neile reageerimise valdkonnas
There is a need to remain vigilant and to be able to respond rapidly to new developments, such as new chemical groups of psychoactive substances identified in ‘legal-high’ products.
Uute psühhoaktiivsete ainete tuvastamiseks ja asjakohaselt reageerimise tagamiseks tehakse mitmeid jõupingutusi, et pidada sammu haritud, uuendusmeelse ja kiiresti muutuva turuga, mis otsib aktiivselt uusi tooteid ja turustamisstrateegiaid.
This is illustrated by the examples of aminoindanes (methylenedioxyaminoindane, MDAI) and synthetic cocaine derivatives (such as fluorotropacocaine).
Euroopa varajase hoiatamise süsteemi jaoks oli 2009. aasta rekordaasta, sest Euroopas tuvastati esmakordselt 24 uut sünteetilist uimastit.
While still rare, after action was taken against mephedrone in 2010, such substances began to be more frequently detected, and the first reports of users experiencing problems were received by the earlywarning system. The EMCDDA is monitoring the availability and possible health impact of these substances.
Sama suundumus on jätkunud ka 2010. aastal, mil juuli keskpaigaks oli avastatud 15 uut ainet, sealhulgas sünteetilisi katinoone, sünteetilisi kannabinoide ning uusi kokaiini- ja amfetamiinilaadseid sünteetilisi derivaate.
Overdose represents the biggest cause of avoidable mortalilty associated with illicit drug use in Europe, and toxicological analysis shows the presence of heroin in most druginduced deaths.
Heroiini kasutamise, eriti selle süstimise arvele langeb endiselt kõige suurem osa uimastitarbimisega seotud haigestumusest ja suremusest Euroopa Liidus.
This underlines again the importance of opioids for understanding the public health impact of drug use in Europe.
Probleemsete opioiditarbijate arv Euroopas on tagasihoidliku hinnangu kohaselt 1,35 miljonit ja enamik ravile tulijatest nimetab endiselt oma peamise uimastina opioide.
Since 2003, the number of druginduced deaths has been increasing in most European countries, as has the age of those dying, suggesting an ageing population of chronic users.
Paljude teabeallikate andmetel on opioidiprobleem Euroopa Liidus aastatel 2003/2004 püsinud stabiilsena või suurenenud.
Provisional data suggest a modest increase of reported druginduced deaths in 2008: with estimates of 7¢371¢cases in 2008 in EU Member States and Norway, as compared to 7¢021 in 2007.
Kasvanud on heroiini konfiskeerimiste arv, kuid mitte konfiskeeritud kogused, samas tuleks siinkohal arvesse võtta ka uimasti konfiskeerimiste arvu suurenemist Türgis.
These estimates are likely to be conservative. It can also be estimated that for each fatal overdose there are 20–25 nonfatal overdoses, or around 150¢000 annually in the European Union.
Levimushinnangute andmed näitavad suundumuste stabiilsust, mitmes riigis on aeglaselt kasvanud uute ravialustajate arv, viimase kahe aasta jooksul on suurenenud uimastitest põhjustatud surmajuhtumite ning uimastiga seotud õigusrikkumiste arv.
Moreover, it is now recognised that nonfatal overdoses may result in significant health damage as well as indicating increased risks of future overdoses.
See võib teataval määral kajastada opioidiprobleemide pikaajalisust, sest opioidikasutajad, kes on uimastist juba kord sõltuvaks muutunud, näivad jäävat sõltuvusse pikaks ajaks.
From a public health perspective, one of the most important challenges for drug services in Europe is to develop
Seega piisab selle elanikkonnarühma suuruse säilitamiseks juba suhteliselt väikesest uustulnukate arvust.
The example of mephedrone highlights how EU Member States can come under considerable media and public pressure to respond quickly to a potential new threat.
Süstivaid narkomaane on Euroopas hinnanguliselt 750®000 kuni 1 miljon ja riikidevahelised levimuserinevused on suured.
The EMCDDA, in close cooperation with Europol and the European Medicines Agency, has been working to provide timely information that is reliable and considered.
Kuna andmete kvaliteet võib olla erinev, tuleb nendesse hinnangutesse suhtuda ettevaatusega.
In this rapidly developing area, there is a growing need to improve Europe’s capacity to monitor developments proactively and, in particular, to test and identify the chemical constituents of the product mixtures available
Süstimise suundumusi on väga raske hinnata, kuid ravi seireandmete põhjal saab väita, et keskmise pikkusega perioodi iseloomustab langustendents ning Euroopas raviasutuste poole pöörduvate uute opioiditarbijate hulgas on süstijad nüüd vähemuses.
Annual report 2010: the state of the drugs problem in Europe were illicitly produced and marketed directly on the illicit market.
2010. aasta aruanne: uimastiprobleemide olukord Euroopas
and assess their potential impact on public health.
Tõuke selleks andis kasvav mure seoses sellega, et seda uimastit on hakatud turustama selliste simulantide nagu kokaiin ja ecstasy seadusliku alternatiivina.
Lack of standard reference material is a problem here.
Riskihindamine viidi läbi osana Euroopa uute psühhoaktiivsete ainete kontrollimise kiirmenetlusest.
In terms of control strategies, the way these products are produced and marketed makes a strong argument that effective measures will require action at the European level to support national initiatives.
Kuid kõnealuses valdkonnas on arengutempo selline, et menetluse ajaks olid mõned liikmesriigid juba jõudnud rakendada mefedrooni keelustavad õigusaktid ja juba oli suletud ka osa nimetatud ainet müüvaid veebisaite, mis mõnel juhul olid kiiresti asendatud uusi asendusaineid pakkuvate veebisaitidega.
Things to come: medicinal products, counterfeit drugs and new designer medicines
On raske ennustada, kui suures ulatuses hakkavad uued sünteetilised uimastid Euroopa ebaseaduslike uimastite turul tulevikus domineerima.
Organised crime recognises the potential of new synthetic substances
EMCDDA jälgib kõnealuste ainete kättesaadavust ja võimalikku tervisemõju.
Legislating for these new substances is complicated by many factors.
Disaineruimasteid valmistati varem ebaseaduslikult ja turustati ebaseaduslikel uimastiturgudel.
Some Member States have introduced generic legislation that covers substances from the same chemical group.
Oluliseks erinevuseks võrreldes varasemaga on ebaseaduslike ja seaduslike turgude koostoime, sest kemikaalid ostetakse küll seaduslikult, kuid müüakse seejärel ebaseaduslike psühhoaktiivsete ainete asendajatena.
This legal option is only available in some countries, and can be difficult to put into practice.
Tulekul on ravimid, võltsuimastid ja uued disainerravimid
That said, even well conceived control measures may not solve all the problems in this area, and the danger exists that they may even increase the momentum for an undesirable transition from a¢mostly online ‘legal-highs’ market to one that involves organised crime.
Mefedroon on hea näide selle kohta, kuidas ELi liikmesriigid võivad sattuda tugeva meedia ja avalikkuse surve alla, kes soovivad kiiret reageerimist võimalikule uuele ohule.
Cathinone drugs, such as mephedrone, methylone and MDPV, have all appeared on the illicit market, where they are sold as replacements for cocaine, ecstasy and amphetamine, or as the drugs themselves.
EMCDDA püüab pakkuda ajakohast teavet, mis oleks usaldusväärne ja oluline, ning teeb selle nimel tihedat koostööd Europoli ja Euroopa Ravimiametiga.
Europol has noted the interdiction of a number of large illicit ecstasy production sites that were found to be tabletting mephedrone, and more than 20 European countries reported finding this drug in seizures.
See kiiresti arenev valdkond vajab üha enam, et parandataks Euroopas toimuvate arengute ennetavat seiret, eriti aga liikvel olevate segude keemiliste koostisosade testimist ja tuvastamist ning nende võimaliku rahvatervisealase mõju hindamist.
It is difficult to predict the extent to which new synthetic drugs will become a major part of Europe’s future illicit drug market.
Siin on probleemiks standardsete etalonainete puudumine.
Criminal organisations, however, are likely to be quick to recognise the potential of substances that can be bought cheaply in large quantities, can in the future be synthesised relatively easily and are attractive alternatives to controlled drugs.
Kontrollistrateegiate koostamisel tuleks arvesse võtta, et nimetatud toodete valmistamise ja turustamise viis nõuab meetmete võtmist, mis on tõhusad vaid siis, kui riiklikke algatusi toetatakse tegevusega Euroopa tasandil.
The United States has a long-established drug problem, and developments in this market have sometimes had implications for Europe.
Õigusaktide koostamine nende uute ainete kohta on keeruline mitmel põhjusel.
Currently, the misuse of prescription drugs, especially opioids such as OxyContin, is a major concern for US drug policy.
Mõned liikmesriigid on vastu võtnud üldised õigusaktid, mis hõlmavad kõiki sama keemilise rühma aineid.
In Europe, misuse of prescription drugs, with the exception of opioid substitution drugs, has not been regarded as a major problem.
Kuid selline seaduslik võimalus on kättesaadav üksnes vähestes riikides ja seda võib olla raske praktikas rakendada.
This is partly due to the regulatory framework and prescribing practices, which differ from those of the United States.
Raskusi tekitab veel tõsiasi, et
The potential for misuse is also an issue considered within the European pharmacovigilance system, which operates under the responsibility of the European Medicines Agency, with the collaboration of the EMCDDA on drug misuse issues.
Ameerika Ühendriikides on uimastiprobleem eksisteerinud juba pikka aega ja sealse turu arengud on vahel ka Euroopat mõjutanud.
In 2009, the earlywarning system received reports of substances that were based on slight modifications of the chemical structures of medicines with known abuse potential.
Praegu on USA uimastipoliitika suureks murelapseks retseptiravimite, eeskätt selliste opioidide nagu OxyContin väärkasutamine.
The rise of new designer medicines would be an unwelcome addition to the task of ensuring that prescribed medicines are not diverted and misused.
Kui opioidide asendusravimid välja arvata, ei ole Euroopas retseptiravimite väärkasutamist suureks probleemiks peetud.
It is also another example of how innovation in the illicit market requires a robust and joined-up response from pharmaceutical and drug control regulatory frameworks.
Osaliselt on selle põhjuseks ka õiguslik raamistik ja retseptide väljakirjutamise tavad, mis erinevad USA omadest.
This issue is more of a¢potential threat than an immediate problem, but given the speed at which new developments occur in this area, it is important to anticipate future challenges.
Väärkasutamise võimalikkust on kaalunud ka Euroopa Ravimiameti alluvuses toimiv Euroopa ravimiohutuse järelevalvesüsteem, mis teeb uimastite väärkasutamise küsimustes koostööd EMCDDAga.
The suggestion that in the future we will see increasing numbers of new drugs based on existing pharmaceutical products but intended for non-therapeutic use would be particularly worrying.
Kasvav probleem on võltsravimite levik, mida toodetakse ja müüakse seaduslike toodete asemel. 2009. aastal sai
Introduction those of other UN agencies or of regional bodies such as the EMCDDA.
Sissejuhatus
The new UN data collection tool will merge the Annual Reporting Questionnaire (ARQ), a monitoring tool associated with the UN drug control conventions, with a¢new set of questions related to the newly adopted political declaration and plan of actions.
ÜRO uus andmekogumisvahend ühendab aastaaruande küsimustiku (ÜRO uimastikontrolli konventsioonidega seotud seirevahend) uue küsimustikuga, mis on seotud hiljuti vastu võetud poliitilise deklaratsiooni ja tegevuskavaga.
The new questionnaire should be adopted at the 2011 session of the CND, with the first data collection round implemented shortly afterwards.
Uus küsimustik võetakse vastu ÜRO narkootikumide komisjoni 2011. aasta istungjärgul ja kohe pärast seda viiakse läbi ka esimene andmekogumisvoor.
Monitoring and evaluating drug strategies and action plans is an important topic both at national and international levels.
Narkostrateegiate ja tegevuskavade seire ning hindamine on oluline nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil.
Recent developments in this field reported in this chapter include a new monitoring system that is being built up by the United Nations and first results of the implementation of the new EU action plan on drugs.
Selle valdkonna uuemad arengud, mida tutvustatakse käesolevas peatükis, hõlmavad ÜRO uut seiresüsteemi ja ELi narkootikumidealase uue tegevuskava rakendamise esimesi tulemusi.
Also described here are some of the achievements and difficulties related to the demanding drug policy evaluation and renewal cycles that most EU Member States have adopted.
Samuti kirjeldatakse siin enamiku ELi liikmesriikide heakskiidu leidnud uimastipoliitika nõudliku hindamise ning kordustsüklite rakendamisega seoses saavutatud edu ja ettetulnud raskusi.
The Treaty of Lisbon, which entered into force on 1¢December 2009, is meant to provide the European Union with simplified working methods and voting rules, as well
ELi uue narkootikumidealase tegevuskava (2009–2012) rakendamise esimesel aastal võeti mitmeid meetmeid.
1 as streamlined and modern institutions¢(
Reageerimine uimastitele vastavalt Lissaboni lepingule
Also reviewed in the chapter are the different legal approaches used in Europe to distinguish between drugs.
Need hõlmavad mitmesuguseid seadusi, uimastite klassifitseerimise süsteeme ning vastutuselevõtja või kohtu kaalutlusõigust.
These include the use of a wide range of laws, drug classification schemes and prosecutorial or judicial discretion.
Teiseks uimastite isikliku tarbimise ja nende salakaubitsemise eristamise vormiks on piirkogused.
Another form of distinction is the threshold quantities that differentiate between personal use and trafficking offences.
1. detsembril 2009. aastal jõustunud Lissaboni lepingu eesmärk on lihtsustada Euroopa Liidu töömeetodeid ja hääletamiseeskirju ning varustada EL toimivate ja ajakohaste institutsioonidega (1).
New data and trends on drugrelated public expenditure and recent developments regarding drugrelated research in Europe are also covered in this chapter.
Nimetatud leping parandab ka Euroopa Liidu suutlikkust tegutseda uimastipoliitika erinevates valdkondades.
Monitoring the UN political declaration and plan of action
ÜRO uue poliitilise deklaratsiooni ja tegevuskava seire
The trafficking of illicit drugs is addressed in the area of freedom, security and justice (Article 83), which provides for the establishment of minimum rules concerning the definition of criminal offences and sanctions.
Ebaseaduslik uimastikaubandus on hõlmatud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala käsitlevate sätetega (artikkel 83), milles nähakse ette võimalus kehtestada miinimumeeskirjad kriminaalkuritegude ja karistuste määratlemiseks.
The¢Treaty allows for the establishment of a European Public Prosecutor’s Office, with the possibility of expanding its power to include serious crime having a cross-border dimension (Article 86).
Leping näeb ette võimaluse asutada Euroopa Prokuratuur, mille volitusi võib laiendada, et hõlmata ka piiriülest mõõdet omavaid tõsiseid kuritegusid (artikkel 86).
This could, eventually, lead to certain drug trafficking offences being prosecuted at EU¢level.
See annaks lõpuks võimaluse mõista õigusrikkujad süüdi teatavate uimastitega kaubitsemise eest ka ELi tasandil.
At the 2009 session of the United Nations’ Commission on Narcotic Drugs (CND), the UN Member States adopted a¢new political declaration and plan of action to tackle the world drug problem (EMCDDA, 2009a).
ÜRO narkootikumide komisjoni (CND) 2009. aasta istungjärgul võtsid ÜRO liikmesriigid vastu maailma uimastiprobleemi käsitleva uue poliitilise deklaratsiooni ja tegevuskava (EMCDDA, 2009a).
They also passed a resolution (52/12) to improve data collection, reporting and analysis, in order to monitor the implementation of these new drug policy documents.
Uimastipoliitikat käsitlevate uute dokumentide rakendamise jälgimiseks võeti vastu ka resolutsioon andmete kogumise, aruandluse ja analüüsi parandamise kohta (52/12).
The Lisbon Treaty also addresses public health and, as in the past, empowers the European Union to complement the Member States’ action to reduce ‘drugs-related health damage including information and prevention’.
Lissaboni lepingus käsitletakse ka rahvatervist ja nagu varemgi, volitatakse Euroopa Liitu täiendama uimastitest tulenevate tervisekahjustuste vähendamiseks liikmesriikide meetmeid, kaasa arvatud teavitamine ja tõkestamine.
Under the new article on public health, the European Commission may take the initiative, in close contact with the Member States, to establish guidelines and indicators, organise the exchange of best practice and prepare necessary elements for periodic monitoring and evaluation.
Uue rahvatervist käsitleva artikli kohaselt võib Euroopa Liit tihedas koostöös liikmesriikidega teha algatusi, mille eesmärk on kehtestada suunised ja näitajad, korraldada kogemuste vahetamist ning valmistada ette korrapäraseks järelevalveks ja hindamiseks vajalikke meetmeid.
This reinforces the work carried out by the Commission and the EMCDDA in these areas.
See toetab komisjoni ja EMCDDA tööd kõnealustes valdkondades.
(1) For more information, see the Treaty of Lisbon on the Europa website.
) Täiendava teabe saamiseks vt Lissaboni lepingut Euroopa Liidu portaalis.
In view of difficulties experienced in the final review of the previous 10-year political declaration and action plans, the resolution called for the development of data collection tools and mechanisms to provide reliable and comparable data.
Võttes arvesse eelnevat kümmet aastat hõlmanud poliitilise deklaratsiooni ja tegevuskavade rakendamisel kogetud raskusi, kutsuti resolutsioonis üles edasi arendama andmekogumisvahendeid ja -mehhanisme, et esitatavad andmed oleksid usaldusväärsed ja võrreldavad.
High on the list of considerations were the need to encourage better reporting by UN Member States, and the aim to avoid unnecessary duplication with existing international monitoring systems, including
Rõhutati ÜRO liikmesriikide aruandluse parandamise ning kasutusel olevate rahvusvaheliste seiresüsteemide (sealhulgas muude ÜRO agentuuride või piirkondlike organisatsioonide, näiteks EMCDDA) töö dubleerimise vältimise vajadust.
Another measure with the aim to involve and mobilise civil society is the European Commission’s European Action on Drugs.
Teine meede, mida kasutatakse kodanikuühiskonna kaasamiseks ja mobiliseerimiseks, on Euroopa Komisjoni Euroopa uimastialane algatus.
The project invites authorities, institutions, associations, non-governmental organisations, companies and individuals to make a commitment for a specific action in the drugs field.
Projekt esitab ametiasutustele, institutsioonidele, ühendustele, valitsusvälistele organisatsioonidele, äriühingutele ja üksikisikutele üleskutse võtta endale uimastivaldkonnas konkreetne kohustus.
In this way, the project intends to provide civil society with a platform to increase awareness regarding drugs and the risks related to drug use and to promote dialogue and exchanges of best practice.
Projekti abil püütakse luua platvormi, mis suurendaks kodanikuühiskonna teadlikkust uimastitest ja uimastikasutusega seotud ohtudest ning edendaks dialoogi ja parimate tavade vahetamist.
Some 640 applicants had registered their commitment by early March 2010.
2010. aasta märtsi alguseks oli projektiga ühinenud ligikaudu 640 taotlejat.
Mobilising civil society should also be one of the key principles for the next EU drugs strategy¢(4).
Kodanikuühiskonna mobiliseerimine peaks olema ka järgmise ELi narkootikumidealase tegevuskava üks põhiteemasid (4).
This was stated in the Stockholm Programme adopted by the European Council.
See on sätestatud Euroopa Ülemkogus vastu võetud Stockholmi programmis.
The programme provides a framework for EU action on the questions of citizenship, justice, security, asylum and immigration for the area of justice, freedom and security for the years 2010–14.
Selle programmiga luuakse õigusel, vabadusel ja turvalisusel rajaneva ala jaoks aastateks 2010–2014 raamistik ELi meetmetele, mis on seotud kodakondsuse, õiguse, julgeoleku, varjupaiga ja sisserände küsimustega.
National drug strategies
Riiklikud narkostrateegiad
The European Commission released a report on the implementation of the Council Framework Decision¢2004/757/JHA of 25 October 2004 laying down minimum provisions on the criminal acts and penalties applicable in the field of drug trafficking.
Narkostrateegiad ja tegevuskavad on nüüd Euroopa riikide uimastipoliitika olulised vahendid.
The Commission found that, although marking a first step towards a¢common approach in combating drug trafficking, the framework decision has not brought about a substantial approximation of national laws¢(1).
Peaaegu kõik EMCDDA jälgimise all olnud 30 riiki on asjakohased dokumendid vastu võtnud ja uuendavad neid kindlate ajavahemike järel.
The¢Commission also published a working paper describing the existing mechanisms for detecting, monitoring and responding to emerging trends in the European Union and proposing guidelines for future work¢(2). In addition, a new project
2009. aastal võtsid seitse Euroopa riiki (vt tabel 1) vastu uued narkostrateegiad või tegevuskavad, lisaks kavandasid 12 riiki 2010. aasta alguses uut riiklikku uimastipoliitika dokumenti (5).
Drug strategies and action plans are now core instruments of national drug policies in Europe.
Euroopa Komisjon esitas aruande nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta raamotsuse 2004/757/JSK (millega kehtestatakse miinimumeeskirjad ebaseadusliku uimastiäri kuriteokoosseisu ja karistuste kohta) rakendamise kohta.
Almost all of the 30¢countries monitored by the EMCDDA have adopted such policy documents, which they renew periodically.
Komisjon leidis, et kuigi uimastitega kaubitsemise vastases võitluses on astutud esimene samm ühise lähenemisviisi loomise suunas, ei ole raamotsus siseriiklike õigusaktide ühtlustamisele oluliselt kaasa aidanud (1).