natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Europe needs regional policy instruments that are well targeted, simple to use and whichguarantee the involvement of all the key actors at regional and local level.
Euroopa vajab regionaalpoliitika vahendeid, mis oleksid täpselt adresseeritud, lihtsad kasutada ning mis tagaksid kõikide põhijõudude kaasamise regionaalsel ja kohalikul tasandil.
The development of these ideas, and designing workable proposals for the future, represent my personalagenda for 2003.
Nende ideede arendamine ja eluvõimeliste ettepanekute väljatöötamine kuuluvad minu isiklikku tööplaani aastal 2003.
Michel Barnier Member of the European Commission responsible for Regional policy
Michel BARNIEREuroopa Komisjoni regionaalpoliitika volinik
SITUATION AND TRENDS • JANUARY 2003
OLUKORD JA ARENGUTENDENTSID • JAANUAR 2003
Update on the data used in the report
Aruandes kasutatud andmete ajakohastamine
The second progress report on economic and socialcohesion is the follow-up to the undertaking by the European Commission to report to the Council regularly on the preparation of its proposals for the con-
Teine majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse arenguaruanne tuleneb Euroopa Komisjoni kohustusest kanda
tinuation of cohesion policy after 20061
Teises arenguaruandes ajakohastatakse 2000. a piirkondlikku SKT-d ja 2001. a tööhõive ja tööpuuduse taset puudutavad andmed.
The regional data for the GDP of the two countrieswhich are not scheduled to join the Union before2006 (Romania and Bulgaria) are included in thereport but have not been taken into account in calcu- lating average per capita GDP in the EU252
Aruandesse on lisatud andmed nende kahe riigi piirkondliku SKT kohta, mille ühinemine liiduga ei ole plaanitud enne 2006. aastat (Rumeenia ja Bulgaaria), kuid neid andmeid on
the data concerning regional economic and social disparities, describes the state of the debate on thefuture of cohesion policy and outlines the results ofthe accession negotiations with the ten future Member States.
kuuluvuspoliitikaga seotud ettepanekute ettevalmistamisest. Aruandes ajakohastatakse piirkondlikke, majanduslikke ja sotsiaalseid erinevusi puudutavaid andmeid, kirjeldatakse ühtekuuluvuspoliitika tulevikuarutluste seisu ning antakse lühiülevaade liitumisläbirääkimiste tulemustest kümne tulevase liikmesriigiga.
I.Situation and trends
I. Olukord ja arengutendentsid
Economic and social convergence is continuing in theexisting European Union countries, with some slightvariations:
Praeguste Euroopa Liidu riikide majanduslik ja sotsiaalne lähenemine jätkub mõningate erinevustega:
•The ratio between the 10% of the most prosperousregions and the 10% of the least prosperous ones inthe EU25 is 4.4 (compared with 2.6 in the EU15).
• 10% rikkaimate piirkondade ja 10% vaeseimate piirkondade suhe EU-25-s on 4,4 (EU-15-s on see 2,6).
-at national level, the “cohesion” countries3 are con- tinuing to make up lost ground;
- riiklikul tasandil teevad “lähenevad” riigid jätkuvalt tasa kaotatud aega;
-at regional level in the EU, disparities are narrowing;
- ELi-sisesed piirkondlikud erinevused vähenevad;
-within Member States, by contrast, disparities haveworsened.
- vastandina sellele on liikmesriikide sisesed erinevused süvenenud.
•48 regions in the EU15, i.e. 68 million people representing 18% of the population, have a GDP below75% of the Community average.
• 48 piirkonnas EU-15-s, kus elab 68 miljonit inimest ehk 18% koguelanikkonnast, moodustab SKT alla 75% ühenduse keskmisest.
In the EU25, only30 regions in the current Member States (i.e. 47 million people representing 12% of the population) willbe below the threshold of 75% of the new average GDP.
EU-25-s jääb ainult 30 tänaste liikmesriikide piirkonda (47 miljonit inimest ehk 12% elanikkonnast) alla 75% taseme uuest keskmisest SKTst.
In an EU 27 there would be only 18 suchregions (i.e. 24 million people representing 6% ofthe population).
EU-27-s oleks selliseid piirkondi ainult 18 (24 miljonit inimest ehk 6% elanikkonnast).
•15% of people in Europe are below the nationalpoverty threshold (without social transfers otherthan retirement pensions this figure would be 24%).
• 15% Euroopa elanikest elab allpool riiklikku vaesuspiiri (ilma väljateenitud pensionile lisanduva sotsiaalabita oleks see arv 24%).
GDP of EUR1.33 and also has knock-on effects inmore prosperous regions: one quarter of originalexpenditure benefits other parts of the Union.
• Iga struktuurifondide poolt eesmärgiga 1 hõlmatud piir- kondadele eraldatud euro annab tulemuseks nende piirkondade SKT tõusu 1,33 euro võrra ja stimuleerib samal ajal ka jõukamaid piirkondi ning veerand esialgsetest kulutustest toob kasu liidu ülejäänud osadele.
In 2001 the Union experienced a significantdownturn in economic growth: GDP in the EU15rose by only 1.5% as against 3.5% in 2000.
2001. aastal aeglustus liidu majanduskasv oluliselt: SKT tõusis EU-15-s ainult 1,5%, võrreldes 3,5%-ga 2000. aastal.
Theslackening pace can be expected to have a particularly negative impact on the poorest regions in the Union.
Võib oodata, et aeglustuv tempo hakkab eriti negatiivselt mõjutama liidu vaesemaid piirkondi.
3.Employment and social cohesion
Liidu tööhõive arengutendentsid on järgmised.
The impact on employment of the economic downturn has been less severe than expected.
Lähenejariigid, v.a Kreeka, vähendasid mahajäämust teistest liidu liikmesriikidest.
The main employment trends in the Union are the following:
• 2001. aastal kasvas tööhõive aeglaselt, tõustes 1,3% võrra.
The cohesion countries continued to narrow thegap with the other countries in the Union, apartfrom Greece.
Tõus oli kõrgeim Taanis, Hollandis ja Rootsis ning madalaim Itaalias ja Kreekas.
Ireland experienced a sustained rate ofgrowth with per capita GDP in purchasing power parity reaching 118% of the Community average in2001 (as against 115% in 2000 and only 64% in1988).
Samal ajal tõusis 2002. aasta esimesel poolel veidi tööpuuduse tase ning saavutas 7,7%. See oli eriti kõrge Itaalias, Kreekas ja Hispaanias, kus peamisteks kannatajateks osutusid naised ja noored.
Regional disparities within Member States continued to widenin 2000.
2000. aastal suurenesid jätkuvalt liikmesriikidesisesed piirkondlikud erinevused.
As a result of convergencebetween Member States, however, overall disparitiesbetween regions within the EU15 remained virtuallyunchanged between 1995 and 2000.
Sellest hoolimata jäid tänu liikmesriikide lähenemisele üldised EU-15 piirkondade vahelised erinevused ajavahemikus 1995–2000 praktiliselt muutumatuks.
•In 2001 the rate of growth of employment waslow, rising by 1.3%. It was highest in Denmark,the Netherlands and Sweden and lowest in Italyand Greece.
• Tööhõive piirkondlikud erinevused on vähenenud, kuid jäänud siiski märkimisväärseteks – kõrgeima tööhõive tasemega piirkondades on näitaja keskmiselt 78,1%, madalaima tööhõivega piirkondades aga 48%.
At the same time, the rate of unem-ploymentwas slightly up in the first half of 2002,reaching 7.7%.
Tööpuuduse tase kõigub piirkonnast sõltuvalt 2,3% ja 19,7% vahel.
It was especially high in Italy,Greece and Spain, where women and young people were the main groups affected.
Suurimad kõikumised ühe liikmesriigi piirides esinevad Prantsusmaal ja Itaalias.
In the Objective 1 regions,per capita incomeremained slightly above 71% of the Communityaveragein 2000.
Eesmärgiga 1 hõlmatud piirkondades oli sissetulek elaniku kohta 2000. aastal natuke üle 71% ühenduse keskmisest.
The catching-up effect is best measured over a five-year period, when the income gapclosed by 1.5 points between 1995 and 2000 and bytwo points in the regions eligible under Objective 1since 1989, underlining the long-term effectivenessof the Structural Funds.
Järelejõudmist näitab kõige paremini viieaastane periood 1995–2000, kus sissetulekute vahe vähenes 1,5 punkti võrra ning alates 1989. aastast 2,0 punkti võrra eesmärgi 1 järgselt abikõlblikes piirkondades.
The EU25 will consist of three groups of countries(see graph on page16):
See rõhutab struktuurifondide pikaajalist efektiivsust.
•Regional disparities in employmenthave nar-rowedbut remain significant: regions with thehighest rate of employment have an average of78.1%, while in those with the lowest rate, it is48%.
• Sotsiaalne ühtekuuluvus on jätkuvalt, kuid aeglaselt paranemas.
The gap in terms of unemployment ratesranges from 2.3% to 19.7% depending on region.Between regions within the same Member State,the widest gaps are to be found in France and Italy.
Vahe rikkamate ja vaesemate piirkondade sissetulekutes on vähenenud, nagu ka allpool vaesuspiiri elavate eurooplaste arv.
•the eight poorest future Member States (with a percapita GDP equivalent to 42% of the Communityaverage);
• kaheksa vaesemat tulevast liikmesriiki (SKT elaniku kohta 42% ühenduse keskmisest);
The amount separating the totalincome of the most prosperous regions and thepoorest ones has fallen, as has the number of Europeans living below the national povertythreshold.
• vahepealne grupp (Hispaania, Küpros, Portugal, Sloveenia, Kreeka – SKT elaniku kohta 71–92% ühenduse keskmisest);
In the candidate countries:
Tööhõive taseme pidev langus on viimase viie aasta jooksul jätkunud, vaatamata olulisele tõusule teenindussektoris.
•a group that includes the other existing Member States, with an average per capita GDP equivalentto 115% of the Community average.
• ülejäänud liikmesriike ühendav grupp (SKT elaniku kohta 115% ühenduse keskmisest).
•employment was affected by the 2001 economiccrisis. The steady decline in the rate of employ-mentin the last five years has continued, despite asubstantial rise in the services sector.
• tööhõive piirkondlikud erinevused on väiksemad kui EL-is, kuid jäävad siiski märkimisväärseteks.
In 2001 the rate ofjoblessness was 13%; it was 24.3% in the mostaffected regions and 3.6% in those suffering least.
Aastal 2001 oli tööpuuduse tase 13%, moodustades 24,3% kõige rohkem mõjutatud ning 3,6% kõige vähem kannatanud piirkondades.
In the EU25, disparities in terms of employmentand social cohesion will widen.
EU-25-s hakkavad erinevused tööhõives ja sotsiaalses ühtekuuluvuses suurenema.
The average rate ofjoblessness will rise, in the same way as the share ofagricultural employment.
Keskmine tööpuuduse tase tõuseb koos tööhõivega põllumajanduses.
Industrial employment will
Tööhõive tööstuses jääb muutumata ning teeninduse osa kogutööhõives langeb.
Once enlargement takes place, disparities are goingto widen.
Pärast laienemist hakkavad erinevused suurenema.
The most up-to-date statistics show that 48regions in the EU15 (representing 18% of the population) had a per capital income below 75% of theaverage Community.
Kõige värskem statistika näitab, et 48 piirkonnas EU-15-s (kus elab 18% elanikkonnast) jäi sissetulek elaniku kohta alla 75% ühenduse keskmisest.
In the EU25, there will be 67 ofthese regions representing 25% of the population.The ratio between the 10% of the most prosperousregions and the same percentage of the least prosperous ones in the EU25 will be 4.4 (as against 2.6 inthe EU15).
EU-25-s on selliseid piirkondi 67, mis moodustab 25% elanikkonnast. 10% jõukamate piirkondade suhe sama protsendi vaesemate piirkondadega on 4,4 (võrdluseks 2,6 EU-15-s).
PROGRESS OF THE DEBATE ON THE FUTURE OF COHESION POLICY • JANUARY 2003
ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA TULEVIKUARUTELU KULGEMINE • JAANUAR 2003
(See map on page 15)
Territooriumid ja ühtekuuluvus
4.New data on the factors determining real convergence
Kaks inimkapitali uuringut kirjeldavad selle rolli piirkondlikus arengus ja ülemaailmses teadmuspõhises majanduses.
5.Territories and cohesion
tulemused on lootustandvad.
The European Commission has launched a series ofstudies on the territorial component of cohesion.One of these outlines the latest developments in theisland regions.
Näiteks ületab selle järgi Portugali SKT mainitud perioodil 3,5% võrra taseme, millele see oleks jäänud ilma ühenduse toetuseta (Kreekas 2,2%, Lõuna-Itaalias 1,7%, Ida-Saksamaal 1,6% ja Hispaanias 1,1%).
Another deals with mountain areas.Two studies on human capital deal respectively withits role in regional development and in the globalknowledge-based economy.
Lisaks kajastub eesmärgiga 1 hõlmatud piirkondade toetus ka neist väljaspool, sest veerand esialgsetest kulutustest toob kasu liidu teistele piirkondadele ning üks kümnendik läheb mitteliikmesriikidele.
•Europe’s 286 islands have 10 million inhabitants.
• Euroopa 286 saarel elab 10 miljonit elanikku.
•95% of these live on islands in the Mediterranean,mainly Sicily, Crete, the Balearic Islands and Corsica.
• 95% neist elab Vahemere saartel, peamiselt Sitsiilias, Kreetal, Baleaani saartel ja Korsikal.
•The situation varies considerably from one island toanother.
• Olukord erineb oluliselt saareti.
Those with the most serious problems havea population of less than 5 000.
Kõige tõsisemad probleemid on saartel, mille elanikkond on alla 5000.
•87% of the population of the islands is covered by
• 87% saarte elanikest on hõlmatud eesmärgiga 1 ja 11%
Objective 1, 11% by Objective 25 and 97% is eligible for the exceptions on public aid provided for in the Treaty.
5 eesmärgiga 2ning 97% kuuluvad lepingus toodud riikliku abi erandjuhtude alla.
New indicators on the state of technologicaladvanceare available also and confirm that techno-logicalinnovation and the growth of the knowledgebased economy are lagging behind in the countries ofsouthern Europe.
Samuti on saadud uued andmed tehnoloogilise arengu kohta, mis kinnitavad, et tehnoloogia uuendamine ja teadmuslik majandus on Lõuna-Euroopa riikides maha jäänud.
The number of patents applied forper million of the population in Finland, Sweden and Germany is at least twice the European average compared with less than half in Ireland, Italy, Spain,Greece and Portugal.
Miljoni elaniku kohta taotletud patentide arv Soomes, Rootsis ja Saksamaal ületab vähemalt kahekordselt Euroopa keskmise, samal ajal kui Iirimaa, Itaalia, Hispaania, Kreeka ja Portugali vastav näitaja jääb allapoole keskmist.
Regional disparities in this areaare very significant, and are even more so in the areaof advanced technologies.
Piirkondlikud erinevused on sel alal väga silmatorkavad ning seda eriti kõrgtehnoloogias.
II.Progress of the debate on the futureof cohesion policy
Kandidaatriikide hulgas on kõrgeim investeeringute tase uurimis- ja arendustegevusse Sloveenias ja Tšehhis (vt kaarti lk 15).
•Community action continues to be needed in theother regions of the EU but will have to focus more
Eri delegatsioonide seisukohad on esialgsed ning keskenduvad järgmistele küsimustele.
The first progress report on economic cohesion waswelcomed by the Councilto which it was presentedon 18 February 2002.
• Ka teistes EL-i piirkondades on ühenduse tegevus jätkuvalt vajalik, kuid peab keskenduma ühenduse poolt konkurentsivõime tõstmisele suunatud lisandväärtusele.
The positions of the variousdelegations are provisional and focus on thefollowing:
• Toetus kõige vähem arenenud piirkondadele peab jääma ühtekuuluvuspoliitika prioriteediks, kuid abisa-
5.The aim of the Objective 2 programmes is to convert regions with structural difficulties.
Eesmärgi 2 programmide eesmärk on struktuursete probleemidega piirkondade ümberkujundamine.
SECOND PROGRESS REPORT ON ECONOMIC AND SOCIAL COHESION • JANUARY 2003 on actions with a high Community added valueconcentrating essentially on increasing competitiveness.
TEINE MAJANDUSLIKU JA SOTSIAALSE ÜHTEKUULUVUSE ARENGUARUANNE • JAANUAR 2003 kondadesse ning ressursi loomine piirkondliku sissetuleku stabiliseerimiseks ootamatu majanduskriisi korral ja statistilise mõju kompenseerimiseks.
Other delegations reservedtheir position until later.
Samuti avaldas komitee toetust struktuurifondide reformimisele ja lihtsustamisele seoses laienemisega.
funding of cohesion, the consolidation of Community Initiatives, the adoption of an open method of coordination to deal with economic and social problems in Objective 2 regions, priority for investments in lessfavoured regions and the establishment of a resourceto stabilise regional income in the event of an unexpected economic crisis and to overcome the statisticalimpact.
• Mis puutub rahaliste toetuste jätkamisse pärast 2006. aastat, siis oli Hispaania eesistujariigina seisukohal, et 0,45% SKT-st oleks heaks orientiiriks, arvestades laienemisele järgnevat erinevuste suurenemist.
It also spoke in favour of reforming and simplifying the Structural Funds with a view to enlargement.
Ülejäänud delegatsioonid lükkasid oma seisukoha avaldamise edasi.
•The simplifying of procedures for implementingthe Structural Funds was emphasised severaltimes.
• Struktuurifondide kasutamise protseduuride lihtsustamist rõhutati mitmel korral.
The European Commission has put forward proposals to this effect on several occasionsunder the Regulation in force.
Euroopa Komisjon on kehtiva korra alusel korduvalt teinud vastavasisulisi ettepanekuid.
The issue will haveto be reviewed in greater detail after 2006 withthe role of the Commission in particular beingclarified.
Küsimus kuulub üksikasjalisemale läbivaatamisele pärast 2006. aastat koos komisjoni rolli selgitamisega.
The European Parliamentadopted an opinion onthe first progress report on economic and social cohesion on 6 November 2002.
Regioonide komitee rõhutas samuti oma 10. oktoobri 2002 arvamuses taas arengus maha jäänud piirkondade tähtsust ning ühenduse poliitika koordineerimise ja lihtsustamise vajadust.
The Committee of the Regions,too, in its opinionof 10 October 2002, again emphasised the importance of regions lagging behind in their development,the coordination of Community policies and simplification.
Komitee märkis, et Euroopa Komisjon käsitleb piiri 0,45% ühenduse SKT-st kui miinimumi regionaalpoliitika finantseerimiseks.
It noted that the European Commissionregarded the threshold of 0.45% of Community GDPas a minimum for the financing of regional policy.
Ta rõhutas üleminekuperioodi vajadust võimalike laienemise käigus ohvriks osutuvate piirkondade piisavaks toetamiseks, statistilist mõju ning võttis seisukoha piirkondlike erinevuste kõrvaldamisele suunatud eesmärgi 2 kohta.
Itunderlined the need for a transitional period of adequate support for regions that were likely to be thevictims, following enlargement, of the statisticalimpact and took a stand in favour of an Objective 2aimed at eliminating regional imbalances.
Euroopa Parlament võttis 6. novembril 2002 vastu arvamuse esimese majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse arenguaruande kohta.
In it it affirmed its support for the Commission onmaintaining a strong, mutually-reinforcing and inclusive cohesion policy and sustainable development,promoting regional cohesion and the polycentric, harmonious and balanced development of the Union, aminimum of 0.45% of GDP to fundcohesion in Europe, support for areas with specific handicaps, thestrengthening of cooperation across frontiers andopposition to renationalisation.
Selles kinnitatakse jätkuvat toetust komisjonile kindla, vastastikku tugevdava ja kaasava ühtekuuluvuspoliitika ning säästva arengu jätkamisel, piirkondliku ühtekuuluvuse ning liidu polütsentrilise, harmoonilise ja tasakaalustatud arengu edendamisel, vähemalt 0,45% SKT eraldamisel Euroopa ühtekuuluvuspoliitika rahastamiseks, mahajäänud piirkondade toetamisel, koostöö piiriülesel tugevdamisel ning vastuseisul taasriigistamisele.
It also pointed to concerns, including the need to takeaccount of other indicators of eligibility for the Structural Funds, to improve consistency between different Community policies, to improve administrativecapacity in the candidate countries, and to simplify orstrengthen regional competitiveness.
Samuti osutatakse selles mureküsimustele, sealhulgas vajadusele arvestada struktuurifondide abikõlblikkuses täiendavaid näitajaid, parandada ühenduse erinevate poliitikate kooskõlastatust, parandada kandidaatriikide haldussuutlikkust ning lihtsustada või tugevdada piirkondlikku konkurentsivõimet.
Parliamentcalled on the Commission to present a timetable andproposals for improving the mutual consistency of EUpolicies, on Objective 2 and on the future of Community Initiatives6.
Parlament tegi komisjonile ülesandeks esitada ettepanekud ja ajakava EL-i poliitika kooskõlastatuse eesmärgi 2 ja ühenduse initsiatiivide6- tuleviku kohta.
The seminar on the Union’s priorities for theregionswas attended by 600 participants from the Member States and candidate countries who discussed Community value added and the effectiveness of structural assistance.
Seminarist EL-i regionaalsete prioriteetide kohta võttis osa üle 600 liikmes- ja kandidaatriikide esindaja, kes arutasid ühenduse lisandväärtuse ja struktuurse abi tõhusust.
Points of generalagreement emerged, foremost among which onceagain were the importance of cohesion and the priority to be given to the least developed regions, theneed for continued action outside those areas, simplification, the possibility of a single source offinancing and a reserve for contingencies or continuing cooperation between regions.
Ühisele arusaamisele jõuti mitmes küsimuses, mille hulgas olid esikohal ühtekuuluvuse tähtsus ning prioriteetide andmine vähem arenenud piirkondadele, vajadus jätkuvaks tegevuseks väljaspool neid piirkondi, lihtsustamine, ühtse finantseerimisallika ja reservi loomise võimalus eriolukordadeks või piirkondadevahelise koostöö jätkamiseks.
The seminar alsobrought to light points that needed to be examinedin greater depth, including clarifying the Commission’s responsibilities, defining the eligibilitycriteria, consistency with other Community policiesand between the Structural Funds, the form andcontent of tripartite contracts involving the Commission, the States and Regions, the proportionality of implementing procedures in relation to
Seminaril tõstatati samuti sügavamat uurimist eeldavaid küsimusi, sealhulgas komisjoni pädevuse piiritlemine, abikõlblikkuse kriteeriumite määratlemine, ühenduse ja struktuurifondide vahelise poliitika kooskõlastatus, komisjoni osalusega kolmepoolsete lepingute vorm ja sisu, riigid ja regioonid, rakendusprotseduuride vastavus eraldatavatele summadele ja piiriülese koostöö parandamine.
6.The Community Initiatives are additional to assistance under the Structural Funds: Interreg promotes cross-border, transnational and interregional cooperation, Leader promotes rural development, Equal provides for the development of new ways of combating all forms of discrimination and inequality in thelabour market and Urban encourages the economic and social regeneration of cities and neighbourhoods in crisis.
Ühenduse initsiatiivid on täiendavad struktuurifondide abivahendid: Interreg toetab piiriülest, riikide- ja piirkondade vahelist koostööd, Leader toetab maaelu arengut, Equal aitab arendada uusi meetodeid igasuguse diskrimineerimise ja ebavõrdsuse vastu võitlemiseks tööturul ning Urban julgustab linnade ja nende ümbruse majanduslikku ja sotsiaalset taastamist kriisi ajal.
3.The most frequently discussed topics the amount allocated and the improvement ofcross-border cooperation.
Võrdsete võimaluste osas tuleb prioriteet anda sugudevaheliste küsimuste laiale ja terviklikule käsitlusele.
Several topics were the focus of discussions held onthe future of cohesion policy in 2002.
SKT kriteerium nende määratlemiseks kiideti üldjoontes heaks.
•Priority for the least developed regionsreceived unanimous support and the criterion of75% of average EU GDP applied at NUTS II7levelused to define them was broadly agreed.
Pidevalt märgiti lisakriteeriumite vajadust koos võimalusega kaasata sellesse kategooriasse ka saared ning äärepoolseimad piirkonnad.
Onthe question of equal opportunities, the integrationof gender issues across the board should be givenpriority.
Statistilist mõju võib kompenseerida üleminekumeetmete või kõlblikkusläve tõstmisega.
The outermost regions
Äärepoolseimad piirkonnad
•Europe’s outermost regions (Canary Islands, Azores,Guadeloupe, French Guiana, Réunion, Martinique,Madeira) have a population of 3.8 million andqualify under Objective 1 and for the exceptions onpublic aid provided for in the Treaty.
• Euroopa äärepoolseimate piirkondade (Kanaari saared, Assoorid, Guadeloupe, Prantsuse Guajaana, Réunion, Martinique, Madeira) elanikkond moodustab 3,8 miljonit ning on hõlmatud eesmärgiga 1 ja lepingujärgse riikliku abi erandjuhtudega.