natgillin/translations-raw huggingface dataset:
•Directive – worker information, training and consultation
•Direktiiv – töötajate nõustamine, koolitamine ja nendega konsulteerimine
Article 10: Health surveillance
Sissejuhatus artikkel 10 tervisekontroll
•Directive – health surveillance•Hearing damage
•Direktiiv – tervisekontroll•Kuulmiskahjustus
Hearing damage from noise Hearing damage from chemical agents Symptoms of hearing damage Audiometric testing
Mürast tulenev kuulmiskahjustus Keemilistest mõjuritest tulenev kuulmiskahjustus Kuulmiskahjustuse sümptomid Audiomeetriline uuring
CHAPTER 1 Principles of acoustics
1. peatüKK: akustika põhimõtted
INTRODUCTION ........................................................................................................................................................................ 22
SISSEjUhATUS ........................................................................................................................................................................... 22
Propagation in air, fluid and other media .............................................................................................................. 23
Levimine õhus, vedelikus ja muus keskkonnas ................................................................................................... 23
Radiation, Emission and Immission ........................................................................................................................... 30
Kiirgus, emissioon ja immissioon ............................................................................................................................... 30
Directivity ........................................................................................................................................................................... 30
Suunatus............................................................................................................................................................................. 30
TERMS AND EXPRESSIONS USED TO ASSESS HEARING LOSS RISK ....................................................................... 32
KUULMISKADU TEKITAVATE OhTUDE hINDAMISEL KASUTATAVAD MÕISTED jA VÄLjENDID................... 32
Physical parameters used as risk indicators ........................................................................................................... 32
Riskinäitajatena kasutatavad füüsikalised parameetrid.................................................................................... 32
Frequency weighting ..................................................................................................................................................... 32
Sageduskorrektsioon .................................................................................................................................................... 32
Exposure and exposure level ...................................................................................................................................... 34
Kokkupuude ja kokkupuutetase ................................................................................................................................ 34
Equivalent continuous A-weighted Sound Pressure Level .............................................................................. 34
A-korrigeeritud ekvivalentne pidev helirõhutase............................................................................................... 34
The sound creation process may be demonstrated by the example of a gong (Figure 1.1).
Heli tekitamist saab kirjeldada gongi näite põhjal (joonis 1.1).
INTRODUCTION
SISSEjUhATUS
Acoustics is the science of sound
Akustika on teadus, mis uurib heli
•The surface of a gong, which has been struck, starts to vibrate by moving forwards and backwards (components or covers of various industrial machines can vibrate in a similar way).
• gongi pind, millele lüüakse, hakkab ette- ja tahapoole võnkuma (tööstusmasinate komponendid või katted võivad samamoodi võnkuda).
•Sound is one of the basic elements making up a person’s living environment.•Noise is a specific type of sound and is most commonly associated with industrial processes; it is one of the main hazards present in the work environment.•Sounds and noises are what we hear, so we can name them intuitively without thinking of their physical nature.
•heli on üks inimese elukeskkonda kujundavatest põhi-elementidest.•Müra on heli eriliik ning üldiselt on see seotud tööstuses toimuvate protsessidega; see on üks peamisi töökeskkonna ohtusid.•heli ja müra me kuuleme ning seetõttu määrame me neid intuitiivselt, ilma nende füüsikalise olemuse peale mõtlemata.
Figure 1.1 The gong and its surface vibration
joonis 1.1 gong ja selle pinna võnkumine
The following chapter includes explanations of some terminology, which are used to describe acoustic phenomena, as well as answers to the following questions.
Käesolevas peatükis selgitatakse teatavaid mõisteid, mida kasutatakse akustiliste nähtuste kirjeldamiseks ning vastatakse järgmistele küsimustele:
•What is sound really?•Which parameters describe it? •What is the difference between sound and noise?
•Mida heli endast tegelikult kujutab?•Milliste parameetrite abil saab seda iseloomustada? •Milles seisneb heli ja müra erinevus?
SOUND AND NOISE
2. hELI jA MÜRA
Sound is a vibration of air particles propagated as a sound (or acoustic) wave through the air.
Heli on õhuosakeste võnkumine, mis levib helilainena (või akustilise lainena) läbi õhu.
The space in which the sound wave spreads is called as a sound field.
Ruumi, kus helilained levivad, nimetatakse heliväljaks.
•When the gong surface moves forwards, it pushes air particles forward and increases locally the density of the air (Figure 1.2).•When it moves backwards, it pulls air particles with it and decreases locally the density of (rarefies) the air (Figure 1.2).•Air particles in motion start vibrating to and fro in the same way as the surface.
•Kui gongi pind liigub ettepoole, lükkab ta sellega õhuosakesi ettepoole ja suurendab lokaalselt õhu tihedust (joonis 1.2).•Kui gongi pind liigub tahapoole, tõmbab see õhuosakesi endaga kaasa ja vähendab lokaalselt õhu tihedust (hõrendab õhku) (joonis 1.2).•Liikuvad õhuosakesed hakkavad nagu neid lükkav pindki ette- ja tahapoole võnkuma.
These vibrations spread to increasingly distant air particles and this is how sound is produced.
See võnkumine levib kaugemal olevatele õhuosakestele ning nii tekibki heli.
This is a phenomenon similar to the one we may observe on the surface of still water, when an object is thrown into it.
Samalaadse nähtusega puutume kokku siis, kui viskame vaiksesse vette mingi eseme.
The object sets the water particles into motion and generates a wave. •The spreading vibrations of air particles are called a sound wave.•The speed at which air particle vibrations travel through the air is called the ‘speed of sound’ and this is equal to 340 m/s (metres per second).
Ese paneb veeosakesed liikuma ja tekitab laine. •Õhuosakeste levivat võnkumist nimetatakse helilai-neks.•Kiirust, millega õhuosakeste võnkumine õhus edasi kandub, nimetatakse helikiiruseks ja see on võrdne 340 meetriga sekundis (m/sek).
It means that, in 1 second, sound covers a distance of 340 metres, when passing through air.
See tähendab, et ühe sekundi jooksul läbib heli õhus 340 meetrit.
Figure 1.2 Sound production
Tahapoole liikuv pind joonis 1.2 heli tekitamine
•Impact noises are impulse noises produced by colliding objects.
•Löögiheli on löögimüra, mille tekitavad kokkupõrkavad objektid.
If we stand 340 metres away from equipment producing sound, we can hear the equipment one second after switching it on.
Kui me seisame 340 meetri kaugusel heli tekitavast seadmest, kuuleme me seadme poolt tekitatavat müra 1 sekund pärast selle sisselülitamist.
A bursting balloon, hammer blows, noise generated by a punch press and gunshots.
lõhkev õhupall, haamrilöök, stantsipressi poolt tekitatud müra ja püssipauk.
The most common phenomenon allowing easy observation of the speed of sound is an electrical discharge.
Kõige tavalisem nähtus, mis võimaldab helikiirust hõlpsasti jälgida, on elektrilahendus.
Light moves almost a million times faster than sound, so we first see lightning and then hear thunder some time after.
Valgus liigub helist peaaegu miljon korda kiiremini, seepärast näeme me kõigepealt välku ja alles mõne aja pärast kuuleme müristamist.
If we hear thunder three seconds after seeing lightning, it is easy to calculate that the electrical discharge occurred about 1 kilometre away (3 x 340 m).
Kui me kuuleme müristamist kolm sekundit pärast välgu nägemist, on lihtne välja arvutada, et elektrilahendus toimus umbes 1 kilomeetri kaugusel (3x340 m).
Noise is unwanted sound
Müra on soovimatu heli
Sounds, which are acoustic waves, propagate not only through air but also through other elastic media, such as water, concrete or steel.
Helid, mis on akustilised lained, kanduvad edasi mitte üksnes õhu, vaid ka muude elastsete keskkondade kaudu, nagu näiteks vesi, betoon või teras.
•Sound travelling through air is called airborne sound.•Sound transmitted through a solid body is called structure-borne sound.•Sound travelling through fluid is called fluid-borne sound.
•Õhu kaudu levivat heli nimetatakse õhuheliks.•Tahke keha (tahkise) kaudu levivat heli nimetatakse konstruktsiooniheliks (tahkiseheliks). •Vedeliku kaudu levivat heli nimetatakse vedelikuheliks.
Sound sources may therefore be of different natures (air, fluid or solid) and noise reduction actions will be different depending on the nature of the sound source.
Seega võivad heliallikad olla oma olemuselt erinevad (õhk, vedelik, tahke aine) ning müra vähendamiseks võetavad meetmed on samuti erinevad, sõltudes heliallika olemusest.
•Frequently, people associate noise with loud sounds that can damage their hearing so, if we consider its possible health effects, we can define noise as a loud sound able to cause hearing damage. •Loud sounds are not always perceived as noise although they can affect a person’s health, for example loud music during a concert. Conversely, in some situations, even not very loud or not potentially damaging sounds may be perceived as noise.
•Sageli seostavad inimesed müra tugeva heliga, mis võib nende kuulmist kahjustada, seega võime määratleda müra tema võimalike tervisemõjude seisukohast tugeva helina, mis võib põhjustada kuulmiskahjustusi. •Tugevaid helisid ei tajuta alati mürana, isegi kui need mõjutavad inimeste tervist, näiteks vali muusika kontserdil. ja vastupidiselt sellele võidakse teatavates olukordades tajuda mürana heli, mis ei ole väga tugev ega oma tervist kahjustavat toimet.
Such sounds may hamper concentration during work requiring mental commitment, such as reading, writing and verbal communication.•Noise is largely a subjective concept and can be defined as any undesirable sound at a particular moment.•Each type of noise is sound, whereas not every sound is noise.
Need on helid, mis võivad takistada keskendumist vaimset pingutust nõudva töö ajal (näiteks lugemine, kirjutamine ja sõnaline suhtlemine). •Üldiselt on müra subjektiivne mõiste ning seda võib määratleda soovimatu helina teataval ajahetkel.•Igasugune müra on heli, kuid iga heli ei ole müra.
However, these two terms will be used interchangeably later in this chapter.
Käesolevas peatükis kasutatakse edaspidi vahelduvalt mõlemat mõistet.
•Air sources may be gas exhausts, explosions, etc.•Fluid sources are generated by fluid flows inside pipes, waterfalls, etc.•Solid sources are mainly embodied by mechanical contacts: gears, rods, hammers, etc.
•Õhuheli allikaks võivad olla gaasi väljalaskeseadmed, plahvatused jne.•Vedelikuheli allikaks võib olla vedelike voolamine torudes, kosed jne.•Tahkiseheli allikaks on peamiselt mehhaanilised kokkupuuted: hammasrattad, kepsud, haamrid jne.
Figure 1.3 Noise is a subjective term. Sounds that are music for some can be noise for others, even when they are not too loud
joonis 1.3 Müra on subjektiivne mõiste. helid, mis ühtede jaoks on muusika, võivad teiste jaoks olla müra isegi siis, kui need ei ole väga tugevad.
Figure 1.5 Various kinds of noise
Impulss- või löögimüra on tugev järsku tekkiv heli joonis 1.5 Erinevat liiki müra.
Impulse or impact noise is a loud noise occurring suddenly
Tahkeid kehi läbiv heli levib õhuhelist kiiremini.
•Impulse or impact noises do not last longer than one second and are followed by a period of quiet.•Various types of impacts or explosions cause impulse noises.
•Impulss- või löögimüra ei kesta kauem kui üks sekund ning sellele järgneb vaikusperiood.•Impulssmüra põhjustavad erinevat tüüpi löögid või plahvatused.
The speed of sound through concrete is 3,800 m/s; through steel it is 5,100 m/s.
Näide: heli levimiskiirus betoonis on 3 800 m/sek, terases aga 5 100 m/sek.
•Audible sounds can be divided into:–Sounds of low frequency heard as bass (Figure 1.6).–Sounds of high frequency heard as soprano (Figure 1.7).
Madalsagedushelid on näiteks mehe bassihääl, diiselmootori või trafo tekitatud heli.
Frequency is the number of cycles of a periodic motion per second.
Sagedus on perioodilise liikumise tsüklite arv sekundis.
Figure 1.6 Low frequency sounds
joonis 1.6 Madalsagedushelid.
•Vibrations of objects and air motion may occur at different numbers of cycles per second.•Frequency expresses the number of vibration cycles completed in one second.
•Esemete võnkumine ja õhu liikumine toimub tsükliliselt ning tsüklite arv sekundis võib olla erinev. •Sagedus väljendab võnketsüklite arvu sekundis.
Frequency, denoted by the symbol ‘f’, is measured in hertz (Hz).•The faster particles vibrate, the higher the frequency of these vibrations measured in Hz.•The unit of frequency a thousand times greater than hertz is the kHz (kilohertz), 1,000 Hz = 1 kHz.
Sagedust tähistatakse sümboliga „f”. Seda mõõdetakse hertsides (hz).•Mida kiiremini osakesed võnguvad, seda suurem on hertsides mõõdetav võnkesagedus.•hertsist tuhat korda suurem ühik on khz (kiloherts), 1000 hz = 1 khz joonis 1.7 Kõrgsagedushelid.
Sound in the frequency range below 20 Hz is called infrasound.
Helisid sagedusalas alla 20 Hz, nimetatakse infraheliks.
Sound in the frequency range above 20,000 Hz is called ultrasound (Figure 1.8).
Helisid sagedusalas üle 20 000 Hz, nimetatakse ultraheliks (joonis 1.8).
Sounds, which can be heard by humans, are called audible sounds.
Helisid, mida inimesed kuulevad, nimetatakse kuuldavateks helideks.
•Infrasound and ultrasound are inaudible.•Despite being inaudible to the human ear, sounds in these frequency ranges may adversely affect the human body, causing headaches, tiredness, etc.
•Infraheli ja ultraheli on kuuldamatud.•Kuigi nimetatud sagedusalade helid on inimkõrvale kuuldamatud, võivad need inimkehale kahjulikku toimet avaldada, põhjustades peavalu, väsimust jne.
•Audible sounds have frequencies in the 20 Hz – 20 kHz range.
•Kuuldavate helide sagedusala jääb 20 hz–20 khz vahele.•Kuuldavad helid võib jagada:–madalsagedushelideks, kuuldavad bassina (joonis 1.6);–kõrgsagedushelideks, kuuldavad sopranina (joonis 1.7).
Sound Pressure sound pressure.
Ultrahelipuhasti
Sounds with a higher sound pressure are louder.
S a g e d u s joonis 1.8 Erinevad heliulatused sageduste skaalal.
Sound pressure of some sounds: whisper – 0.0003 Pa; refrigerator – 0.005 Pa; conversation – 0.01 Pa; vacuum cleaner – 0.05 Pa; circular saw – 5 Pa; pneumatic drill – 10 Pa; aircraft taking off (nearby) – 30 Pa.
Mõningate helide helirõhk: sosin – 0,0003 Pa; külmik – 0,005 Pa; kõne – 0,01 Pa; tolmuimeja – 0,05 Pa; ketassaag – 5 Pa; suruõhutrell – 10 Pa; lennuk õhkutõusmisel (ligikaudu) – 30 Pa. Atmosfäärirõhk – 101 300 Pa.
Sound pressure level (SPL) is a logarithmic measure of sound pressure for a particular sound with respect to a reference sound pressure.
Helirõhutase on teatava heli helirõhu logaritmiline arvväärtus, võrreldes kontrollhelirõhuga.
It is denoted ‘L
Selle tähis- tamiseks kasutatakse sümbolit „L
’ and p is expressed in decibels [dB].
” ning selle väär- p tust väljendatakse detsibellides (dB).
The reference pressure equals 20 µPa (micropascal).
Kontrollhelirõhk on võrdne 20 mPa-ga (mikropaskal).
•At a frequency of 1,000 Hz, the quietest sound audible to a human with good hearing has a sound pressure of
•hea kuulmisega inimese jaoks on sagedusel 1000 hz kõige väiksema kuuldava heli helirõhk 20 µPa, s.t 0,00002 Pa. ja kõige valjema inimesele kuuldava heli
•There is a certain pressure in the surrounding air, known as the atmospheric pressure.
•Meid ümbritseva õhu rõhku nimetatakse atmosfäärirõhuks.
Its value is given daily in broadcasted weather forecasts. •When sound travels through air (Figure 1.9), it creates areas of high and low air density.
Selle väärtus edastatakse igapäevastes ilmateadetes. •Läbi õhu kandudes tekitab heli (joonis 1.9) kõrge ja madala õhutihedusega alasid.
This means that in places where the air density is high, the air pressure will be slightly higher than atmospheric pressure, whereas, in places where the air density is low (where the air is locally rarefied), the pressure will be slightly lower than atmospheric pressure.
See tähendab, et kõrge õhutihedusega kohtades on õhurõhk atmosfäärirõhust veidi kõrgem ja kohtades, kus õhu tihedus on madal (on tekitatud õhuhõrendus), on õhurõhk atmosfäärirõhust veidi madalam.
Thus, minor pressure changes occur in the air, as the sound travels through. •A minor change in air pressure caused by spreading sound is known as sound pressure and is denoted by the symbol ‘p’.•The unit of acoustic pressure is the pascal [Pa].•The human ear reacts to sound pressure and we therefore hear sounds.•Larger vibrations from a sound source create higher
Seega, kui heli levib läbi õhu, muutub vähesel määral ka selle rõhk. •Õhus leviva heli põhjustatud väikest õhurõhu muutust nimetatakse helirõhuks ja see tähistatakse sümboliga „p”.•Akustilise rõhu ühik on paskal (Pa).•Inimkõrv reageerib helirõhule ning seetõttu me kuulemegi helisid.•heliallika suuremad võnkumised tekitavad suurema piirkonnad
Figure 1.9 Sound pressure
Atmosfäärirõhk joonis 1.9 helirõhk.
•When sound pressure level increases or decreases by 10 dB, the sound is usually perceived as twice or half as loud respectively, but +/- 10 dB means a 10-fold increase or decrease in danger to the ear!•A person with a good hearing can recognise approximately a 1 – 3 dB change in sound pressure level (depending on the sound frequency and pressure level).
•Kui helirõhutase tõuseb või langeb 10 dB võrra, tajutakse heli vastavalt poole tugevamana või nõrgemana, kuid +/- 10 dB tähendab ohu 10-kordset suurenemist või vähenemist kõrvale!•hea kuulmisega inimene tajub umbes 1–3 dB suuruseid helirõhutaseme muutusi (olenevalt heli sagedusest ja rõhutasemest).
Sound Power (P) is the amount of energy emitted by a sound source in a period of time (i.e. during one second).
Helivõimsus on heliallika tekitatud energia hulk ajaühikus (s.t ühe sekundi jooksul).
Sound Power is expressed in watts (W).
Helivõimsust väljendatakse vattides (W).
Noise produced by some equipment has a sound pressure, which exceeds significantly the value at which hearing damage occurs in humans, e.g. firing of a large gun – 1,000 Pa.•This large range of sound pressure led to introduction of a suitable measure of sound pressure.
Teatavate seadmete poolt tekitatud müra helirõhk ületab oluliselt inimese kuulmiskahjustuste tekitamise künnist, näiteks suurtükist tulistamisel on see 1000 Pa.•Selline laia helirõhkude skaala tingib mõõtmisel asjakohase mõõteühiku kasutusele võtmist.
Expressed in decibels [dB], this is a logarithmic quantity called the Sound pressure level (SPL) and it tells us how by many times the sound pressure exceeds the reference value of 20 µPa. • For a sound pressure of 20 µPa, the sound pressure level is 0 dB.• Sound Pressure Level is related to sound energy.
Seda väljendatakse detsibellides [dB] ning see on logaritmiline suurus, mida nimetatakse helirõhutasemeks ning see näitab, mitu korda helirõhk ületab 20 µPa suurust kontrollväärtust.•helirõhu 20 µPa puhul on helirõhutase 0 dB.• helirõhutase on seotud helienergiaga.
When the sound energy or exposure duration doubles, the sound pressure level increases by 3 dB and vice versa.
Kui helienergia või kokkupuuteaeg kahekordistub, suureneb helirõhutase 3 dB võrra ja vastupidi.
Sound sources and their sound powers: whispering man – 0.0000001 W; musical band – 5 W; jet aircraft – 100,000 W.
Näited: heliallikad ja nende helivõimsus: sosistav inimene – 0,0000001 W; orkester – 5 W; reaktiivlennuk – 100 000 W.
Due to the wide range of Sound Power values emitted by sound sources, a sound power level (L
Kuna heliallikate helivõimsuste väärtuste vahemik on väga ulatuslik, kasutatakse helivõimsuse taseme
) is generally w quoted in decibels (like sound pressure level).
) kindlaksmääramiseks tavaliselt detsibelli (nagu w helirõhutaseme puhul).
•The reference value of Sound power level is P0 = 10 – 12 W = 0.000000000001 W.
•helivõimsuse taseme kontrollväärtus on P0 = 10 – 12 W = 0,000000000001 W.
According to Directive 98/37/EC* provisions, manufacturers of machines or equipment are required in some cases to determine the Sound Power and provide this information in their instructions.
Direktiivi 98/37/EÜ* sätete kohaselt peavad masinate ja seadmete tootjad teatavatel juhtudel helivõimsuse kindlaks määrama ning lisama sellekohase teabe tootja juhendile.
Directive 98/37/EC of the European Parliament and of the Council of 22 June 1998, on the approximation of the laws of the Member States relating to machinery, O.J. n° L 207 of 23.07.1998, page 1.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiv 98/37/EÜ masinaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, EÜT L 207, 23.7.1998, lk 1.
A decibel is a logarithmic quantity, so the sound pressure level resulting from noise produced by many different sound sources cannot be calculated by simply adding the sound pressure levels of the noises produced individually by each source (Figure 1.11a).
Kuna detsibell on logaritmiline suurus, ei saa paljude erinevate heliallikate tekitatud helirõhutaset välja arvutada üksikallikate tekitatud helide helirõhutasemete lihtsa summeerimise abil (joonis 1.11a).
Value to be added to the higher of the two noise levels [dB or dB(A)]
Kahe mürataseme numbriline erinevus [dB(a)] väärtus, mis lisatakse kõrgema väärtusega müratasemele [dB või dB(a)]
Table 1.1 Data for calculating combined sound pressure levels
Tabel 1.1 Andmed liithelirõhutaseme arvutamiseks.
•When the difference in sound pressure level exceeds 10 dB, combined addition can be ignored and the higher of the two noise levels is taken as the combined sound pressure level.
•Kui helirõhutasemete erinevus on suurem kui 10 dB, ei kasutata enam sellist liithelirõhutaseme arvutamise viisi ning liithelirõhutase võrdsustatakse kahest müratasemest kõrgemaga.
Figure 1.11b Addition of sound pressure levels
4. hELI SAgEDUSANALÜÜS joonis 1.11b helirõhutasemete summeerimine.
Next to the machine generating noise at a sound pressure level of 80 dB, we place a machine that generates noise at a sound pressure level of 60 dB.
Me paigutame masina kõrvale, mille helirõhutase on 80 dB, veel teise masina, mille helirõhutase on 60 dB.
What is the sound pressure level of the combined noise generated? (Figure 1.11.c)
Kui suur on nüüd tekitatud müra ühine helirõhutase? (joonis 1.11c).
Sound created by sinusoidal vibration is called a pure tone or simply a tone. An acoustic spectrum is a distribution of sound pressures or intensities measured as a function of frequency.
Akustiline spekter on helirõhkude või heliintensiivsuste jaotus, mida mõõdetakse sageduse funktsioonina.
Figure 1.11c Addition of sound pressure levels
joonis 1.11c helirõhutasemete summeerimine.
•Pure tones can be shown in a graph, in which the horizontal axis represents frequency and the vertical axis represents acoustic pressure level (Figure 1.12).
•Puhtaid toone võib näidata graafikul, kus horisontaalteljel on näidatud sagedus ja vertikaalteljel helirõhutase (SPL) (joonis 1.12).
This type of graph is called a sound spectrum.•Pure tones are rarely found in real conditions.
Seda tüüpi graafikut nimetatakse helispektriks.•Tegelikus elus puutume me puhaste toonidega harva kokku.