natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The measure has increased the number of women entrepreneurs investing in regional R & D projects.
Meetme abil on kasvanud nende naisettevõtjate arv, kes investeerivad piirkondlikesse teadus- ja arendustegevuse projektidesse.
For more details, see our statistical report“Women’s entrepreneurship in the region Emilia-Romagna: paths of development 2007”.
Lisateabe saamiseks vaadake palun meie statistilist aruannet“Naisettevõtlus Emilia-Romagna piirkonnas: arenguteed 2007”.
Measure inspired by the following Member State/Best project No.
Seega on oluline toetada naisi, kes on tegevad sektorites, mille puhul on kaasatud suuremad tehnilised ja teaduspõhised oskused ning suutlikkus (tervishoid, nanotehnoloogia, IT).
FOSTERING ENERGY EFFICIENCY IN SMES
ENERGIATÕHUSUSE EDENDAMINE VKEDES
SMEs are a main contributor to the goals in the EU’s 2008 climate action package:
VKEd mängivad põhirolli ELi 2008. aasta kliima- ja energiapaketis seatud eesmärkide saavutamisel:
• 20% energy savings by 2020 • 20% reduction of CO2 emissions • 20% renewables in the energy mix by 2020 • 10% bio fuels in the transport sector by 2020
• • • • vähendada energiatarbimist 20 % võrra aastaks 2020 vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid 20 % võrra tõsta aastaks 2020 taastuvenergia osakaalu 20 %-ni kogu energiakasutusest kasutada transpordisektoris 10 % ulatuses biokütuseid aastaks 2020
If SMEs use energy more responsibly and efficiently, they will not only save money but also have an impact on the image of their company as an energy- and environmentally-responsible company.
Kui VKEd kasutavad energiat arukamalt ja tõhusamalt, siis ei säästa nad üksnes raha, vaid annavad oma ettevõttele seeläbi ka energiakasutuse ja keskkonna seisukohast vastutustundliku ettevõtte maine.
Moreover, SMEs should be aware of the emerging business opportunities in related industries.
Samuti peaksid VKEd olema teadlikud avanevatest ärivõimalustest kõnealuse valdkonnaga seotud tööstusharudes.
More investment in new and better-performing technologies will ensure that companies actually make the leap from successful demonstration to effective application and eventual mass deployment.
Enam investeeringuid uude ja tõhusamasse tehnoloogiasse tagab selle, et ettevõtted lähevad asjaomase tehnoloogia edukalt tutvustamiselt üle selle tegelikule rakendamisele ja laialdasele kasutuselevõtule.
This brochure presents successful policy measures from EU member countries in this respect.
Käesolevas brošüüris tuuakse välja sellealased edukad poliitikameetmed ELi liikmesriikidest.
As one of the major programs, the 2007-13 Intelligent Energy - Europe programme will fund projects that encourage the wider uptake of new and renewable energies and improve energy efficiency.
Ühena ulatuslikest programmidest rahastab programm Arukas energeetika – Euroopa (2007–2013) projekte, mis edendavad uute ja taastuvate energiaallikate laialdasemat kasutuselevõttu ja energiatõhususe parandamist.
It is part of the EU’s Competitiveness and Innovation programme and has a budget of €730 million, with special priority given to SME participation.
Kõnealune programm on osa ELi konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammist. Selle eelarve on 730 miljonit eurot ning eritähelepanu pööratakse VKEde osalemisele.
SMEs can also get information on funding opportunities and the applicable laws from their local Energy Agencies and partners of the Enterprise Europe Network.
VKEd võivad saada teavet rahastamisvõimaluste ning kohaldatavate õigusaktide kohta ka kohalikest energiaagentuuridest ja ettevõtlusvõrgustiku Enterprise Europe Network vahendusel.
6.1 Cleantech Finland brand
6.1 Kaubamärk “Cleantech Finland”
In 2008, more than 100 of Finland’s leading cleantech firms set up a joint brand strategy.
2008. aastal panid üle 100 Soome juhtiva keskkonnasäästlikku tehnoloogiat kasutava ettevõtte aluse ühisele kaubamärgistrateegiale.
The “Cleantech Finland” brand supports Finland’s environmental business sector with the goal to build the country’s reputation as a leading cleantech supplier on the global market.
Kaubamärgiga “Cleantech Finland” toetatakse Soome keskkonnatoodete sektorit eesmärgiga tugevdada riigi mainet keskkonnasäästliku tehnoloogia tarnijana maailmaturul.
The brand is owned by Confederation of Finnish Industries EK and financed by those organizations that have the right to use the brand (among others competence clusters in the energy and environmental sectors).
Kaubamärgi omanik on Soome Tööstuse Keskliit ning seda rahastavad kaubamärgi kasutamise õigust omavad organisatsioonid (muuhulgas ka energeetika ja keskkonnaklastrisse kuuluvad ettevõtted).
To raise Finland’s profile as the best-known cleantech country on potential markets by 2012 and increase awareness of Finnish enterprises amongst national and international stakeholders.
Soome tuntuse suurendamine keskkonnasäästliku tehnoloogiaga riigina potentsiaalsetel turgudel 2012. aastaks, ning Soome ettevõtete parem tutvustamine riiklike ja rahvusvaheliste sidusrühmade hulgas.
Target group Companies in industries like energy, waste management and recycling, management of water resources, biofuels, eco-effi cient housing etc.
Ettevõtted energeetika, jäätmetöötluse ja taaskasutuse, veevarude kasutamise, biokütuste ning keskkonnasäästlike eluasemete valdkonnas.
Start date 15/01/2008
Lõppkuupäev Meede tähtajatu.
Launch of the brand at the 2009 Delhi Sustainable Development Summit which brought together the world’s top environmental decision-makers.
Kaubamärki tutvustati 2009. aastal Delhis toimunud säästvat arengut käsitlenud tippkohtumisel, kus viibisid maailma juhtivad otsustajad keskkonna küsimustes.
Finland’s President,Tarja Halonen, opened the event.
Ürituse avas Soome presidentTarja Halonen.
Assessment by business organisations See: http://www.sitra.fi/NR/rdonlyres/E95E8D33-4A85-40D6-AF42-57A61DCCE9A6/1055/FECC_Cleantech_Portfolio_42008.pdf /NR/rdonlyres/E95E8D33-4A85-40D6-AF42-57A61DCCE9A6/1055/FECC_Cleantech_Portfolio_42008.pdf
Ettevõtlusorganisatsioonide hinnang Vfia a ta : http://www.sitra.fi /NR/rdonlyres/E95E8D33-4A85-40D6-AF42-57A61DCCE9A6/1055/FECC_Cleantech_Portfolio_42008.pdf
Contact details of business organisation Confederation of Finnish Industries, Jukka.Koivisto@EK.fi, www.desinfinator.com, www.ehovoc.fi, www.vaisala.com, www.dekati.com, www.environics.fi.
Ettevõtlusorganisatsiooni kontaktandmed Soome Tööstuse Keskliit, Jukka.Koivisto@EK.fi, www.desinfinator.com, www.ehovoc.fi, www.vaisala.com, www.dekati.com, www.environics.fi.
The brand gives visibility to small and innovative firms operating in conjunction with bigger companies.
Kaubamärk muudab suurematega koostööd tegevad väikesed ja innovaatilised ettevõtted nähtavaks.
Finland is not a big player on the market, but in some key areas of the cleantech sector, such as energy efficiency, water treatment and bioenergy, the country has top-level expertise in global terms.
Soome ei ole suur turujõud, kuid mõnedes keskkonnasõbralike tehnoloogiate valdkondades nagu energiatõhusus, veekäitlus ja bioenergeetika on tal maailmatasemel teadmised ja kogemused.
Since 2000, Finland has three times been ranked number one among 146 countries in environmental sustainability and performance (ESI index/World Economic Forum).
Alates 2000. aastast on Soome saanud keskkonna säästva hõlvamise valdkonnas 146 riigi hulgas kolm korda esikoha (ESI indeks/Maailma majandusfoorum).
6.2 Energy-Efficient Company Awards
6.2 Energiatõhususe auhind ettevõtetele
An award scheme set up in 1996 to recognise energy-efficient businesses and projects and projects making efficient use of renewable energy sources.
Auhinnakava aastast 1996, et tunnustada energiatõhusaid ettevõtteid ja projekte ning tõhusalt taastuvenergiat kasutavaid projekte.
The competition is open to companies that have reduced their energy use and environmental load in the last 5 years through investments in energy efficiency or organisational measures.
Võistlusest võivad võtta osa ettevõtted, mis on vähendanud oma energiatarbimist ning koormust keskkonnale viie viimase aasta jooksul, investeerides energiatõhususse või organisatsioonilistesse meetmetesse.
Objectives Promotion of energy efficiency and efficient use of renewable energies in companies and projects.
Eesmärgid Energiatõhususe ja taastuvenergia tõhusa kasutamise edendamine ettevõtetes ja projektide raames.
Exchange of good practices.
Heade tavade jagamine.
Target group Industry, services and public sector and represenatatives of apartment buildings with energy efficiency projects.
Sihtrühm Tööstus, teenuste ja avalik sektor ning energiatõhusaid projekte omavad korteriühistute esindajad.
End date 20/04/2009
Lõppkuupäev 20/04/2009
Communication strategy Media coverage.
Teabevahetusstrateegia Kajastamine meedias.
Award ceremony during the Conference of Slovenian Energy Managers.
Auhinnatseremoonia Sloveenia energeetikakonverentsi raames.
“The Award for the Energy Efficient Company which we received is very important to us, since it enables us to communicate to our customers that we are an environmentally friendly company.
“Ettevõtetele antav energiatõhususe auhind, mille me saime, on meie jaoks väga oluline, kuna selle kaudu saame anda oma klientidele teada, et oleme keskkonnasõbralik ettevõte.
Even though the company is constantly growing, we have managed to reduce the amount of energy used.
Vaatamata sellele, et ettevõte kasvab pidevalt, oleme suutnud vähendada energiatarbimist.
At the same time we managed to cut related costs by 3% and CO2 emissions by 17%.” Ivan Hribar, CEO,Terme Snovik, Slovenia.
Samal ajal suutsime kärpida seonduvaid kulusid 3 % ja CO2 heitkoguseid 17 %,” sõnas Ivan Hribar (tegevjuht,Terme Snovik, Sloveenia).
Contact details of business organisation Stane Merše, Head of Energy Efficiency Centre, Institute ”Jožef Štefan”, Ljubljana, stane.merse@ijs.si, www.rcp.ijs.si/CEU.
Ettevõtlusorganisatsiooni kontaktandmed Stane Merše, energiatõhususe keskuse juhataja, instituut“Jožef Štefan”, Ljubljana, stane.merse@ijs.si, www.rcp.ijs.si/CEU.
In 2004 we launched a two-day seminar presenting and awarding best practices in the field of energy efficiency and efficient use of renewable energy sources.
2004. aastal korraldasime kahepäevase seminari, kus esitleti ja autasustati energiatõhususe ja taastuvenergia kasutamise valdkonna parimaid tavasid.
Over the years we have educated approximately 1100 participants, and the number of applicants is rising.
Oleme aastate jooksul koolitanud umbes 1100 osalejat ning see arv suureneb pidevalt.
The award gives financial incentives to companies preparing the best project in the field of energy efficiency and/or in the use of renewable energy sources.
Auhind stimuleerib rahaliselt selliseid ettevõtteid, kes töötavad välja parimad projektid energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate kasutamise valdkonnas.
The project stimulates people from different branches (research institute, ministry, university and business) to cooperate in search of the best project.
Projektiga ergutatakse eri majandusharudes (uurimisinstituudid, ministeeriumid, ülikoolid ja ettevõtted) tegutsevaid inimesi tegema kooostööd parima projekti väljaselgitamiseks.
At the outset, the awareness of projects that stimulate efficient use of energy was not very high and the number of applicants was small.
Alguses ei olnud teadlikkus tõhusat energiakasutust ergutavate projektide valdkonnas suur ning osalejaid oli vähe.
By constant broad media coverage, we have increased the number of applications.
Meedias ulatusliku teavitamise abil on osalejate arv tõusnud.
Measure inspired by the following Member State/Best project—
Meede algatati järgmise liikmesriigi / Best-projekti eeskujul:—
6.3 Coordinated food distribution
6.3 Toiduainete koordineeritud jaotussüsteem
Some Swedish municipalities have dramatically changed their transport of foodstuffs for day-care centres, schools, homes for the elderly etc..
Mõned Rootsi omavalitsused on põhjalikult muutnud toiduainete transporti päevakeskustesse, koolidesse, vanadekodudesse jne.
Before, suppliers delivered their products to the individual entities themselves, which meant many transport movements.
Varem toimetasid tarnijad oma tooted ise eri asutustesse, mis tähendas suurt hulka vedusid.
Now, transport and food are being purchased separately.
Nüüd ostetakse transporditeenus ja toiduained eraldi sisse.Tarnijad toovad oma tooted jaotuskeskusesse, kust need kõik ühe turustaja poolt laiali veetakse.
Objectives To development a more environment-friendly and secure transport system.
Eesmärgid Töötada välja keskkonnasõbralikum ja kindlam transpordisüsteem.
More business opportunities for small suppliers.
Rohkem võimalusi väikestele tarnijatele.
Target group Suppliers and purchasers in the transport and foodstuffs sectors.
Sihtrühm Tarnijad ning ostjad transpordi- ja toiduainesektoris.
Communication strategy Info on the website of the municipality of Borlänge (www.borlange.se).
Teabevahetusstrateegia Teave Borlänge omavalitsuse veebisaidil (www.borlange.se).
The distribution network consists of 125 local entities in 4 municipalities.
Jaotusvõrk koosneb 125 kohalikust asutusest neljas omavalitsuses.
The new sytem has reduced the number of lorry kilometres and related emissions.
Uue süsteemi tulemusena on vähenenud veokilomeetrite arv ning sellest tingitud heitkogused.
Several smaller local suppliers can now sell their products to schools and other local entities.
Mitmed väiksemad kohalikud tarnijad saavad nüüd oma tooteid müüa koolidele ja muudele kohalikele asutustele.
Before, they had to deliver their goods themselves, and many did not have the resources to do so.
Varem pidid nad oma tooted ise kohale toimetama ning paljudel ei olnud selleks vahendeid.
This has led to a higher percentage of regional and organic foodstuffs being used and more competition.
Tänu süsteemi muutmisele on suurenenud piirkondlike ja mahetoodete osakaal ning konkurents.
An important part of the new food distribution system is an electronic trade system, connected to the suppliers and distributors, through which the entities can order their food.
Uue toiduainete jaotussüsteemi oluline osa on elektrooniline kauplemissüsteem, kuhu on ühendatud tarnijad ja turustajad, ning mille kaudu saavad asutused toiduaineid tellida.
We only had three months to introduce the system.
Meil oli süsteemi kasutuselevõtuks aega ainult kolm kuud.
This was a relatively short time, but still the coordinated distribution quickly came up to speed.
Siiski hakkas koordineeritud jaotussüsteem selle suhteliselt lühikese ajaga kiiresti toimima.
It can also be a good thing to implement changes within a short time span.We did not have time to think about everything that could have gone wrong.
Muudatuste rakendamine lühikese ajaga võib olla ka hea, kuna meil ei olnud aega mõelda kõigele, mis võiks valesti minna.
6.4 Ecology grant
6.4 Ökotoetus
The Flemish government established in 2004 a scheme of ecology grants.
Flaami valitsus rajas 2004. aastal ökotoetuste kava.
Every year 3 calls for expressions of interest are organised for businesses with investment projects.
Igal aastal korraldatakse 3 konkurssi ettevõtjatele, kellel on investeerimisprojektid.
Submitted proposals are evaluated and graded and the available budget for grants is divided among the best-rated investment projects.
Esitatud ettepanekuid hinnatakse ning toetusteks ettenähtud eelarve jagatakse kõrgeima hinde saanud investeerimisprojektide vahel.
The amounts granted are calculated by taking into account the extra ecological costs involved for every component of the investment project.
Eesmärgid Julgustada ettevõtteid muutma oma tootmisprotsesse keskkonnasõbralikumaks ja energiatõhusamaks.
Objectives To encourage businesses to make their production processes more environment-friendly and energy-efficient. cient.
Sihtrühm Toetust võib saada iga Flaami piirkonnaVKE, millel on kavas teha ökoloogilisi investeeringuid.
Target group Any SME in the Flemish region which is planning ecological investments is eligible.
Lõppkuupäev Meede tähtajatu.
Communication strategy Newspapers, information meetings. Website with application forms.
Teabevahetusstrateegia Ajalehed, teabekohtumised.Veebisait taotlusvormidega.
Contact details of business organisation—
Ettevõtlusorganisatsiooni kontaktandmed —
The vast majority of ecological investments are done by SMEs.
Valdava osa ökoloogilistest investeeringutest teevadVKEd.
Of all projects proposed, about 88% came from SMEs.
88 % toetust taotlevatest projektidest esitasidVKEd.
During the first two calls, demand perfectly matched supply.
Kahe esimese konkursikutse puhul vastas nõudlus täielikult pakkumisele.
All applications met the criteria and every applicant received a grant.
Kõik taotlused vastasid nõuetele ning iga taotleja sai toetust.
After the first call, 240 businesses committed to investments worth €334.76 million.
Esimese kutse järel võtsid 240 ettevõtet kohustuseks investeerida kokku 334,76 miljonit eurot.
The second call resulted in grants to 251 companies, with ecological investments worth €391.44 million.
Teise kutse tulemusena said toetust 251 ettevõtet, et teha ökoloogilisi investeeringuid kokku 391,44 miljoni euro väärtuses.
The ecology grant scheme is inspired by similar actions in the Netherlands, the Milieu-investeringsaftrek and Willekeurige Afschrijving Milieu-investeringen, which are tax schemes for businesses investing in environment-friendly means of production.
Ökotoetuste kava on inspireeritud Madalmaade sarnastest meetmetest (Milieu-investeringsaftrek jaWillekeurige Afschrijving Milieu-investeringen), mis kujutavad endast keskkonnasõbralikesse tootmisvahenditesse investeerivatele ettevõtetele mõeldud maksukavasid.
6.5 Energy Saving Scotland - small business loans scheme
6.5 Energiasääst Šotimaal – väikeettevõtete laenukava
The Energy Saving Scotland scheme provides SMEs with interest-free loans of between £1000 and £100 000 to invest in a variety of measures, including high efficiency electric motors, more efficient plant/machinery and a range of renewable-energy technologies.
Šotimaa energiasäästukava raames antakse VKEdele intressivaba laenu summas 1 000 kuni 100 000 naelsterlingit, et investeerida eri meetmetesse, nagu eriti tõhusad elektrimootorid, tõhusamad tehased/seadmed ja mitmed taastuvenergia tehnoloogiad.
Before getting a loan, businesses receive an energy review carried out by an approved energy consultant.
Enne laenu saamist esitavad atesteeritud energiakonsultandid ettevõtetele energiatarbimise ülevaate.
Any energy efficiency measures must pay for themselves in no more than 5 years - renewable energy technologies may take longer.
Kõik energiatõhususe meetmed peavad ennast ära tasuma kuni 5 aastaga, kuid taastuvenergia tehnoloogiate puhul võib see aeg olla pikem.
Objectives To help SMEs save energy and reduce their carbon emissions.
Eesmärgid Aidata VKEdel vähendada oma energiatarbimist ja süsiniku heitkoguseid.
Target group Scottish SMEs with the exception of fisheries businesses.
Sihtrühm Šotimaa VKEd (välja arvatud kalandussektoris.
Start date 08/12/2008
Lõppkuupäev Meede tähtajatu.
Other information Originally launched in 1999 as Loan Action Scotland
Algselt käivitatud 1999. aastal laenumeetmena (Loan Action Scotland)
Communication strategy Direct mailing, website with application form.
Teabevahetusstrateegia Otsepostitus, veebisait, kus leidub ka taotluse vorm.
Harveys Ltd, Loanhead, specialised in the manufacture of stationary:“We have received two loans for the installation of a new heating system and roller doors.
Harveys Ltd, Loanhead, kes on spetsialiseerunud kontoritarvete tootmisele: “Oleme saanud laenu kaks korda, otstarbega paigaldada uus küttesüsteem ja rulluksed.
Installing suspended gas-fired air heaters has increased the efficiency of the factory heating, saving the company more than £4,300 a year and reducing our CO2 emissions by 52.3 tonnes.
Tehase kütmine on muutunud tänu gaasil töötavale õhkküttele tõhusamaks. Ettevõte hoiab aastas küttelt kokku üle 4 300 naelsterlingi ning süsinikdioksiidi heitkogused on vähenenud 52,3 tonni.
Consequently we installed automatic high speed roller doors reducing the amount of heat lost from the building saving 14.9 tonnes of CO2 and £1490 p.a..”
Teise meetmena paigaldatud kiirestisulguvad automaatsed rulluksed vähendavad soojuse kadu hoonest, vähendades süsinikdioksiidi heitkoguseid 14,9 tonni võrra ning säästes 1 490 naelsterlingit aastas.”
Contact details of business organisation Contact details can be supplied on request.
Ettevõtlusorganisatsiooni kontaktandmed Esitatakse nõudmisel.
So far, 234 loans have been provided to SMEs, worth over £4.8 million.
Seni on VKEdele antud 234 laenu kogusummas üle 4,8 miljoni naelsterlingi.
In 2007/08 alone, a record 68 loans were off ered, worth over £1.6 million and estimated lifetime carbon savings of 19,000 tonnes.
2007/2008 anti välja rekordilised 68 laenu kogusummas üle 1,6 miljoni naelsterlingi ning hinnanguliselt vähenevad selle tulemusena süsinikdioksiidi heitkogused 19 000 tonni võrra.
Demand for loans is increasing year on year.
Nõudlus laenu järele suureneb igal aastal.
Each loan has to be repaid within 4 years for energy efficiency measures and 8 years for renewable energy installations.
Energiatõhususe meetmete rakendamisel tuleb laen tagasi maksta 4 aastaga ja taastuvenergia kasutuselevõtu korral 8 aastaga.Tagasimakseid kasutatakse kava raames uute laenude väljaandmiseks.
6.6 Financial support of investments in energy savings
6.6 Rahaline toetus energia säästmiseks tehtavatele investeeringutele
Under this scheme, grants are awarded to businesses investing in: cogeneration of electricity and heat, renewable energy sources (RESs), energy saving, and substitution of electricity or other conventional fuels with natural gas.The scheme was run as part of the “competitiveness” operational programme and co-financed by the EU, the Greek state and the private sector.
Käesoleva kava alusel saavad toetust ettevõtted, kes investeerivad elektri ja soojuse koostootmisse, taastuvatesse energiaallikatesse, energiasäästu, elektri või muude tavakütuste asendamisse maagaasiga. Kava oli konkurentsivõimet käsitleva rakenduskava osa ning seda kaasrahastasid Euroopa Liit, Kreeka valitsus ja erasektor.
Ensuring the competitiveness of the economy and the availability of staff ordable energy.
Majanduse konkurentsivõime ja taskukohase energia kättesaadavuse tagamine.
Promoting environmental sustainability and combating climate change.
Keskkonna jätkusuutlikkuse edendamine ja kliimamuutuse vastu võitlemine.
Reducing dependence on imports of primary energy sources.
Sõltuvuse vähendamine primaarenergia allikate impordist.
End date 31/12/2008
Lõppkuupäev 30/04/2009
129 Energy saving projects are being implemented.
Rakendamisel on 129 energiasäästuprojekti.
The annual primary-energy saving is expected to be 2 287 488.78 MWh and annual CO2 emissions are expected to be cut by 796 865.65 t.
Eeldatavasti säästetakse aastas 2 287 488,78 MWh primaarenergiat ning süsihappegaasi heitkogused vähenevad 796 865,65 tonni võrra.
Lessons learned—
Omandatud kogemused —
EUROPEAN COMMISSION
TÄNUVÄÄRNE VÄLJAKUTSE
A REWARDING CHALLENGE HOW LANGUAGE DIVERSITY COULD STRENGTHEN EUROPE
KUIDAS VÕIKS KEELELINE MITMEKESISUS EUROOPAT TUGEVDADA?
Proposals from the Group of Intellectuals for Intercultural Dialogue set up at the initiative of the European Commission
Euroopa Komisjoni algatusel moodustatud kultuuridevahelise dialoogi edendamise haritlasterühma ettepanekud
The President of the European Commission, Mr. José Manuel Durão Barroso, and the Commissioner for Multilingualism, Mr. Leonard Orban, asked that a group of personalities active in the area of culture be formed to advise them on the role multilingualism could play in regard to the intercultural dialogue and the mutual comprehension of the citizens of the European Union.
Euroopa Komisjoni president José Manuel Durão Barroso ja keelelise mitmekesisuse volinik Leonard Orban soovisid moodustada aktiivsete kultuuritegelaste töörühma, mille ülesandeks oleks anda nõuandeid keelelise mitmekesisuse panuse kohta kultuuridevahelisse dialoogi ja Euroopa Liidu kodanike vastastikusesse mõistmisse.