natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rather, new technologies and more effective behaviour will actually allow citizens to do more, improving their living conditions rather than reducing their comfort.
Pigem annavad uued tehnoloogiad ja tõhusamad tarbimisharjumused kodanikele hoopis rohkem tegutsemisvõimalusi, parandades mugavuste vähendamise asemel pigem elutingimusi.
The Factor 4 report (1) suggests we can improve our‘resource productivity’ fourfold, i.e. we could extract four times as much wealth from the finite natural resources we use.
Faktor 4 (1) aruande järgi saame me oma „ressursside tootlikkust”neljakordistada: kasutatavatest lõplikest loodusvaradest oleks võimalik saada neli korda suuremat tulu.
Improving energy efficiency is therefore not just about reducing costs and improving sustainability, but also presents an opportunity to foster economic growth and create jobs.
Energiatõhususe parandamine ei tähenda seega mitte ainult kulude vähendamist ja jätkusuutlikkuse parandamist, vaid pakub ka võimalust kiirendada majanduskasvu ja luua töökohti.
The options identified in the Green Paper could save Europe as a whole some EUR 60 billion on its energy bill and bring annual savings of EUR 200 to EUR 1 000 for individual households.
Rohelises raamatus välja toodud võimaluste rakendamisel võiks Euroopa energiaarve tervikuna väheneda umbes 60 miljardi euro võrra ja leibkondadel õnnestuks kokku hoida 200–1000 eurot aastas.
Energy efficiency can bring tangible benefits to household energy bills, and directly improve everyday life for all European citizens.
Energiatõhusus võib leibkondade energiaeelarvele vägagi positiivselt mõjuda ning parendada kõigi Euroopa kodanike igapäevaelu.
It can also provide a boost for jobs and growth via the development of new energy technologies, and help Europe meet its Kyoto Protocol commitments while alleviating the threat to future generations.
Samuti võib see tänu uute energiatehnoloogiate väljatöötamisele anda tõuke töökohtade loomiseks ja majanduskasvuks ning aidata Euroopal täita Kyoto protokolliga võetud kohustusi, leevendades ühtlasi tulevasi põlvkondi ähvardavat ohtu.
2 policy. The recent Green Paper on energy efficiency (
Hiljutine roheline raamat energiatõhususe kohta (2) seab sihiks muuta energiatõhusus kõigi Euroopa kodanike südameasjaks.
to put energy efficiency on the agenda of all European citizens. It outlines practical actions that could save 20 % of EU energy consumption by 2020.
Selles antakse ülevaade praktilistest meetmetest, millega on võimalik 2020. aastaks säästa 20% ELi energiatarbimisest.
These cost-effective actions involve the adoption of energy-efficient technologies and changing consumer behaviour.
Nende tulemuslike meetmete hulka kuulub energiatõhusate tehnoloogiate kasutuselevõtmine ja tarbijate harjumuste muutmine.
Taking forecasts for growth into account, this would bring the EU-25 back to its 1990 energy-consumption level, and represents an energy saving equivalent to the current consumption of Germany and Finland combined.
Võttes arvesse kasvuprognoose, jõuaks EL-25 tagasi 1990ndate energiatarbimise tasemele, kusjuures energiakokkuhoid oleks sama suur kui Saksamaa ja Soome praegune tarbimine kokku!
Half of these savings can be reached through full implementation by Member States of existing European legislation on buildings, domestic appliances and energy services.
Kuni viimase ajani on energiatõhusust seostatud eeskätt tehnoloogiaga: selle all peetakse silmas parima tehnoloogia kasutamist, et kulutada vähem energiat, olgu siis nõudluse või pakkumise osas.
The other 10 % relies on all of us using our imagination and being proactive, but this requires people to start changing their behaviour.
Näiteks võib vahetada vana boileri
Until recently, energy efficiency has been seen as primarily about technologies: using the best technology to consume less energy whether on the supply or demand side.
Pool sellest kokkuhoiust on võimalik saavutada juhul, kui liikmesriigid rakendavad täiel määral ehitisi, kodumasinaid ja energiateenuseid käsitlevaid Euroopa õigusakte.
The increasing use of standby mode for electrical appliances is boosting household energy bills by up to 10 % – that little red light represents your money burning.
10% sõltub meie kõigi kujutlusvõimest ja ennetavast elulaadist, ent selleks tuleb oma käitumist muuta.
The ‘Intelligent energy – Europe’(EIE) programme supports non-technological actions to encourage energy efficiency and uptake of renewable energy sources.
Programm „Intelligentne energia – Euroopa» (EIE –„Intelligent Energy – Europe“) toetab tehnoloogiaväliseid meetmeid energiatõhususe soodustamiseks ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu.
Its aim is to promote sustainable development in energy with a balanced contribution across security of supply, competitiveness and environmental-protection objectives.
Selle eesmärgiks on edendada säästvat arengut energia vallas, pannes tasakaalustatult rõhku varustamiskindluse, konkurentsivõime ja keskkonnakaitsega seotud eesmärkidele.
EIE runs from 2003 to 2006 and has four main actions:
EIE on kavandatud aastateks 2003–06 ja hõlmab nelja peamist meedet:
But policy has widened to include greater societal actions, such as in the education field; after all, new technologies will have little effect if users cannot be convinced to use them.
• SAVE – parandab energiatõhusust ning energia otstarbekat kasutamist ehitistes ja tööstuses;
Changing consumer behaviour has to be driven by increasing awareness of the benefits, both for the individual and for society, of energy saving.
• Altener – propageerib uute ja taastuvate energiaallikate kasutamist elektri ja sooja tootmiseks ning nende sobitamist kohalikesse süsteemidesse;
• SAVE – improving energy efficiency and rational use of energy in buildings and industry;
Poliitika hõlmab nüüd ka suuremaid ühiskondlikke meetmeid, näiteks hariduse vallas.
• Altener – promoting new and renewable energy sources for production of electricity and heat and their integration in local systems;
• STEER – toetab transpordis kasutatava energiaga seotud algatusi, sealhulgas kütusevarude mitmekesistamist;
• STEER – supporting initiatives on energy in transport including diversification of fuel supply;
• Coopener– toetab taastuvat energiat ja tõhusust arengumaades.
Policy actions in this area would include efforts to make public transport more attractive as an alternative to cars, and education initiatives to help households reduce their heating bills through improved insulation and correct use of the thermostat.
Antud valdkonna poliitilised meetmed puudutavad muu hulgas ühistranspordi – autode alternatiivi – atraktiivsemaks muutmist ja haridusalgatusi, mis aitavad leibkondadel tänu paremale soojusisolatsioonile ja termostaadi õigele kasutamisele küttearveid vähendada.
Regular checking of tyre pressures on vehicles is another example – just one tyre below the prescribed pressure can increase the fuel consumption of your car by 4 %.
Teine näide on sõidukite rehvirõhu korrapärane kontrollimine – isegi kui ainult ühe rehvi rõhk on ettenähtud väärtusest madalam, võib auto kütusekulu kasvada 4% võrra.
• Coopener – supporting renewable energy and efficiency in developing countries.
Selle programmi raames on peamiseks energiaharidusprojekte rahastavaks meetmeks horisontaalne peameede 2 (mõelda globaalselt, tegutseda lokaalselt).
Why education?
Miks haridus?
The annual improvement in energy efficiency in the 1990s was 1.4 % – but this rate has declined and is now stationary at 0.5 %.
Energiatõhusus paranes 1990ndatel aastatel 1,4% aastas, kuid nüüdseks on tase langenud, püsides 0,5% juures.
A new effort is required.
Vaja on uusi jõupingutusi.
Ensuring all citizens are ‘energy aware’is a key factor, and the role of education and information initiatives in schools is crucial.
Põhiline on tagada kõigi kodanike „energiateadlikkus”, kusjuures koolidele suunatud haridus- ja teabealgatused mängivad otsustavat osa.
Education projects are also being funded under SAVE: vertical key action 2 – Retrofitting of social housing (Education and training for tenants, housing associations, etc.) and STEER: vertical key action 9 – Policy measures for energy efficient transport (education of children and students on the implications of transport behaviour).
Programmi raames algatati hiljuti kampaania„Säästev energia – Euroopa» („Sustainable Energy – Europe“), mis viiakse läbi ajavahemikul 2005–08 eesmärgiga tõsta teadlikkust ning edendada säästlikest allikatest pärit energia tootmist ja kasutamist.
Education has a strategic role in improving energy efficiency.
Haridusel on energiatõhususe tõstmisel strateegiline tähtsus.
Of course, education is an area in which Member States have exclusive competence, however the Commission has a role in developing activities in this area that enable dissemination of existing information and programmes, and promoting best practice.
Mõistagi on hariduse näol tegemist valdkonnaga, mille üle otsustavad ainult liikmesriigid ise, kuid komisjoni ülesanne on algatada selles valdkonnas ettevõtmisi, mis võimaldavad levitada olemasolevat teavet ja programme ning edendada parimaid tavasid.
Current and future work in this area is described at the end of this brochure.
Praegust ja tulevast tööd antud valdkonnas kirjeldatakse käesoleva trükise lõpus.
Energy education – aims and objectives
Energiaharidus – sihid ja eesmärgid
Many educational courses on environmental issues also incorporate energy studies – but usually only in aspects dealing with sustainable development.
Energiateadlikkuse tõstmist ja tarbimisharjumuste muutmist soodustavad algatused koolides on seotud ametliku õppekava paljude tahkudega.
However, there is still a need to develop specific energy education programmes that could set the basis for sustained changes in the behaviour of current and future energy consumers.
Seda saab põimida inimeseõpetust, ühiskonna- ja loodusteadusi ning eetikat käsitlevatesse tundidesse. Teema sobib nii praktiliseks uurimiseks kui teoreetiliste arvutuste tegemiseks.
Such courses should not only focus on the damage done by energy use, but on the value of this finite resource.
Sellel on märkimisväärne ajalooline tahk ning lai mängumaa kunsti-, kultuuri- ja teadustõlgendustele.
The use of initiatives in schools to promote energy awareness and inspire changes in behaviour links with many aspects of the formal educational curriculum.
Paljud keskkonnateemalised koolituskursused käsitlevad ka energiauuringuid – kuid tavaliselt üksnes säästva arengu kontekstis.
It can be incorporated into lessons in human, social and physical sciences as well as aspects of ethics. The topic adapts to practical study and theoretical calculation.
Samas on endiselt vajadus töötada välja konkreetseid energiaharidusprogramme, mis võiksid panna aluse püsivatele muutustele praeguste ja tulevaste energiatarbijate harjumustes.
It has a considerable historical aspect and has wide scope for artistic, cultural and scientific interpretation.
Sedalaadi kursused ei peaks rõhuma mitte ainult energiakasutusest tingitud kahjule, vaid ka selle piiratud ressursi väärtusele.
It also has the scope to inspire young people and influence their wider social community via family and friends.
Lisaks on sel potentsiaali noori innustada ning mõjutada neid suhtlemisel pereliikmete ja sõpradega.
But what would be the objectives of this ‘energy education’?
Ent millised oleksid niisuguse „energiahariduse” eesmärgid?
Who would receive such courses?
Kes oleks selliste kursuste sihtgrupiks?
And what methods might be used?
Ning milliseid meetodeid tuleks kasutada?
The latter two questions will be addressed later in this brochure, but there are three general objectives for energy education:
Kahte viimast küsimust käsitletakse käesolevas trükises edaspidi, kuid energiaharidusel on kolm üldist eesmärki:
1. identifying what society and individuals can do;
1) selgitada välja, mida saavad ära teha ühiskond ja üksikisikud;
2. raising awareness of the issues and their background; and
2) tõsta teadlikkust küsimuste ja nende tausta kohta;
Education is, of course, an area where decisionmaking on course content, resource allocation and timing is made at national and often regional level.
Haridus on mõistagi valdkond, kus otsuseid kursuste sisu, ressursside eraldamise ja ajakava üle tehakse riiklikul ja sageli piirkondlikul tasandil.
Cultural aspects, age and national priorities all have an impact on the learning environment and its policies.
Õppekeskkonda ja -poliitikat mõjutavad nii kultuurilised aspektid, vanus kui ka riiklikud prioriteedid.
However, energy issues – with many problems in common – arise across Europe, and their inclusion in the curriculum should be on a truly European scale.
Samas kerkivad kogu Euroopas esiplaanile – paljuski ühised – energiaküsimused ning need tuleks õppekavasse kaasata ikkagi Euroopa tasandil.
That said, the learning process must still focus on local action, appropriate to the background of the students.
Sellest hoolimata tuleb õppeprotsessis siiski keskenduda kohalikele meetmetele, mis arvestavad õpilaste taustaga.
Energy, its production, conversion and use already has a significant impact on environmental studies.
Energia, selle tootmine, muundamine ja kasutamine mõjutab keskkonnauuringuid juba praegu olulisel määral.
Energy education should bring together energy, environment and economics, giving a rational basis for decision-making.
Energiaharidus peaks ühte liitma energia, keskkonna ja majanduse, luues otsuste tegemiseks ratsionaalse baasi.
The different roles of various parts of society in energy use need to be emphasised in any educational initiative.
Esmajärjekorras tuleb teadvustada igas vanuses kooliõpilastele energia keskset rolli tänapäeva maailmas, kuidas seda toodetakse, muundatakse ja kasutatakse, ning nende protsesside tagajärgi.
Awareness of the energy that we use as individuals, families, households, students or organisations is very important – as is the impact that can be made by not wasting energy – both individually and collectively.
Selle hulka kuulub ajalooliste ja tulevaste energiakriiside olemuse ja põhjuste selgitamine.
Raising awareness in school students of all ages of the central role of energy in modern life, how it is produced, transformed and used, and the consequences of these processes is a primary concern.
Igasuguse haridusalgatuse puhul tuleb rõhutada ühiskonna eri osade erinevat rolli energiakasutuses.
This includes developing awareness of the nature and causes of historical and future energy crises.
Teadlikkus energiast, mida me üksikisikute, perekondade, leibkondade, õpilaste või organisatsioonidena kasutame, on oluline – nagu ka panus, mille anname energia raiskamisest loobudes, seda nii individuaalselt kui kollektiivselt.
The people are central actors in ensuring energy is used wisely and to best effect.
Inimestel on keskne roll energia aruka ja otstarbeka kasutamise tagamisel.
Education can provide a basis for understanding and a conduit for the information which citizens need to make rational choices and be aware of waste.
Haridus võib suunata mõistmist ja teabevahetust, mida kodanikud vajavad tegemaks ratsionaalseid valikuid ja teadvustamaks raiskamist.
Everyone has a role to play in choosing the most efficient technologies for work and home – in ensuring their homes, workplaces and vehicles are as energy-efficient as possible.
Igaüks saab midagi ära teha, valides tööle ja koju kõige tõhusamad tehnoloogiad – et kodu, töökoht ja sõiduvahendid oleksid võimalikult energiatõhusad.
Students themselves should be encouraged to make proposals for strategies to solve society’s energy problems.
Õpilasi tuleb kutsuda üles pakkuma välja strateegiaid, mis aitaksid lahendada ühiskonna energiaprobleeme.
Understanding the capabilities, costs and impacts of the wide variety of energy sources (both renewable and non-renewable) that are, or will be, available, and the consequences of choosing between them can develop valuable life skills for school children.
Tundes mitmesuguste olemasolevate või tulevaste (nii taastuvate kui taastumatute) energiaallikate võimsust, hinda ning mõju, mis kaasneb nende seast valiku tegemisega, kujunevad õpilastel välja elus vajalikud hinnalised oskused.
This covers all aspects (sociocultural, economic, environmental, etc.) but should also reflect local availability of and requirements for energy, together with local climatic and cultural characteristics.
See hõlmab kõiki tahke (sotsiaalkultuurilised, majanduslikud, keskkonnaalased jne), kuid seejuures peaks peegeldama ka energia kohalikku kättesaadavust ja tarvidust, samuti kohaliku kliima ja kultuuri iseärasusi.
At the same time, the educational content should remain consistent with national and international priorities, reflecting the values of‘thinking globally, acting locally’.
Samas peaks hariduslik sisu olema kooskõlas riiklike ja rahvusvaheliste prioriteetidega, kajastades mõttelaadi„mõelda globaalselt, tegutseda lokaalselt”.
By appreciating the consequences of measures established through current energy policy, school students should be able to identify holistic solutions – adapted to their own local situation – that are sustainable, practical and affordable.
Mõistes käesoleva energiapoliitika meetmete tagajärgi, peaksid õpilased jõudma kohalikele oludele kohandatud terviklike lahendusteni, mis oleksid säästvad, praktilised ja taskukohased.
Older students could also propose alternative policy strategies.
Vanemad õpilased võiksid välja pakkuda ka alternatiivseid poliitilisi strateegiaid.
The education initiatives must clearly demonstrate the positive consequences of changing behaviour – of choosing to be energy aware.
Haridusalgatused peavad selgelt näitama käitumisviiside muutmise – energiateadlikkuse kasuks otsustamise – positiivseid tagajärgi.
Energy saving means saving money.
Energia säästmine tähendab raha säästmist.
Considerable annual savings can be made with a few simple steps.
Paari lihtsa võttega on võimalik aasta jooksul saavutada märkimisväärne kokkuhoid.
Personal benefit is a fundamental human motivation.
Isiklik kasu on põhiline, mis inimesi motiveerib.
But personal benefit combined with positive, demonstrable societal benefit is an even better and durable motivator.
Kuid isiklik kasu koos tõestatava sotsiaalse kasuga on isegi parem ja püsivam motiveerija.
An educational programme should provide a balance between theory and practical aspects including lectures, demonstrations, hands-on skills training, design and manufacture, depending on resources and local requirements (see case study ‘Sun in Rathenow schools’).
Koolitusprogrammis peaksid teooria ja praktilised aspektid olema tasakaalus, hõlmates – sõltuvalt võimalustest ning kohalikest nõudmistest – loenguid, demonstratsioone, praktiliste oskuste harjutamist, projekteerimist ja tootmist (vt juhtumiuuringut„Päike Rathenowi koolides”).
As a new initiative it is also advisable that any course design allows for flexibility and dynamic change as circumstances, technologies and requirements move on.
Kuivõrd tegu on uue algatusega, võiks kursuste ülesehitus jätta ruumi ka paindlikkusele ja dünaamilistele muudatustele, sest asjaolud, tehnoloogia ja nõudmised muutuvad.
Energy education should also provide practical skills, giving abilities useful for future employment.
Energiaharidus peaks andma ka praktilisi oskusi, mis tulevases tööelus kasuks tuleksid.
Directly applicable skills that link with current and future requirements in the energy sector could be a major incentive to establishing such courses.
Niisuguste kursuste korraldamise peamiseks ajendiks võiksid olla otseselt rakendatavad oskused, mis on seotud energiasektori praeguste ja tulevaste nõudmistega.
Lower overall energy use combined with increased use of cleaner energy can be shown to reduce general pollution with consequent health benefits.
Võib näidata, et madalam üldine energiatarbimine käsikäes puhtama energia osakaalu tõstmisega vähendab üldist saastet, tuues välja ka sellest tervisele tuleneva kasu.
Adoption of new energy technologies in which Europe is a world leader is positive news for European jobs and prosperity.
Uute energiatehnoloogiate tarvituselevõtt, mille osas Euroopa hõivab maailmas juhtpositsiooni, kujutab endast head uudist Euroopa töökohtadele ja heaolule.
Reduced greenhouse-gas emissions will mitigate the effects of climate change.
Kasvuhoonegaaside heidete vähenemine leevendab kliimamuutuse tagajärgi.
SUN IN RATHENOW SCHOOLS
PÄIKE RATHENOWI KOOLIDES
THE RESULT
TULEMUS
The city of Rathenow in eastern Germany has been active in promoting energy efficiency for many years.
Rathenowi linn Saksamaa idaosas on juba aastaid olnud tegus energiatõhususe propageerija.
The local energy agency was established in 1996 and since 1997 has run a novel project on energy management in schools.
Kohalik energiaamet loodi 1996. aastal ja alates 1997. aastast on see koolides läbi viinud uudset energiamajanduse projekti.
The project is fully integrated into the curriculum and involves pupils, teachers and other school staff in handson, fun energysaving projects.
See projekt on täielikult õppekavasse integreeritud, kaasates õpilasi, õpetajaid ja koolipersonali praktilistesse ja toredatesse energiakokkuhoiu projektidesse.
A novel aspect is that 80 % of the energy savings achieved by schools are returned to them, to fund further energysaving investment and other activities.
Uudne on asjaolu, et 80% koolide saavutatud energiakokkuhoiust antakse neile tagasi, et rahastada edasisi investeeringuid energiakokkuhoidu ning muidki ettevõtmisi.
So far all nine schools in Rathenow involved with the project have shown considerable reduction in energy consumption.
Siiani on kõigi Rathenowi projektis osalenud koolide energiatarbimine tunduvalt vähenenud.
After the first three-year period of the project, individual reductions were between 10 % and 15 %, with a total financial benefit of EUR 35 000.
Projekti esimese kolmeaastase perioodi järel ulatus vähenemine üksikjuhtudel 10% ja 15% vahele, rahalise kasuga 35 000 eurot.
Part of the project is the construction of a 1 kW photovoltaic (PV) system at schools, involving students and teachers as a practical part of the physics curriculum.
Projekti raames ehitatakse koolides 1 kW fotoelektriline süsteem, millega tegelevad füüsika õppekava praktikumis nii õpilased kui ka õpetajad.
The solar cells are wired into the school electricity supply and can save the average school 800 kilowatt-hours per year.
Osa kooli elektrivarustusest saadakse päikesepatareidest, mis võivad keskmise kooli puhul säästa 800 kW aastas.
A novel idea is that daily output from the PV panels is monitored by a PC and transmitted to a solar institute via the Internet.
Uudseks ideeks on fotoelektriliste paneelide päevase tootlikkuse jälgimine arvutiga ja interneti kaudu andmete edastamine päikeseuuringutega tegelevasse instituuti.
This information exchange creates a network of schools involved in the project.
Niisugune teabevahetus koondab projektis osalevad koolid võrgustikuks.
Evaluation of the project has shown that students and teachers now have much improved awareness of energy matters both at school and outside the educational environment.
Projekti hindamise tulemusena on selgunud, et õpilased ja õpetajad on nüüd energiaküsimustega nii koolis kui väljaspool hariduskeskkonda märksa paremini kursis.
Further schools in Rathenow are being provided with PV devices, and the scheme will also be extended to kindergartens.
Rathenowis jaotatakse fotoelektrilisi seadmeid veel teistelegi koolidele, kavva lisanduvad lasteaiad.
Theory
Teooria
Education systems have the capacity to modify an individual’s attitudes by exposing them to new ideas and concepts, and giving the student social and analytical skills that allow rational assessment of choices in life.
Õpetamiseõppimise protsessi puhul kaalutakse sageli kahte lähenemisviisi: haridusmudeleid, mis on seotud teadmiste ja oskuste vahetu omandamisega, ning psühholoogilisi mudeleid, mis lähtuvad hoiakute teooriast.