natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is critical they collaborate effectively to maximise the development of the wider urban region rather than to compete or conflict.
Need eri tasandid peavad kindlasti tegema tõhusat koostööd, et kogu piirkonna areng toimuks koordineeritult ning et suudetaks vältida rivaalitsemist ja konflikte.
The paper stresses that in a global economy, European cities need critical mass and must collaborate as much as possible.
Dokumendis tõdetakse, et globaliseerunud majanduses peavad Euroopa linnad saavutama kriitilise suuruse ja tegema võimalikult palju koostööd.
The urban/suburban/rural interface must be better managed so that users pay for the services provided wherever they live and rural and suburban users do not exploit urban providers.
Linnade, äärelinnade ja maapiirkondade vahelisi suhteid tuleb korraldada nii, et elanikud, ükskõik millises piirkonnas nad ka ei elaks, maksaksid neile osutatud teenuste eest ning et ka äärelinnade ja maapiirkondade elanikud annaksid oma panuse nende teenuste tagamisse, mida neile linnas pakutakse.
The skill levels of urban professionals need to be improved.
Tuleb arendada linnaarenguks vajalikke tööalaseid oskusi.
University of Cadiz (Spain), Department of Marine Sciences: a campus open to the vast horizons of research.
Cadixi ülikool (Hispaania), mereteaduskond: õppelinnak teaduse ulgumerel.
Adopting an integrated approach to sustainable urban development
Eelkõige leiab komisjon, et liikmesriigid ja regioonid peavad teatavate linnakeskkonnaga seotud meetmete puhul delegeerima tõukefondide haldamise linnadele ning kaasama linnu ka programmide väljatöötamisse, rakendamisse ja hindamisse.
What should happen next?
Ja nüüd?
The paper underlines that urban development is a longterm complex process, which needs the integration of different policy sectors as well as the continuous involvement of a wide range of partners from the public, private and community sectors.
Dokumendis meenutatakse, et linnaareng on pikk ja keeruline protsess, millega on seotud mitmed tegevusvaldkonnad ning mis eeldab paljude erinevate, nii avaliku ja erasektori kui ka kodanikeühenduste partnerite pidevat osalust.
This was, for example, one of the key lessons about success, which came out of the URBAN initiative during the past decade.
See on üks peamisi õppetunde, mis on saadud viimase kümne aasta jooksul läbi viidud URBANi programmi edukast toimimisest.
Cites must ensure that they have a consistent longterm plan for their area, which integrates economic, social and environmental policy goals.
Linnadel peab olema sidus ja pikaajaline tegevuskava, mis hõlmab nii majanduslikku, sotsiaalset kui ka keskkonnamõõdet ning mille teostamist tuleb tõhusalt jälgida.
They must be effectively monitored, and all the key partners must be fully engaged in the planning, delivery and evaluation of urban programmes.
Peamised partnerid tuleb korralikult kaasata linnaarendusprogrammide planeerimisse, rakendamisse kui ka hindamisse.
Citizen participation
Kodanike osaluse väärtustamine
If partnerships in general are encouraged, it is critical that cities engage local community groups and other NGOs in promoting environmentally and socially sustainable
Kui juba partnerlust soodustada, siis on väga tähtis kaasata jätkusuutliku majanduskasvu ja tööhõive edendamisse ka kodanikud, mitteformaalsed rühmitused ja kodanikeühendused nii sotsiaalses plaanis kui ka seoses keskkonnaga. Linnad peavad tugevdama oma elanike teovõimet, kasuta-
We are at a critical time in the debate about the future of European cities.
Euroopa linnade tuleviku üle peetavas arutelus on jõudnud kätte otsustav hetk.
They have rapidly risen up national and European policy agendas in recent years.
Viimastel aastatel on linnadega seotud küsimused riiklike ja üle-euroopaliste prioriteetide pingereas kiiresti ülespoole tõusnud.
Their potential contribution to increased economic competitiveness and social cohesion has been clearly recognised by many national governments, the European Parliament and urban and regional interest groups across Europe.
Linnade potentsiaalset panust majandusliku konkurentsivõime tõstmisse ja sotsiaalse hõlvamise parandamisse tunnustavad juba mitu valitsust ning samuti Euroopa Parlament ja arvukad piirkondlikud huvirühmad kogu Euroopas.
The Commission’s paper makes a critical contribution to this debate.
Komisjoni dokument annab sellesse arutelusse tugeva omapoolse panuse.
It has identified some key policy ambitions, some key operating principles and a set of specific action that should shape the future of cohesion policy in Europe.
Selles määratletakse peamised poliitilised eesmärgid, tähtsamad rakenduspõhimõtted ja rida konkreetseid meetmeid, mis määravad Euroopa ühtekuuluvuspoliitika tuleviku.
They are flexible enough to allow national, regional and local diversity. But they are specific enough to guide the choice of strategies and mechanisms in future.
Need suunised on piisavalt paindlikud, et oleks võimalik arvesse võtta riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke eripärasid, kuid samas on need ka piisavalt täpsed, andmaks ettekujutuse kasutusele võetavate strateegiate ja süsteemide suhtes.
They are already better known and practiced in some countries and cities than in others.
Juba praegu teatakse ja kasutatakse neid mõningates linnades ja riikides rohkem kui teistes.
It is crucial that they are explored - and I believe endorsed - by all partners in all member states.
Väga oluline on, et neid põhjalikult analüüsitaks, ning loodetavasti võtavad kõik partnerid kogu Euroopa Liidus need ka omaks.
Once that happens we can move from discussion to action in our cities.
Kui see etapp on läbitud, siis võime arutelu lõppenuks lugeda ja asuda oma linnades tegutsema.
That is the important bit.
Ja see on kõige tähtsam.
‘Urban issues: They affect us all, but who is in the driving seat?’
„Linnaelanik: See puudutab meid kõiki, aga kes meid juhib?“
Jean-Marie Beaupuy, Member of the European Parliament, Member of the Committee on Regional Development (REGI), Chairperson of the Urban-Housing Intergroup at the European Parliament
Jean-Marie Beaupuy, Euroopa Parlamendi saadik, regionaalarengu komisjoni (REGI) liige, Euroopa Parlamendi linna- ja eluasemeküsimuste töörühma esimees
80% of our populations live in or on the outskirts of towns and cities.
80% meie elanikest elab linnades ja nende lähiümbruses.
This human concentration naturally results in a crystallisation of every need (transport, housing, leisure, culture, etc.) and of every dif- f i ficulty (security, unemployment, pollution, etc.)
Nii kõrge kontsentratsiooni tõttu tõusevad väga selgelt esile kõik vajadused (transport, eluasemed, vaba aeg, kultuur, jne) ja kõik raskused (turvalisus, töötus, saaste, jne).
A number of decision-makers and actors bear responsibility for managing these many and diverse issues.
Nende erinevate küsimustega tegeleb väga palju erinevaid otsustajaid ja tegutsejaid.
However it is the individual citizen who throughout the day encounters all the difficulties of moving around in his or her neighbourhood, travelling to and from work, and coping with pollution and insecurity.
Siiski on üksikisikust kodanik see, kes seisab silmitsi probleemidega, kuidas oma linnajao piires liikuda või tööle sõita, kannatab õhusaaste või turvalisuse puudumise all.
In day-to-day life these are interconnected and overlapping problems.
On ju ilmselge, et igapäevaelus võib selliseid probleeme ette tulla ning et neid ei saa edukalt lahendada, kui tegutsetakse eraldi ja koordineerimatult.
Any attempt to solve them individually and without cooperation is doomed to failure.
• rakendama järelevalvemeetmeid, et selgitada välja saavutatud tulemused;
This is why I suggest that urban issues would benefit from an integrated approach.
• pöörama erilist tähelepanu noortele ja naistele.
Above and beyond the directives and the subsidies, it is therefore necessary for these ‘decision-makers’ to work together.
Kui direktiividest ja toetustest kaugemale vaadata, siis võime öelda, et „otsustajad“ peavad tegema koostööd ning viima planeeritud lahendused omavahel kooskõlla.
In order to bring this coordination to different issues, I and my fellow Members of the European Parliament call for:
Selleks, et koordineerimine toi-miks igal elualal ja kõigis valdkondades, soovin ma koos oma kolleegidega Euroopa Parlamendist, et:
> We aim to ensure that an optimal treatment of the urban dimension is provided in the framework of the future Community Strategic Guidelines for Cohesion Policy, 2007-13. > the sharing and promoting of ‘good practices’ > the systematic appointment of project leaders /coordinators. We also believe that the municipal authority is often if not always best placed to take on this role. The Urban-Housing Intergroup
> toimuks „heade tavade“ vahetus ja edendamine; > seisame me selle eest, et ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegilistes suunistes aastateks 2007-2013 käsitletaks linnadimensiooni võimalikult soodsalt. > kasutataks süstemaatiliselt projektijuhte-koordi-naatoreid. Usume, et selle ülesande täitmisega tuleb tihti või isegi alati kõige paremini toime kohalik omavalitsus. Linna- ja eluasemeküsimuste töörühm
In this way we will be able to achieve the Lisbon and Gothenburg objectives by creating sustainable communities.
Nii suudaksime saavutada Lissaboni ja Göteborgi eesmärgid ning ehitada üles jätkusuutlikud linnad - sustainable communities.
The European Parliament, promoting the ‘urban’ dimension in the European institutions
Euroopa Parlament kui Euroopa Liidu institutsioonide „urbanistlik“ innustaja
The Urban-Housing Intergroup consists of 68 MEPs of all political persuasions, has 73 partner organisations and is assisted by urban policy professionals.
Linna- ja eluasemeküsimuste töörühma kuulub 68 saadikut kõikvõimaliku poliitilise suundumusega fraktsioonidest, tal on 73 partnerorganisatsiooni ning ta kaasab oma töösse linnapoliitika spetsialiste.
It has initiated many amendments to the future Structural Funds regulations for the 200713 period.
Töörühm on teinud mitmeid parandusettepanekuid tõukefondide uute määruste (2007-2013) eelnõudesse.
It is active as an association and lobby.
Töörühm tegutseb vabatahtlikkuse alusel ning teeb peamiselt lobitööd.
It has two main aims:
Oleme endale seadnud kaks peamist eesmärki:
> To encourage and assist European and national officials in implementing more effective action favouring cities. > To legislate better in the interests of the cities. Many of us in the European Parliament have assumed responsibilities in our municipalities or our regions, an experience that has given us a practical knowledge of the realities.
Euroopa Parlamendis on palju saadikuid, kes on töötanud oma kohalikus omavalitsuses või piirkonnas vastutaval kohal. See tähendab, et me oleme reaalse eluga kokku puutunud.
It was therefore only natural that, as Members of the European Parliament:
Seega on loomulik, et Euroopa Parlamendi liikmetena:
Since it was founded in 2004, this group has been very active in bringing urban issues to the attention of the partners concerned, namely elected representatives, decision-makers, associations and citizens.
Alates töörühma asutamisest 2004. aastal on see väga aktiivselt tegutsenud selles suunas, et linnadega seotud küsimusi võtaksid enam arvesse kõik partnerid: rahvasaadikud, otsustajad, kodanikeühendused ja üksikisikud.
> We enriched, at the urban level, the regulations of the future Structural Funds (2007-13) at the time of the vote on the first reading (July 2005), in particular:• by rendering housing eligible (article 59);• by strengthening the ‘urban development’ theme (article 36);• by strengthening the principle of partnership (article 10). Contact: http://www.udf-europe.net/main/ deputes_page.jsp?path=/deputes/beaupuy/ & type=auparlement/070905 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ No 19 _BAR_ p. 11 _BAR_
Kontakt: http://www.udf-europe.net/main/ deputes_page.jsp?path=/deputes/beaupuy/ & type=auparlement/070905 > oleme me asutanud linna- ja eluasemeküsimuste töörühma (vt allpool). _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nr 19 _BAR_ s. 7 _BAR_
Perspectives on urban development
Millised on linnaarengu perspektiivid?
By improving access to Riga’s airport (Latvia), this PHARE project has enabled urban development to take flight. flight.
Parandades juurdepääsu Riia lennujaamale (Läti), andis PHARE projekt linnaarengule tiivad.
The new programming period (2007-2013) will include a strong urban element.
Euroopa fondide uuel programmiperioodil (2007-2013) pannakse tugevat rõhku linnadele.
Current challenges remain – from social and environmental sustainability to improving the standard of living in new Member States.
Linnaareng on juba mõnda aega Euroopa ühtekuuluvuspoliitika üheks alustalaks.
However, in addition it is clear that Cohesion Policy must further already impressive efforts in terms of (1) promoting the Lisbon agenda of growth and jobs and (2) forging strong partnerships with local actors.
Käesoleval programmiperioodil (2000-2006) on ühenduse algatus URBAN instrument, mille ülesandeks on edendada ettevõtlust, tööhõivet, sotsiaalset hõlvamist ning füüsilist ja looduslikku keskkonda raskustesse sattunud linnapiirkondades.
Urban development has been one of the issues at the heart of European Cohesion Policy for some time now.
Näiteks tuleb tagada jätkusuutlik areng nii keskkonna seisukohast kui ka sotsiaalses plaanis ning tõsta elatustaset uutes liikmesriikides.
Within the current programming period (2000-2006), the URBAN Community Initiative is a specific instrument for developing entrepreneurship, employment, social inclusion and the quality of the physical and natural environment in urban areas.
Lisaks peab ühtekuuluvuspoliitika kindlasti toetama juba tehtud tõsiseid pingutusi selleks, et: 1) edendada Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive strateegiat ning 2) luua tugevaid partnerlussuhteid kohalike üksuste vahel.
To rise to these challenges, the Commission proposals include:
Nende väljakutsetega toimetulemiseks teeb komisjon ettepaneku:
Moreover, towns and cities have long been essential motors for growth and jobs in most of the Structural Funds programmes.
Samuti käsitatakse linnu ja asulaid enamikus tõukefondide programmides juba pikka aega kui majanduskasvu ja tööhõive liikumapanevat jõudu.
And the URBACT programme for exchange of experience is proving an important instrument for broadening and deepening our knowledge on best practice in urban development.
Kogemustevahetusele suunatud programm URBACT aga on tähtis vahend, mis aitab meil paremini ja põhjalikumalt tundma õppida linnaarenduses kasutatavaid häid tavasid.
• The full integration of urban programmes into the mainstream programmes, with the possibility of subdelegation to local actors.
• kaasata linaarenguprojektid täiel määral „põhivoolu“ ehk programmide põhiossa, säilitades võimaluse delegeerida osa ülesandeid kohalikule tasandile;
• A strengthening and extension of the URBACT programme for exchange of experience and best practice.
• tugevdada ja laiendada kogemuste- ja heade tavade vahetuse programmi URBACT;
• Innovative financial instruments, with a particular focus on improving credit for micro-enterprises.
Praegu on lõppemas läbirääkimised tõukefondide uute määruste ja suuniste teemal, mis võetakse arvatavasti vastu sel suvel.
Negotiations on the new Structural Funds regulations and guidelines are being fi -nalised in time for adoption by the summer.
• võtta kasutusele uuenduslikke rahastamisvahendeid, pöörates erilist tähelepanu väikeettevõtete rahastamisele.
This will include a strong urban element, based in part on an urban communication resulting from a public consultation in early 2006(1).
tatsiooni tulemusi,(1)ning nendes pannakse suurt rõhku just linnadimensioonile.
) Cohesion Policy and cities: the urban contribution to growth and jobs in the regions.
) Ühtekuuluvuspoliitika ja linnad: linnade ja asulate panus regioonide majanduskasvu ja tööhõivesse.
European Commission, 2006.
Euroopa Komisjon, 2006.
Innovative financing: JEREMIE and JESSICA
Uued tuuled rahastamises: JEREMIE ja JESSICA
Promoting business growth and innovation requires risktaking.
Majanduskasvu ja innovaatika eesmärgiks seadmine tähendab, et tuleb ka riskida.
The EU has a particular gap in the availability of risk capital, as well as in loan guarantees for deprived areas.
Euroopa Liidu mahajäänud piirkondades pole piisavalt riskikapitali ega pangagarantiisid.
To rise to the challenge, a new joint initiative “JEREMIE” between the European Commission and the EIB Group seeks to improve access to finance for start-ups, for the development of SMEs and for micro-enterprises.
Selle probleemi lahendamiseks loodi Euroopa Komisjoni ja Euroopa Investeerimisfondi (EIF) ühisalgatus „JEREMIE“. Algatuse eesmärgiks on pakkuda noortele ettevõtetele rahastamisvõimalusi ning arendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtteid.
JEREMIE will be a facility available to the programme authorities.
JEREMIEd saavad kasutada haldusasutused.
By committing programme resources to JERE-MIE they will benefit from a “turn-key” system which accredits financial intermediaries experienced in business development and micro-credit.
Suunates programmide vahendeid JEREMIEsse, avaneb neile otsekui võluväel uks finantsvahendajate juurde, kellel on seoses ettevõtluse arendamisega ja väikelaenude andmisega väga suured kogemused.
These accredited financial intermediaries will on-lend the capital of JEREMIE to businesses and other final beneficiaries. ciaries.
Akrediteeritud vahendajad aitavad ettevõtete ja teiste toetusesaajate finantssuutlikkuse maksimumini viia.
In Santa Cruz (Canary Islands, Spain), this vehicle acts as a promotion centre for the new urban transport system.
Santa Cruzis (Kanaari saared, Hispaania) kasutatakse seda sõidukit uue linnatranspordisüsteemi tutvustamise keskusena.
Urban actions in the mainstream
Linnameetmed sobituvad põhivoolu
JEREMIE will strengthen growth, employment and social inclusion in the cities of the European Union covered by the Structural Funds programmes.
JEREMIE toetab majanduskasvu, tööhõivet ja sotsiaalset hõlvamist Euroopa Liidu linnades, mis osalevad tõukefondide programmides.
It is expected that additional loan capital will be levered into the region or city from the EIB group as well as from the other financial institutions.
Loodetavasti aitab see süsteem tuua juurde uusi rahastajaid ka teiste riiklike või üle-euroopalis-te finantsinstitutsioonide seast.
The Commission intends to reinforce the place of urban issues by fully integrating actions in this field into the regional programmes (General Regulation, p.7).
„JESSICA“ on Euroopa Komisjoni, EIP ja Euroopa Nõukogu Arengupanga ühisalgatus, mis on loodud linnade jätkusuutliku arengu toetamiseks.
Firstly, this means that national strategic reference frameworks should include priorities related to sustainable urban development among the thematic and territorial priorities, where appropriate (Gen. Reg.
Selle eesmärgiks on hõlbustada toetusi ja laenusid kombineerides linnakeskkonna renoveerimist ja linnade arengut.
Article 25.4.b).
JESSICA raames saavad haldusasutused:
JESSICA is a joint initiative for financing sustainable urban development between the European Commission, the European Investment Bank and the Council of Europe Development Bank.
Komisjon soovib linnade problemaatikale rohkem tähelepanu pöörata, kaasates regionaalarengu programmidesse ka linnadega seotud meetmeid (üldmäärus, lk 7).
Its objective is to provide ready-made fi -nancing for urban renewal and development using a combination of grants and loans.
See aga tähendab esmalt seda, et riiklikud strateegilised raamistikud peavad oma temaatilistesse ja territoriaalsetesse prioriteetsetesse suundadesse vajaduse korral kaasama ka linnade jätkusuutliku arenguga seotud prioriteedid (üldmäärus, artikkel 25.4.b).
Similarly (and again, where appropriate), operational programmes should include an integrated plan for sustainable urban development (Gen. Reg.
• tagada linnaarengu soodustamiseks eraldatud vahendite lihtsama ja paindlikuma haldamise;
Article 36.4 and 5).
Samuti (ning jällegi vajaduse korral) peaksid tegevusprogrammid hõlmama linnade jätkusuutliku arengu integreeritud kava (üldmäärus, artiklid 25.4.b, 36.4 ja 5).
This plan should include a clear description of urban development priorities.
Nimetatud kava peaks sisaldama linnaarengu prioriteetide selget kirjeldust.
In practice, this is likely to mean a priority dedicated to urban issues, with a list of cities/urban areas covered.
Praktikas tähendab see, et peaks tekkima prioriteetne suund, mis keskendub linnaproblemaatikale, ning samuti asjakohaste linnade ja piirkondade loetelu.
• provide funding for a wide variety of public-private partnership, or other urban development, projects that are capable of repaying in the longterm the resources invested in it, in total or in part;• avail of a more simple and more flexible management of funds for urban development;• achieve greater leverage from scarce grant resources for urban development, by attracting contributions from international financial institutions, banks, the private sector, etc.
• suurendada linnaarengule eraldatavate piiratud vahendite võimendavat mõju, tuues juurde rahvusvaheliste finantsasutuste, pankade, erasektori, jne investe- eringuid.
Ideally the implementation of such measures would be delegated to local authorities and local partners.
Ideaalis võiks nende meetmete rakendamise usaldada kohalikele asutustele ja teistele kohalikele partneritele.
At the very least, they should be full partners throughout the design and implementation of such actions.
Igal juhul peaksid need osalema meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel täieõiguslike partneritena.
In terms of the nature of urban actions in the mainstream, they would continue the “URBAN method” whereby the various issues facing an area are tackled in an integrated and holistic manner (ERDF. Reg article 8).
Mis puutub põhivoolu kaasatavate linnateemaliste meetmete iseloomu, siis siin tuleb endiselt rakendada „URBANi meetodit“, st mingi kindla territooriumi probleeme tuleb püüda lahendada integreeritud ja tervikliku lähenemise kaudu (FEDERi määruse artikkel 8).
This means for example, that they could include actions such as: the physical environment, including
Selline lähenemine võiks hõlmata näiteks järgmisi meetmeid:
• improving brown-field field
• sotsiaalareng;
• preserving historical and cultural heritage• promoting entrepreneurship and local employment• community development,• providing services to specific demographic groups
• spetsiifilistele elanikerühmadele suunatud teenused.
Support for SMEs in Svaneke, Bornholm (Denmark): a hand-made glass production workshop making export goods.
Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamine Svanekes, Bornholmis (Taani): ekspordile orienteeritud klaasikoda.
Up to 15% of funds can be set aside for ESF type projects.
Kuni 15% eraldatud rahast võib kasutada Euroopa Sotsiaalfondi meetmete tüüpi projektide rahastamiseks.
The URBACT programme: the benefits of networking European cities
Programm URBACT: Euroopa linnade võrgu loomine on kasulik
URBACT I (2003-2006), the programme for the exchange of experiences between urban development actors, meets very real needs on the part of the cities.
Linnaarenguga seotud kogemuste vahetamise programm URBACT I (2003-2006) loodi linnade tugeva nõudluse rahuldamiseks.
The results achieved to date are reason for its work to continue after 2006.
Seni saavutatud tulemused räägivad selle kasuks, et programmi tuleks jätkata ka pärast 2006. aastat.
Over the past 15 years, the European Union has progressively laid the foundations of an urban policy as summarised in the Commission’s working document: ‘Sustainable urban development integrates economic, social and environmental goals with good public services.
Viimase viieteistkümne aasta jooksul on Euroopa Liit järk-järgult üles ehitanud linnapoliitika alused, mis on lühidalt kokku võetud komisjoni töödokumendis: „Linnade jätkusuutlik areng hõlmab kvaliteetsete avalike teenuste osutamist nii majanduslikus, sotsiaalses kui ka keskkonna kontekstis.