natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Member States programming for the Structural and Cohesion Funds will take place in two steps: 1) Member States develop national strategic reference frameworks (NSRF) that set out the strategy for sustainable growth for contributing to the Community objectives; 2) Member States prepare operational programmes (OPs) that will dene a coherent set of priorities to achieve with the aid from a Fund.
Liikmesriikide ettevalmistused struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide jaoks toimuvad kahes astmes: 1) Liikmesriigid arendavad riiklikud eelarve strateegiad (RES), mis sätestavad säästliku arengu strateegia ühenduse eesmärkidele kaasa aitamiseks; 2) liikmesriigid valmistavad ette rakenduskavad (RK), mis defineerivad fondi abi taotlemiseks vajaliku ühtse prioriteetide kogumi.
Each priority axis comprises a group of operations.
Iga prioriteettelg koosneb hulgast toimingutest.
OPs are adopted by the EC.
Rakenduskavad võetakse vastu Euroopa Komisjoni poolt.
Activities that are not included in the context of the priority axes cannot be co-funded.
Tegevused, mis ei kuulu prioriteettelgede konteksti, ei kuulu kaasrahastamisele.
11 NB: this Guidance Handbook should not be used to replace reference to the actual published Regulations, which contain the final legal text governing the operation of the Funds.
11 NB: käesolevat Käsiraamatut ei tohiks kasutada asendusena määrustele, mis sisaldavad lõplikku teksti, mis sätestab fondide rakendamistingimused.
Financing Instrument for the Environment (LIFE+)
Keskkonna Rahastusvahend (LIFE+)
LIFE+ will consist of three components: LIFE+ Nature and Biodiversity, LIFE+ Environment Policy and Governance and LIFE+ Information and Communication.
LIFE+ koosneb kolmest komponendist: LIFE+ Loodus ja mitmekesisus, LIFE+ Keskkonnapoliitika ja -juhtimine ja LIFE+ Informatsioon ja kommunikatsioon.
Within the framework of the multi-annual strategic programmes, the Commission publishes annual calls for project proposals.
Nende mitmeaastaste strateegiliste programmide raamistikus kuulutab Komisjon välja iga-aastased projektiettepanekute taotlusvoorud.
Member States receive and collect the individual proposals and put them forward to be considered by the Commission.
Liikmesriigid saavad ja koguvad üksikud projektide rahastamistaotlused kokku ning esitavad Komisjonile.
Finally, the Commission decides which projects should receive funding from the annual LIFE+ budget.
Lõpuks otsustab Komisjon, milliseid projekte tuleks LIFE+ iga-aastasest eelarvest rahastada.
When selecting the projects priority is given to projects making the greatest contribution to EU-wide environmental objectives, including transnational projects.
Projektide valikul eelistab komisjon neid, mis annavad suurima panuse ühenduse ühiste keskkonnaeesmärkide saavutamisse, kaasa arvatud riikidevahelised projektid.
The specic objectives of LIFE+ Nature and Biodiversity are set out in Article 4(2):
LIFE+ Looduse ja mitmekesisuse konkreetsed eesmärgid on sätestatud artikli 4 lõikes 2:
As regards the national level input, the Member States may, from 2008 onwards, submit a statement of their national annual priorities to the Commission (according to the priorities listed in Annex II).
Mis puutub liikmesriigi tasemel sisendisse, siis võivad liikmesriigid alates 2008. aastast esitada komisjonile oma seisukohad iga-aastaste riiklike prioriteetide asjus (vastavalt II Lisas loetletud prioriteetidele).
It is to be noted that these annual priorities are dierent from any plans and programmes prepared under EAFRD, EFF and the Structural and Cohesion Funds.
Tuleb tähele panna, et need iga-aastased prioriteedid erinevad kõikidest teistest EAFRDi, EKFi, ning Struktuuri- ja Ühtekuuluvusfondi all koostatud plaanidest ja programmidest.
When responding to the Commission’s call, the Member States may also provide written comments on the individual project proposals highlighting how the proposal corresponds with the national annual priorities.
Taotlusvoorudes osaledes võivad liikmesriigid esitada üksikprojektide ettepanekute kohta kirjalikke kommentaare tõstes esile seda, kas ettepanek vastab iga-aastastele riiklikele prioriteetidele.
The Commission’s annual call for project proposals, and the final selection of successful applications, is required to have regard to these national annual priorities.
Komisjoni igaaastane projektiettepanekute taotlusvoor ja edukate taotluste lõplik väljavalimine peavad olema kooskõlas mainitud iga-aastaste prioriteetidega.
• to contribute to the implementation of Community policy and legislation on nature and biodiversity […]; and to support the further development and implementation of the Natura 2000 network, including coastal and marine habitats and species;•tocontributetotheconsolidationoftheknowl-edge base for the development, assessment, monitoring and evaluation of Community nature and biodiversity policy and legislation;•tosupportthedesignandimplementationofpol-icy approaches and instruments for the monitoring and assessment of nature and biodiversity and the factors, pressures and responses that impact on them, in particular in relation to the achievement of the target of halting biodiversity loss within the Community by 2010 and the threat to nature and biodiversity posed by climate change;•toprovidesupportforbetterenvironmen-tal governance, by broadening stakeholder involvement, including that of NGOs , in consultations on and the implementation of nature and biodiversity policy and legislation.’
• aidata kaasa ühenduse loodust ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva poliitika ja õigusaktide […] rakendamisele, sealhulgas kohalikul ja piirkondlikul tasandil; ning toetada Natura 2000 võrgustiku edasist arengut ja rakendamist, sealhulgas ranniku- ja mereelupaikade ja -liikide osas;• aidata kaasa teadmistebaasi tugevdamisele ühenduse loodust ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva poliitika ja õigusaktide väljatöötamiseks, hindamiseks, järelevalveks ja kontrolliks;• toetada looduse ja bioloogilise mitmekesisuse ning seda mõjustavate tegurite, survete ja survele reageeringute seire ja hindamise poliitiliste lähenemisviiside ja vahendite väljatöötamist ja rakendamist, eelkõige seoses eesmärgiga peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ühenduses aastaks 2010 ja kliimamuutustest tuleneva loodust ja bioloogilist mitmekesisust ähvardava ohuga;• toetada keskkonnaalase juhtimistava parandamist, huvirühmade (sealhulgas valitsusväliste organisatsioonide) osaluse laiendamist loodust ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva poliitika ja õigusaktide alastel konsultatsioonidel ning nimetatud poliitika ja õigusaktide rakendamisel.
The LIFE+ Fund will operate according to a multi-annual programming approach managed by the Commission.
LIFE+ fond toimib vastavalt mitmeaastastele kavandamispõhimõtetele, mida haldab Komisjon.
The Commission draws up multi-annual strategic programmes for 2007 to 2010 and 2011 to 2013.
Komisjon koostab mitmeaastased strateegilised programmid perioodideks 2007–10 ja 2011–13.
These programmes shall dene the principal objectives and priority areas of action for Community funding.
Need määravad ühenduse rahastamise peamised eesmärgid ja tegevuste prioriteetvaldkonnad.
The work programme for the first multi-annual period 2007–10 is included as an annex to the Regulation (Annex II).
Esimene mitmeaastane strateegiline programm aastateks 2007–10 kuulub lisana määruse juurde (II Lisa).
Exclusion from eligibility: Article 9 of the LIFE+ Text provides: ‘This Regulation shall not nance measures which fall within the eligibility criteria and main scope of, or receive assistance for the same purpose from, other Community financial instruments, including the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development, the Competitiveness and Innovation Framework Programme, the European Fisheries Fund and the seventh Research Framework Programme for research, technological development and demonstration activities.
Kaasrahastamiseks mittesobivate kõrvale heitmine: LIFE+ teksti artikkel 9 ütleb: Käesoleva määrusega ei rahastata meetmeid, mis vastavad teiste ühenduse rahastamisvahendite, sealhulgas Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Põllumajandusfondi Maaelu Arendamiseks, konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi, Euroopa Kalandusfondi ja teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi abikõlblikkuse kriteeriumidele ja peamisele reguleerimisalale või saavad neist abi samal eesmärgil.
The beneciaries under this Regulation shall provide information on funding they have received from the Community budget and on their ongoing applications for funding to the Commission.
Käesoleva määruse kohaselt toetuse saajad esitavad teabe ühenduse eelarvest saadud rahastamise ja menetluses olevate rahastamistaotluste kohta komisjonile.
The Commission shall report on these matters in the context of the mid-term review and final evaluation provided for in Article 15’.
Komisjon annab nende küsimuste kohta aru artiklis 15 osutatud vahekokkuvõtte ja lõpphindamise kontekstis.
This means that LIFE+ should be used to fund activities when national implementation of other Community funds discussed in this handbook has not foreseen funding eligibility.
Seega tuleb LIFE+ kasutada nende tegevuste rahastamiseks, mille puhul teiste Käsiraamatus mainitud ühenduse fondide riiklik rakendamine rahastamise tingimustele vastavust ette ei näe.
This handbook can provide assistance for checking the complementarity.
Käsiraamat toetab vastastikuse täiendavuse kontrollimisel.
A final decision can only be made on national or regional implementation level.
Lõpliku otsuse võib teha vaid riiklikul või piirkondlikul täidesaatval tasandil.
In addition to the multi-annual programmes, the Commission is also to provide information on the indicative LIFE+ budget allocations between Member States, determined by criteria including the size and density of their populations, and their share of sites of Community importance under the Habitats Directive.
Lisaks mitmeaastastele programmidele väljastab Komisjon ka informatsiooni LIFE+ näitliku eraldiste jaotumise kohta liikmesriikide vahel, mis muude kriteeriumide hulgas sõltub riikide rahvaarvust ja rahvastiku tihedusest ning nende territooriumil asuvate elupaikade direktiiviga 92/43/EMÜ kaitstavate ühenduse tähtsusega elupaikade arvust.
These budget allocations will be calculated for the multi-an-nual periods 2007–10 and 2011–13.
Need eraldised arvestatakse mitmeaastaste perioodide 2007–10 ja 2011–13 kaupa.
TABLE 15: KEY DATES IN THE
TABEL 15: LIFE+ FONDI RAKENDAMISPROTSESSI
IMPLEMENTATION PROCESS FOR THE LIFE+ FUND
VÕTMETÄHTAJAD
Commission adopts the first multi-annual strategic programme for 2007–2010
Komisjon võtab vastu esimese Vastu võetud koos määrusega mitmeaastase strateegilise (II Lisa)programmi ajavahemikuks 2007-2010
MS submit national annual priorities to the Commission
Liikmesriigid esitavad Komisjonile iga-aastased riiklikud prioriteedid
As soon as possible after the adoption of the multi-annual programme, no later than the date specied later on by the Commission (as according to Article 14(2)(a)).
Võimalikult kiiresti pärast mitmeaastase programmi vastuvõtmist, kuid mitte hiljem kui Komisjoni poolt täpsustatud kuupäeval (vastavalt artikli 14 lõike 2 punktile a)
Note: No such priorities shall be submitted with respect to the annual call for proposals for the 2007 budget.
Märkus: Nimetatud prioriteete ei esitata seoses 2007. aasta vahenditest rahastatava taotlusvooruga
Autumn 2007
2007 aasta sügisel
Operation of LIFE+ Fund begins, first call for proposals issued by the Commission
LIFE+ fond hakkab toimima, Komisjon kuulutab välja projektiettepanekute esimese taotlusvooru
Annually from 2007 onwards
Igal aastal alates 2007
•beingbestpracticeordemonstrationprojectsfor the implementation of Council Directive 79/409/EEC on the conservation of wild birds or Council Directive 92/43/EEC13; •beinginnovativeordemonstrationprojects,relat-ing to Community environmental objectives, including the development or dissemination of best practice techniques, know-how or technologies; •beingawareness-raisingcampaignsandspecial training for agents involved in forest re prevention interventions; or•beingprojectsforthedevelopmentandim-plementation of Community objectives relating to the broad-based, harmonised, comprehensive and long-term monitoring of forests and environmental interactions.’
• olema parimate tavadega seotud või tutvustavad projektid direktiivi 79/409/EMÜ või direktiivi 92/43/EMÜ13 rakendamiseks;• olema ühenduse keskkonnaeesmärkidega seotud innovatiivsed või tutvustavad projektid, sealhulgas sellised, mis arendavad või levitavad parimaid tavasid, oskusteavet ja tehnoloogiaid;• olema teadlikkuse tõstmise kampaaniad ja metsatulekahjude vältimisega tegelevate isikute erikoolitus; või• olema projektid, millega arendatakse ja rakendatakse ühenduse eesmärke, mis on seotud metsade ja keskkonna vastastikuse mõju laiaulatusliku, ühtlustatud ja pikaajalise seirega.
Key articles in the LIFE+ Regulation in relation to Natura 200012
LIFE+ määruses sisalduvad
The point (j) of this Annex lists specic measures that are envisaged to be nanced by the Nature and Biodiversity component of LIFE+.
Täpsem info võimalike rahastamise tingimustele vastavate meetmete kohta on ära toodud määruse I Lisas, mille punkt j järjestab spetsiifilised meetmed, millele on ette nähtud rahastamine LIFE+ looduse ja bioloogilise mitmekesisuse osast.
The key article in the LIFE+ Regulation in relation to Natura 2000 is Article 3, which sets out the eligibility criteria for measures and projects to be funded under the Regulation.
LIFE+ määruse võtmeartikkel seonduvalt Natura 2000ga on artikkel 3, mis sätestab normid kõnealuse määruse all rahastamiseks sobivate meetmete ja projektide jaoks.
According to Article 3, the projects nanced by LIFE+ shall satisfy the following criteria:
Artikli 3 kohaselt peavad LIFE+ poolt rahastatavad projektid vastama järgmistele kriteeriumidele:
• being of Community interest by making a significant contribution to the achievement of the general objective of LIFE+ set out in Article 1(2); and•technicallyandfinanciallycoherent,fea-sible and provide value for money.
• alade ja liikide haldamine ja alade planeerimine, sealhulgas Natura 2000 võrgustiku ökoloogilise sidususe parandamine;• looduskaitselise seisundi seire, sealhulgas seire metoodikate väljatöötamine ja -struktuuride loomine;• liikide ja elupaikade kaitsmise tegevuskavade väljatöötamine ja rakendamine;• Natura 2000 võrgustiku laiendamine merealadele;• maaost (mitmetel piiravatel tingimustel, mis on Lisas kirjas).
•siteandspeciesmanagementandsiteplan-ning, including the improvement of the ecological coherence of Natura 2000 network; •monitoringofconservationstatus,includingsettingup procedures and structures for such monitoring;•developmentandimplementationof species and habitat conservation action plans; • the extension of the Natura 2000 network in marine areas; and •thepurchaseofland(withanumberofre-stricting principles listed in the Annex).
• olema ühenduse huvides, aidates märkimisväärselt kaasa artikli 1 lõikes 2 sätestatud LIFE+ üldeesmärgi saavutamisele; ja• olema tehniliselt ja rahaliselt sidusad, teostatavad ja andma kulutustele vastava tulu.
In addition, Article 9, which sets out the limits to eligibility, is very important (discussed above).
Lisaks on ülimalt oluline artikkel 9, mis sätestab kaasrahastamise kvalifitseerumisnormid (vt allpool).
12 NB: this Guidance Handbook should not be used to replace reference to the actual published Regulations, which contain the final legal text governing the operation of the Funds.
12 NB: käesolevat Käsiraamatut ei tohiks kasutada asendusena määrustele, mis sisaldavad lõplikku teksti, mis sätestab fondide rakendamistingimused.
TABLE 16: KEY DATES IN THE
TABEL 16: TEADUSTEGEVUSE SEITSMENDA RAAMPROGRAMMI FP7
IMPLEMENTATION PROCESS FOR THE RESEARCH FP7
RAKENDAMISE VÕTMETÄHTAJAD
Action FP7 launched
Tegevus FP7 algab
Dateearly 2007From beginning of 2007
Tähtaeg2007 algus2007 aasta algusest
Decision No 1982/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007–13)
Euroopa Parlamendi ja Nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–13)
First calls for proposals under FP7 and first FP7 projects to be launched
Esimesed taotlusvoorud FP7 alt ja esimeste FP7 projektide rakendamised
Continuing calls for proposals and 2007–13carrying out projects under FP7
Jätkuvad taotlusvoorud ja FP7 projektide läbiviimine
End of FP7
FP7 lõpeb
TABLE 17: LIST OF KEY ARTICLES IN THE
TABEL 17: TEADUSTEGEVUSE SEITSMENDAS
RESEARCH FP7 IN RELATION TO NATURA 2000
SEONDUVALT NATURA 2000GA15
The 7th Research Framework Programme (FP7) sets out the Community priorities and activities in the area of research and technological development for the period from 1 January 2007 to 31 December 2013.
Teadustegevuse seitsmes raamprogramm (FP7) sätestab ühenduse prioriteedid ja tegevused teadustöö ja tehnoloogilise arengu vallas ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.
The FP7 objectives are particularly aimed at supporting the aims of the Lisbon agenda through Community funded research activities.
FP7 eesmärgid on osaliselt suunatud Lissaboni agenda eesmärkide toetamiseks läbi ühenduse rahastatud teadustegevuste.
Cooperation: supporting the whole range of research actions carried out in transnational cooperation in the following thematic areas: Environment (including Climate Change)
Koostöö: riikidevahelise koostöö raames läbiviidavate erinevate teadusuuringute toetamine järgmistes teemavaldkondades: keskkond (sealhulgas kliimamuutused)
Cooperation: supporting the whole range of research actions carried out in transnational cooperation in the following thematic areas: transport (eg Aeronautics)
Koostöö: riikidevahelise koostöö raames läbiviidavate erinevate teadusuuringute toetamine järgmistes teemavaldkondades: transport (näit. lennundus)
The Capacity programme may also be relevant eg for infrastructure (Article 2(iv)).
Teiste asjade hulgas toetab FP7 riikidevahelist teadustööd mitmetel teemadel, näit. keskkond (otsuse artikkel 2).
The themes on Food, Agriculture and Fisheries, and Biotechnology,may be of relevance to the cooperation programme (Article 2(1)(i)b).
FP7 all toodud peamised keskkonnateemad on 1) klimaatiliste, ökoloogiliste, maa- ja ookeaniga seotud süsteemimuutuste ennetamine, 2) keskkonnasurvete ja -riskide seireks, ennetustööks ja pehmendamiseks vajalikud vahendid ja tehnoloogiad, sealhulgas tervishoid ja 3) loodusliku ning inimloodud keskkonna säästmise vahendid ja tehnoloogiad.
Among another things, the FP7 will support transnational research in a range of thematic areas, eg the environment (Article 2 of the Decision).
Võimekuse programm võib olla sobiv ka nt infrastruktuuri jaoks (artikkel 2 lõige 1 punkt iv).
The key environmental themes under FP7 are 1) prediction of climate, ecological, earth and ocean systems changes, 2) tools and technologies for monitoring, prevention and mitigation of environmental pressures and risks including on health, and 3) tools and technologies for the sustainability of the natural and man made environment.
Toidu, põllumajanduse ja kalanduse ning biotehnoloogiaga seotud teemad võivad sobida koostöö programmi (artikkel 2 lõige 1 punkt i alapunkt b.
FP7 will cover the period 1 January 2007 to 31 December 2013.
FP7 katab ajavahemiku 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.
Individual project proposal under FP7 are triggered by call inviting researchers to submit project proposals for a specic area of the Framework Programme.
Projekti eelnõud algatatakse kutsudes teadlasi üles esitama projektitaotlusi teatud raamprogrammi teemal.
Calls will published in the Ocial Journal of the European Union and more information can be found on the Europa and Cordis websites14.
Üleskutsed avalikustatakse Euroopa Liidu Teatajas ja lisainfot selle kohta saab Europa.eu.int ja Cordis.lu veebilehekülgedelt14.
15 NB: this Guidance Handbook should not be used to replace reference to the actual published Regulations, which contain the final legal text governing the operation of the Funds.
15 NB: käesolevat Käsiraamatut ei tohiks kasutada asendusena määrustele, mis sisaldavad lõplikku teksti, mis sätestab fondide rakendamistingimused.
FUNDING OPTIONS FOR NATURA 2000 MANAGEMENT ACTIVITIES hoped that actors involved in conservation projects in Europe will recognise the diverse opportunities available through the new integrated funding approach, but also the need to actively seek funds from a diverse range of sources.
NATURA 2000 TEGEVUSTE RAHASTAMISVÕIMALUSED jektides osalejatele, kui mitmekesised võimalused on saadaval läbi uue integreeritud lähenemise ning samas rõhutada vajadust aktiivselt otsida toetust mitmetest allikatest.
Described below are several hypothetical large-scale conservation projects where Community funds could be used to assist in various aspects of management.
Allpool on toodud mitu suuremahulist hüpoteetilist looduskaitseprojekti, kus ühenduse fonde on võimalik kasutada kaitsetegevuse mitmekülgseks abistamiseks.
The specic measures discussed in the examples are included in the tables that follow.
Näidetes arutatud erimeetmed on lisatud alltoodud tabelitesse.
By identifying the ways in which these examples could receive funding, it is
Nende näidete najal seletatakse lahti viisid, kuidas on võimalik taotleda projektidele toetust ning nii loodetakse näidata Euroopa looduskaitsepro-
Conservation of bears in Natura 2000 sites
Karude kaitsmine Natura 2000 aladel
The brown bear (Ursus arctos) is the most widespread bear in the world.
Pruun karu (Ursus arctos) on kõige laialdasema levikuga karuliik maailmas.
Brown bears have a massive head with a short nose, rounded inconspicuous ears, small eyes, short tail, and a heavily built body with a prominent shoulder hump.
Pruunkarudel on massiivne pea, lühike nina, ümarad väikesed kõrvad, pisikesed silmad, lühike saba ja esiletungiva õlakühmuga toekas kere.
Bears have a low reproductive rate and are vulnerable to human-related mortality.
Karud saavad järglasi aeglaselt ja on vastuvõtlikud inimfaktori poolt põhjustatud suremusele.
They are omnivores, and require large habitats, making them vulnerable to changes in land use.
Nad on segatoidulised ja vajavad suurt eluala, mis teeb nad vastuvõtlikuks maakasutusest tingitud muutusele.
The best bear habitat has already disappeared in Europe through logging and forest clearance.
Euroopas on parimad karude elupaigad juba raietööde käigus hävinud.
Key bear areas and corridors need to be suciently managed and protected.
Karude säilinud võtmetähtsusega elupiirkondi ja liikumiskoridore peab piisavalt haldama ja kaitsma.
But not only the presence of existing habitats is important for the survival of the brown bear.
Kuid pruunkaru ellujäämiseks ei ole oluline ainult allesjäänud elupaikade säilitamine.
The acceptance and adaptive management of the brown bear is a crucial point for the future of this species.
Liigi tuleviku jaoks on oluline pruunkaru populatsiooni teadlik majandamine.
Public awareness and education is needed to inform people in bear areas about bear behaviour and ecology.
Vajalik on karude käitumise ja ökoloogia alase teadlikkuse tõstmine ja avalikkuse harimine karude levikualade läheduses.
Farmers need to be encouraged to use traditional livestock guarding techniques to reduce conict arising from livestock depredation.
Talunikke peaks röövsaagi püüdmisest tuleneva konikti vältimiseks julgustama kasutama tavapäraseid karjavalvamise meetodeid.
Activities that could be required for“Conservation of bears in Natura 2000 sites” [activity number refers to number of relevant sheet in the following tables]:
Tegevused, mida võib vaja olla“Karude kaitse Natura 2000 aladel” tegevuste jaoks nõuda [tegevuse number viitab järgnevates tabelites toodud asjakohase tabeliosa numbrile]: