natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Activity 12: CONSERVATION MANAGEMENT – HABITATS .............................................................................60
• Tegevus 11: JOOKSVAD PERSONALIKULUD ..................................58
Activity 25: INFRASTRUCTURE FOR PUBLIC ACCESS .............106
• Tegevus 25: AVALIKU LIGIPÄÄSU INFRASTRUKTUUR ............106
Activity 13: CONSERVATION MANAGEMENT – SPECIES ................................................................................66
• Tegevus 13: KAITSEKORRALDUS – LIIGID ......................................66
Biodiversity means the diversity of life in all its forms – the diversity of species, of genetic variations within species, and of ecosystems.
Looduslik mitmekesisus ehk biodiversiteet tähendab elu mitmekesisust selle kõigis vormides – liikide mitmekesisust, liigisisest geneetilist mitmekesisust ja ökosüsteemide mitmekesisust.
It provides a wide range of benets to mankind – for example goods (such as timber and medicinal products) and essential services (such as carbon-cycling and storage, clean water, climate mitigation, mitigation of natural hazards, and pollination).
Looduslik mitmekesisus tagab inimkonnale palju väärtuslikku – kaupu (nagu näiteks puit ja meditsiinikaubad) ja „teenuseid“ (nagu süsinikuringlus, puhta vee teke, kliimamõjude vähendamine, looduslike ohtude pehmendamine, taimede tolmlemine).
Over recent years we have made signicant progress towards putting into place modern, streamlined and cost-eective policies that will achieve a cleaner and healthier environment for our citizens while also stimulating innovation.
Viimastel aastatel oleme saavutanud märkimisväärset edu uudsete ja tõhusate poliitikate väljatöötamisel, mis läbi innovatsiooni tagavad puhtama ja tervislikuma keskkonna.
Protecting our nature for future generations is a work in progress, and we still have much to do.
Looduse kaitsmine tulevaste põlvede jaoks on pikaajaline töö ja selle jaoks on vaja veel palju ära teha.
It is a task I am committed to pursuing vigorously over the coming years.
See on ülesanne, mille saavutamiseks kavatsen lähiaastatel jõuliselt tööd teha.
From nature, we will derive pleasure, fullment, inspiration and solace.
Loodusest leiame me naudingut, rahuldust, inspiratsiooni ja lohutust.
Nature is fundamental to our culture, language, psychological and spiritual wellbeing.
Loodus on asendamatu meie kultuuri, psühholoogia ja vaimse heaolu jaoks.
The continuing loss of biodiversity has been recognised as one of the most pressing environmental problems facing our society.
Natura 2000 on loodusdirektiivi raames loodud Euroopa looduskaitsealade võrgustik.
The richness of Europe’s wildlife and the habitats that support them are a much valued element of our quality of life.
Selle peamine ülesanne on ühenduse huviorbiiti kuuluvate erinevat tüüpi elupaikade, taime- ja loomaliikide kaitsmine Euroopa Liidus.
We have, however, the tendency to take these systems for granted.
Natura 2000 on tähtis panus ühenduse loodusliku mitmekesisuse ressursside kaitsmise pikaajalise eesmärgi saavutamises.
Their value is normally only appreciated in the event of breakdown in the systems resulting in some natural disaster – flooding, tidal waves, etc.
Liikmesriigid on Natura 2000 võrgustiku loomisel teinud olulisi edusamme, võttes kaitse alla rohkem kui 18 000 selgelt
Natura 2000 is the European ecological network of sites established under the Habitats Directive.
Jätkuvat loodusliku mitmekesisuse kadu peetakse meie ühiskonna ees seisvaks suurimaks keskkonnaprobleemiks.
Its main purpose is the protection of habitat types and plant and animal species of Community interest in the European Union.
Euroopa looduse rikkus ja seda toetavad elupaigad on meie elukvaliteedi väärtuslikud osad.
Natura 2000 is an important contribution to the long-term goal of protecting the Community’s biodiversity resources.
Ja mis veelgi tähtsam, need alad mängivad tähtsat rolli looduslike süsteemide (veetsüklid, kliima) ja maavarade, millest meie ühiskond sõltub, reguleerimises.
Signicant progress has been made in the establishment of the Natura 2000 network through designation by Member States of more than 18.000 sites.
Nende “ökosüsteemi teenuste” majanduslik väärtus on tunduvalt suurem kui kulud nende kaitsmiseks ja säilitamiseks.
Now that the network is nearing completion, it is crucial that attention turns more towards management of the sites.
Siiski kaldume neid võtma iseenesestmõistetavatena.
The implementation of management plans clearly raises the issue of the availability of financial and other resources required.
Nende väärtust osatakse hinnata vaid siis, kui süsteemis tekib rike, mis toob kaasa loodusliku katast-roo – üleujutuse, tõusulained jms.
As Director-General for Environment, I welcome the growing recognition given to the environmental issue of biodiversity.
piiritletud ala. Nüüd, kui võrgustiku loomine on jõudmas lõpusirgele, on oluline pöörata rohkem tähelepanu Natura alade majandamisele.
The conservation and sustainable use of biodiversity is of immense importance for the future of our planet.
Kaitsekorralduskavade rakendamine tõstatab rahaliste ja muude vajalike ressursside kättesaadavuse küsimuse.
But – unfortunately – it has still to attract the same level of concern and action.
Käesoleva käsiraamatu abil saate parema ettekujutuse, kuidas kasutada Natura 2000 jaoks ühenduse fonde, mis aitavad kaasa Natura 2000 elluviimisele ja Euroopa loodusliku mitmekesisuse kaitsmise üldeesmärgile.
Through this Guidance you will be able to better know how to use Community funds for Natura 2000, which will contribute to the implementation of Natura 2000 and thus to the overall goal of protecting Europe’s biodiversity.
Euroopa Komisjoni Keskkonna peadirektoriaadi direktorina tervitan loodusliku mitmekesisuse temaatikale osaks saavat järjest suuremat tähelepanu. Selle säilitamine on meie planeedi tulevikku silmas pidades hindamatu väärtusega.
At the same time, our citizens are greatly interested in nature and wildlife issues.
Meie kodanikud on üldjuhul looduse temaatikast väga huvitatud.
Television documentaries on wildlife are hugely popular and NGOs which support nature protection have many millions of members across Europe.
Loodust käsitlevad dokumentaalsed telesaated on väga populaarsed ning valitsusvälistel keskkonnaorganisatsioonidel on miljoneid liikmeid üle kogu Euroopa.
But this widespread concern still needs to be translated into a determined and coordinated political eort.
See laialdane mure keskkonna pärast tuleb muuta sihikindlaks ja koordineeritud poliitiliseks jõupingutuseks.
Preparations for the Natura 2000 network are also taking place in the two new Member States, Bulgaria and Romania, which joined the EU in 2007.
Ettevalmistused Natura 2000 võrgustikuga liitumiseks toimuvad ka kahes uues liikmesriigis – Rumeenias ja Bulgaarias, mis liitusid ELiga aastal 2007.
At present, these countries have already proposed their lists of sites to the EC.
Praeguseks on need riigid oma kavandatavate Natura alade nimekirja juba Euroopa Nõukogule esitanud.
Natura 2000 is the bedrock of conservation in the European Union.
SISSEJUHATUS: NATURA 2000 JA NATURA RAHASTAMINE
In its Communication on the Financing of Natura 2000
15. juulil 2004 esitas Euroopa Komisjon Euroopa Parla-
1 – adopted to the Council and the European Parliament
1 ja Euroopa Nõukogule Natura 2000 seonduva m endi le teatise, kus esitati ettepanekud selle kohta, kuidas on võimalik Natura 2000 rahastamisvajadused integreerida erinevatesse ühenduse fondidesse ja milliseid vahendeid nende abil rahastada on võimalik.
The sites designated as part of the Natura 2000 network now cover around 15–30% of the territory of the EU Member States – already the total area included in the network is larger than 2 times Germany.
Natura 2000 on Euroopa Liidu looduskaitse alustala. Natura 2000 võrgustiku loomine sai alguse 1992 kui võeti vastu loodusdirektiiv.
on 15 July 2004 – the Commission presents its ideas about how the financial needs of Natura 2000 can be integrated into the dierent Community Funds and what measures can possibly be nanced by them.
Natura 2000 aladena kasutusele võetud alad moodustavad praeguseks umbes 15–30% ELi liikmesriikide territooriumist – ainuüksi võrgustikku kaasatud koguala on suurem kui kahekordne Saksamaa pindala.
In preparing the Communication the Commission, assisted by an Expert Working Group on Article 8 composed of representatives of Member States and stakeholder experts, estimated the likely financial needs of a well-managed network.
Teatise ettevalmistamisel hinnati hästi majandatud võrgustiku eeldatavaid rahalisi vajadusi koostöös liikmesriikide esindajatest ja ekspertidest koosneva töörühmaga.
The final estimate of € 6.1 billion per annum for EU-25 was based on Member State responses to a questionnaire, as well as experience todate of costs arising on sites that have already been subject to management.
Tuginedes liikmesriikidelt saadud vastustele ning Natura alade kaitse korraldamise senisele praktikale koostati hinnang, mille kohaselt oleks igal aastal vaja 25 EL liikmesriigi Natura alade kaitse toetuseks kokku 6,1 miljardit eurot.
In the Communication it is proposed that future co--nancing should, consistent with current practice, be accommodated within existing financial instruments – ‘the integration option’.
Ühenduse poolne kaasnantseerimine peaks vastavalt teatisele toimuma olemasolevate finantsvahendite arvelt – rakendatakse nn integratsiooni põhimõtet.
The following reasons are presented for the choice of the integration option:
Integratsiooni poolt tuuakse teatises järgnevad põhjused:
Natura 2000 will be a EU-wide ecological network of conservation areas with the aim of maintaining and restoring endangered habitats and species of Community interest.
Natura 2000 on üleliiduline keskkonna-alane kaitsealade võrgustik, mille eesmärgiks on kaitsta ja taastada ühenduse huvisfääris olevaid ohustatud elupaiku ning liike.
In order to establish the Natura 2000 network, the EU has been divided into nine bio-geo-graphical regions: the Pannonian, Boreal, Continental, Atlantic, Alpine, Macaronesian, Steppic, Black Sea and Mediterranean regions.
Natura 2000 võrgustiku loomiseks on EL jagatud üheksaks biogeograafiliseks piirkonnaks: Pannooni, boreaalne, kontinentaalne, atlantiline, alpiinne, stepi-, Makaroneesia, Musta mere ja Vahemere piirkond.
For each region the Member States propose to the Commission a list of sites selected on the basis of criteria contained in the Habitats Directive.
Iga piirkonna kohta on liikmesriigid komisjonile vastavalt loodusdirektiivis sisalduvatele kriteeriumidele esitanud valitud alade nimekirja.
With the assistance of the European Topic Centre on Biological Diversity (ETC), independent scientists, Member State experts and NGOs, the Commission then evaluates these proposals aiming to create a consistent, coherent and representative ecological network of sites.
Euroopa bioloogilise mitmekesisuse teemakeskuse (ETC), sõltumatute teadlaste, liikmesriikide ekspertide ja valitsusväliste organisatsioonide abiga hindab komisjon seejärel esitatud ettepanekuid ja üritab luua ühtset ja terviklikku kaitsealade võrgustikku.
After the Commission has adopted the Community lists of Natura 2000 sites the Member States (within a certain transition period) are responsible for taking all necessary measures to guarantee the conservation of their sites and prevent their deterioration.
Peale seda, kui ühendus on vastu võtnud Natura 2000 alade nimekirja, vastutavad liikmesriigid (peale teatavat üleminekuperioodi) kõikide vastavate meetmete rakendamise eest, mis tagavad nende alade kaitsmise ja hoiavad ära alade olukorra halvenemise.
In order to meet their obligations to take the necessary conservation measures, Member States are required to make or continue investments in infrastructure, activities, sta, and/or institutions.
• tagab, et Natura 2000 alade juhtimine on osa laiemast ELi maahalduspoliitikast.
A great variety of activities are necessary for the eective management of sites eg developing management plans, habitat restoration, and active management activities such as mowing or species monitoring.
Seega jääb põllumajandusliku tegevuse toetamine Natura 2000 aladel nii rahaliste kui struktuuriliste sekkumiste osas ühise põllumajanduspoliitika alla, mida rakendatakse maaelu arengukavade kaudu.
These activities impose costs on Member States, which in principle should be covered by national budgets based on the principle of subsidiarity. However, the Habitats Directive Article 8, provides for the possibility of Community co-nancing of such activities where needed.
Selline lähenemine võimaldab Natura 2000 aladel looduslikku mitmekesisust paremini kaitsta kui olukorras, kus Natura 2000 alad oleksid laiemast samasuunalisest poliitikast isoleeritud või erinevad.• võimaldab liikmesriikidel sätestada oma prioriteedid ning arendada poliitikat ja meetmeid, mis peegeldavad nende riiklikke ja piirkondlikke eripärasid.• väldib ühenduse erinevate finantsvahendite dubleerimist ning kattumist ja väldib sellise dubleerimisega seotud halduslikke raskusi ning kulusid tehingutele.
• it will ensure that the management of Natura 2000 sites is part of the wider land management policies of the EU.
Selleks, et tagada vastavate looduskaitseliste meetmete kasutuselevõtt, peavad liikmesriigid tegema kulutusi infrastruktuuri, kaitsetegevuste, personali, ja/või asutuste ülalpidamisele.
Thus, farming inside Natura 2000 sites will be part of the Common Agricultural Policy financial support and, structural interventions, being part of rural and regional development policies.
Osa tegevustest on vajalikud alade majandamise juhtimiseks nagu näiteks kaitsekorralduskavade koostamine, teine osa tegevustest on aga aktiivsed kaitsetööd nagu rohumaade niitmine või liigiseire.
In addition to improving nature conservation eorts, the establishment of the Natura 2000 network can also bring considerable economic and social benets. These th July 2004
Siiski sätestab loodusdirektiivi artikkel 8 vajaduse korral ka taoliste tegevuste ühenduse poolse kaasrahastamise võimaluse.
A‘new world’ for European nancing of nature
“Uus maailm”Euroopa looduse rahastamise jaoks
WHO AND WHAT THE GUIDANCE HANDBOOK IS FOR, AND ITS BENEFITS
KELLE JA MILLE JAOKS KÄSIRAAMAT ON MÕELDUD, JA SELLE EELISED
Who is the Guidance Handbook for?
Kelle jaoks on käsiraamat mõeldud?
Many of those using this Handbook may have had experience in planning the funding for Natura 2000 projects before, perhaps using the funding instruments that were in place for the 2000-2006 period.
Paljudel, kes kasutavad käesolevat käsiraamatut, on juba Natura 2000 projektide rahastamise kavandamise kogemusi seonduvalt ajavahemikuks 2000–06 määratud rahastamisvahendite kasutamisega.
It is crucial to recognize that in the period 2007–13 the Community funding for nature conservation has been revised sig-nicantly.
Siinkohal on vajalik rõhutada, et ajavahemikuks 2007–13 on ühenduse poolne looduskaitse rahastamiskord oluliselt muutunud.
This means that those aiming to secure adequate funding for nature projects must actively seek new opportunities in the Community funds as set out in this Handbook, as well as continuing to pursue other national-level funding.
See tähendab, et need, kes soovivad loodusprojektide piisavat rahastamist, peavad otsima aktiivselt uusi rahastamisvõimalusi ühenduse fondide hulgast ning taotlema teisi riiklikul tasemel eksisteerivaid rahastamisvahendeid.
This Guidance Handbook (‘the Handbook’) is primarily intended for the authorities in the Member States that are responsible for formulating the national and regional programmes in the 2007–13 period.
Käesolev käsiraamat (edaspidi Käsiraamat) on peamiselt mõeldud liikmesriikide ametiasutustele, kes tegelevad riiklike ja piirkondlike kavade ettevalmistamisega ajavahemikuks 2007–13.
The Handbook aims to assist authorities to identify the opportunities for EU co-nancing of Natura 2000 and encourage these opportunities to be fully incorporated into national and regional funding programmes.
Käsiraamatu eesmärgiks on aidata ametiasutusi ELi poolsete kaasfinantseeringute leidmisel Natura 2000 jaoks ja julgustada nende võimaluste täielikku lisamist riiklikesse ja piirkondlikesse rahastamiskavadesse.
The provisions in the new 2007–13 funds open up the possibility of making much more nance available for nature projects. The needs for funding of Natura 2000 were clearly identied in all the appropriate funding regulations presented by the Commission in the context of the 2007–13 Budget proposals.
Käsiraamat võib olla kasulik vahend ka nende ametiasutuste jaoks, kes tegelevad teatud kindlate alade kaitsekorralduskavade koostamisega, kuna siit võib leida väärtuslikku infot selle kohta, milliseid kindlaid juhtimismeetmeid saab tulevikus rahastada.
However, in order to fully benet from this possibility the Member States and those involved in the management of nature projects need to work together to ensure that the opportunities provided by the Community funds are taken up.
Kuid selleks, et kõnealustest võimalustest täit kasu saada, peavad liikmesriigid ja loodusprojektide juhtimisega seotud inimesed tegema koostööd, et tagada ühenduse poolt kättesaadavaks tehtud rahastamisvõimaluste maksimaalne kasutamine.
This means that the national and regional authorities planning the funding programmes, together with the managers of Natura 2000 sites and land included in Natura 2000 sites need to increasingly think how nature conservation objectives and the management of Natura 2000 can be integrated into the broader concept of regional, rural and marine development.
See tähendab, et riigivõimu ja omavalitsuste esindajad, kes rahastamisprogramme ettevalmistavad, peavad koostöös Natura 2000 alade ning Natura 2000 alade alla kuuluvate maatükkide haldajatega järjest rohkem mõtlema sellele, kuidas lõimida looduskaitselisi eesmärke ja Natura 2000 juhtimist laiemasse regionaalsesse, maaelu ja merealade arengukontseptsiooni.
Through use of this Handbook, national and regional authorities are invited to consider all potential target groups (ie those ‘end-users’ of Community funds who actually carry out activities related to Natura 2000 sites), including administrations, farmers, foresters, fishermen and aquaculturalists, private land owners, public land owners, land managers, nongovernmental organisations (NGOs), education organisations and Small and Medium Size Enterprises (SMEs).
Läbi Käsiraamatu kutsutakse riiklikke ja piirkondlikke ametiasutusi arvestama kõikide potentsiaalsete sihtgruppidega st. need ühenduse fondide „lõpptarbijad“, kes viivad tegelikkuses ellu Natura 2000 aladega seotud tegevusi, sealhulgas haldusorganid, talunikud, metsnikud, Kalurid ja vesiviljelusega tegelejad, eramaa omanikud, sotsiaalmaa omanikud, maahaldajad, valitsusvälised organisatsioonid, haridusasutused ja väikesed ning keskmised ettevõtted (VKEd).
Even though the content of this Handbook does not directly address these target groups, it should help these groups and their representative organisations to be more informed about the planning being undertaken by national and regional authorities.
Ehkki Käsiraamatus ei ole kõnealustest sihtrühmadest otseselt räägitud, peaks see informeerima neid sihtrühmi ja nende esindusorganisatsioone riiklike ja piirkondlike võimude poolt planeeritavast.
Moreover managers of Natura 2000 sites know quite well which measures are important and need to be nanced and they could provide their experience and information to the relevant authorities that are responsible for formulating the national and regional programmes.
Lisaks teavad Natura 2000 alade juhtijad üpris hästi, millised tegevused ja vahendid on tähtsad ning saavad asjakohaseid ametiasutusi, kes vastutavad riiklike ja piirkondlike kavade koostamise eest, aidata oma kogemuste ja informatsiooniga.
The analysis of the funds presented in the section titled ‘Funding Options for Natura 2000 Management Activities’ covers dierent types of Natura 2000 sites including: agricultural land; forests; other terrestrial land; inland waters; wetlands; coastal areas; and marine areas.
Peatükis „Natura 2000 tegevuste rahastamisvõimalused“ esitatud fondide analüüs katab erinevaid Natura 2000 alasid, sealhulgas põllumajanduslik maa, metsad, muu maismaa, siseveed, märgalad, rannikualad ja merealad.
The analysis also highlights opportunities for the dier-ent target groups mentioned above.
Analüüsis on välja toodud ka erinevate sihtrühmade võimalused.
Details of the target groups and site types are given in the denitions and descriptions section.
Detailsem info sihtrühmade ja alade tüüpide kohta on ära toodud mõistete ja kirjelduste osas.
What is the Guidance Handbook for?
Mille jaoks on Käsiraamat mõeldud?
In summary, the Handbook will:
Kokkuvõttes see Käsiraamat:
• signpost funding possibilities for Natura 2000 at the EU level; • help in providing understanding of the new Regulations at an operational level; and•drawattentiontogeneralfundingoptionsthat may not be immediately obvious.
• toob välja Natura 2000 rahastamisvõimalused ELi tasemel,• aitab operatiivselt mõista uusi määrusi ja• juhib tähelepanu üldistele rahastamisvõimalustele, mis ei pruugi olla koheselt arusaadavad.
Benets of the Guidance Handbook
Käesoleva käsiraamatu eelised
The majority of the Community’s co-nancing for Natura 2000 in the future will be delivered through existing Community funds aiming to enhance rural, regional, and marine development in the EU.
Suurem osa tulevasest ühendusepoolsest Natura 2000 kaasfinantseerimisest suunatakse läbi olemasolevate ühenduse fondide, mille eesmärgiks on ELi maa- ja merepiirkondade ning piirkondliku arengu tõhustamine.
Securing sustainable use of resources and strengthening the synergies between environmental protection and growth are also encouraged within the context of the Lisbon Strategy. Therefore, in the 2007–13 period, national/regional development and cohesion programmes supported by the Community funds will also need to increasingly incorporate environmental considerations (eg Natura 2000) in their funding priorities2.
Lissaboni strateegia raames rõhutatakse maavarade säästliku kasutamise ja keskkonnakaitse ning majandusliku arengu vahelist sünergiat, seega peavad 2007–13 perioodil ühenduse fondidest toetatud riiklikud ja piirkondlikud arengukavade prioriteedid käsitlema enam keskkonnakaalutlusi nagu Natura 20002.
The main benets of the Guidance Handbook are considered to be the following:
Käsiraamatu peamised eelised on järgmised:
•thepossibilitytocheckwhetherallneces-sary actions are provided for, and if all funding opportunities are known and used;•supportforthefuturereviewofprogrammes;and•importantbackgroundinformationwhendeveloping management plans.
Käsiraamatu eesmärgiks on olla riiklikele ja piirkondlikele ametiasutustele täpseks ja uusimaks infoallikaks Natura 2000 ELi poolse kaasfinantseerimise võimaluste kohta 2007–13 rahastusperioodi jooksul. See keskendub määratud perioodil kehtivatele ELi peamistele rahastusvahenditele, sealhulgas:
This Handbook aims to provide an accurate and up-to-date resource for national and regional authorities to identify the opportunities for EU co-nancing of Natura 2000 in the 2007–13 funding period. It focuses on the main EU funding instruments that will apply during these years, including:
• annab võimaluse kontrollida, kas kõik võimalikud tegevused on ette võetud, ja kas on teada ja rakendatud kõik rahastamisvõimalused;• aitab programmide ülevaatamise juures neid aspekte silmas pidada;• on oluliseks taustainfoks kaitsekorralduskavade arendamisel.
Although some of the national programme planning for 2007–13 is already finalised, the overall process of drawing up, approving and implementing programmes and selecting projects is still at an early stage.
Ehkki osa riiklikust 2007–13 programmi planeeringust on juba lõpetatud, on kavade üldine ettevalmistamis-, kooskõlastamis- ja rakendamisprotsess ja projektide valimise protsess veel varajases staadiumis.
The Handbook will be actively promoted by workshops at the national level and feed in to the funding process.
Käsiraamatut tutvustatakse liikmesriikides toimuvatel seminaridel ja see on osa Euroopa Komisjonipoolsest rahastamise planeerimise protsessis osalemisest.