natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some figures provided in the CBAs wereunrealistic;for example, constant volumes and prices were usedin almost all cases.
Peale selle ei hinnanud komisjon tasuvusanalüüsidestoodudtegevuskuludeprognooside usaldusväärsust.
25 See‘Guide to Cohesion Fund, 2000–06’, version 1, February 2000 — Annex C.
25 Vt Ühtekuuluvusfondi juhend 2000–2006, versioon 1, veebruar 2000, lisa C.
Inthe watersupplysector,therevenuesaretariffsand other charges paid by the various types of user.
Veevarustussektoris on tuludeks eri kasutajate poolt makstavad veemaksedja muud tasud.
These revenues have animpact ontherate of Communityassistanceastheycon-tributetowardsreducingthefinancinggapofaproject.
Tulud mõjutavad ühenduse toetuse määra,kunaaitavadvähendada projektirahastamise puudujääki.
To assess whether a grant rateis set at alevel which avoids overfinancing and ensures the efficient use of EU resources, the ability ofa projectto generaterevenues must betakeninto account.
Hindamaks, kas toetusmäär on kehtestatud tasemel, mis väldib ülerahastamist ja tagab ELi ressursside tõhusa kasutamise, tuleb arvesse võtta projektisuutlikkustluuatulu.
In2000,the Commission decidedthattherate ofassistance should be adjusted to encourage theintroduction of charging systemscoveringthecosts of operating, maintainingandre-placinginfrastructures as well as the costs of pollution abate-ment25.
2000.aastalotsustaskomisjontoetusmäärakorrigeerida,et soodustada maksustamissüsteemidekasutuselevõttu, millega kaetakseinfrastruktuuridetegevus-, hooldus-javäljavaheta-miskulud,samutireostustõrje kulud25.
The Court’s review of the sampled projectsfound that,in most cases, the rate granted was merely the rate appliedfor.
Valimisse kuulunud projektide analüüsimine kontrollikoja poolt näitas, et enamikuljuhtudel oli eraldatudtoetussummasama mistaotletudtoetussumma.Kuiüksjuhtumväljaarvata(vt 9. selgitus), ei pööratud tähelepanu maksustamissüseemidele, mistähendas, et kulud kaeti väga väikeses ulatuses.
Except in one case(see Box 9), no attention was paid to the charging systems, whichallowedforverylowrecoveryrates.In most ofthecasestariffs onlycoveredthe operatingcostsand not the totalinvestment cost borne by the national public and EU funding.
Enamasti kattis vee hind ainult tegevuskulud, mitte riigi ja ELi rahastatud investeerimiskulusid.
A CASE WHERE THE COST RECOVERY PRINCIPLE WAS TAKEN INTO ACCOUNT
JUHTUM, KUS KULUDE KATMISE PÕHIMÕTET ARVESSE VÕETI
In one grant application the Member State had explained that it had set up a system to recover a significant part of the costs from the users.
Ühes toetusetaotluses selgitas liikmesriik, et oli kasutusele võtnud süsteemi suure osa kulude katmiseks kasutajate poolt.
Recognising the effort made, the Commission decided to co-finance at a rate of 75 %, even though the financing gap resulting from the financial analysis had been fixed at 52 %.
Selle tunnustamiseks otsustas komisjon projekti kaasrahastada 75% ulatuses, ehkki finantsanalüüsi tulemusel fikseeritud rahastamise puudujääk oli 52%.
The financial surplus was due to be used for improving other water infrastructure.
Rahastamise ülejääk oli ette nähtud muu veega seotud infrastruktuuri parandamiseks.
The Commission’s decision was aimed at encouraging good practices, but this was not consistent with the financing gap method for setting the EU financial assistance.
Komisjoni otsuse eesmärk oli soodustada head tava, kuid see ei olnud kooskõlas ELi finantsabi määramiseks ette nähtud rahastamise puudujäägi meetodiga.
The Court’sreview ofthetariffsfor waterservicesalsofound that:
Samutileidis kontrollikoda veeteenuste hindu analüüsides, et: a) liikmesriigidtaotlevad üldjuhul võimalikult suurt ELitoe-tust,hoidesveehinna madalal.
Member States tend to maximise EU financial assistance bykeepingtarifflevelslow.Inonecasethetariffshad not been updatedsincethe 1990s. Therearecases where water tariffs were set by national authorities only after de-terminingthe maximum expected amount of EUfinancial assistance.
Üheljuhuleiolnudvee hindaalates1990.aastaist muudetud.Esinesjuhtumeid, kusriigiametiasutused määrasidveehinnaallespärast oodatava ELi finantstoetuse summa kindlaksmääramist.
(b)inrelativeterms,thetariffs setinthe areas served bythe projectsauditedaccountforlessthan1 % ofthe household disposableincome.
Sel-listeltingimustel põhjendataksekomisjonile esitatavates tasuvusanalüüsides oodatavat toetussummat tagantjärele, selle asemel et määratasee kindlaks analüüsitulemusel; b) suhtarvudes moodustab vee hind auditeeritud projektidega hõlmatud piirkondades alla 1% kodumajapidamiste kasutada olevast sissetulekust.
The Commission never questioned the potentialtorecovercostsfrom usersas presentedin the applications, nor proposed any specific benchmarkto assess the appropriateness of the water prices put forward.
Komisjon ei seadnud kordagi kahtluseallakasutajapoolsekuludekatmisetõenäosust, nagusedataotlustes kirjeldati, ega määratlenud võrdlusnäitajaid esitatud hinna põhjendatuse hindamiseks.
Moreover, there appears to be no correlation between the amountofthehouseholdincomeusedtopayfor water servicesandtheco-financingrate.
Lisaks eiolnudkodumajapidamistesissetulekustveeteenuste eest makstav summaja kaasrahastamismäär omavahel vastavuses.
Higherco-financing ratesareobservedbothinareas wheretheusers’ water expenditureislowerinrelationtotheirincome,andin areas where this ratiois higher, without any particularjus-tification being given(see Graph 1 and Annex III).
Kõrgemat kaasrahastamismäära võib täheldada nii neis piirkondades, kus kasutajate veekulud vastavad väikesele osale nendesissetulekust, kui neis piirkondades, kus kulude osakaal oli suurem,ilma et seda oleks põhjendatud (vt 1. graafik ja III lisa).
HOUSEHOLD p
H vu tamisel v
26 Article 9.1 of the water framework directive (Directive 2000/60/EC).
26 Vee raamdirektiivi artikli 9 lõige 1 (direktiiv 2000/60/EÜ).
27 See‘Common implementation strategy for the water framework directive — Guidance Document No 1’, 2004.
27Vt vee raamdirektiivi ühine rakendusstrateegia, juhis nr 1, 2004.
The principle of charging water costs to usersis strengthened bythe waterframeworkdirective, whichestablishesanob-ligationregardingcostrecoveryfor waterservicesasanin-centiveforstimulatingsustainable demand bythe users.
Põhimõtet, et veekulud kannavad kasutajad, arendatakse edasi vee raamdirektiivis. Sellega kehtestati kohustus seoses veeteenuste kulude katmisega, misinnustaks vee säästvat kasutamist.
The obligationis due to be applied by 2010.
Tingimust tuli täitma hakata 2010. aastaks.
The cost recovery can however be modulated bytakinginto account variousfactors such as ‘thesocial, environmental and economic effect ofthe recoveryas wellasthegeographicandclimaticconditions’
Kulude katmise põhimõtet on aga võimalik kohandada vastavalt erinevatele teguritele, võttes arvesse „kulude katmise sotsiaalseid, keskkonna-alaseidja majanduslikke tagajärgi ning kõnealuste piirkondade geograafilisija kliimatingimusi”26.
28 European Commission, ‘The new programming period 2007–13 — oftheregionsaffected26.In other words,the objectiveis not necessarilyto achieve 100 % costrecoveryfrom users27.
Teisisõnu, eesmärgiks ei ole tingimata 100-protsendiline kulude katmine kasutajate poolt27.
More explicit rules were established by the Commission in 200628, inaccordance with Council Regulation(EC) No 1083/2006 on
2006.aastalkehtestaskomisjontäpsemadjuhised28, mison kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1083/2006 struktuurifon-
Guidance on the methodology for carrying out cost-benet analyses — Working Document No 4’, 8/2006.
2007–2013 – tasuvusanalüüsi koostamise metoodika juhised – töödokument nr 4”, 8/2006.
This guidance was prepared according to Article 40(e) of Regulation (EC) No 1083/2006.
Juhised töötati välja vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 40 punktile e.
See also ‘Guidance note on Article 55 of Council Regulation (EC) No 1083/2006: Revenue generating projects’.
Vt ka selgitav märkus nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 55 kohta: kasumit teenivad projektid.
the Structural Funds29.
29Vt nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1083/2006, millega didekohta29.
The new guidance specified that ‘tariffs should atleast cover operating and maintenance costs, as well asasignificant part oftheassets’ depreciation’.
Uutesjuhistestäpsustatakse,etvee hind peaks katmavähemalttegevus-jahoolduskuludningsuureosa varadeamortisatsioonist.
Anadequate tariff structure should be envisagedto maximisethe project’s revenuesbeforepublicsubsidies, whiletakingaffordability into account.
Tuleks määratledaasjakohanevee hind,et maksimaalseltärakasutada projektituludilmatoe-tussummadeta,võttes ühtlasiarvesse hinnavastuvõetavust.
A commonly accepted affordability ratio for water supply andsanitationis 4 % of householdincome30.
Üldtunnustatult on vee- ja kanalisatsiooniteenuste vastuvõetav hind selline, mis vastab neljale protsendile kodumajapidamise sissetulekust30.
30 A review carried out by the EBRD presents benchmarks ranging from
30Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) ülevaates
As regards the new programme period, the four Member States covered by this audit have all set up procedures requiring that proposalsfor waterinfrastructures whose total costis greater than one million euro should provide afinancial CBA.In three oftheregionsvisited,thenewnationalproceduresrequire that a specific analysis of water tarifflevels should beincluded inthe CBAs.
Uueks programmiperioodiks on kõik neli auditeeritudliikmes-riikikehtestanud nõude,et üle ühe miljonieurosuuruseko-gumaksumusega veeinfrastruktuuride projektitaotlustes tuleb esitada tasuvusanalüüs. Kolmes külastatud piirkonnas nägi uus riiklik menetlusette,ettasuvusanalüüs peabsisaldamavee-hinnatasemetäpsematanalüüsi.
However, only in Portugal haveclearrules been establishedto determinetheamount ofthe grant, based on how the cost recovery principle is applied by the municipalities concerned.
Ometi on ainult Portugalis kehtestatud selgesõnalised eeskirjad, et määrata toetuse suu-rusvastavaltsellele,kuidasasjaomastes omavalitsusüksustes kuludekatmise põhimõtetkohaldatakse.
The affordabilitylevelfor waterservices has been definedin both relative terms (tariffs as a percentage of house-holdincome) and absoluteterms(maximum price per m3).
Veeteenustevastu-võetavhinnataseon määratletudniisuhtarvudes(veehind protsendina kodumajapidamisesissetulekust) kui absoluutar-vudes(kõrgeim hind m3 kohta).
2,5 % in the USA up to 5 % for the World Bank.
tuuakse ära võrdlusnäitajad, mis varieeruvad USA 2,5%-st kuni Maailmapanga 5%-ni.
See Fankhauser, S. and S. Tepic.
Vt Fankhauser, S. ja S. Tepic. 2007: „Can Poor Consumers Pay for Energy and Water? An A½ordability Analysis for Transition Countries”. WP nr 92, EBRD 2005. Energy Policy. 35:1038–1049.
CONCLUSIONS ANDRECOMMENDATIONS
JÄRELDUSED JA SOOVITUSED
Whilst structural measures spending has contributed to improv-ingthesupply of waterfor domestic use, betterresults could have been achieved at a alower costtothe EU budget.
Ehkkistruktuurimeetmetetoetus onaidanudkodumajapida-misteveegavarustamist parandada, olekssaanudsaavutada paremaid tulemusi, vähendades sealjuures ELi eelarve kulusid.
However, betteranalyses couldhave madeit possibleto buildsmallercapacityinfra-structureandconsideralternativesolutionsthat might have produced better effects.
Kõigi läbivaadatud projektide kavandamisel võeti aluseks uuringud, mis käsitlevad vee nõudlust nii hetkeseisuga kui tulevikus.
(b)In general, the analyses of possible solutions werelimited tosupplyside measures, payinglittle attentiontothere-ductionof waterlossesandtheuseof moreaccessible resources(see paragraphs 25to 28).
Täpsem analüüs oleks aga võimaldanud ehitada väiksema võim-susegainfrastruktuurejakasutadaalternatiivseidlahendusi, mis oleksid võinud anda paremaidtulemusi: a) veetulevase nõudluse prognoosimiseleivõetudarvesse vee nõudluselangussuunda ega kõikijuba olemasolevaid ressursse(vt punktid 18–24); b) üldjuhulkäsitletivõimalikelahendusteanalüüsimiselai-nult kõrvalmeetmeid, pöörates vähe tähelepanu veekadude vähendamiseleja muude,kättesaadavamateressursside kasutamisele(vt punktid 25–28); c) mõneljuhul kehtestati komisjoni kontrollitulemuseltoe-tuslepinguteslisanõudeid(peamiselt veekadude vähenda-misekohta),komisjonisekkumine oleksaga olnud mõju-sam;liikmesriikidekorraldusasutustetegevusandisvähe lisaväärtust.
For the 2007–13 period, fewer projects will be examined by the Commission and more by the managing authorities(see paragraphs 29 to 35).
Perioodil 2007–2013vaatavadkorraldusasu-tusedläbivarasemastrohkem ningkomisjonvarasemast vähem projekte(vt punktid 29–35).
(i)improvetheirex-anteanalysesandforecasts offuture waterneedsbytakingintoaccountrecentandaccu-rate data(in particular bytakinginto considerationthe downwardtrendsinpercapitaconsumption)andim-provetheirinventoryandreview ofallavailable water resources;
SOOVITUS a) Liikmesriigid peaksid: i)parandama eelanalüüsejatulevastevajaduste prognoo-simist,kasutadesajakohastatudjakorrektseidandmeid (võtteseelkõigearvesselangussuundatarbimisesühe elaniku kohta), ning täiendama nimestikkeja hinnanguid kõigi olemasolevate veeressursside kohta; ii) pöörama suuremat tähelepanu veevarustuse kõrvalmeetmete alternatiivsetelelahendustele, nt veekadude vähendamise võimalustele, nõudlust mõjutavatele meetmetele ja vee kvaliteedi kaitsemeetmetele.
(ii) pay greaterattentiontoalternativestothesupplyside solutions,forexamplebytakingintoaccountthepo-tentialforreducing waterlosses,takingaction onthe demand side,implementing measures for the protection of water quality.
b) Komisjon peaks: i)projektidelefinantstoetuseeraldamiseljärjepidevalt kontrollima,kasasjaomastes piirkondadesrakendatakse kõiki vajalikke meetmeid veeressurssidetõhusaks haldamiseks.
(i) indecidingwhethertograntfinancialsupportto projects,systematicallyassess whetherallnecessary measuresfor efficient waterresource managementare implementedinthe areas concerned.Itshould also en-surethatthe effect ofthese measuresistakenintoac-countinthe water needs’forecasts and assessments of alternatives underpinningthe projects;
Samuti peaks komisjon tagama, et mainitud meetmete mõju võetakse arvesse veenõudluse prognoosides ja alternatiivsetelahenduste hinnangutes, mis on projektide aluseks; ii) innustamaliikmesriikidekorraldusasutusi pöörama pii-savattähelepanuveeressurssidetõhusalehaldamisele piirkondades, mida kaasrahastatudinfrastruktuur hõlmab.
Theco-financed projectsarecontributingtowardsimprove-mentsinthe water supply to EU citizens in the areas concerned.
Kaasrahastatud projektid aitavad parandada ELi kodanike veega varustamist asjaomastes piirkondades.
However, although some projects had been completed severalyearsbeforetheaudittookplace,they werenotin operation because of missinglinksin the water supply network (see paragraphs 41to 44).
Siiski tuleb märkida, et mõningad projektid eitoiminudveevarustussüsteemi puuduvate ühendustetõttu veel auditiläbiviimise ajal, ehkki nende lõpuleviimisest oli möödunud mitu aastat(vt punktid 41–44).
Thecurrent monitoring proceduresandtoolsare only partly usefulforinformingthe Commissionandthe Member States’ managing authorities about the achievements of the projects.
Praegusedjärelevalvemenetlusedja-vahendidannavadko-misjonilejaliikmesriikide korraldusasutustele ainult osaliselt kasulikku teavet projektide tulemuste kohta.
Wherethe Commission hasimposed particularconditions,it has notalwaysadequatelychecked whethertheyareimple-mented(see paragraphs 45to 48).
Juhtudel, kui komisjon onkehtestanud eritingimused, ei oletaalati piisavalt kontrollinud nendetäitmist(vt punktid 45–48).
(i)ensure, from the planning stage, that the complementary infrastructurerequiredfortheentryinto operation of the projectsis available ontime;
SOOVITUS a) Liikmesriigid peaksid: i)alates planeerimisetapisttagama projektidetoimimiseks vajalikutäiendavainfrastruktuuri õigeaegse valmimise; ii) rakendamaparemaidjärelevalvevahendeid,ethinnata projektidetulemusi.
(ii)carefullyassesstheimplementationoftheconditions imposedinthe grant decisions.
b) Komisjon peaks: i)määratlema, millistteavettaliikmesriikideltvajab,et hinnata asjakohaste projektide mõju; ii) põhjalikult hindamatoetuslepinguteskehtestatudtingi-mustetäitmist.
(b)Several projects operate at a capacitythatistoolow, as a consequence of water demand beinglowerthanforecast and highlevels of noninvoiced waterin the overall supply systems(see paragraphs 53to 59).
Eesmärgid oleks saanud saavutada väiksemate kuludega ELi eelarvele: a) mitmes projektis esines viivitusija kulude ületamist, mida vähemalt mõningal määralolekssaanudärahoida(vt punktid 50–52); b) mitme projektiinfrastruktuurekasutatakseliialtväheses ulatuses, misonpõhjustatudprognoositustväiksemast nõudlusestja mittearvestusliku vee suurest osast sõltuvates varustussüsteemides(vt punktid 53–59); c) toetuste määramise protsessis esinestõsiseid puudusi,ja võimalust, etkuludkatavadkasutajad, eianalüüsitud(vt punktid 60–70).
(i)pay more attention, during the planning phase, to factors which often cause delays, such as environmentalimpact assessments, administrative permits, and estimates and calculationsforthe projects;
SOOVITUS a) Liikmesriigid peaksid: i)planeerimisetapis pööramasuuremattähelepanuteguri-tele, mis põhjustavad sageli viivitusi, nagu keskkonnamõjude hindamine,lubadetaotlemine ametiasutustelt ning projektide arvnäitajate hindamineja arvutamine; ii) parandama projektideeelanalüüsidekvaliteetijavõtma nendetulemusiarvesseuuteinfrastruktuuridesuuruse määramisel; iii) süstemaatiliselt analüüsimainfrastruktuuri etapikaupa ehitamise poolt-ja vastuargumente, et võimaldadainfrastruk-tuuriefektiivsematkasutamistjaarendadasedavastavalt muutuvatele vajadustele.
(iii) systematically analysethe pros and cons of buildingin-frastructurein stages, with the aim of making better use ofthecapacitybuilt,anddevelopitaccordingtothe evolution of needs.
b) Komisjon peaks: i)pöörama suuremat tähelepanu toetusetaotlustelelisatud finantsanalüüside kvaliteedileja taotlema toetuse asjako-hasetaseme määramiseks vajalikkuteavet; ii) tagamakuludekatmise põhimõtte nõuetekohasekohal-damise, et edendada ELi vahendite mõjusat kasutamist.
This Report was adopted by Chamber II, headed by Mr Morten LEVYSOHN, Member ofthe Court of Auditors, in Luxembourg atits meeting of 8 September 2010.
II auditikoda, midajuhib kontrollikojaliige Morten LEVYSOHN, võttiskäesolevaaruandevastu8.septembri2010.aasta koosolekul Luxembourgis.
WATER SUPPLY SYSTEMS in e g a r a r
VEEVARUSTUSSÜSTEEMID
+ e k r r w o e e t a
(kanalisatsioon)
W s r m e t c n e
Jaotustorud.
R v a p l r
Jaotuspunkt
(o e e
(ülerõhk)
(o d s s r r e a e t m t ip w e c p n to a y m
Läbimõõt20-40cm
n s o s n m c c k n e n a r
Veepuhastusjaam
D a e e r
Reovesi
2 c n k r r ta to r o te s p te a tw u d a e r
Veepuhastusjaam
W n a w w to te s a t
Süvendamine
R ive g p p p in r n r u e s t s i
Tamm veekogumispunkt
PROJECTS SELECTED FOR THE AUDIT
AUDITEERIMISEKS VALITUD PROJEKTID
ERDF/CF contribution(million euro)
ERF/Ühtekuulu-vusfondi osalus (miljoniteurot)
Total elegible cost(million euro)
Abikõlblikud kulud kokku (miljoniteurot)
Total eligible cost(million euro)
Abikõlblikud kulud kokku (miljoniteurot)
HOUSEHOLD WATER EXPENDITURE AND DISPOSABLEINCOMES IN THE AREAS SERVED BY THE PROJECTS
KODUMAJAPIDAMISTE VEEKULUDJA KASUTADA OLEV SISSETULEK PROJEKTIGA HÕLMATUD PIIRKONDADES
Price per m
Hind m kohta (alu- seks võetud tarbi-
Annual household
Kodumajapidamise aastase tarbimise standardmäära
3 disposable income3
3 aastas)
Area/ municipality concerned
Kodumajapidamise kasutada olev
Project rate of co-nancing (%)
Projekti kaasrahastamismäär (%)
Water expenditure (incl.VAT) as % of household disposable income in euro, incl.VAT VAT
Piirkond /omavalitsus-üksus aastasissetulek3
Kozani districts4
Kozani piirkond4
North Cordoba
Põhja-Cordoba
/year/household (approx. 132 l/day/person) can be considered as a standard consumption.
Rahvusvaheliste uuringute kohaselt võib tarbimise standardmääraks pidada 120 m aastas kodumajapidamise kohta (ca 132 liitrit päevas
Calculation based on prices of 2008 and in Greece of 2009.VAT of 10 % in Italy, of 7 % in Spain and Portugal; in Greece VAT of 9 % applies to water tari, 19 % to fixed and special fee.
Kreekas on kehtestatud 9-protsendiline käibemaks, fikseeritud tariifi ja eritariifi suhtes kohaldatakse aga 19% suurust käibemaksu.
Calculated as disposable income per capita (at NUT S2, or NUT S3 if available) multiplied by average number of persons in a household.
Arvutatud ühe elaniku kohta kasutada oleva sissetuleku põhjal (NUTS2 piirkondades või andmete olemasolu korral NUTS3 piirkondades), mis on korrutatud kodumajapidamise keskmise liikmete arvuga.
IT: Average number of persons in household; source: Family components in Sicily, IST AT 2003.
IT: Kodumajapidamise keskmise liikmete arvu allikas: Family components in Sicily, ISTAT 2003.
Disposable income per capita; source: Valore aggiunto per abitante, IST AT 2006.
Ühe elaniku kohta kasutada oleva sissetuleku allikas: Valore aggiunto per abitante, ISTAT 2006.
GR: Disposable income of private households in 2006 (at NUT S3 level, in purchasing power standards); source: Eurostat 2009.
EL: Kodumajapidamiste kasutada olev sissetulek 2006. aastal (NUTS tasemel, väljendatuna ostujõu pariteedis). Allikas: Eurostat 2009.
Source: Household Budget Survey 2004, Greek Statistical Oce.
Kodumajapidamise keskmise suuruse allikas: kodumajapidamiste eelarve uuring 2004, Kreeka statistikaamet.
PT: Average size of household based on Census 2001 data.
PT: Kodumajapidamise keskmine suurus põhineb 2001. aasta rahvaküsitluse andmetel.
Disposable income based on purchasing power per capita 2005 in regions and average income level of (1 032 = 100).
Andmed kasutada oleva sissetuleku kohta, mis on arvutatud elaniku kohta 2005. aasta ostujõu põhjal eri piirkondades, ja keskmise sissetuleku kohta (1 032=100), pärinevad Portugali statistikaametist.
Source: Statistical Oce of Portugal. ES: Average size of household in NUT S3 - source Continuous survey of family budgets, data of 2005.
ES: Andmed kodumajapidamise keskmise suuruse kohta NUTS3 piirkondades pärinevad uuringust Continuous survey of family budgets, 2005. aasta andmed.
Gross disposable income of households in 2006, Spanish regional accounts, National Institute of Statistics.
2006. aasta kodumajapidamiste kasutada olevate brutotulude allikaks on Hispaania piirkondlikud aruanded (Riiklik statistikainstituut).
For Jaca, source: Instituto Aragonés de Estadística (data of 2005).
Jaca andmete allikas: Instituto Aragonés de Estadística (2005. aasta andmed).
For calculation of total water expenditure, a half a special fee was taken into account besides fixed and volumetric fee in case of Kozani and Ptolemaida (law on DEYA provides for a special fee of 80 % of water tariff for future investments in water supply and sewerage infrastructure).
Veekulude kogusumma arvutamisel võeti Kozani ja Ptolemaida puhul lisaks fikseeritud ja tarbimisel põhinevale tariifile 50% ulatuses arvesse ka eritariifi (DEYA (vee- ja kanalisatsiooniteenuste ettevõte) suhtes kohaldatav õigusakt näeb ette 80-protsendilise eritariifi kehtestamist tulevastele investeeringutele, mis on seotud veevarustuse ja äravoolu infrastruktuuridega).
V. The Commission welcomes the Court’s conclusion accordingto whichthestruc-tural measures’ spendinghascontrib-utedtoimprovingthe supply of waterfor domestic use.
V.Komisjon nõustubkontrollikojajäreldu-sega, millekohaseltonstruktuurimeet-meteletehtud kulutused aidanud parandada kodumajapidamiste veevarustust.
The European Regional Development Fund (ERDF) and Cohesion Fund (CF ) co-financedin2000–06wellover100 projectsinthefield of watersupply aim-ingtoimprovethe management of water resources.
Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfondkaasrahastasid 2000.–2006.aastaltublistiüle100pro-jektiveevarustussektoriseesmärgiga parandada veeressursside majandamist.