natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Table A.1 Summary of responsibilities defined by Directive 2002/44/EC
Tabel A.1 Kokkuvõte direktiivis 2002/44/EÜ määratletud kohustustest
Directive Article
Tööandja
Potential risk from handarm vibration
Kohtvibratsioonist tingitud võimalik risk
Be in possession of the risk assessment.
3Vastutab riskihindamise eest.
3Identify measures required for control of exposure and worker information and training.
3Selgitab välja kokkupuute ohjamiseks ja töötajate teavitamiseks ning koolitamiseks vajalikud meetmed.
3Keep the risk assessment up to date.Avoiding or reducing exposure:
3Ajakohastab riski hindamist.Kokkupuute vältimine või vähendamine:
Risks from vibration
Vibratsioonist põhjustatud riskid
3Take general actions to eliminate exposures or reduce them to a minimum
3Võtab üldiseid meetmeid riskide kõrvaldamiseks või nende vähendamiseks miinimumini.
Guide to good practice on Hand- A r
Kokkupuute rakendusväärtust ületav kokkupuude
3Establish and implement programme of measures to eliminate,or reduce to a minimum, exposures to handarm vibration risks
3Koostab ja rakendab meetmete programmi, mille eesmärk on kohtvibratsiooniga kokkupuute kõrvaldamine või vähendamine miinimumini.
Exposures above the exposure action value
3Võtab koheselt meetmeid piirväärtust ületava kokkupuute vältimiseks.
3Take immediate action to prevent exposure above the limit value
Kokkupuute piirväärtust ületav kokkupuude
Identify why exposures limit value has been exceeded
Heade tavade juhend kohtvibratsiooni kohta –
Adapt to requirements of workers at particular risk
3Selgitab välja, miks ületati kokkupuute piirväärtusi.3Teeb vajalikke kohandusi, võttes arvesse eriti riskialtite
Workers at particular risk
I OSA töötajate vajadusi.Töötajate teavitamine ja koolitamine:.
For all workers exposed to handarm vibration risks.
Eriti riskialtid töötajad Kohtvibratsioonist ohustatud töötajad
Workers at risk from handarm vibration
3Hõlmab kõiki kohtvibratsiooniga kokkupuutuvaid tööta-jaid.Töötajatega konsulteerimine ja nende osalemine:
Workers at risk from handarm vibration
Kohtvibratsioonist ohustatud töötajad
3To consult, in a balanced way and in good time, workers and their representatives on risk assessment, control measures health surveillance and training.
3Tasakaalustatud ja õigeaegne konsulteerimine töötajate ja nende esindajatega riskihindamist, ohjamismeetodeid, tervisekontrolli ja koolitust käsitlevates küsimustes.
Inform worker of results of health surveillance
Kui tervisehäire on Tervisekontroll:tuvastatud3Teavitab töötajat tervisekontrolli tulemusest.
Doctor or suitably qualified person
Arst või muu sobiva kvalifikatsiooniga isik
3Provide information and advice to worker regarding any health surveillance which he should undergo following the end of exposure
3Teavitab töötajaid ja annab neile nõuvajaliku tervisekontrolli kohta, mille töötaja peaks läbima pärast kokkupuute lõppu.
3Provide significant findings of health surveillance to employer3Review risk assessment
3Teavitab tööandjat tervisekontrolli olulistest leidudest.Kui tervisehäire on 3Vaatab riskihinnangu läbi.
Further eliminate or reduce risks
3Kõrvaldab või vähendab täiendavalt riske.
Review the health status of similarly exposed workers.
3Kontrollib samalaadse kokkupuutega töötajate tervislikku seisundit.
3Workers entitled to appropriate health surveillance
3Töötajatel on õigus asjakohasele tervisekontrollile.
Exposures above the exposure action value
Kokkupuute rakendusväärtust ületav kokkupuude
Page 34
MIS ON
or k) ib ra tio ns at W V
MIS ON VIBROSAGEDUS JA SAGEDUS-
B.1 WHAT IS VIBRATION?
VIBRATSIOON?
WEIGHTING?
KORRIGEERIMINE?
Vibrations arise when a body oscillates due to external and internal forces Figure B.1.
Vibrosagedus näitab, mitu korda liigub vibreeriv keha sekundi jooksul edasi-tagasi.
In the case of handarm vibration, the handle of a machine or the surface of a work piece vibrates rapidly, and this motion is transmitted into the hand and arm.
Selle väärtus näitab tsüklite arvu sekundis, seda väljendatakse hertsides (lühendatult Hz).
It is expressed as a value in cycles per second, more usually known as hertz (abbreviated to Hz).
Vibratsioon tekib keha edasitagasi võnkumisel sisemiste ja väliste jõudude toimel, vaata joonis B.1.
For rotating tools the dominant frequency is usually determined by the speed at which the tool rotates (usually expressed as the number of revolutions per minute or rpm; dividing the rpm by 60 gives the frequency in Hz).
Kohtvibratsiooni tekitab tööriista käepideme või töödeldava detaili äge vibreerimine, mis kandub edasi käelabasse ja käsivarde.
WHAT IS MEASURED?
MIDA MÕÕDETAKSE?
For handarm vibration, the frequencies thought to be important range from about 8 Hz to 1000 Hz.
Kohtvibratsiooni jaoks on olulised sagedused vahemikus 8 Hz–1000 Hz.
However, because the risk of damage to the hand is not equal at all frequencies a frequency-weighting is used to represent the likelihood of damage from the different frequencies.
Kuna kahjustuste tekkimise oht ei ole kõikide sageduste puhul ühesugune, kasutatakse kahjustuste tekitamise tõenäosuse väljendamiseks erinevatel sagedustel sagedus-korrigeerimist.
As a result, the weighted acceleration decreases when the frequency increases.
Seetõttu sageduse suurenemisel korrigeeritud vibrokiirendus väheneb.
For handarm vibration, only one frequency-weighting curve is used for all three axes.
Kohtvibratsiooni kõigi kolme telje jaoks kasutatakse vaid ühte sagedus-korrigeerimise kõverat.
WHAT VIBRATION PARAMETERS ARE USED
Kuna enamiku vibratsiooniandurite väljund on seotud vibrokiirendusega, kasutatakse tavaliselt vibratsiooni iseloomustamiseks just seda.
FOR EXPOSURE ASSESSMENT?
KASUTATAKSE KOKKUPUUTE HINDAMISEKS?
To get a complete picture of the vibration on a surface, vibration must be measured in three axes, as illustrated in Figure B.2.
Pinnavibratsiooni täpsemaks määratlemiseks tuleb seda mõõta kolme telje suunal nagu on näidatud joonisel B.2.
From each vibration axis a frequencyweighted root-mean-square average acceleration is measured.
Mõõdetakse iga vibratsioonitelje sageduskorrigeeritud kiirenduse ruutkeskmine.
This is referred to as ahw.
See tähistatakse sümboliga a
Figure B.2 Axes of handarm vibration measurement
Joonis B.2 Kohtvibratsiooni mõõteteljed.
FIGURE B.3 EXAMPLES OF VIBRATION MAGNITUDES FOR COMMON TOOLS
JOONIS B.3 NÄITED TAVALISTE TÖÖRIISTADE VIBRATSIOONI SUURUSJÄRKUDE KOHTA
Sample data based on workplace vibration measurements of total vibration values ahv (see Chapter 2.3) by HSL and INRS between 1997 and 2005.
Valimi andmed põhinevad vibratsiooni koguväärtuste a mõõtmisel töökohal (vaata 2.3. peatükki), hv mõõtmised on teinud HSL (Health and Safety Laboratory) ja INRS (Institut national de la recherche scientifique) aastatel 1997–2005.
These data are for illustration only and may not be representative th of machine use in all circumstances.The 25th and 75 percentile points show the vibration magnitude that 25% or 75% of samples are equal to or below
Andmed on esitatud üksnes teavitamiseks, ega ole representatiivsed masinate kõigi kasutusviiside suhtes. 25. ja 75. protsentiil näitavad vibratsiooni suurusjärke, mille suhtes 25% või 75% mõõtmistulemustest on madalamad või nendega võrdsed.
Demolition Hammers
Otslihvijad
Sample data
Näidiste andmed
25 & 75th percentile 35
25. ja 75. protsentiil
WHAT INSTRUMENTATION SHOULD BE
MILLISEID MÕÕTEVAHENDEID TULEKS
Handarm vibration measuring equipment should comply with the EN ISO 8041:2005 specifications for handarm vibration measuring instruments.
Käes hoitavate ja käsijuhitavate masinate vibratsioon võib olla väga tugev ning ebasobivad andurid kergesti üle koormata.
It is important that accelerometers (vibration transducers) are carefully selected.
Andurite kinnitamiseks masina käepidemete külge on vaja jäiku, kergeid ja kompaktseid paigaldussüsteeme.
The vibration on hand-held and hand-guided machines can be very high and can easily overload unsuitable transducers.
Täiendavat teavet ja juhiseid anduri valiku ja paigaldamise meetodite kohta võib leiab standardist EN ISO 5349-2:2001.
Fixing transducers to the machine handles requires mounting systems that are rigid, lightweight and compact.
Kohtvibratsiooni mõõteseadmed peavad vastama standardis EN ISO 8041:2005 esitatud kohtvibratsiooni mõõtevahendite tehnilistele näitajatele.
Further information and guidance on transducer selection and mounting methods can be found in EN ISO 5349-2:2001.
Kiirendusmõõturite (vibratsiooniandurite) hoolikas valik on väga oluline.
ANNEX C Health risks, signs and symptoms
C LISA Terviseriskid, märgid ja sümptomid
Workers exposed regularly to excessive hand-arm-transmitted vibration may be suffer in the long term with disturbances to finger blood flow and to the neurological and locomotor functions of the hand and arm.
Töötajatel, kes puutuvad pika aja jooksul korduvalt kokku piirväärtusi ületava käelaba ja käsivarre kaudu leviva vibratsiooniga, tekivad sõrmede verevarustuse ning käelaba ja käsivarre neuroloogilised ja lokomotoorsed talitlushäired.
The term handarm vibration syndrome is used to refer to these complex disorders.
Sellele keerukale tervisehäirele viitamiseks kasutatakse mõistet kohtvibratsiooni sündroom.
Epidemiological studies have demonstrated that the probability and severity of blanching is influenced by the characteristics of vibration exposure and duration of exposure, the type of tool and work process, the environmental conditions (temperature, air flow, humidity, noise), some biodynamic and ergonomic factors (grip force, push force, arm position), and various individual characteristics (individual susceptibility, diseases and agents such as smoking and certain medicines that affect peripheral circulation).
Epidemioloogilised uuringud on tõestanud, et sõrmede valgeks muutumise tõenäosust ja raskusastet mõjutavad vibratsiooniga kokkupuute näitajad ja kokkupuute kestus, tööriista tüüp ja tööprotsess, keskkonnatingimused (temperatuur, õhuliikumine, niiskus, müra), teatavad biodünaamilised ja ergonoomilised tegurid (haardejõud, tõukejõud, käsivarre asend) ja mitmesugused individuaalsed omadused (individuaalne vastuvõtlikkus, haigused ja sellised mõjurid nagu näiteks suitsetamine ja teatavad perifeerset vereringet mõjutavad ravimid).
Handarm vibration syndrome has an impact on social and family life.
Kohtvibratsiooni sündroom mõjutab sotsiaalset suhtlemist ja perekonnaelu.
Periodic attacks of impaired blood circulation will take place not only at work, but also during activities such as car washing or watching outdoor sports.
Perioodilised vereringehäired võivad tekkida nii tööl kui ka selliste tegevuste ajal nagu näiteks auto pesemine või väljas peetava spordivõistluse jälgimine.
Everyday tasks, for example managing small buttons on clothes may become difficult.
Raskeneb igapäevaste toimetuste tegemine, näiteks riietel väikeste nööpide kinni- ka lahtinööpimine.
C.2 NEUROLOGICAL DISORDERS
C.2 NÄRVISÜSTEEMI HÄIRED
Vascular disorders, neurological disorders and bone and joints abnormalities caused by hand-transmitted-arm vibration are recognized occupational diseases in several European countries.
Mitmes Euroopa riigis on käelaba kaudu käsivarde levivast vibratsioonist tingitud vereringesüsteemi häired, närvisüsteemi häired ning luude ja liigeste kõrvalekalded tunnistatud kutsehaigusteks.
Workers exposed to handtransmitted arm vibration may experience tingling and numbness in their fingers and hands.
Käelaba kaudu käsivarde leviva vibratsiooniga kokku puutuvad töötajad võivad tunda sõrmedes ja kätes kihelust või tuimust.
If vibration exposure continues, these symptoms tend to worsen and can interfere with work capacity and life activities.
Kui kokkupuude vibratsiooniga jätkub, muutuvad sümptomid tavaliselt tõsisemaks ning võivad häirida töövõimet ja elutegevust.
Vibration-exposed workers may exhibit a reduction in the normal sense of touch and temperature as well as an impairment of manual dexterity.
Vibratsiooniga kokku puutuvatel töötajatel võib väheneda puudutustundlikkus ja käteosavus ning langeda kehatemperatuur.
Workers exposed to hand-transmitted-arm vibration may complain of episodes of whitening (blanching) of the fingers, usually triggered by cold exposure.
Käelaba kaudu käsivarde leviva vibratsiooniga kokku puutuvatel töötajatel võib tekkida sõrmede episoodiline valgeks muutumine (valastumine), mille tavaliselt kutsub esile külm.
This symptom is caused by temporary closing down of blood circulation to the fingers.
Sümptomi põhjuseks on näppude verevarustuse ajutine katkemine.
Various terms have been used to describe vibrationinduced vascular disorders:
Vibratsioonist tingitud vereringehäirete kirjeldamiseks kasutatakse erinevaid mõisteid:
Epidemiological research in workers has also shown that use of vibrating tools in combination with repetitive movements, forceful gripping, awkward postures may increase the risk of carpal tunnel syndrome.
Töötajate epidemioloogilised uuringud on näidanud ka seda, et vibreerivate tööriistade kasutamine, mis nõuab monotoonseid korduvaid liigutusi, tugevat haaret ja ebamugavaid asendeid, võib suurendada randmekanali sündroomi riski.
฀•฀฀dead or white finger,
„surnud” või valge sõrm;
฀•฀฀Raynaud’s phenomenon of occupational origin,
• töökeskkonnas tekkinud Raynaud’ sündroom;
฀•฀฀vibration-induced white finger.
• vibratsioonist tingitud sõrmede valgeks muutumine.
Workers with prolonged exposure to vibration may complain of muscular weakness, pain in the hands and arms, and diminished muscle strength.
Pikka aega vibratsiooniga kokku puutunud töötajad võivad kaevata lihaste nõrkust, käelaba ja käsivarre valu ja lihasjõu vähenemist.
These disorders seem to be related to ergonomic stress factors arising from heavy manual work.
Need tervisehäired näivad olevad seotud ergonoomiliste stressiteguritega, mis tekivad raskest füüsilisest tööst.
Initially attacks of blanching involve the tips of one or more fingers, but, with continued exposure to vibration, the blanching can extend to the base of the fingers.
Esialgu haaravad valgeks muutumise hood ühte või mitut sõrmeotsa, kuid vibratsiooniga kokkupuute jätkudes võivad valgeks muutuda terved sõrmed.
As the blood flow returns to the fingers (this is commonly initiated by warmth or local massage) the fingers turn red, and are often painful.
Kui vereringe sõrmedes taastub (tavaliselt soojuse või kohaliku massaaži toimel), muutuvad sõrmed punaseks ja on sageli valulikud.
The blanching attacks are more common in winter than in summer.
Sõrmede valgeks muutumist esineb talvel sagedamini kui suvel.
The duration varies with the intensity of the vibration stimuli from a few minutes to more than one hour.
Valastumise kestus oleneb vibratsiooniallika intensiivsusest ja varieerub mõnest minutist ühe tunnini ja isegi kauem.
Excess occurrence of wrist and elbow osteoarthritis as well as hardening of soft tissue (ossification) at the sites of tendon attachment, mostly at the elbow, have been found in miners, road construction workers and metal-working operators of percussive tools.
Randme ja põlve osteoartriidi esinemissageduse suurenemist ja pehmete kudede kõvastumist (lihaselubjas-tus- ja luustus) kõõluste kinnituskohtades on täheldatud kaevuritel, teetöölistel ja metallitöölistel, kes kasutavad lööktoimega tööriistu.
Other work-related disorders have been reported in vibration-¬exposed workers, such as inflammation of tendons (tendonitis) and their sheaths in the upper limbs, and Dupuytren’s contracture, a disease of the fascial tissues of the palm of the hand.
Vibratsiooniga kokku puutuvatel töötajatel on täheldatud ka muid tööst tingitud tervisehäireid, näiteks kõõlusepõletik (tendoniit), ülajäsemete kõõlusetuppede põletik ja Dupuytreni kontraktuur, mis on peopesa sidekirmekudede haigus.
If vibration exposure continues, the blanching attacks become more frequent affecting more of the fingers.
Kui vibratsiooniga kokkupuude jätkub, hakkavad sõrmede valgeks muutumise hood sagedamini esinema ja haaravad rohkem sõrmi.
The attacks may occur all year around with quite small reductions of temperature.
Need hood võivad tekkida mis tahes aastaajal isegi üsna väikese temperatuurilanguse tõttu.
During a blanching attack the affected worker can experience a complete loss of touch sensation and manipulative dexterity, which can interfere with work activity increasing the risk for acute injuries due to accidents.
Valastumishoo tekkimisel võivad mõjutatud sõrmed täielikult kaotada puudutustundlikkuse ja osavuse, mis segab töötaja tööd ja suurendab õnnetuses vigastada saamise riski.
Page 38
D LISA
ANNEX D Tools for calculating daily exposures or k)
Vahendid päevase vibratsiooniga kokkupuute arvutamiseks
Some web-based calculators are available that simplify the process of doing daily vibration exposure calculations, e.g.: www.hse.gov.uk/vibration/calculator.htm
D.1 VEEBIPÕHISED VAHENDID internetis on kättesaadavad mõned kalkulaatorid, mis lihtsustavad päevase vibratsiooniga kokkupuute arvutamist, nt: rakendusväärtusest madalama kokkupuute korral võib kohtvibratsiooniga kaasneda tervisekahjustuse risk, seega võivad ka need kokkupuuteväärtused, mis jäävad rohelisele alale, põhjustada töötajatele vibratsioonikahjustusi, eriti kui kokkupuude vibratsiooniga on kestnud aastaid.
The nomogram in Figure D.2 provides a simple alternative method of obtaining daily vibration exposures, without using the equations.
Nomogramm joonisel D.2 on lihtne alternatiivne meetod teabe saamiseks päevase vibratsiooniga kokkupuute kohta ilma valemeid kasutamata.
For each tool or process: http://www.hvbg.de/d/bia/pra/softwa/ kennwertrechner/index.html
Iga tööriista või tööprotsessi puhul:
D.2 DAILY EXPOSURE GRAPH
D.2 PÄEVASE KOKKUPUUTE GRAAFIK
The graph in Figure D.1 gives a simple alternative method for looking up daily exposures or partial vibration exposures without the need for a calculator.
Joonisel D.1 esitatud graafik on lihtne alternatiivne meetod päevase vibratsiooniga kokkupuute või osavibratsiooniga kokkupuudete määramiseks ilma arvutusi tegemata.
Simply look on the graph for the A(8) line at or just above where your vibration magnitude value and exposure time lines meet.
4. ruutu võetud väärtused liidetakse kokku;
FIGURE D.1 DAILY EXPOSURE GRAPH
JOONIS D.1 PÄEVASE KOKKUPUUTE GRAAFIK
Exposure time (hh:mm)
Kokkupuute aeg (tt:mm)
FIGURE D.2 HAND-ARM VIBRATION EXPOSURE NOMOGRAM or k)
JOONIS D.2 KOHTVIBRATSIOONIGA KOKKUPUUTE NOMOGRAMM
Partial Vibration Exposure
Kokkupuude osavibratsiooniga
Weighted acceleration
Korrigeeritudkiirendus
Vibration Exposure Points a
Vibratsiooniga kokkupuutepunktid a
Instructions:
Juhis:
For each exposure, draw a line between the weighted acceleration and the exposure time.
Iga kokkupuute jaoks tõmmata joon korrigeeritud kiirenduse ja kokkupuute aja vahele.
Read off either the partial vibration exposure A(8)
Lugeda osavibratsiooniga kokkupuute A(8) väärtus või vibratsiooniga i kokkupuute punktide arv ni punktis, kus joon lõikub keskmise skaalaga.
Square and add the A(8) values
A(8) väärtustele: n väärtustele: i i
Add the score values to give a total i
Liita tulemused kokku päevase i kokku.
Square-root the result to give the daily vibration exposure A(8).
0,8 kokkupuute A(8) saamiseks.
0.8 daily points, n Use the centre scale to convert the n value to A(8)
punktide arvu n saamiseks.Kasutada keskmist skaalat n väärtusekonverteerimiseks A(8) väärtuseks.
D.4 EXPOSURE POINTS SYSTEM
D.4 KOKKUPUUTEPUNKTIDE SÜSTEEM
In general the number of exposure points, P
Tavaliselt arvutatakse kokkupuutepunktide arv P
E defined by:
E järgmiselt:
Handarm vibration exposure management can be simplified by using an exposure “points” system.
Kohtvibratsiooniga kokkupuute juhtimist lihtsustab kokkupuutepunktide süsteemi kasutamine.
For any tool or process, the number of exposure points accumulated in an hour (PE,1h in points per hour) can be obtained from the vibration magnitude ahv in m/s² using:
Kus a on vibratsiooni suurusjärk, väljendatud hv ühiku m/s² abil, ja T on kokkupuute kestus
Exposure points are simply added together, so you can set a maximum number of exposure points for any person in one day.
Töötaja maksimaalse päevase kokkupuute punktide arvu määramiseks liidetakse töötaja kokkupuutepunktid lihtsalt kokku.
The exposure scores corresponding to the exposure action and limit values are: m
Päevase kokkupuute A(8) võib arvutada kokkupuutepunktide põhjal, kasutades valemit:
The daily exposure A(8), can be calculated from the exposure point using:
Kokkupuute rakendusväärtusele ja kokkupuute piirväärtusele vastab järgmine kokkupuutepunktide arv:
฀•฀฀exposure action value (2.5 m/s²) = 100 points;
• kokkupuute rakendusväärtus (2,5 m/s²) on 100 punkti;
฀•฀฀exposure limit value (5 m/s²) = 400 points.
• kokkupuute piirväärtus (5 m/s²) on 400 punkti.
FIGURE D.3 EXPOSURE POINTS TABLE (ROUNDED VALUES).
JOONIS D.3 KOKKUPUUTEPUNKTIDE TABEL (ÜMARDATUD VÄÄRTUSED)
Daily Exposure time
Päevane kokkupuute aeg
The traffic light scheme may be based on measurements or manufacturer’s declaration of vibration emission.
D.5 VALGUSFOORITULEDE SÜSTEEM avaldatud andmeid vibratsioonitugevuse kohta.
If the vibration emission value is used, it should be multiplied by a factor of between 1 and 2, to account for uncertainty in the results from the standardised emission tests (see Chapter 2.3.1).
Kui kasutatakse vibratsioonitugevuse väärtust, korrutatakse see standarditud vibratsioonikatsete tulemuste määramatuse arvesse võtmiseks teguriga, mille väärtus jääb 1 ja 2 vahele (vaata 2.3.1 peatükk).
Some employers, working with machine manufacturers and suppliers, have developed a green / amber / red “traffic light” system, where each tool is clearly marked with a handarm vibration colour coding, dependent on the expected in-use vibration magnitude of each machine, one example of this coding scheme is illustrated in Table D.1.
Mõned tööandjad on koostöös masinate tootjate ja tarnijatega tööriistade põhjustatud kohtvibratsiooni selgeks tähistamiseks välja töötanud valgusfoori rohelisele/merevaigukollasele/punasele tulele vastava värvikoodide skeemi, mis näitab masina vibratsiooni eeldatavat suurusjärku kasutamise ajal; värvikoodide skeemi kasutamist on selgitatud tabelis D.4 esitatud näite abil.
The use of a ‘green’ machine indicates that exposures are likely to be below the exposure action or limit value.
Töötajatele õpetatakse värvikoodide skeemi kasutamist, nii et nad saaksid vibratsiooni tekitavate tööriistade hulgast silmapilkselt valida õige tööriista ning teaksid, kui kaua nad tööriista kasutada tohivad.
These exposures must not be assumed to be “safe”.
Valgusfooritulede süsteemi tõhusus oleneb masina värvikoodi andmete kvaliteedist.
There may be a risk of handarm vibration injury for exposures
Valgusfooritulede süsteemi puhul võib kasutada mõõteandmeid või tootja
Workers are given training in the colour-coding scheme, so that they can select vibration tools at a glance and know how long they can use the tool.
„Rohelise masina” kasutamisel on kokkupuuted tõenäoliselt madalamad kokkupuute rakendusväärtusest või kokkupuute piirväärtusest.
TABLE D.1 EXAMPLE OF COLOUR CODING SCHEME FOR TRAFFIC-LIGHT SYSTEM
Neid kokkupuuteid ei saa siiski pidada ohutuks.
Time to reach ELV (5m/s²)Less than 2 hours
TABEL D.4 NÄIDE VALGUSFOORITULEDE TÄHENDUSI
Time to reach EAV (2.5m/s²)Less than 30 mins
KASUTAVA VÄRVIKOODIDE SKEEMI KOHTA
2 to 8 hours
Värvikood
ANNEX E Worked Examples
E LISA Praktilised näited
WHERE JUST ONE MACHINE IS USED
KUI KASUTATAKSE AINULT ÜHTE MASINAT
A fettler uses three tools during a working day:
Valandite järeltöötleja kasutab tööpäeva jooksul kolme tööriista:
An angle grinder: 4m/s² for 2½ hours
1. nurklihvijat vibratsiooniemissiooniga 4 m/s² kahe ja poole tunni jooksul,
The daily vibration exposure, A(8), for a worker carrying out one process or operating one tool can be calculated from a magnitude and exposure time, using the equation:
suurusjärku, nii mõõdetakse ka päevast vibratsiooniga kokkupuudet meetrites sekundi ruudu kohta (m/s²).
ACut units of metres per second squared (m/s²).
Töötava oksalõikuri vibratsioon on 4 m/s².
The daily vibration exposure is then:
Päevane vibratsiooniga kokkupuude on seega:
WHERE MORE THAN ONE MACHINE IS
KUI KASUTATAKSE ROHKEM KUI ÜHTE