natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Our freedom of movement inside the EU depends on having secure external frontiers.
Meie liikumisvabadus ELi piires sõltub meie välispiiri kindlusest.
More problem solving — EU-style
Igale probleemile on lahendus – nii arvatakse ELis
If Europe Direct cannot give a full response to your query, it may put you in touch with a further source of information and advice which can.
Kui Europe Direct ei suuda igale küsimusele ammendavalt vastata, võib ta suunata teid järgmise teabeallika või nõuandja juurde.
If your query concerns a practical problem — say you have difficulties registering your car when you move to another country, or you have a problem with a product bought abroad — Europe Direct will refer you to one of the EU’s problem-solving agencies.
Kui teie küsimus on praktilist laadi – näiteks on teil tekkinud raskusi teise riiki elama kolides oma sõiduki registreerimisega või on teil probleeme välismaalt ostetud kaubaga –, siis juhatab Europe Direct teile kätte mõne ELi asutuse, kes oskab sellele probleemile lahenduse leida.
There are several of these. Their services are free of charge.
Selliseid asutusi on palju ja nende teenused on tasuta.
The Citizens Signpost Service provides personalised advice from legal experts on your practical rights as an EU citizen.
Kodanike nõuandetalitus annab individuaalset juriidilist abi ELi kodanike praktiliste õiguste asjus.
It will tell you, for example, which body or authority to go to (at local, national or EU level) in order to sort out your particular problem.
Nõuandetalituselt saab teada, missuguse kohaliku, riikliku või ELi asutuse poole tuleks ühel või teisel juhul oma küsimusega pöörduda.
Contact the Signpost Service on ec.europa.eu/citizensrights/signpost or call the Europe Direct contact centre who will forward your problem to the Signpost Service.
Nõuandetalitusega saab suhelda Interneti-aadressil ec.europa.eu/citizensrights või helistades Europe Directi teabekeskusesse, kust teie küsimus suunatakse nõuandetalitusele edasi.
Solvit is a problem-solving network for settling, without legal proceedings, problems posed by the misapplication of the EU’s single market laws by governments or public administrations.
Solvit on võrgustik, mis aitab juriidilise menetluseta lahendada probleeme, mis on tekkinud, kui valitsus või mõni avaliku sektori asutus pole õigesti kohaldanud ELi siseturu õigusakte.
There is a Solvit centre in every EU country which is ready to act on your behalf.
Solviti keskused on igas ELi liikmesriigis.
You can access Solvit via the Europa website at ec.europa.eu/solvit.
Solviti leiab Europa veebilehelt ec.europa.eu/solvit.
The centres are committed to providing real solutions to problems within a maximum of 10 weeks.
Need keskused on võtnud kohustuse leida probleemidele reaalne lahendus maksimaalselt kümne nädala jooksul.
NO WORK PERMIT NEEDED
TÖÖLUBA EI OLE VAJA
A Czech citizen, who tried to set himself up as a self-employed construction worker in Germany, was told by the local German authorities he needed a work permit, which they refused to issue.
Tšehhi Vabariigi kodanikule, kes püüdis Saksamaal asuda ehitusel tööle füüsilisest isikust ettevõtjana, ütles Saksamaa ametiasutus, et tal on vaja tööluba, mida väljastamast aga keelduti.
He took his case to Solvit Germany who explained to the local administration that no work permit was needed for self-employed workers and arranged for him to get his licence to establish himself there.
Tšehh esitas oma probleemi Saksamaa Solviti keskusele, kes seletas kohalikule ametiasutusele, et füüsilisest isikust ettevõtja ei vaja tööluba, ning aitas ühtlasi Tšehhi töölisel end Saksamaal ettevõtjana registreerida.
A third network is made up of European consumer centres (ECCs), which exist in each EU country.
Kolmas võrgustik koosneb Euroopa Liidu tarbijate nõustamiskeskustest ning on esindatud kõigis ELi riikides.
Their role is to help EU consumers understand their rights and to cooperate with each other to help solve problems that can arise when a consumer from one country buys a product from a seller in another.
Nõustamiskeskuste ülesanne on aidata ELi tarbijatel mõista oma õigusi ning teha omavahel koostööd, et aidata lahendada probleeme, mis võivad tekkida siis, kui ühe riigi tarbija ostab kaupa teise riigi müüjalt.
For more information go to ec.europa.eu/consumers/redress/ecc_network/index_en.htm
Lisateavet saab veebilehelt ec.europa.eu/consumers/redress/ecc_network/index_en.htm.
For information about jobs abroad you should consult Eures, the European employment service.
Töövõimaluste kohta välismaal saate teavet Euroopa tööhõivetalitusest Eures.
It provides information and advice, plus a cross-border jobmatching service for job-seekers and employers.
Eures annab teavet ja nõu ning viib kokku eri riikide tööpakkujad ja tööotsijad.
The website is at ec.europa.eu/eures
Külastage Eurese veebisaiti aadressil ec.europa.eu/eures
A COMBINED EFFORT
ÜHINE JÕUPINGUTUS
Mrs Henrietta Clarke of London bought a peppermill while on holiday in Italy.
Londonis elav Henrietta Clarke ostis Itaalias puhkusereisil käies pipraveski. Koju jõudes avastas ta, et pipraveski on katki.
When she contacted the Italian shop for a refund or a new peppermill, it refused to take any action.
Ta võttis ühendust Itaalia poega, soovides saada kas raha tagasi või uut pipraveskit, kuid pood ei olnud nõus midagi tegema.
She then got in touch with the European Consumer Centre (ECC) in the UK, which explained what further action she herself could take in Italy.
Seejärel kurtis proua oma muret Suurbritannias asuvale Euroopa tarbijate nõustamiskeskusele, kus talle selgitati, mida ta Itaalias edasi saab teha.
In addition, the British ECC got in touch with the Italian ECC, which also took up her case.
Lisaks rääkis Briti nõustamiskeskus Itaalia nõustamiskeskusega, kes hakkas samuti asja ajama.
Thanks to the combined efforts of all concerned, Mrs Clarke eventually got her replacement peppermill.
Ühise pingutuse tulemusel sai proua Clarke uue pipraveski.
They gave me more information and advice than I had expected,’ Mrs Clarke said afterwards.
Nad andsid mulle rohkem teavet ja nõu, kui ma oleksin osanud oodata,”arvas lõpuks proua Clarke.
EUROPEAN COMMISSION REPRESENTATIONS
EUROOPA KOMISJONI ESINDUS EESTIS
EUROPEAN PARLIAMENT OFFICES
Euroopa Liidu maja
Representation in Ireland
EUROPE DIRECTi EESTI INFOPUNKTIDE KONTAKTANDMED
Office in Ireland
Tallinna infopunkt
18 Dawson Street Dublin 2Tel. (353-1) 634 11 11Fax (353-1) 634 11 12Internet: www.euireland.ie E-mail: eu-ie-info-request@ec.europa.eu
Rävala 4 10143 Tallinn Tel: (+372) 626 4400Faks: (+372) 626 4401E-post: info@euroopaliit.ee;comm-rep-tll@cec.eu.int www.euroopaliit.ee
European Union House43 Molesworth Street Dublin 2Tel. (353-1) 605 79 00 Fax (353-1) 605 79 99Internet: www.europarl.ie E-mail: epdublin@europarl.europa.eu
EUROOPA PARLAMENDI INFOBÜROO EESTIS
Representation in the United Kingdom
Euroopa Liidu maja
United Kingdom Office
Lõuna-Eesti infopunkt
8 Storey’s Gate London SW1P 3ATTel. (44-20) 79 73 19 92Fax (44-20) 79 73 19 00/10Internet: ec.europa.eu/uk
Rävala 4 10143 Tallinn Tel: (+372) 630 6969Faks: (+372) 630 6968E-post: eptallinn@europarl.europa.euwww.europarl.ee/
(44-20) 72 27 43 00Fax (44-20) 72 27 43 02Internet: www.europarl.org.uk E-mail: eplondon@europarl.europa.eu
Järva maavalitsus Rüütli 2572713 Paide Tel: (+372) 385 9662 Faks: (+372) 385 0519 E-post: edir@jarvamv.ee www.jarvamv.ee
Office in Scotland
Jõhvi infopunkt
2 Caspian Point Caspian Way Cardiff CF10 4QQTel. (44-29) 20 89 50 20Fax (44-29) 20 89 50 35Internet: ec.europa.eu/uk
Pargi 2741537 Jõhvi Tel: (+372) 337 4952Faks: (+372) 337 4951E-post: edir@koda.ee
Representation in Scotland
Kaubandus-tööstuskoja euroinfokeskus
The Tun4 Jackson’s Entry Holyrood Road Edinburgh EH8 8PJTel.
Toom-Kooli 1710130 Tallinn Tel: (+372) 644 8079E-post: koda@koda.ee, einfo@koda.eewww.koda.ee
The libraries provide EU-related information to primary and secondary schools.
Tel: 0 800 3330E-post: info@eurotelefon.ee
Just check www.euireland.ie or phone 01 6341111 to make an appointment.
Tartu Ülikooli Raamatukogu eurodokumentatsiooni keskus
That’s a lot of people with little or no idea where their money is going or what benefits they enjoy in return.
W. Struve 150091 Tartu Tel: (+372) 737 5780E-post: paring@utlib.eewww.euroinfo.ee/
These centres will complement the existing network of European Documentation Centres (EDC), European Information Centres (EIC) and European Public Information Centres (EPIC).
Tondi 8411316 Tallinn Tel: (+372) 699 6596Faks: (+372) 699 6600E-post: ylikool@audentes.ee
The European Parliament: voice of the people
Euroopa Parlament - rahva hääl
The Council of the European Union: voice of the member states
Euroopa Liidu Nõukogu - liikmesriikide hääl
The European Commission: promoting the common interest
Euroopa Komisjon - ühiste huvide kaitsja
The Court of Justice: upholding the law
Euroopa Kohus - õigusjärelevalve teostaja
The European Court of Auditors: getting value for your money
Euroopa Kontrollikoda - rahal on väärtus
The Committee of the Regions: voice of local government
Regioonide komitee - kohalike omavalitsuste hääl
The European Investment Bank: financing EU projects
Euroopa Investeerimispank - ELi investeerimisprojektide rahastaja
The European Central Bank: managing the euro
Euroopa Keskpank - euro haldaja
The European Ombudsman: investigating your complaints
Euroopa andmekaitseinspektor - isikuandmete puutumatuse kaitsja
The European Union (EU) is a family of democratic European countries workingtogether to improve life for their citizens and to build a better world.
E uroopa Liit (EL) on Euroopa demokraatlike riikide pere, kus tehakse koostööd kodanike elujärje parandamiseks ning parema maailma ülesehitamiseks.
Family squabbles and occasional crises are what make the news headlines, but awayfrom the cameras the EU is actually a remarkable success story.
Uudiste esikülgedelejõudvaid „perekonnatülisid"ja juhuslikke kriise tähelepanuta jättes on EL märkimisväärne saavutus.
In just over half acentury it has delivered peace and prosperity in Europe, a single European currency(the euro) and a frontier-free ‘single market’ where goods, people, services and capital move around freely.
Poole sajandi jooksul on see taganud Euroopas rahu ja õitsengu, siin on käibel ühine Euroopa raha (euro) ning piirideta ühisturul võivad vabalt liikuda nii kaubad, inimesed, teenused kui ka kapital.
It has become a major trading power, and a world leader infields such as environmental protection and development aid.
Euroopa Liidust on saanud suur majanduslikjõud ning ta on hoiab maailmas esikohta nii keskkonnakaitse kui ka arenguabi osutamise valdkonnas.
No wonder it hasgrown from six to 25 members and more countries are queuing up to join.
Liidu liikmete arv on kasvanud kuuelt 25-le ning mitmed riigid soovivad veel ühineda.
The European Union’s success owes a lot to the unusual way in which it works.Unusual because the EU is not a federation like the United States.
Euroopa Liidu edu on tulenenud paljuski tema ebatavalisest töökorraldusest. EL ei ole föderatsioon nagu Ameerika Ühendriigid.
The countries that make up the EU (its ‘member states’) remain independent sovereign nations but they pool their sovereignty in order to gain astrength and world influence none of them could have on their own.
EU kuuluvad riigid (liikmesriigid) säilitavad oma rahvusliku sõltumatuse, kuid nad ühendavad oma suveräänsuse, et saavutada tugevus ja ülemaailmne mõjukus, mida ükski neist eraldi ei saavutaks.
Pooling sovereignty means, in practice, that the member states delegate some oftheir decisionmaking powers to shared institutions they have created, so that decisions on specific mattersof joint interest can be madedemocratically at Europeanlevel.
Praktikas tähendab suveräänsuse ühendamine seda, et liikmesriigid delegeerivad osa oma otsustusõigusest nende poolt loodud Euroopa institutsioonidele, nii et otsused teatavates ühise huvi valdkondades tehakse demokraatlikult Euroopa tasandil.
Challenges such as preventing climate change and protectingthe environment can only be tackled by international cooperation.
Kliimamuutuste ärahoidmine ja keskkonnakaitse on tõhus ainult rahvusvahelise koostöö korral.
The EU is at theforefront of those efforts.
EL seisab nende jõupingutuste esirinnas.
•the European Parliament (EP),which represents the EU’s citizens and is directlyelected by them;
• Euroopa Parlament (EP), mis esindab ELi kodanikke ja mille liikmed valitakse kodanike poolt otsestel valimistel;
•the Council of the European Union,which represents the individual memberstates;
• Euroopa Liidu Nõukogu, mis esindab liikmesriike; • Euroopa Komisjon, mille ülesanne on kaitsta liidu kui terviku huve.
•The European Commission,which seeks to uphold the interests of the Union as awhole.
Nimetatud institutsionaalne kolmik töötab välja poliitika ja õigusaktid, mida rakendatakse kogu ELis.
In principle, it is the Commission that proposes new laws, but it is the Parliamentand Council that enact them.
Uue õigusakti ettepaneku teeb komisjon, kuid õigusakti võtavad vastu parlament ja nõukogu.
The Court of Justiceupholds the rule of European law, and the Court of Auditorschecks the financing of the Union’s activities.
Euroopa Kohus jälgib Euroopa Liidu õigusaktide kohaldamist ning kontrollikoda kontrollib liidu tegevuse rahastamist.
•the European Economic and Social Committee (EESC)represents civil society,employers and employees;
• Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esindab kodanikuühiskonda, tööand jaid ja töötajaid;
•the Committee of the Regions (CoR) represents regional and local authorities;
• regioonide komitee esindab piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi;
•the European Investment Bankfinances EU investment projects, and helps smallbusinesses via the European Investment Fund;
• Euroopa Investeerimispank rahastab ELi investeerimisprojekte ning toetab Euroopa Investeerimisfondi kaudu väikeseid äriühinguid;
•the European Central Bankis responsible for European monetary policy;
• Euroopa Keskpank vastutab Euroopa Liidu rahapoliitika eest;
•the European Ombudsmaninvestigates complaints about maladministration by EU institutions and bodies;
• Euroopa ombudsman uurib Euroopa Liidu institutsioonide ja asutuste haldusomavoli kohta esitatud kaebusi;
•the European Data Protection Supervisorsafeguards the privacy of people’s personal data.
• Euroopa andmekaitseinspektor kaitseb inimeste isikuandmete puutumatust;
In addition, specialised agencies have been set up to handle certain technical, scientific or management tasks.
Lisaks on loodud spetsialiseeritud agentuurid, kes tegelevad peamiselt teatavate tehniliste, teaduslike või haldusülesannetega.
The powers and responsibilities of the EU institutions, and the rules and proceduresthey must follow, are laid down in the treaties on which the EU is founded.
ELi institutsioonide õigused ja kohustused ning eeskirjad ja menetlused, millest nad kinni peavad pidama, on sätestatud ELi asutamislepingutega.
Thetreaties are agreed by the presidents and prime ministers of all the EU countries andratified by their parliaments.
Lepingud on sõlminud liikmesriikide presidendid ja peaministrid ning ratifitseerinud nende riikide parlamendid.
The final chapter gives a briefoverview of the agencies and other bodies that are involved.
Lühidalt kirjeldatakse ka asjaomaseid ameteidja teisi asutusi.
• The Treaty establishing the European Coal and Steel Community(ECSC), which was signedon 18 April 1951 in Paris, came into force on 23 July 1952 and expired on 23 July 2002.
• 23. juulil 2002 aegus Euroopa Söe-ja Teraseühenduse (ESTÜ) asutamisleping, mis allkirjastati Pariisis 18. aprillil 1951, jõustus 23. juulil 1952 ja kaotas kehtivuse 23. juulil 2002.
• The Treaty establishing the European Economic Community(EEC), which was signed on25March 1957 in Rome and came into force on 1 January 1958.
• Leping, millega moodustati Euroopa Majandusühendus (EMÜ), allkirjastati Roomas 25. märtsil 1957 ning see jõustus 1. jaanuaril 1958.
• The Treaty establishing the European Atomic Energy Community(Euratom), which wassigned in Rome along with the EECTreaty. Treaty.
• Koos EMÜ lepinguga kirjutati Roomas alla ka Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) asutamislepingule.
• The Treaty on European Union(EU), which was signed in Maastricht on 7 February 1992,and came into force on 1 November 1993.
• Euroopa Liidu (EL) leping kirjutati alla Maastrichts 7. veebruaril 1992 ning see jõustus 1. novembril 1993.
intergovernmental cooperation to the existing Community system, the Maastricht Treaty created a new structure with three ‘pillars’ which is political as well as economic.This is the European Union (EU).
olemasolevale süsteemile valitsustevahelise koostöö, loodi Maastrichti lepinguga uus, kolmele sambale toetuv poliitiline ja majanduslik struktuur. See ongi Euroopa Liit (EL).
The first three of these treaties created thethree ‘European Communities’, i.e. the systemof joint decisionmaking on coal, steel, nuclearpower and other major sectors of the memberstates’ economies.
Kolme esimesena mainitud lepinguga loodi kolm Euroopa ühendust ehk liikmesriikide ühine otsustussüsteem söe, terase ja aatomienergia tootmise ning muude majandusvaldkondade jaoks.
The community institutions– set up to manage this system – were mergedin 1967, resulting in a single Commission anda single Council.
1967. aastal moodustati süsteemi haldamiseks loodud institutsioonide liitmisel ühine komisjon ja ühine nõukogu.
The EEC, in addition to itseconomic role, graduallytook on a wide range ofresponsibilities includingsocial, environmental andregional policies.
Lisaks majandusküsimustele laienes EMÜ vastutus järkjärgult muudele valdkondadele, s.h sotsiaal-, keskkonnakaitse ja regionaalpoliitika valdkondadele.
Since itwas no longer a purelyeconomic community, thefourth treaty (Maastricht)renamed itsimply ‘the European Community’(EC).
Kuna tegemist ei olnud enam pelgalt majandusühendusega, muudeti selle nimi neljanda lepinguga (Maastrichti leping) Euroopa Liiduks (EL).
Police and judicialcooperation incriminal matters
(enamus ühisel hine valis-ja ja õigusalane poliitika- koostöö krimi julgeoleku valdkondi) naalasjades poliitika
At Maastricht, the member state governmentsalsoagreed to worktogether on foreign andsecurity policy and in thearea of ‘justice and homeaffairs’.
Lisaks leppisid liikmesriikide valitsused Maastrichts kokku teha koostööd valis- ja julgeolekupoliitika ning justiitsid siseküsimuste valdkonnas.
Its three ‘pillars’ represent different policy areas with different decisionmaking systems.
ELi kolm sammast hõlmavad igaüks erinevaid poliitikavaldkondi erinevate otsustussüsteemidego.
It was on 9 May 1950 that French Foreign Minister Robert Schuman first publicly put forward the ideas thatled to the European Union.
9. mail 1950 esitas Prantsusmaa välisminister Robert Schuman esmakordselt mõtted, mis viisid Euroopa Liidu asutamiseni.
From timeto time the treaties are also amended to givethe European Union new responsibilitiesand to reform its institutions.
Sellega muudeti põhilepinguid veelgi, lihtsustades ELi otsuste tegemise süsteemi nii, et see toimiks tõhusalt ka pärast 2004. aasta uut ühinemislainet.
This is alwaysdone by a special conference of the EU’s national governments (an ‘intergovernmental conference’ or IGC).
• Kavandatud põhiseaduse lepingule kirjutati alla 2004. aasta juunis.
Over the past 20 years orso, there have been four such conferences toamend the EU’s treaties, with the followingresults:
Selle lepingu eesmärk on muuta Euroopa Liit lihtsamaks, asendades kõik senised põhilepingud ühe põhiseadusega, milles oleks selgelt sätestatud, mis Euroopa Liit on, milline on tema otsuste tegemise kord ja kes mille eest vastutab.
Its purpose was tosimplifythe European Union, replacing all the existing treaties with a single Constitution setting out clearly what the EUis, how it takes decisionsand who is responsible for doing what.
Viimase paarikümne aasta jooksul on Euroopa Liidu põhilepingute muutmiseks toimunud neli sellist konverentsi ning nende tulemused on järgmised. mised.
• The Single European Act (SEA)was signedin February 1986 and came into force on 1July 1987.
• Ühtne Euroopa akt kirjutati alla veebruaris 1986 ning see jõustus 1. juulil 1987.
It amended the EEC Treaty andpaved the way for completing the singlemarket.
Sellega muudeti EMÜ asutamislepingut ja valmis tati ette siseturu väljakujundamine.
• The Treaty of Amsterdamwas signed on 2October 1997 and came into force on 1May 1999.
See leping ei saanud jõustuda enne ratifitseerimist kõigi liikmesriikide parlamentides ning mõnedes riikides otsustati korral dada lepingu üle rahvahääletus.
It amended the EU and ECtreaties, giving numbers(instead of letters)to the EU Treaty articles.
2005. aasta mais lükati kavandatud põhiseadus Prantsusmaal ja Madalmaades toimunud rahvahääletustel tagasi.
However, it could not come into force until ithad been ratified by all the EU’s national parliaments and, in some countries, put to a referendum.
Seega ei saa leping lähitulevikus jõustuda.
In referendums held in May 2005,the people of France and the Netherlands rejected the proposed Constitution.
Euroopa Ülemkogu arutleb praegu, millist mõju avaldab see Euroopa Liidu edasisele arengule.
Consequently, it cannot come into force in theforeseeable future.
• Amsterdami leping kirjutati alla 2. oktoobril 1997 ning see jõustus 1. mail 1999.
The European Council iscurrently reflecting on what this implies forthe futuredirectionof the EU.
Selle lepinguga muudeti Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut, asendades Euroopa Liidu lepingu artiklite tähistuses tähed numbritega.
Ifyou wantto learn more about the Constitution, go to europa.eu.int/constitution/
Rohkem teavet põhiseaduse kohta saab veebilehelt http://europa.eu/constitution/
Decisionmaking at European Union levelinvolves various European institutions, inparticular proposal for a new European law must bebased on a specific treaty article, referred toas the ‘legal basis’ of the proposal.
Euroopa tasandil otsuste tegemisse on kaasatud mitmed ELi institutsioonid, eelkõige: lepingu artiklile, mida nimetatakse õigusakti õiguslikuks aluseks.
The three main procedures are‘consultation’, ‘assent’ and ‘co-decision’.
Kolm põhilist menetlust on nõuandemenetlus, nõusolekumenetlus ja kaasotsustamismenetlus.
• the European Commission,• the European Parliament (EP),• the Council of the European Union.
• Euroopa Komisjon, • Euroopa Parlament ja • Euroopa Liidu Nõukogu.
In general, it is the European Commissionthat proposesnew legislation, but it is the Council and Parliament that passthe laws.Other institutions also have roles to play.
Tavaliselt teeb uue õigusakti ettepaneku komisjon, kuid õigusakti võtavad vastu parlament ja nõukogu. Ka teistel institutsiooni del on täita oma roll.
The rules and procedures for EU decisionmaking are laid down in the treaties. Every
Nõuandemenetluse puhul saadab komisjon oma ettepaneku nõukogule ja parlamendile, aga ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele.
Under the consultation procedure, the Council consults Parliament as well as the European Economic and Social Committee(EESC) and the Committee of the Regions (CoR).
ELi otsuste tegemise reeglid ja menetlused on kindlaks määratud asutamislepingutega. Iga uus ELi õigusakt toetub mõnele vastava
Three ‘councils’: which is which?
Kolm nõukogu - mis on mis?
This means the headsof state or government (i.e. presidentsand/or prime ministers) of all the EU countries, plusthe President of the European Commission.
Selle moodustavad Euroopa Liidu kõikide liikmesriikide riigipead ja/või valitsusjuhid (presidendid ja/või peaministrid) ning Euroopa Komisjoni president.
The European Council meets, inprinciple, four times a year to agree overall EU policy and to review progress.
Euroopa Ülemkogu kohtumised toimuvad tavaliselt neli korda aastas ning seal lepitakse kokku ELi üldpoliitilistes küsimustes ja antakse hinnang tehtud tööle.
It is the highestlevel policy-making body in the European Union, which is why its meetings are often called‘summits’.
Ülemkogu on Euroopa Liidu kõrgeim poliitikaloome organ, see pärast nimetatakse neid kohtumisi sageli tippkohtumisteks.