natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lisbon strategy. Danuta Hübner also explained that cohesion policy underpins the Lisbon process in two ways.
Kohtumisel Euroopa Parlamendi regionaalarengu komisjoniga (REGI), mis leidis aset 28. septembril 2004, avaldas volinik Hübner toetust ühtekuuluvuspoliitika reformiettepanekutele, mida ta toetas juba ka eelmise komisjoni liikmena.
‘First, it contributes directly to attaining the main Lisbon objectives for the EU as a whole. Second, cohesion policy can strengthen ownership of the Lisbon agenda within Member States, because it directly involves regional and local actors in the formulation of regional growth strategies.’
Täpsemalt rõhutas ta, et juulis esitatud eelnõude pakett tagab „ühtekuuluvuspoliitika tõhusaks rakendamiseks vajaliku raamistiku“, ning lubas „teha kõik endast oleneva arutelude tulemusel positiivse lahenduse saavutamiseks ning püüda nõukogu veenda, et reformitud poliitika võetaks vastu õigeaegselt ja jõustuks 1. jaanuarist 2007“.
The future.
Tulevik.
In this respect, Danuta Hübner believes that the Commission’s proposals for 2007–13 are an effective response to the challenges of enlargement and the Lisbon strategy.
Seoses sellega leiab volinik Hübner, et komisjoni ettepanekud aastateks 20072013 on igati vastavuses laienemise ja Lissaboni strateegia väljakutsetega.
Whilst 78 % of financial resources are allocated to the poorest regions — with the greatest convergence potential — cohesion policy will also be pursued in other regions, outside the least favoured regions, to support regional competitiveness and employment.
Ehkki 78% rahalistest vahenditest suunatakse kõige vaesematesse piirkondadesse – kus on enim lähenemispotentsiaali -, jätkatakse ühtekuuluvuspoliitika rakendamist ka teistes piirkondades, et ergutada ka seal piirkondlikku konkurentsivõimet ja uute töökohtade loomist.
A pillar and a method.
Alus ja meetod.
Danuta Hübner regards cohesion policy as a ‘pillar of economic and social progress’and stresses that the Union allocates one third of its budget (that is EUR 213 billion for the 2000–06 programming period) to this ‘unique working method’ that provides European added value.
Volinik Hübneri sõnul on ühtekuuluvuspoliitika„majandusliku ja sotsiaalse progressi alus“ ning ei maksa unustada, et kolmandik Euroopa Liidu eelarvest (213 miljardit eurot aastateks 2000–2006) eraldatakse just selle „ainulaadse töömeetodi“ rakendamiseks, mis annabki Euroopale tema lisaväärtuse.
The main reason for the policy reform is to respond to the need to increase the EU’s growth potential.
Poliitika reform tuleneb vajadusest suurendada ELi kasvupotentsiaali.
It is also important not to see ‘a conflict between cohesion and competitiveness: they are the two necessary ingredients for the Union’s development’.
Kindlasti ei maksaks „ühtekuuluvuse ja konkurentsivõime vahel näha konflikti: mõlemad on liidu arenguks vajalikud koostisosad“.
What is more, cohesion policy is an essential instrument in realising the Lisbon and Gothenburg strategies for a competitive European economy which creates jobs and conforms to the principles of sustainable development.
Lisaks on ühtekuuluvuspoliitika oluline vahend, mille abil rakendada Lissaboni ja Göteborgi strateegiaid, mille eesmärgiks on konkurentsivõimeline, uusi töökohti loov ja jätkusuutlik Euroopa majandus.
Enlargement, cohesion and competitiveness.
Raha. Poliitiliste prioriteetide realiseerimise juures on tähtis roll muidugi rahal.
1 the Centre for European Reform (
Laienemine, ühtekuuluvus ja konkurentsivõime.
), on 9 December in Brussels, ‘Most of the funds are concentrated in the least prosperous regions. Still, a significant
Ettekandes, mille volinik pidas 9. detsembril Brüsselis Centre for European Reform´is (*), ütles ta, et„ehkki suurim osa fondide vahenditest suunatakse kõige vaesematele piirkondadele, läheb küllaltki suur osa ka territooriumidele, mis ei olegi ehk kõige vaesemad, kuid millel on piirkondliku konkurentsivõime ja uute töökohtade loomise seisukohast potentsiaali – näiteks piirkondadele, kus toi-
Speaking of the delay in implementing the Lisbon strategy, the Commissioner referred to the Kok report (2) on the strategy’s mid-term evaluation: ‘The Union should not only persuade Member States to implement Lisbon; it should back up its words as far as possible with financial incentives.’
Nagu volinik Hübner ametisse astudes kordas, juhindub ta oma töös kolmest prioriteedist: 1994.-1999. aasta programmide lõpetamine, perioodi 2000-2006 programmeerimise valmimine ning perioodile 20072013 paindliku ülemineku ettevalmistamine.
values which the Commissioner plans to promote. Conscious that cohesion policy offers opportunities to address the Union’s citizens directly, she wants to engage in permanent dialogue with them at local and regional level so as to better explain to them the Union and the added value of its actions.
pöördumiseks, soovib ta astuda nendega kohalikul ja piirkondlikul tasandil pidevasse dialoogi, et selgitada neile liidu olemust ja selle tegevuse lisaväärtust.
The texts of Danuta Hübner’s speeches and addresses are available on the Commissioner’s website: http://europa.eu.int/comm/ commission_barroso/hubner/index_en.htm
Danuta Hübneri kõnede ja ettekannete tekstid on kättesaadavad voliniku veebilehel: http://europa.eu.int/comm/commission_
Three priorities and three values. As Danuta Hübner stressed when taking office, her mandate will be guided by three concrete priorities: managing the closing of the 1994–99 programmes; bringing the current 2000–06 programming period to a successful end; and preparing for a flexible transition to reform for the 2007–13 period.
Üleminek eeldab„intensiivset dialoogi“ kõigi partneritega, sest kui struktuurifondid ja ühtekuuluvusfond ongi „solidaarsuspõhimõtte käegakatsutav sümbol“, sõltub tegutsemise kvaliteet ja tõhusus fondide läbipaistvusest: neid kolme väärtust soovibki volinik edendada.
Territorial cohesion and urban policy: the ministerial meeting in Rotterdam
Territoriaalne ühtekuuluvus ja linnapoliitika: ministrite kohtumine Rotterdamis
Danuta Hübner addressed the meeting of EU ministers for regional policy and urban affairs in Rotterdam (the Netherlands) on 29 and 30 November.
Danuta Hübner kõneles regionaalpoliitika ja/või linnapoliitika eest vastutavate ministrite kohtumisel, mis toimus 29. ja 30. novembril Rotterdamis (Holland).
years, and ways in which Europe’s diversity can be utilised to benefit sustainable economic growth.
seda, kuidas väärtustada Euroopa mitmekesisust nii, et see aitaks saavutada ka püsivat majanduskasvu.
‘We cannot ignore territorial disparities,’ stressed the Commissioner.
„Me ei tohi territoriaalseid lõhesid ignoreerida,“ rõhutas volinik.
‘They affect seriously the overall competitiveness of our economy.
„Need kahjustavad tõsiselt kogu meie majanduse konkurentsivõimet.
In the context of the Lisbon strategy we must not only reduce these imbalances but also promote our diverse territorial assets (i.e. island, mountain, border regions).’
Lissaboni strateegia kontekstis peame mitte üksnes vähendama selliseid vahesid, vaid ka väärtustama territoriaalseid eripärasid (saared, mägipiirkonnad, piirialad, jne).“
Urban policy discussions focused on the potential role of towns in the Lisbon strategy and the question of how urban areas can empower Europe.
Linnapoliitika valdkonnas räägiti linnade rollist Lissaboni strateegia rakendamisel: kuidas saavad linnad Euroopat „tugevdada“?
In this connection, the ministers announced a pilot project aimed at setting up a European network for the exchange of knowledge.
Selleks tutvustasid asjaomased ministrid pilootprojekti, mille eesmärgiks on luua kogemuste vahetamiseks üleeuroopaline võrgustik.
On the subject of regional cohesion, the participants reviewed the demographic, economic, social and environmental challenges facing the Union. They debated the likely effectiveness of the actions to be implemented over the next two to three
Osalejad võtsid seoses territoriaalse ühtekuuluvusega kokku põhilised demograafilised, majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnaprobleemid, mis liidul tuleb lahendada.
Reform of cohesion policy: positive impact expected
Ühtekuuluvuspoliitika reform: oodatakse positiivset mõju
Two recent studies put the European Commission’s proposals for cohesion policy reform into perspective.
Hiljuti on Euroopa Komisjoni kavandatava ühtekuuluvuspoliitika reformi kohta läbi viidud kaks uurimust.
(Scotland, United Kingdom) have also published a working document on the European cohesion policy debate. ‘Searching for consensus — The debate on reforming EU cohesion policy’looks at the possible allocation of the funds to the various Member States.
Dublinis (Iirimaa) tegutseva majandus- ja sotsiaaluuringute instituudi (Economic and Social Research Institute / ESRI) koordineeritud uurimus annab esmase ettekujutuse struktuurifondide makromajanduslikust mõjust aastatel 20072013 komisjoni kavandatava reformi raames.
It also considers questions of budgetary savings, negotiations in the Council, and priorities in terms of future programming and expenditure. In their conclusions, the authors draw attention to a risk of conflict between the cohesion and Lisbon objectives.
Instituut analüüsis olukorda kümnes uues liikmesriigis ja kahes kandidaatriigis (Bulgaaria ja Rumeenia) ning kolmes senises „ühtekuuluvusriigis“ (Kreeka, Portugal ja Hispaania) ja kahes eesmärgi 1 alla kuuluvas „makropiirkonnas“ (Ida-Saksamaa ja Lõuna-Itaalia).
Setting priorities and choosing between ‘hard’ or ‘soft’ programming coordination are equally seen as important issues by the EPRC researchers.
Üldiselt tõdetakse uurimuses, et ühtekuuluvuspoliitikal võib olla väga positiivne mõju, võttes arvesse põhiliste abisaajariikide ja –piirkondade suhteliselt suurt mahajäämust.
A study coordinated by the Economic and Social Research Institute (ESRI) in Dublin (Ireland) provides an initial indication of the likely macroeconomic impact of the Structural Funds between 2007 and 2013 in the framework of the Commission’s proposed reform.
debati teemadel. Dokument kannab pealkirja „Searching for Consensus - The Debate on Reforming EU Cohesion Policy“ („Konsensust otsimas – debatt ELi ühtekuuluvuspoliitika reformimise üle“), selles analüüsitakse fondide vahendite võimalikku jaotamist liikmesriikide vahel ning keskendutakse eelarveküsimustele, nõukogus toimuvatele läbirääkimistele ning kulutuste ja tulevikuplaanide tegemise prioriteetidele.
The Institute looked at the 10 new Member States and two candidate countries (Bulgaria and Romania) as well as three of the original‘cohesion countries’(Greece, Portugal and Spain) and two Objective 1 macro-regions (the former East Germany and the Italian Mezzogiorno).
Kokkuvõttes juhivad autorid tähelepanu võimalikule konfliktile ühtekuuluvuse eesmärkide ja Lissaboni eesmärkide vahel.
Generally speaking, the study expects cohesion policy to have a substantial positive effect, given the relatively low level of infrastructure in the principal beneficiary countries and regions.
EPRC teadlaste arvates on tähtis ka prioriteetide seadmine ning see, kas otsustatakse programmeerimistegevuse„range“ või „paind-liku“ koordineerimise kasuks.
) Think-tank on the future of the European Union, based in London (http://www.cer.org.uk).) Meeting the challenge — The Lisbon strategy for growth and employment, report of the High Level Group chaired by Mr Wim Kok, November 2004 (http://europa.eu.int/comm/lisbon_strategy/pdf/2004-1866-FR-complet.pdf).
(*) Euroopa Liidu tuleviku teemasid käsitlev ajutrust, asub Londonis (http://www.cer.org.uk). (**) Võtkem väljakutse vastu – Lissaboni strateegia majanduskasvu ja tööhõive edendamiseks – Wim Koki juhtimisel tegutsenud kõrgetasemelise töörühma aruanne, november 2004 (http://europa.eu.int/comm/lisbon_strategy/pdf/2004-1866-EN-complet.pdf).
Editor: Thierry Daman, European Commission, Regional Policy DG, Unit 01, Fax (32-2) 296 60 03.
Vastutav toimetaja: Thierry Daman, Euroopa Komisjon, regionaalpoliitika peadirektoraat, üksus 01, faks: +32 2 296 60 03.
Cohesion and competitiveness at the heart of the debate
Ühtekuuluvus ja konkurentsivõime debati keskmes
On 3 March 2005, in Brussels, the European Commission’s Regional Policy DG is holding an important conference chaired by Commissioner Danuta Hübner on the subject‘Cohesion and the Lisbon agenda: the role of the regions’.
Euroopa Komisjoni regionaalpoliitika peadirektoraat korraldab 3. märtsil Brüsselis olulise konverentsi, mida juhatab volinik Danuta Hübner. Konverentsi teemaks on„Ühtekuuluvus ja Lissaboni agenda: piirkondade roll“.
The Committee of the Regions and the European Commission’s Regional Policy DG have issued a call for regional offices based in Brussels to participate as partners in ‘Open days 2005’.
Regioonide komitee ja Euroopa Komisjoni regionaalpoliitika peadirektoraat saatsid piirkondade Brüsselis tegutsevatesse esindustesse laiali üritusel OPEN DAYS 2005 osalemise kutse.
The event will take place in Brussels from 10 to 13 October 2005 and will be concerned with preparing regional programmes for the post-2006 period.
Üritus toimub Brüsselis 10.—13. oktoobril 2005.
As many as 2 000 participants are expected.
Põhiteemaks on regionaalprogrammide ettevalmistamine pärast 2006. aastat ning oodata on umbes 2000 osalejat.
The closing date for applications is 31 January 2005.
Osalemissoovist tuleb teada anda hiljemalt 31. jaanuariks 2005.
Application forms can be downloaded from: http://www.cor.eu.int/document/ presentation/open_days2005.pdf
Selleks tuleb täita vorm aadressil: http://www.cor.eu.int/document/ presentation/open_days2005.pdf
Danuta Hübner believes that many regions have already taken ownership of these objectives, a fact reflected in the programmes co-financed by the Structural Funds.
Danuta Hübneri arvates on paljud piirkonnad need juba omaks võtnud, nagu on näha struktuurifondide kaasrahastatavate programmide põhjal.
About 500 participants are expected to attend the conference (presidents of the regions and other cohesion policy players), which will be the occasion to consider what means can be employed to further strengthen this contribution during the period 2007–13. The Wim Kok report is available at the following address:
Konverents, kuhu oodatakse ligikaudu 500 osalejat – piirkondade juhte ja teisi ühtekuuluvuspoliitikaga tegelevaid isikuid –, annab võimaluse arutada, kuidas oleks võimalik oma panust aastatel 2007-2013 veelgi suurendada.Wim Koki aruannet saab lugeda aadressil:
New Interreg III crossborder and‘neighbourhood’ programmes
Samal teemal peaks komisjon veebruari alguses vastu võtma teatise ning Euroopa Ülemkogu 22. ja 23. märtsil järeldused.
The proposed Structural Funds and Cohesion Fund regulations for the period 2007–13 are now available online in 20 language versions on the Inforegio website at the following address: http://europa.eu.int/comm/ regional_policy/sources/docoffic/ official/regulation/newregl0713_ en.htm
Struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi aastateks 2007-2013 vastu võetud määruste tekst on 20 keeles saadaval InfoRegio veebilehel aadressil:
Tacis CBC (cross-border cooperation), EUR 15 million from Phare CBC and EUR 9 million from CARDS (
9 programmi kogumaksumus on 336,04 miljonit eurot ning ELi osalus 260,84 miljonit, millest 215,34 FEDERist, 21,5 Tacis CBCst (Cross-Border Co-operation) (*), 15 Phare CBCst (*) ja 9 CARDSist (*).
Interreg IIIB Baltic Sea Region: next call for projects in February 2005 and to strengthen local competitiveness, crossborder infrastructure, human resources, institutional cooperation and border security.
Piiriülese koostööprogrammi „Läänemere piirkond“ (Baltic Sea Region / BSR) 7. projektikonkurss algab 1. veebruaril 2005. Põhjalikum teave aadressil:
Some of these programmes concern all or part of the new ‘European neighbourhood policy’ in regard to third countries that are not candidates for EU membership (Russia, Belarus and Ukraine).
Mõningad nimetatud programmidest on täielikult või osaliselt seotud uue„Euroopa naabruspoliitikaga“, mis puudutab kolmandaid naaberriike, kellel ei ole kavas liiduga ühineda (Venemaa, Valgevene, Ukraina).
The objectives of the nine programmes can be briefly summarised as follows.
Programmide eesmärgid võib lühidalt kokku võtta järgmiselt.
With the focus on sustainable development, this programme aims to overcome obstacles to the integration and competitiveness of the beneficiary zones created by the border.
Leedu/Poola/Venemaa (Kaliningradi oblast).
The programme will also help consolidate their cultural and historical links.
Programmi keskmes on jätkusuutlik areng ning selle raames soovitakse ületada abisaajate piirkondade integreerimist segavad takistused ning tugevdada kultuurilisi ja ajaloolisi sidemeid.
living conditions and competitiveness by encouraging modernisation and further development of infrastructure as well as local socioeconomic development in the crossborder area.
Tšehhi Vabariik / Poola. Eesmärk on parandada elukvaliteeti ja konkurentsivõimet, soodustades infrastruktuuride moderniseerimist ja laiendamist, ning toetada piirialade sotsiaalmajanduslikku arengut.
Montenegro: This programme seeks to foster closer relations between populations, local authorities and economic players to create a solid foundation for optimising development opportunities for the whole area.
Programmi eesmärgiks on luua majanduslikult, sotsiaalselt ja kultuuriliselt integreeritud piiriülene ruum näiteks turismi, maapiirkondade arengu, maastikukaitse ja traditsioonide väärtustamise kaudu.
1) Tacis (technical assistance to the Commonwealth of Independent States): countries that are former members of the USSR; Phare: pre-accession aid;
Programmi eesmärk on tuua elanikud, kohalikud omavalitsused ja majandustegelased üksteisele lähemale, et tagada tugev alus kogu piirkonna optimaalseks arenguks.
CARDS (Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation): aid for the stabilisation process in the western Balkans.
* Tacis: tehniline abi endise NSVLi lagunemise järel iseseisvunud kolmandatele riikidele; Phare: ühinemiseelne abi; CARDS: Lääne-Balkani riikide stabilisatsiooniprotsessi raames antav abi.
Contribution by third countries
Kolmandate riikide osalus
) Tacis (technical assistance to the Commonwealth of Independent States): countries that are former members of the USSR; Phare: pre-accession aid; CARDS (Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation): aid for the stabilisation process in the western Balkans.
* Tacis: tehniline abi endise NSVLi lagunemise järel iseseisvunud kolmandatele riikidele; Phare: ühinemiseelne abi; CARDS: Lääne-Balkani riikide stabilisatsiooniprotsessi raames antav abi.
ISPA for broader cohesion
ISPA suurendab ühtekuuluvust
The ISPA annual report 2003 states that the 10 countries that benefited from ISPA (Instrument for Structural Policy for Pre-Accession) in 2003 received during that year a total contribution of almost EUR 1.25 billion for 75 new projects.
ISPA 2003. aasta aruandes näidatakse, et kümme ISPA (ühinemiseelne struktuuriinstrument) abisaajariiki said 2003. aastal kokku abi ligi 1,25 miljardit eurot, mis jagunes 75 uue projekti vahel.
That same year, payments made totalled almost EUR 424 million, 14 % more than in 2002.
Samal aastal maksti välja 424 miljonit eurot, mis on 14% enam kui 2002. aastal.
324 projects including 212 for the environment, 102 for transport and 10 for the related extended decentralised implementation system (EDIS).
laiendatud süsteemi“ (Extended Decentralised Implementation System / EDIS) raames.
At the end of 2003, some 90 % of the ISPA allocation for the whole of the period 2000–06 had been allocated to projects that had already been, or were about to be, implemented, with financing commitments of 61.7 %.
2003. aasta lõpuks oli ligikaudu 90% ISPA toetustest aastateks 2000–2006 rakendatud projektidele juba eraldatud või oli eraldamine lähiajal kavas, kusjuures kulukohustuste määr oli 61,7%.
For the new Member States, this means that some of the Cohesion Fund grants are already covered by the ISPA commitments for eligible projects.
Uutele liikmesriikidele tähendab see, et osa Ühtekuuluvusfondi vahenditest on juba kaetud ISPA abikõlbulike projektide eraldistega.
The year 2003 was the last for ISPA’s activity in eight of the countries covered by the instrument because, in 2004, they became EU Member States.
2003 oli kaheksale abisaajariigile viimane ISPA tegevuse aasta, kuna 2004 saadi Euroopa Liidu liikmeks.
The Cohesion Fund consequently took over from ISPA, and ongoing projects were transferred.
ISPA tegevuse võttis koos pooleliolevate projektidega üle Ühtekuuluvusfond.
It should be remembered that the ISPA instrument was modelled on the Cohesion Fund with the object of co-financing major environmental and transport infrastructure in the central and east European countries (CEECs) and to help them adapt to Community legislation in these fields. It is also worth noting that the annual resources of the Cohesion Fund for the new Member States for the period 2004–06 are more than three times what they were under the ISPA instrument: EUR 2.8 billion compared with EUR 0.75 billion.
Meeldetuletuseks niipalju, et ISPA, nagu ka Ühtekuuluvusfond, asutati suurte keskkonna- ja transpordiinfrastruktuuride kaasrahastamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa riikides (PECO) ning selleks, et aidata neil riikidel üle võtta acquiscommunautaire´i nimetatud valdkondades.Tuleb märkida, et võrreldes ISPAga on Ühtekuuluvusfondi uutele liikmesriikidele suunatud iga-aastased summad aastatel 2004—2006 pea kolmekordistunud: 2,8 miljardit eurot senise 0,75 miljardi asemel.
Bulgaria and Romania continue to benefit from ISPA, with gradually increased financing until the end of 2006.
ISPA toetusi saavad endiselt Bulgaaria ja Rumeenia, kellele suunatud vahendid kuni 2006. aasta lõpuni aasta-aastalt kasvavad.
Croatia also became a beneficiary on 1 January 2005.
Alates 2005. aasta 1. jaanuarist on uueks abisaajariigiks ka Horvaatia.
The report highlights the considerable progress in implementing measures and stresses ISPA’s role in helping the CEECs adapt to Community legislation, undertake major reforms of the sectors concerned, embark on a strategic approach to priority investments, prepare for the EU’s structural policy and, in particular, manage Cohesion Fund aid.
Aruandes näidatakse, et meetmete rakendamisel on saavutatud suurt edu, ning rõhutatakse, et ISPA mängis väga olulist rolli, aidates Kesk- ja Ida-Euroopa riikidel üle võtta ühenduse õigusakte, algatada asjakohastes sektorites põhjalikke reforme ja läheneda prioriteetsetele investeeringutele strateegiliselt, valmistuda ELi struktuuripoliitika rakendamiseks ning eelkõige Ühtekuuluvusfondi vahendite haldamiseks.
The implementation of quality projects, supported by many technical assistance measures, made it possible for the responsible administrations to ‘learn by doing’ and to strengthen their abilities in concluding public works contracts, management and financial control, and in public/private partnerships.
Kõrgekvaliteediliste projektide läbiviimine, mida toetasid rohkearvulised tehnilise abi meetmed, võimaldas asjaomastel asutustel „õppida töö käigus“ ja saada häid kogemusi riigihankekonkursside korraldamise, finantsjuhtimise ja –kontrolli ning avaliku ja erasektori koostöö vallas.
For more information, consult the report at the website
Põhjalikuma teabe saamiseks tutvuge aruandega aadressil:http://www.europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/ http://www.europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/ docoffic/official/repor_en.htm
The projects adopted in 2003 included 60 environmental projects (65 % of the EU’s total contribution, mainly for water management and wastewater and waste management) and 15 road and rail projects situated along pan-European transport corridors.
2003. aastal vastu võetud projektide hulgas on 60 keskkonnaprojekti (65% ELi osalusest, mis suunatakse põhiliselt veemajandusele, heitvee- ja jäätmekäitlusele) ning 15 raudtee- ja maanteeprojekti, mis on seotud üle-euroopaliste transpordikoridoridega.