natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A conference in Prague on 21 and 22 June, organised by Interact and ESPON, will look at the key role of transport, communications and accessibility as reflected in the Interreg III programmes and highlighted even more in the regional cooperation programmes for the period 2007–13.
21. ja 22. juunil toimub Prahas INTERACTi ja ESPONi korraldatav konverents, millel arutatakse transpordi, kommunikatsioonide ja ligipääsetavuse tähtsust, mis kajastub INTERREG III programmides ning mida rõhutatakse veelgi perioodi 2007-2013 territoriaalkoostöö programmides.
http://www.europa.eu.int/comm/ regional_policy/events_web/public/ events_specific.cfm?event_ id=203 & status_flag=1 and the three Baltic States, but over 150 % in Luxembourg and Ireland.
http://www.europa.eu.int/comm/ regional_policy/events_web/public/ events_specific.cfm?event_ id=203 & status_flag=1 las ja Balti riikides väiksem kui 30% 25 liikmesriigi keskmisest, samas kui Luksemburgis ja Iirimaal on see üle 150%.
In all the EU-15 Member States, with the sole exception of Portugal, productivity exceeds that of all the new Member States.
Kõigis vanades liikmesriikides (välja arvatud Portugalis) ületab tootlikkus uute liikmesriikide tootlikkuse.
European funds and the environment
Euroopa fondid ja keskkond
The enlarged Union shows considerable differences in wealth: in 2003, levels of GDP per head ranged from 41 % of the EU average in Latvia to 215 % in Luxembourg.
Laienenud Euroopa Liidus võib täheldada suuri varalisi erinevusi: 2003. aastal oli SKT elaniku kohta madalaim Lätis - 41% ELi keskmisest, ning kõrgeim Luksemburgis - 215%.
Ireland is the second most prosperous country with a GDP that is 132 % of the EU average.
Iirimaa on jõukuselt teine riik ning sealne SKT elaniku kohta moodustab 132% ELi keskmisest.
In all the new Member States, the GDP per head is less than 90 % of the EU-25 average; in Bulgaria, Estonia, Latvia, Lithuania, Poland and Romania it is less than half of this level.
Kõigis uutes liikmesriikides on SKT elaniku kohta alla 90% 25-liikmelise liidu keskmisest; Poolas, Lätis, Leedus, Eestis, Rumeenias ja Bulgaarias on see alla poole keskmisest.
The World Wildlife Fund (WWF) recently published a handbook on EU funding for the next programming period.
Maailma Looduse Fond (World Wildlife Fund, WWF) avaldas hiljuti järgmise programmiperioodi Euroopa rahastamisvahendeid tutvustava juhendi.
It analyses the financial options and proposed regulations and presents 18 examples of ‘best practice’in sustainable development financed by the EU during the current period.
Selles analüüsitakse fondide pakutavaid finantsvõimalusi ja määruseelnõusid. Lisaks tuuakse 18„heade tavade“ näidet jätkusuutliku arenguga seotud projektide kohta, mida EL käesoleval programmiperioodil rahastas.
Opinion of the Court of Auditors on proposals for the Structural Funds regulations
Kontrollikoja arvamus Struktuurifonde käsitleva määruseelnõu kohta
In 2002, levels of GDP per head ranged from 189 % of the EU-25 average in the 10 most prosperous regions to 36 % in the 10 least prosperous ones.
2002. aastal oli SKT elaniku kohta kümnes jõukaimas regioonis 189% 25-liikmeslise ELi keskmisest ning kümnes vaeseimas regioonis ainult 36%.
More than a quarter of the Union’s population, in 64 regions, have a GDP per head below 75 % of the average.
64 regioonis, kus elab rohkem kui neljandik ELi elanikkonnast, on SKT inimese kohta väiksem kui 75% keskmisest.
In the new Member States this applies to 90 % of the population, except in the regions of Prague, Bratislava and Budapest and in Cyprus and Slovenia.
Uutes liikmesriikides puudutab see üle 90% elanikkonnast, välja arvatud Praha, Bratislava ja Budapesti ümbruskonnas ning Küprosel ja Sloveenias.
In the EU-15, this concerns just 13 % of the population, these low income regions being concentrated in southern Greece, Portugal, southern parts of Spain and Italy and the new Länder in Germany.
Vanades liikmesriikides, kus see puudutab üksnes 13% elanikkonnast, on madalamate sissetulekutega regioonid koondunud Kreeka, Hispaania ja Itaalia lõunaossa, Portugali ja Saksamaa uutesse liidumaadesse.
Internal disparities.
Riigisisesed erinevused.
Regional disparities within the countries are more marked than at national level, but they are decreasing: the ratio between the GDP shares of, respectively, the most and least prosperous regions fell from 12 to 8.5 during the period 1995–2002.
Riigisisesed regioonidevahelised erinevused on suuremad kui eri riikide vahelised, kuid need on vähenemas: jõukaimate ja vaeseimate regioonide SKTsse pandavate panuste suhe vähenes aastatel 1995-2002 12-lt 8,5-le.
The greatest internal disparities were observed in Hungary, where 20 % of the inhabitants of the most prosperous regions represent 2.6 times the GDP share of the least prosperous.
Riigisisesed erinevused on suurimad Ungaris, kus jõukaimates regioonides elab 20% elanikkonnast, kelle panus SKTsse on 2,6 suurem kui vaeseimate regioonide oma.
Since 1995 it is also in Hungary that this figure has increased most.
Alates 1995. aastast on see suhtarv kõige enam kasvanudki just Ungaris.
Belgium, the Czech Republic, Slovakia and the United Kingdom also have high internal disparities.
Ka Tšehhi Vabariigis, Slovakkias, Ühendkuningriigis ja Belgias on riigisisesed erinevused suured.
It is in Germany, Greece, the Netherlands, Finland and Sweden that these disparities are the lowest.
Kõige väiksemad on erinevused Kreekas, Saksamaal, Hollandis, Soomes ja Rootsis.
Italy is the only country where regional disparities have fallen notably, although they have decreased slightly in Spain and Austria.
Itaalia on ainus riik, kus regionaalsed erinevused on silmanähtavalt vähenenud, ehkki ka Hispaanias ja Austrias on täheldatud teatavat vähenemist.
In an opinion published in the Official Journal of the European Union on 20 May, the Court of Auditors comments on the Commission’s proposals for Structural Funds regulations for the period 2007–13.
Lisaks neile andmetele pakutakse aruandes teavet selle kohta, kuidas regioonid on tänu struktuurifondide tegevuse vahehindamisele saanud oma arenguprogramme ümber töötada.
In addition to the figures, the progress report also provides information on the way the Member States and regions have benefited from the midterm evaluation of the Structural Funds to adjust their development programmes.
20. mail Euroopa Liidu Teatajas avaldatud arvamuses kommenteerib Kontrollikoda komisjoni aastateks 2007-2013 esitatud struktuurifondide üldmääruse eelnõud.
Report on the pre-accession instruments
Selles suhtes näitavad liidusisesed erinevused, et ühtekuuluvuspoliitikat tuleb kindlameelselt jätkata.
Employment rates and competitiveness.
Tööhõive määr ja konkurentsivõime.
National employment rates, that were an average of 62.9 % for the EU-25 in 2003, remain well short of the 70 % target set in the Lisbon strategy for 2010, with the exception of four Member States: Denmark, the Netherlands, Sweden and the United Kingdom.
Liikmesriikide tööhõive määr, mille 25 liikmesriigi keskmine oli aastal 2003 62,9%, jääb endiselt tublisti alla Lissaboni agendas aastaks 2010 seatud eesmärgile, milleks on 70%; erandiks on neli liikmesriiki: Taani, Rootsi, Holland ja Ühendkuningriik.
In Poland, the employment rate is just 51.2 %.
Poolas on tööhõive määr ainult 51,2%.
For the EU as a whole, some 22 million extra jobs are needed to achieve this 70 % target.
Kogu liidus tuleks 70%-lise eesmärgi saavutamiseks luua ligi 22 miljonit uut töökohta.
In the new Member States, the number of jobs would have to increase by one quarter (7 million) to reach this 70 %.
Uutes liikmesriikides peaks töökohti eesmärgi saavutamiseks olema neljandiku võrra rohkem, 7 miljonit.
The situation is more diverse at regional level.
Regioonide tasandil on pilt pisut mitmekesisem kui riikide lõikes.
Just one quarter of the EU-25 population resides in regions where the 70 % employment rate target has been met, meaning that 200 of the 254 EU regions are below this target rate.
Üksnes neljandik 25 liikmesriigi elanikest elab regioonides, kus 70%-line tööhõive määr on juba saavutatud, mis tähendab, et liidu 254 regioonist jääb 200 seatud piirist allapoole.
The Commission has published the fourth report on implementation of the three pre-accession instruments — Phare, ISPA and Sapard — in 2003, the last year before the accession of eight of the beneficiary States.
Komisjon avaldas neljanda aruande kolme ühinemiseelse instrumendi - Phare, ISPA ja SAPARDi – rakendamise kohta 2003. aastal, mis oli viimane aasta enne kaheksa toetusesaaja riigi ühinemist.
The report and its annexes contain facts and figures per instrument and country.
Aruanne ja selle lisad sisaldavad instrumendi ja riigi kaupa rühmitatud arvandmeid.
1) ‘Towards a new partnership for growth, employment and cohesion — Third progress report on cohesion’(COM(2005) 192 final).
1) „Uus partnerlus majanduskasvu, tööhõive ja ühtekuuluvuse nimel - Kolmas vahearuanne ühtekuuluvuse kohta“, KOM(2005) 192 lõplik
Strategic guidelines 2007–13: first exchange of opinions
Strateegilised suunised 2007-2013: esimene arutelu
The first exchange of opinions on the Community’s strategic guidelines for cohesion (2007–13 period) — as set out in a working document presented by the Commission at an informal meeting of regional and cohesion policy ministers in Luxembourg on 20 May — produced broad support.
20. mail esitles komisjon ühtekuuluvus- ja regionaalpoliitika eest vastutavate ministrite mitteformaalse kohtumise käigus töödokumenti, millest lähtuvalt arutati ühenduse strateegilisi suuniseid ühtekuuluvuse valdkonnas (aastateks 2007-2013).
On 21 May the ministers debated the territorial dimension of cohesion policy.
Esimene arutelu näitas, et laialdane konsensus on võimalik.
As to the 2007–13 financial perspectives, on which the European Council is expected to decide at its meeting on 16 and 17 June, Danuta Hübner argued that they should not represent any reduction compared with the Commission’s proposals, which constitute‘the best compromise’between political ambitions and budgetary constraints.
Mis aga puudutab finantsperspektiive aastateks 2007-2013, mille kohta oodatakse 16. ja 17. juunil koguneva Euroopa Ülemkogu otsust, siis avaldas Danuta Hübner lootust, et need ei jääks komisjoni ettepanekutest maha – tegemist on ju „parima võimaliku kompromissiga“ poliitiliste ambitsioonide ja eelarvest tulenevate piirangute vahel.
As foreseen by the proposal for Structural Funds and Cohesion Fund regulations, the Community’s strategic guidelines for cohesion will be the first stage in preparing the post-2006 programmes.
Nagu on ette nähtud struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi üldmääruse eelnõus, on ühenduse strateegilised suunised ühtekuuluvuse valdkonnas aastale 2006 järgneva perioodi programmide ettevalmistamisel esimeseks etapiks.
As Mrs Hübner pointed out, they will help Member States ‘in increasing synergies between cohesion policy and the renewed Lisbon agenda for growth and jobs’.
Danuta Hübner meenutas, et need aitavad liikmesriikidel „tugevdada sünergiaid ühtekuuluvuspoliitika ja uuenenud Lissaboni strateegia vahel“.
The Commissioner stressed that the debates have confirmed the refusal of a ‘one size fits all approach to the next generation of programmes’; the strategies must therefore vary in order to take account of the different needs of different regions and their stages of development.
Volinik sõnul on arutelude käigus leidnud kinnitust, et „järgmise põlvkonna programmid ei saa olla kõigile ühtviisi sobiv valmistoodang“. Seega tuleb kasutada erinevaid strateegiaid, mis võtaksid arvesse regioonide erinevaid vajadusi ja arenguetappe.
The guidelines must be finalised and then adopted by the Commission at the end of June.
Komisjon peab suunised lõplikult välja töötama ning vastu võtma juuni lõpuks.
They will then be submitted to the Council for adoption once the financial perspectives and the legal regulations are adopted.
Seejärel esitatakse need nõukogule, kes võtab need vastu pärast seda, kui finantsperspektiivid ja määrused on vastu võetud.
They have three major strategic priorities:
Suunised keskenduvad kolmele strateegilisele prioriteedile:
The debates on this subject were based in particular on a report on the ‘Territorial dimension of the Lisbon–Gothenburg strategy’ (1), published through the ESPON programme (European spatial planning observatory network).‘Research on this subject,’stated Danuta Hübner,‘will be carried out in the framework of the fourth report on cohesion, and the Commission will look at how other instruments could be used, such as a possible White Paper, with a view to promoting territorial cohesion by means of increased integration of development and sectorial policy.’ to improve the attractiveness of the regions and cities;
Selle teema arutamisel lähtuti põhiliselt aruandest „Lissaboni ja Göteborgi strateegia territoriaalse mõõtme kohta“ (1), mis on avaldatud programmi ESPON raames (Euroopa maaplaneerimise järelevalvekeskus). Danuta Hübner ütles ka, et „selles vallas viiakse neljanda ühtekuuluvust käsitleva aruande raames läbi uurimused ning komisjon uurib võimalust kasutada teisi instrumente, nagu näiteks valge raamat, mis aitaks territoriaalset ühtekuuluvust edendada arengupoliitika ja sektoripoliitika tihedama integreerimise kaudu.“ muuta regioone ja linnu atraktiivsemaks,
To find out more: to encourage innovation, entrepreneurship and the growth of the knowledge economy through R & D; http://europa.eu.int/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/05/584 & type= HTML & aged=0 & language=EN & guiLanguage=en http://europa.eu.int/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/05/587 & type= HTML & aged=0 & language=EN & guiLanguage=en to create more and better jobs by making workers and companies more flexible and through investment in human resources. 1) http://www.espon.lu/online/documentation/projects/cross_thematic/2723/sir-3.3pdf.pdf
Põhjalikum teave aadressil: stimuleerida uurimis- ja arendustegevuse kaudu innovaatikat, ettevõtlust ja teadmistepõhist majandust, http://europa.eu.int/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/05/ 584 & type=HTML & aged=0 & language=EN & guiLanguage=en http://europa.eu.int/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/05/ 587 & type=HTML & aged=0 & language=EN & guiLanguage=en luua rohkem ja kvaliteetsemaid täis- või osaajaga töökohti, arendades töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet ning toetades investeerimist inimressurssidesse.
European Summit of Regions and Cities: a plea for decentralised solidarity
Euroopa piirkondade ja linnade tippkohtumine: solidaarse detsentraliseerimise kaitseks
Some 300 mayors and regional leaders from throughout the Union met on 19 and 20 May in Wrocław (Poland) on the occasion of the European Summit of Regions and Cities organised by the Committee of the Regions (CoR).
Ligikaudu 300 kohalikku rahvasaadikut ja avaliku elu tegelast kogu Euroopa Liidust said 19. ja 20. mail kokku Wroclawis (Poolas), kus toimus Euroopa piirkondade ja linnade tippkohtumine, mille korraldas Regioonide komitee.
It was the occasion to reaffirm their support for cohesion policy in the framework of the Lisbon objectives.
Kohtumisel kinnitati taas kord toetust Lissaboni strateegia raames välja töötatud ühtekuuluvuspoliitikale.
Adopted at the end of the summit, the ‘Wrocław declaration’ reflects this thinking: ‘It is essential that local and regional authorities have the necessary powers and administrative and budgetary resources to play their natural role of promoting and managing competitiveness, innovation and cohesion policies, for the benefit of regional and local development.
Tippkohtumise lõpul vastu võetud „Wroclawi deklaratsioonist“ leiame samad ideed: „Kohalikud omavalitsused peavad olema piisavalt kompetentsed ning neil peab olema piisavalt administratiivseid ja eelarvelisi ressursse, et nad saaksid täita oma loomulikku ülesannet, milleks on konkurentsivõime, innovaatika ja ühtekuuluvuse edendamine regionaalarengu hüvanguks.
In this respect, the tripartite contracts between European, national and regional levels are good instruments for ensuring better involvement and a better sharing of responsibilities by all the players concerned in implementing regional policy.’
Selles suhtes on Euroopa, riikliku ja regionaalse tasandi vahel sõlmitavad kolmepoolsed lepped hea võimalus, kohaliku tasandi kaasamiseks ning vastutuse jagamiseks kõigi regionaalpoliitika rakendamisega kokku puutuvate osaliste vahel.“
To find out more: http://www.cor.eu.int/en/
Põhjalikum teave aadressil: http://www.cor.eu.int/en
‘Decentralisation enables Europe to realise its ambitions,’stated CoR President Peter Straub in his introductory speech.
„Detsentraliseerimine võimaldab Euroopal anda oma ambitsioonidele konkreetne vorm“, lausus oma sissejuhatavas sõnavõtus Regioonide komitee esimees Peter Straub.
‘We say “yes”to European solidarity and we say “yes”to the goal of making Europe the most competitive economy in the world … This can only be achieved with us, the regions and the local authorities.’
„Me oleme Euroopa solidaarsuse poolt ja toetame eesmärki, milleks on muuta Euroopa majandus maailma kõige konkurentsivõimelisemaks (…).
For her part, Commissioner Danuta Hübner stressed that Commission support for the process of decentralisation is fundamental but at the same time ‘increased means must be granted to the regional and local authorities’ as, if not, ‘the words solidarity or cohesion will have no meaning’.
Meie, regioonid ja kohalikud omavalitsused, oleme nende eesmärkide saavutamiseks vältimatult vajalikud.“ Volinik Danuta Hübner aga rõhutas, et komisjon toetab kindlalt detsentraliseerimist, kuid samas tuleb „piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele anda rohkem vahendeid“, vastasel korral „ei oma sõnad „solidaarsus“ ja „ühtekuuluvus“ mingit tähendust“.
‘We must be coherent’ if we want to assure our partners ‘that they can be fully involved in making Europe a place where economic and social cohesion is strong.’
„Me peame olema järjekindlad“, kui soovime oma partneritele tagada, et „ka nemad kaastakse tegevusse, kui eesmärgiks on muuta Euroopa paigaks, kus valitseb tugev majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus“.
Consult the Inforegio website for an overview of European regional policy.
Euroopa regionaalpoliitikast annab täieliku ülevaate Inforegio internetilehekülg. Uusim teave asub sektsioonis „Newsroom“: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/newsroom/index_en.htm
The texts of this publication do not bind the Commission.Electronic address of the Regional Policy DG on the Internet: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm Commissioner Danuta Hübner: http://europa.eu.int/comm/commission_barroso/hubner/index_en.htm Orders for publications: regio-info@cec.eu.int — This newsletter is published in 19 official languages of the European Union.Printed on recycled paper.
Komisjon ei vastuta käesolevas väljaandes avaldatud tekstide eest.Regionaalpoliitika peadirektoraadi internetileht asub aadressil: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm Volinik Danuta Hübner: http://europa.eu.int/comm/commission_barroso/hubner/index_en.htm Väljaandeid saab tellida: < regio-info@cec.eu.int > - Käesolev infobülletään on välja antud üheksateistkümnes Euroopa Liidu ametlikus keeles.Trükitud taaskasutatud paberile. Lõplik tekst 27. mai 2005. ET_Newsletter_135 2
Consultation on Community strategic guidelines
Ühenduse strateegiliste suuniste teemaline konsulteerimine
The ‘Acquis URBAN’: Using the best practices of cities for the benefit of cohesion policy
URBANi kogemus: linnade head tavad ühtekuuluvuspoliitika teenistusse
Almost 300 regional development players from 22 countries attended the‘URBAN Future’ conference on 9 June in Saarbrücken (Germany).
Ligi 300 regionaalarengu vallas tegutsevat inimest 22 riigist osales 9. juunil Sarrebruckis (Saksamaal) toimunud konverentsil„URBAN Future“ (URBANi tulevik).
The aim was to learn the lessons from the urban development Community initiative.
Tehti kokkuvõtteid ühenduse linnaarenduse algatuse tegevusest.
A common declaration was adopted and presented to Danuta Hübner, Regional Policy Commissioner, sending the signal that the ‘Acquis URBAN’ should be included in future European programmes.
Vastu võeti ühisdeklaratsioon, mis saadeti ka regionaalpoliitika volinikule Danuta Hübnerile. Konverentsi eesmärk:„URBANi acquis“ kaasamine tulevastesse Euroopa programmidesse.
On 6 July, the Commission published its‘Community strategic guidelines for cohesion policy’, the first stage in defining the priorities for future regional development programmes (2007–13).The guidelines invite all interested parties (regional and local authorities, networks of local authorities and others) to express their opinions on this communication by sending their contributions to the Regional Policy DG.
Komisjon avaldab 6. juulil oma ühtekuuluvust käsitlevate ühenduse strateegiliste suuniste eelnõud, mis on tulevaste regionaalarenguprogrammide (2007-2013) väljatöötamise esimene etapp. Komisjon kutsub kõiki asjast huvitatuid (piirkondliku ja kohaliku tasandi asutusi, kohalike omavalitsuste võrgustikke ja teisi) avaldama selle teatise kohta arvamust ja saatma sellekohased materjalid regionaalpoliitika direktoraati.
Cities and urban areas must be selected on the basis of clear and transparent socioeconomic criteria.
Linnade ja linnajagude valik peab tuginema selgetele ja läbipaistvatele sotsiaalmajanduslikele kriteeriumidele.
Consultation on State aid
Riigiabi teemaline konsultatsioon
Initiatives for the exchange of experiences and knowledge should be intensified in order to capitalise on the acquired knowledge and to benchmark the different approaches and methods.
Tuleb enam tähelepanu pöörata kogemuste- ja teadmistevahetusele, omandatud teadmiste talletamisele ning mitmesuguste lähenemiste ja meetodite hindamisele.
The 10 years of experiences with the Community initiatives URBAN I and II have demonstrated that the integrated, cross-sector and participative approach to urban development has been effective in helping to stabilise neighbourhoods in difficulty.
Ühenduse algatuste URBAN I ja II kümneaastane kogemus on tõestanud, et integreeritud, mitmeid sektoreid hõlmav ja võimalikult palju osalisi kaasav lähenemine linnaarendusele aitab probleemseid linnajagusid tõhusalt stabiliseerida.
For those present at the Saarbrücken meeting, a broad integration of the URBAN approach in the three new objectives of the future European cohesion policy is seen as an essential precondition for urban issues to be effectively taken into account during the next financing period.
Sarrebrucki konverentsi osavõtjate arvates on URBANi kogemuse laiaulatuslik kaasamine Euroopa ühtekuuluvuspoliitika kolme uude eesmärki väga oluline eeltingimus selleks, et järgmisel rahastamisperioodil arvestataks piisavalt linnaproblemaatikaga.
The guiding principles for the envisaged reform are set out in an action plan.
Kokkuvõttes rõhutavad URBANiga seotud isikud viit olulist punkti:
(1) The urban dimension must be . . . integrated in the Structural Funds . . ..
1) Linnadimensioon tuleb (...) integreerida struktuurifondidesse (...).
Extension of the Peace programme
Programmi PEACE pikendamine
Due to the difficulties but also the potential and important role of the cities and towns for regional development and for the cohesion of EU territory, the participants considered that they should benefit from more EU support in terms of the number of programmes adopted and budget allocations.
Võttes arvesse linnade raskusi, kuid samuti nende potentsiaali ning olulist rolli regionaalarengus ja ühtekuuluvuses Euroopa Liidu territooriumil, peaks liidu rahastamine osalejate hinnangul olema ulatuslikum, seda nii rahastatavate programmide arvu kui ka eraldatavate summade osas.
They also felt that the Member States should acknowledge the added value of the ‘Acquis URBAN’ and integrate this approach in all the European funding programmes for the period 2007–13.
Liikmesriigid peavad tunnustama„URBANi acquis“ lisaväärtust ja kaasama selle lähenemise kõigisse Euroopa rahastatavatesse programmidesse, mida rakendatakse aastatel 2007-2013.