natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They take on a wide range of functions including advice,information and welfare services.
Sisserändajate osalemise lihtsustamine ja nende panuse väärtustamine toetab nende sotsiaalset kaasatust ja mobiliseerib nende oskusi.
Personal ‘host’, ‘mentor’ or ‘contact’ schemes oftenestablish valuable links between newcomers and host society.
Ühiskonnaelus osalemine hõlmab suurt hulka tegevusi nii tava- kui ka sisserändajate organisatsioonides.
In Estonia, a familyexchange programme for children of non-Estonian and Estonian speaking families hasbeen successful in improving the children’s language skills as well as their socialcompetences and mutual tolerance.
Ühiskondlikes institutsioonides ja projektides osalemise kaudu võtavad sisserändajad aktiivselt ühiskondlikust elust osa ja loovad kontakte vastuvõtva ühiskonna ja selle liikmetega.
Under this scheme, mainly non-Estonian youth canspend from one week to two months in an Estonian family located in the countrysideand actively take part in their daily life.
Ühiskonnaelus osalemine hõlmab suurt hulka tegevusi: aktiivselt osalemist erinevates rühmades, näiteks harrastusrühmades, heategevusklubides, spordi- ja vabaajaorganisatsioonides, koolinõukogudes, keskkonnakaitserühmades, kultuuripärandi kaitse või naabruskonnaga seotud ühendustes või rahvusvahelistes solidaarsusrühmades.
The aim of the exchange is to lower the languagebarriers of children, to introduce Estonian culture, history and traditions, and to promoteassociation between non-Estonian and Estonian families.
Sisserändajate vabatahtlik töö annab teavet sisserändajate ühiskondliku aktiivsuse väärtusest ja erijoontest.
Migrants themselves volunteer both in migrants’ associations and in mainstreamorganisations.
Sisserändajate kontakt vabatahtliku sektoriga algab tihtipeale juba riigis viibimise algjärgus, kuna enamikus Euroopa riikides on vabatahtlike osa uustulnukate koolitamisel väga tähtis.
The involvement of many persons in immigrant ‘self-organisations’ is notalways recognised as a form of volunteering, despite the fact that most migrants’organisations depend heavily on the voluntary work of their members.
Nende tegevus on väga laialdane ja hõlmab nõustamis-, teavitamis- ja sotsiaalteenuseid.
Suchorganisations often concentrate on self-help, but they also cover a wide range of otheractivities.
Spetsiaalsed tugiisikusüsteemid aitavad sageli luua väärtuslikke suhteid uustulnukate ja vastuvõtva ühiskonna vahel.
Many migrants are active in organisations promoting co-development.
Eestis on muukeelsete ja eesti keelt kõnelevate perekondade lastevahetusprogramm aidanud edukalt kaasa laste keeleoskuse parandamisele ja nende sotsiaalse pädevuse ning vastastikuse mõistmise arengule.
Othersparticipate in the environmental movement.
Selle programmi raames saavad peamiselt mitte-eesti noored veeta ühe nädala kuni kaks kuud maal elavas eesti peres ning aktiivselt nende igapäevaelus osaleda.
Indeed, migrants’ associations are often less‘monofunctional’ than mainstream clubs, fulfilling a variety of functions includingleisure, sports, cultural, religious and political functions as well as the discussion ofpractical problems.
Eesmärk on alandada laste keelebarjääri, tutvustada eesti kultuuri, ajalugu ja traditsioone ning toetada mitte-eesti ja eesti perede vahelist suhtlust.
Involvement in mainstream organisations is the second facet of immigrant socialparticipation.
Sisserändajad teevad vabatahtlikku tööd nii sisserändajate ühendustes kui ka tavaorganisatsioonides.
In the voluntary sector, successful immigrant involvement often dependson the openness of recruitment structures. Recruitment into voluntary associations takesplace mostly through word of mouth, so that the lack of informal contacts betweenimmigrants and majority population tends to be replicated in the membership ofvoluntary organisations.
Asjaolu, et palju inimesi osaleb sisserändajate oma organisatsioonides, ei käsitleta alati vabatahtliku tööna, kuigi enamik sisserändajate organisatsioone põhineb suures osas oma liikmete vabatahtlikul tööl.
There is also sometimes among immigrants a lack of knowledgeof the range of roles in voluntary organisations.
Need organisatsioonid keskenduvad tihti eneseabile, kuid tegutsevad ka paljudel teistel aladel.
However, increasingly volunteerinvolving organisations are seeing the benefits of diversifying their volunteers to reflectthe communities in which they work.
Paljud sisserändajad tegutsevad aktiivselt arengukoostööd edendavates organisatsioonides.
have successfully adopted asylum seekers to their management committees.
keskkonnaliikumises. Tihti on sisserändajate ühendused multifunktsionaalsemad kui tavaorganisatsioonid, sest nad täidavad mitmeid funktsioone.
In the UK,national charities have designated outreach workers recruiting from all localcommunities.
Tavaorganisatsioonides osalemine on sisserändajate ühiskondliku aktiivsuse teine valdkond.
The evaluation of a relevant UK government programme (Black and Minority Ethnic Twinning) suggests that mainstream organisations need to be proactiveabout finding volunteers, that some potential volunteers may lack confidence but thatstressing the potential to develop skills is also important.
Asjaomase Ühendkuningriigi valitsuse programmi (Black and Minority Ethnic Twinning) hinnangus tõdetakse, et tavaorganisatsioonid peavad vabatahtlikke otsima kannustavalt, sest osa potentsiaalseid vabatahtlikke võib tunda end ebapädevana, ja seepärast on vaja tagada, et neil oleks võimalik oma oskusi arendada.
In Germany, the project ‘Support for civic involvement of resettled people(Spätaussiedler)’ of the foundation Citizens for Citizens has received state funding since2001.
Saksamaal on fondi Citizens for Citizens ümberasunud isikute (Spätaussiedler) ühiskonnaellu kaasamise projekti riiklikult toetatud juba . aastast.
The target group consists of both locals and resettled people.
Sihtrühma kuuluvad nii kohalikud kui ka ümberasunud inimesed.
Local projectpartners such as voluntary agencies, welfare agencies and adult education institutesparticipate in organising seminars and workshops about civic involvement.
Kohalikud projektipartnerid, kelleks on vabatahtlikud asutused, sotsiaaltööasutused ja täiskasvanute koolitusasutused, osalevad ühiskonnaelus osalemist käsitlevate seminaride ja töörühmade organiseerimisel.
The goal ofthese events is to motivate resettled people for civic involvement and to suggestconcrete ways of participating.
Nende ürituste eesmärk on motiveerida ümberasunud inimesi ühiskonnaelus osalema ja osutada konkreetsetele osalusvõimalustele.
Immigrant involvement in mainstream volunteer organisations should be promoted.Ideally, recruitment strategies for volunteer members take into account cultural diversity.
Sisserändajate osalemist vabatahtlikes tavaorganisatsioonides tuleb toetada. Ideaaljuhul arvestatakse vabatahtlike värbamisel kultuurilist mitmekesisust.
At the level of urban neighbourhoods, there is particular scope for social participation byall groups – young and old, minority or majority.
Eelkõige linnakeskkonnas on palju võimalusi panna ühiskonnaelus osalema kõik elanikkonna rühmad: noored ja vanad, vähemusse või enamusse kuulujad.
Improving housing and residentialenvironments, promoting local economic development, and making improvements togeneral public services such as health, education and housing services are objectivescommon to immigrants and non-immigrants and can serve to bring them togetheraround a shared commitment.
Majutustingimuste ja elamupiirkondade parandamine, kohaliku majandusarengu edendamine ning üldhuviteenuste, näiteks tervishoiu-, haridus- ja majutusteenuste parandamine on sisserändajate ja põliselanikkonna ühised eesmärgid ja võivad aidata neid teineteisele lähendada.
The Dutch organisation FORUM sees its Residents’ Planning Studios as an innovative wayof stimulating social participation.
Hollandi organisatsiooni FORUM poolt algatatud elanike toimkonnad on uuenduslik meetod ühiskondliku aktiivsuse stimuleerimiseks.
A planning studio is typically organised inneighbourhoods that are about to undergo urban restructuring.
Toimkond tuleb tavaliselt kokku piirkonnas, kus linnakeskkonda hakatakse muutma.
It consists of a group of 10to 20 primarily ethnic minority residents who follow a set programme over a three-monthperiod.
See koosneb – peamiselt rahvusvähemustesse kuuluvast piirkonna elanikust, kes kolme kuu jooksul viivad ellu kindlaksmääratud programmi.
In a series of up to 10 workshops, they discuss their wishes and dreams relating tohousing issues and systematically catalogue the problems and opportunities that exist intheir neighbourhood.
Programm koosneb kuni töötoast, milles osalejad arutavad oma hoonestamisega seotud soove ja unistusi ning kirjutavad süsteemselt üles nende piirkonna probleemid ja võimalused.
They collaborate with experts in working their ideas into viableproposals, using photographs, diagrams and drawings.
Nad teevad koostööd ekspertidega, kes panevad nende ideed sobivate ettepanekute vormi, kasutades selleks fotosid, diagramme ja jooniseid.
The draft plans are presented toofficials from the local authority, housing associations and property developers and aredesigned for inclusion by the decision-makers into their official development plans.
Projektid esitatakse kohaliku omavalitsuse ametnikele, elamuühistutele ja kinnisvaraarendajatele, et otsustetegijad saaksid neid ametlikes arengukavades arvestada.
Opening up mainstream institutions and organisations to all citizens, whether they havean immigrant background or not, takes place over time.
Aja jooksul toimub tavainstitutsioonide ja -organisatsioonide avamine kõigile elanikele, hoolimata sellest, kas neil on sisserändaja taust või mitte.
It often involves organisationalchange and different stages can be discerned (from planning to evaluation). It could be
Sageli hõlmab see ka organisatsioonilisi muutusi ja selles võib eristada mitmeid etappe (kavandamisest hindamiseni).
Civic participation considered to design and adopt at national and even European level a voluntary charterconcerning main principles underpinning strategies for organisational openness andinclusiveness.
Võiks kaaluda seda, et riiklikul või isegi üleeuroopalisel tasandil koostada ja vastu võtta vabatahtlik harta, mis käsitleks organisatsioonide avatuse ja kaasavuse strateegia aluseks olevaid peamisi põhimõtteid.
Such a charter could be developed in consultation with Europeaninitiatives in the area of quality management.
Selle harta väljatöötamisel võiks koostööd teha kvaliteedijuhtimist käsitlevate Euroopa algatustega.
Governments at all levels can give a good example by applying techniques and tools forbecoming open and inclusive to themselves and by making openness and inclusivenessrequirements for organisations receiving subsidies or participating in public tenders.
Valitsused võivad kõigil tasanditel anda head eeskuju, rakendades avatust ja kaasatust toetavaid tehnikaid ja vahendeid ning kehtestada avatuse ja kaasatuse nõude organisatsioonidele, kes saavad toetusi või osalevad avalikel hangetel.
Becoming open and inclusive organisations
Avatud ja osalust toetav organisatsioon
Strategic planning and policy development
Strateegiline planeerimine ja tegevuspoliitika väljatöötamine
The first stage involves the formulation of an organisational plan for responding tothe diversity of the population in terms of culture, language, religion, etc.
Esmalt tuleb koostada kogu organisatsiooni hõlmav plaan, mis arvestab elanikkonna kultuurilist, keelelist, usulist jne mitmekesisust.
Strongleadership from the top is required.
Vajalik on tugev juht.
All parts of the organisation should be aware ofthe plan and align their own planning processes with it.
Organisatsiooni kõik osad peavad plaanist teadlikud olema ning kohandama sellele oma planeerimisprotsessid.
In large organisations, notjust overall but also divisional plans should reflect a concern for diversity.
Suurtes organisatsioonides peaks mitmekesisust arvestama mitte ainult üldplaanis, vaid ka allüksuste plaanides.
The prioritiesset out in the plan should be reflected in resource allocation.
Plaanis seatud prioriteete tuleks järgida ka vahendite eraldamisel.
Planning starts with knowledge of the organisation’s membership and reach: howmany immigrants participate in the organisation, and what are their roles andcharacteristics?
Planeerimine algab organisatsiooni liikmete ja tegevusulatuse tundmisest. Kui palju on organisatsioonis sisserändajaid ning missugused on nende ülesanded ja oskused?
An inventory of people involved in the organisation can be thestarting point for the identification of needs, but also of skills to be mobilised.
Vajaduste kaardistamisel võib lähtekohaks olla organisatsiooni liikmete analüüs, samuti võib see aidata tarvitusele võtta nende seni kasutamata oskusi.
Policy implementation
Tegevuspoliitika rakendamine
In a next stage the organisation integrates considerations of diversity into thefunctioning of the organisation at all levels.
Järgmises etapis võetakse organisatsioonis arvesse mitmekesisuskaalutlused selle töö kõigil tasanditel.
The organisation ensures accessibility ofall services or activities and communicates regularly with persons from diversebackgrounds.
Organisatsioon tagab kõigi teenuste ja tegevuste kättesaadavuse ja suhtleb regulaarselt erineva taustaga isikutega.
The organisation rewards intercultural competence in recruitment,offers training or seeks outside assistance to help staff or members to respondeffectively to diversity.
Organisatsioon hindab värbamisel mitmekultuurilist pädevust, pakub koolitust või otsib abi väljastpoolt, et aidata personalil mitmekesisusega tõhusalt toime tulla.
The organisation reports on the numbers and background of customers orparticipants, the involvement of these persons in policy design and implementation,on the number of staff undertaking cultural diversity training, etc.
Organisatsioon koostab aruande, mis hõlmab klientide või osalejate arvu ja tausta, nende isikute kaasatust poliitikakujundamisse ja otsuste rakendamisse, kultuurilise mitmekesisuse koolitusel osalevate töötajate arvu jne.
Reports also showwhich efforts are made to reach out to a diverse population (and how this is reflectedin resource allocation) and how these efforts are appraised by the target groups. Theregular assessment of outcomes informs the planning and implementation of theorganisation’s policies.
Aruanded kajastavad ka jõupingutusi, mida on tehtud erinevate elanikkonna rühmadeni jõudmiseks (ja kuidas see kajastub vahendite jaotuses) ning kuidas sihtrühmad neisse jõupingutustesse suhtusid.Tulemuste korrapärasest hindamisest teavitatakse organisatsiooni tegevuse kavandajaid ja elluviijaid.
Chapter 2: Conclusions
. peatükk: järeldused
8.Governments should provide support for inter-religious dialogue by facilitating theestablishment of dialogue platforms and contributing resources where appropriate.9.Participation in political processes is one of the most important elements of activecitizenship.
Usk võib sageli integreerumist soodustada ning seda saab toetada, kui lihtsustada dialoogi nii sisserändajate erinevate usukogukondade vahel kui ka nende ja vastuvõtva ühiskonna usukogukondade vahel. .
Political participation of immigrants provides opportunities for integrationand should be supported in its different forms, including acquisition of nationality,local electoral rights and consultative structures.
Valitsused peaksid toetama religioonidevahelist dialoogi, lihtsustades dialoogiplatvormide loomist ja eraldades vajadusel rahalisi vahendeid..
10.The representativeness and democractic legitimation of policies is enhanced byextending formal political rights to immigrants.
Poliitilistes protsessides osalemine on üks tähtsamaid kodanikuaktiivsuse elemente.
Where formal rights exist, they needto be put into practice with commitment from all sides including political parties.
Sisserändajate osalemine poliitilises elus pakub võimalusi integratsiooniks ja seda tuleks toetada selle erinevates avaldumisvormides, kaasa arvatud kodakondsuse saamine, valimisõigus kohalikel valimistel ja osalemine nõuandestruktuurides. .
11.Governments should grant electoral rights to all residents at least at local level andminimise obstacles to the use of these rights, such as fees or bureaucraticrequirements.
Poliitika representatiivsust ja demokraatlikkust saab suurendada, kui formaalsed poliitilised õigused anda ka sisserändajaile.
Immigrants can be encouraged to make use of electoral rights throughinformation campaigns and capacity building, relying in particular on the networksoffered by immigrant organisations.
Kui poliitilised õigused on antud, on nende rakendamiseks vaja pühendumist kõigilt osapooltelt, sealhulgas poliitilised parteid. .
12.Consultative bodies at the local and national level have a potential to stimulatepolitical participation by immigrants and to improve integration policies bycommunicating the views of immigrant representatives to governmental and otherstakeholders.
Valitsused peaksid valimisõigused andma kõigile elanikele vähemalt kohalikul tasandil ja viima miinimumini takistused nende õiguste kasutamisel, milleks on näiteks tasu või bürokraatlikud nõudmised.
Ideally their work is proactive and their members are supported inproducing high quality contributions.
Sisserändajaid tuleb julgustada valimisõigusi kasutama teavituskampaaniate ja suutlikkuse arendamise kaudu, eriti sisserändajate organisatsioonide võrgustike abil. .
Handbook on Integration
0 Integratsiooni käsiraamat
13.Flexibility in the composition of consultative bodies will best serve the purpose ofconsultation, keeping in mind that representativeness can be achieved in differentways.
Nõuandvad asutused toimivad parimal viisil, kui nende moodustamisel ollakse paindlik ning peetakse silmas, et esindatavuse võib tagada erinevatel viisidel.
Allowing observers or non-voting members to take part in sessions can increasetransparency and trust in consultative structures.
Nõuandvate asutuste läbipaistvust ja usaldusväärsust saab suurendada, kui lubada istungitest osa võtma vaatlejaid või hääleõiguseta liikmeid. .
14.The attribution of nationality can be an integration tool.
Kodakondsuse andmine võib olla integratsiooni tööriist.
Facilitating naturalisationdiminishes the rights gap between citizens and long-term resident immigrants andcan open up a fuller range of opportunities for participation.15.Where tests for naturalisation are used, they can be linked to the particularcircumstances of the persons concerned.
Kodakondsuse saamise lihtsustamine vähendab lõhet kodanike ja riigis pikka aega elanud sisserändajate õiguste vahel ja avab rohkem võimalusi osaluseks.. Kui kodakondsuse saamiseks tuleb teha eksameid, võib need siduda konkreetsete asjaomaste isikute konkreetse olukorraga.
Preparatory courses should be available toimmigrants and should be affordable and of good quality.
Sisserändajail peab olema võimalik osaleda soodsa hinnaga ja kvaliteetsetel ettevalmistuskursustel. .
16.Volunteering is a form of social participation in which immigrants play an importantrole as active citizens.
Vabatahtlik töö on ühiskondlikus elus osalemise üks avaldumisvorme, milles sisserändajatel on aktiivsete kodanikega võrdselt tähtis osa.
Facilitating their participation and valuing their contributionpromotes their inclusion and mobilises their skills.
Sisserändajate osalemise lihtsustamine ja nende panuse väärtustamine toetab nende sotsiaalset kaasatust ja mobiliseerib nende oskusi. .
17.Immigrant involvement in mainstream volunteer organisations should be promoted.Ideally, recruitment strategies for volunteer members take into account culturaldiversity.18.Governments at all levels can give a good example by applying techniques and toolsfor becoming open and inclusive to themselves and by making openness andinclusiveness requirements for organisations receiving subsidies or participating inpublic tenders.
Ideaaljuhul arvestatakse vabatahtlike värbamisel kultuurilist mitmekesisust.. Valitsused võivad kõigil tasanditel anda head eeskuju, rakendades avatust ja kaasatust toetavaid tehnikaid ja vahendeid ning kehtestada avatuse ja kaasatuse nõude organisatsioonidele, kes saavad toetusi või osalevad avalikel hangetel.
Chapter 3Indicators
. peatükk Näitajad
This chapter looks at indicators as a tool for policy-makers and practitioners.
Selles peatükis vaadeldakse näitajaid poliitikakujundajate ja erialatöötajate töövahenditena.
Indicatorscan measure the real situation of immigrants and identify to what extent integration isprogressing.
Näitajate abil saab mõõta sisserändajate tegelikku olukorda ja teha kindlaks, kuidas integreerumine edeneb.
They can also track the development of policies over time.
Nende abil võib jälgida ka tegutsemisviiside arengut.
A successfuluse of indicators builds on appropriate data collection and on the careful selection ofindicators in line with the overall targets for integration.
Näitajate edukas kasutamine nõuab asjakohaseid taustandmeid ja näitajate hoolikat valikut kooskõlas üldiste integratsioonieesmärkidega.
At the cross-country or European level, indicators allow for comparisons between countries and can createmomentum for more dynamic integration policies.
Näitajate abil saab teha võrdlusi riikide vahel või Euroopa tasandil ja ergutada seega rakendama dünaamilisemat integratsioonipoliitikat.
Making the case for indicators on integration
Integratsiooninäitajad
Indicators can be used as a tool for
Näitajaid võib kasutada järgmistel eesmärkidel:
Quantifying and qualifying integration processes Summarising complicated integration policies Monitoring developments and trends and measuring progress Setting targets and benchmarks for integration processes and policies Identifying unintended impacts of laws, policies and practices Identifying actors having an impact on the realisation of integration Revealing whether the obligations of actors are met Giving early warning of potential distractions Prompting preventive action Enhancing social consensus on trade-offs in case of resource constraints Exposing issues that have been neglected or silenced
•ühiskondliku konsensuse tugevdamine kompromisside suhtes, juhul kui vahendid on piiratud;•tähelepanuta jäetud või mahavaikitud küsimuste paljastamine.
To better measure integration and the impact of integration policies governmental andnon-governmental organisations could develop sets of integration indicators.
Et paremini mõõta integratsiooni ja integratsioonipoliitikate mõju, võiksid riiklikud ja valitsusvälised organisatsioonid välja töötada erinevad integratsiooninäitajad.
Indicators of immigrant integration can help to measure and compare progress, monitortrends and developments, reflect immigrant participation rates and sense of belonging,as well as the level of acceptance of immigrants among the population.
Sisserändajate integratsiooni mõõtvad näitajad võivad olla abiks edusammude mõõtmisel ja võrdlemisel, suundumuste ja arengute jälgimisel, sisserändajate osalusmäärade ja kuuluvustunde peegeldamisel, lisaks saab nende abil mõõta, kuivõrd kohalikud elanikud sisserändajaid aktsepteerivad.
In short, theycan provide insight into the process of integration.
Ühesõnaga saab näitajate abil integratsiooniprotsessi kohta üksikasjalikku teavet.
Indicators can also help to measurethe role and impact of policy measures, identify gaps and aid the effective targeting ofresources.
Näitajate abil saab mõõta ka poliitikameetmete osa ja mõju, teha kindlaks puudusi ja aidata kaasa vahendite tõhusale kasutamisele.
Given the complexity of the integration process, societal integration can bedisaggregated into particular aspects where the measurement of developments andresults and policy-relevant impact assessments may be possible.
Arvestades integratsiooniprotsessi keerukust, võib ühiskondlikku integratsiooni vaadelda konkreetsete osadena, mille arengut ja tulemusi ning meetmete mõju saab eraldi mõõta.
Indicators allow for comparisons between particular groups of immigrants and betweenthem and the overall population, between countries and regions, and between variousphases of integration or stages of policy development.
Näitajate abil saab võrrelda konkreetseid sisserändajate rühmi omavahel ning suhtes ülejäänud elanikkonnaga.