natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Annex 2: Key social indicators per geopolitical entity
2. lisa: sotsiaalsed võtmenäitajad geopoliitilise üksuse kohta
Reading notes for these key indicators are right after this table
Märkused nende võtmenäitajate kohta on toodud kohe käesoleva tabeli järel
Serious accidents at work - females
Rasked tööõnnetused – naised
Serious accidents at work - males
Rasked tööõnnetused – mehed
Fatal accidents at work
Surmaga lõppenud tööõnnetused
Old age dependency ratio Crude net migration rate
Vanadussõltuvusmäär
Reading notes for the key indicators
Märkused võtmenäitajate kohta
In EU-25 the number of persons aged 65 and over corresponded to 24.1% of what is considered to be the working age population (15-64 years) in 2003.
2003. aastal moodustas 65aastaste ja vanemate inimeste arv EL-25s tööealisest elanikkonnast (15–64aastased) 24,1%.
The difference between population change and natural increase for the EU-15 in 2002 was +2.8 per 1000 inhabitants (more immigrants).
Rahvastiku muutuse ja iibe erinevus EL-15 puhul 2002. aastal oli +2,8 1000 elaniku kohta (rohkem sisserändajaid).
In 2002, 76.6% of the EU-25 population had completed at least upper secondary education (Baccalauréat, Abitur, apprenticeship or equivalent).
2002. aastal oli 76,6% EL-25 elanikest omandanud vähemalt keskhariduse (bakalaureusekraad, abituurium, õpipoisiaeg vms).
In EU-25, 8.0% of the population aged 25-64 had participated in education or training over the four weeks prior to the survey in 2002.
2002. aastal osales EL-25s 8,0% 25–64aastastest elanikest hariduse omandamises / koolitusel uuringule eelnenud nelja nädala jooksul.
62.9% of the EU-25 population aged 15-64 were in employment in 2002.38.7% of the EU-25 population aged 55-64 were in employment in 2002.
8,8% EL-25 tööealisest elanikkonnast (st tööjõud, st töötavatest ja 15–74aastastest tööotsijatest) oli 2002. aastal töötu.
8.8% of the EU-25 active population (i.e. labour force i.e. those at work and those aged 15-74 years seeking work) were unemployed in 2002.In 2002, 3.8% of the EU-25 active population (i.e. labour force i.e. those at work and those aged 15-74 years seeking work) had been unemployed for at least one year.
3,8% EL-25 tööealisest elanikkonnast (st tööjõud, st töötavatest ja 15–74aastastest tööotsijatest) oli 2002. aastal töötu olnud vähemalt üks aasta.
In 2001, social protection expenditure represented 27.5% of Gross Domestic Product (GDP) in EU-15.
2001. aastal moodustasid sotsiaalkaitse kulutused EL-15s 27,5% sisemajanduse kogutoodangust (SKT).
In EU-15, old-age and survivors benefits make up the largest item of social protection expenditure (46.1% of total benefits in 2001).
EL-15s moodustavad vanadus- ja toitjakaotushüvitised suurima osa sotsiaalkaitse kulutustest (46,1% kogu hüvitistest 2001. aastal).
In 2001, public expenditure on active Labour Market Policy measures represented 0.663% of Gross Domestic Product (GDP) in EU-15.
2001. aastal moodustasid riiklikud kulutused EL-15s aktiivse tööturupoliitika meetmetele 0,663% sisemajanduse kogutoodangust (SKT).
As a population-weighted average in EU-25 Member States in 2001 the top (highest income) 20% of a Member State’s population received 4.4 times as much of the Member State’s total income as the bottom (poorest) 20% of the Member State’s population.
Elanikkonna kaalutud keskmine EL-25 liikmesriikides 2001. aastal näitas, et liikmesriikide edukaima (kõrgeima sissetulekuga) 20% elanikkonna sissetulek liikmesriikidekogusissetulekust oli 4,4 korda suurem kui liikmesriikide vaeseima (madalaima sissetulekuga) 20% elanikkonna sissetulek.
In 2001 in EU-25 before social transfers, 24% of the population would have been living below the risk-of-poverty threshold, which is set at 60% of the national median equivalised disposable income (after social transfers). Retirement and survivor’s pensions are counted as income before transfers and not as social transfers.
EL-25s oli 2001. aastal 15%l inimestest ekvivalentne kasutada jääv tuluosa pärast sotsiaalsiirdeid alla vaesumisohu künnise, mis on seatud 60%le rahvuslikust keskmisestekvivalentsest kasutada jäävast tuluosast (pärast sotsiaalsiirdeid).
In EU-25, 10.1% of the population aged 18-59 were living in households where no-one works in 2003.
2003. aastal elas EL-25s 10,1% 18–59aastastest elanikest leibkonnas, kus keegi ei töötanud.
Students aged 18-24 who live in households composed solely of students of the same age class are not counted in either numerator or denominator.In EU-25, 9.6% of the children aged 0-17 were living in households where no-one works in 2003.
18–24aastasi üliõpilasi, kes elavad leibkondades, mis koosnevad ainult samassevanuserühma kuuluvatest üliõpilastest, ei ole arvestatud lugejana ega nimetajana.
In Sweden 45.3% of the seats (president and members) in the single or lower house of the national or federal parliament (single house of the national parliament in the case of Sweden) were occupied by women in November 2003.
2003. aasta novembris oli Rootsis (eesistuja ja liikmed) ühekojalise riigi või föderaalparlamendi või parlamendi alamkoja (Rootsi puhul ühekojalise parlamendi) kohtadest 45,3%naiste päralt.
In EU-15, women’s average gross hourly earnings were 16% less than the men’s average gross hourly earning in 2001.
2001. aastal oli EL-15s naiste keskmine brutopalk tunnis 16% väiksem kui meeste keskmine brutopalk tunnis.
The population consists of all paid employees aged 16-64 that are ‘at work 15+ hours per week’.
Elanikkond koosneb kõigist tasustatud töötajatest vanuses 16–64aastat, kes „töötavad vähemalt 15 tundi nädalas”.
The mean number of years that a newborn girl/boy was expected to live if subjected throughout her/his life to the mortality conditions in 2001 (age specific probabilities of dying) in the EU-15 was 81.6/75.5 years.
2001. aastal prognoositi EL-15s, et äsjasündinud tüdruk/poiss elab keskmiselt 81,6-/75,5aastaseks, kui kogu tema elu jooksul püsivad samad suremuse tingimused (vanusestsõltuv suremuse tõenäosus) kui 2001. aastal.
In EU-25 there occurred 6 % less serious working accidents (resulting in more than three days’ absence) per 100 000 persons in employment in 2001 than in 1998.
EL-25s toimus 2001. aastal 100 000 inimese kohta 6% vähem raskeid tööõnnetusi (millega kaasnes töölt puudumine üle kolme päeva) kui 1998. aastal.
In EU-25 there occurred 20 % less fatal working accidents per 100 000 persons in employment in 2001 than in 1998.
EL-25s toimus 2001. aastal 100 000 inimese kohta 20% vähem surmaga lõppenud tööõnnetusi kui 1998. aastal.
Annex 3: Symbols, country codes and country groupings, other abbreviations and acronyms
3. lisa: tähised, riigikoodid ja riikide rühmad, muud lühendid ja algustähtlühendid
Symbols used in the tables
Tabelites kasutatavad tähised
The special values are codes which replace real data:
Eriväärtused on koodid, mis asendavad tegelikke andmeid:
“not available”“less than half of the unit used”“not applicable” or “real zero” or “zero by default”
“pole kättesaadav”“vähem kui pool kasutatud ühikust”“ei kohaldata” või “tegelik null” või “vaikimisi null”
Flags are codes added to data and defining a specific characteristic: b e f i p r s u
Lipud on koodid, mis on lisatud andmetele ning tähistavad teatud omadust: b e f i p r s u
“break in series (see explanatory texts)”“estimated value”“forecast”“more information is in the note in the end of the table (of the main presentation)”“provisional value”“revised value”“Eurostat estimate”“unreliable or uncertain data (see explanatory texts)”
“seeria katkestus (vt selgitusi)”“hinnanguline väärtus”“prognoos”“lisateave on toodud tabeli lõpus olevas märkuses (põhiesituses)”“esialgne väärtus”“kontrollitud väärtus”“Eurostati hinnang”“ebausaldusväärsed või määramatud andmed (vt selgitusi)”
Other symbols
Muud tähised
% percent
% protsent
Country codes and country groupings
Riigikoodid ja riikide rühmad
Belgium Germany Spain Ireland Lithuania Portugal Slovakia
Belgia Saksamaa Hispaania Iirimaa Leedu Portugal Slovakkia
Cyprus Estonia France Luxembourg Netherlands Sweden United Kingdom
Austria T‰ehhi Vabariik Kreeka Ungari Läti Poola Sloveenia
Austria Czech Republic Greece Hungary Latvia Poland Slovenia
K ü pros Eesti Prantsusmaa Luksemburg Madalmaad Rootsi Ühendkuningriik
Country groupings
Riikide rühmad
The 25 Member States of the European Union from 1.5.2004: BE, CZ, DK, DE, EE, EL, ES, FR, IE, IT, CY, LV, LT, LU, HU, MT, NL, AT, PL, PT, SI, SK, FI, SE and UK
25 Euroopa Liidu liikmesriiki alates 01.05.2004: BE, CZ, DK, DE, EE, EL, ES, FR, IE, IT, CY, LV, LT, LU, HU, MT, NL, AT, PL, PT, SI, SK, FI, SE ja UK.15 Euroopa Liidu liikmesriiki kuni 30.04.2004: BE, DK, DE, EL, ES, FR, IE, IT, LU, NL, AT, PT, FI, SE ja UK.Euroala 11 osaleva riigiga (BE, DE, ES, FR, IE, IT, LU, NL, AT, PT ja FI) kuni 31.12.2000 ja 12 osaleva riigiga alates 01.01.2001 (11 eespool nimetatut ja EL).
The 15 Member States of the European Union till 30.4.2004: BE, DK, DE, EL, ES, FR, IE, IT, LU, NL, AT, PT, FI, SE and UK
Uued Kandidaatriigid Lõunapoolsed liikmesriigid on Kreeka, Hispaania, Itaalia ja Portugal.Põhjamaadeliikmesriigid on Taani, Soome ja Rootsi.Beneluxi riigidon Belgia, Madalmaad ja Luksemburg.Balti riigid
The social situation in the European Union 2004 — Overview
Sotsiaalne olukord Euroopa Liidus 2004.aastal.Ülevaade
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities
Luxembourg:Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus
Employment in Europe 2006Executive summary
Tööhõive Euroopas2006Kokkuvõte
European Commission Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities Unit D.1
Euroopa Komisjon Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat Osakond D.1
Manuscript completed in October 2006
Käsikiri valmis2006. aasta oktoobris
Moderate improvement in employment performance in the EU in 2005, despite theslow down in economic growth
ELi tööhõive näitajate vähene paranemine 2005. aastal, hoolimata majanduskasvuaeglustumisest
Despite the deceleration in economicgrowth in 2005 …
Majanduskasv 2005. aastal küll aeglustus, kuid …
Compared to 2004, economic growth in the EU decelerated in 2005, mainly dueto the impact of the sharp rise in oil prices.
2004. aastaga võrreldes oli ELis majanduskasv 2005. aastal aeglasem ning sedaeelkõige naftahindade järsu tõusu tõttu.
GDP growth averaged 1.6% for theyear as a whole, down from 2.4% in 2004. However, this appears to be only a temporary deceleration.
Aasta keskmine SKTlanges 2004. aasta2,4%-lt 1,6%-le, mis tundub olevat siiski üksnes ajutine tagasilöök.
… there was a moderate improvementin EU employment performance,althrough labour productivity growthslowed down.
… ELi tööhõive näitajad väheselmääral siiski paranesid, samas kuitööviljakuse kasv aeglustus.
Despite the deceleration in economic growth, employment growth in the EU continued to recover gradually from the low in 2003, but remains well down on thelevels observed in the late 1990s and 2000.
Hoolimata majanduskasvu aeglustumisest jätkus ELis tööhõive kasv, toibudes järkjärgult 2003. aasta madalseisust, kuid jäädes siiski oluliselt alla 1990. aastate lõpuja 2000. aasta taseme.
Employment growth averaged 0.9%for the year as a whole, up on the previous year’s level of 0.5%.
Tööhõive kasv oli 2004. aastaga võrreldes suurem, tõustes0,5%-lt 0,9%-le.
Reflecting themoderate improvement in labour market conditions, the employment rate in the EU increased to 63.8% in 2005 (from 63.3% in 2004), while the unemploymentrate declined to 8.7%, down from 9.1% the year before.
Tööturu olukorra teatavat paranemist näitab asjaolu, ettööhõivemäär ELis tõusis 2005. aastal 63,8%-le (2004. aastal oli see 63,3%), samaskui tööpuuduse määr langes eelmise aasta 9,1%-lt 8,7%-le.
However, although moderate, there was a generalised decline in labour productivity growth in 2005, andthe EU continues to underperform relative to the US, both in terms of employmentand productivity growth.
Samas võis 2005. aastalmärgata tööviljakuse kasvu üldist, kuigi vähest, aeglustumist ning USAga võrreldes on nii ELi tööhõive kui ka tööviljakuse näitajad endiselt madalamad.
Recent progress towards the overall2010 Lisbon employment rate targethas continued to be slow, but generalprogress towards the female and olderpeople's targets is encouraging.
Lissabonis 2010. aastaks eesmärgiksseatud tööhõivemäära saavutamisesuunas liigutakse endiselt aeglaselt,kuid üldine areng seoses naiste ja vanemate inimeste tööhõivega on paljutõotav.
Progress towards the overall Lisbon employment rate target for 2010 has continued to be slow and reaching this target is becoming increasingly challenging.
Lissabonis 2010. aastaks eesmärgiks seatud üldise tööhõivemäära suunas liigutakseendiselt aeglaselt ja selle sihi saavutamine muutub järjest raskemaks.
Nevertheless, recent progress towards the female and older people's targets, especially during what has been a period of low economic growth in general, is rathermore encouraging.
Samasannavad hiljutised edusammud naiste ja vanemate inimeste tööhõives tunduvaltrohkem lootust neile gruppidele seatud eesmärkide saavutamiseks, eriti ajal, midaiseloomustab üldiselt aeglane majanduskasv.
The average employment rate for the EU rose by 0.5 of a percentage point in 2005, while that for women rose by 0.6 percentage points to56.3%.
Keskmine tööhõivemäär tõusis ELis2005. aastal 0,5 protsendipunkti, samas kui naiste tööhõive määr tõusis 0,6 protsendipunkti, jõudes 56,3% tasemeni.
For older people (aged 55–64) the employment rate increased substantially by 1.5 percentage points to 42.5%, indicating a rebound from the relatively limited increase in 2004.
Vanemate inimeste (55–64aastased) tööhõivemäär küündis 42,5%-ni, tõustes koguni 1,5 protsendipunkti, mis näitab olukorraparanemist võrreldes 2004. aastaga, kus kasv jäi suhteliselt piiratuks.
Employment rates among the young (aged 15–24) remainedunchanged from 2004, at 36.8%.
Noorte(15–24aastased) tööhõive ei muutunud ning püsis 36,8% tasemel.
Strong disparities in labour market outcomes across Member States persist.
Tööturunäitajad on liikmesriigiti endiselt väga erinevad.
Much of the weak employment performance of the EU over recent years has beendue to the relatively poor labour market performance in Germany and Poland,although recent figures indicate that the situation may be finally turning around inthose two Member States.
Tööhõive viimaste aastate kehv seis on suures osas tingitud Saksamaa ja Poola tööturu võrdlemisi nõrgast olukorrast, kuigi viimased näitajad annavad lootust, et neiskahes liikmesriigis hakkab olukord lõpuks siiski muutuma.
At the same time, many of the southern EU Member States remain well below the common EU employment targets, and still tend toexhibit marked gender differences in labour market outcomes, together with largedisparities in the performance of labour markets at regional level.
Samal ajal jäävadmitmed Lõuna-Euroopa liikmesriigid ELi tööhõive ühistest eesmärkidest mahaning tööturunäitajates esineb märkimisväärseid erinevusi nii soolises jaotuvuseskui ka piirkondlikul tasandil.
Better labourmarket integration of migrants remains a challenge for many EU countries.
Samuti on paljudele ELi riikidele endiselt suureksväljakutseks võõrtöötajate laialdasem integreerimine tööturule.
Across the EU, overall employment performance in 2005 was generally positive at Member State level, …
Liikmesriikide tasandil oli tööhõiveolukord 2005. aastal kogu ELis üldiseltpositiivne, …
At Member State level, employment performance for the year as a whole was generally positive, with negative annual employment growth only in Germany and the Netherlands.
Liikmesriikide tasandil oli tööhõive olukord 2005. aastal kogu ELis üldiselt positiivne. Tööhõive kasv oli 2005. aastal negatiivne üksnes Saksamaal ja Madalmaades.
For the vast majority of Member States employment expanded in2005, with growth of over 1% in ten countries.
Enamikus liikmesriikides tööhõive tõusis, kusjuures kümnes riigisrohkem kui 1%.
Particularly strong growth wasexperienced in Luxembourg (2.9%), Spain (3.6%) and Ireland (4.7%).
Eriti jõuline oli kasv Luksemburgis (2,9%), Hispaanias (3,6%) ja Iirimaal (4,7%).
…. reflecting continued strong employment expansion for women and olderworkers, but also for prime-age men in
Tööhõive kasvu ajavahemikus 2004–2005 iseloomustab endiselt naiste tööhõivekiirem kasv võrreldes meestega, kuigi ka parimas tööeas (25–54aastaste) meestehõive paranes märkimisväärselt pärast mitmeaastast langust.
With regard to the characteristics of the expansion in employment between 2004and 2005, growth continued to be faster for women than for men, although anotable development was the upturn in the employment rate of prime-age males
… mis annab tunnistust naiste ja vanemate inimeste, kuid ka parimas tööeasmeeste tööhõive paranemisest ningosalise tööajaga ja tähtajalise töö levimisest.
2005, and in the incidence of part-timeand fixed-term employment.
Tööealise elanikkonna oskuste tasemejätkuvat paranemist näitab …
(those aged 25–54) after several years of decline.
ELi tööealise elanikkonna oskuste tase muutub järjest paremaks.
The continuation of the positivetrend in the employment of older workers, and the strong rise in the share of parttime employment and of employment under fixed-term contracts, were alsonotable developments.
Eelkõige onarengut märgata naiste oskustes, mis aitab tugevdada tööalast konkurentsivõimet,luua kohanemisvõimelist tööjõudu ning seega saavutada suurem tööhõive jakõrgem tööturul osalemise määr.
…is reflected in the substantial rise inemployment in highskilled non-manualoccupations.
… kõrgelt kvalifitseeritud mittefüüsilisetöö tegijate hõive märkimisväärnesuurenemine.
The highskilled non-manual occupations have been the main driver for overallincreases in employment in recent years, accounting for the major part of employment expansion since 2000.
Kõrget kvalifikatsiooni nõudvad mittefüüsilise töö ametikohad on viimastel aastatel olnud tööhõive suurenemise peamiseks tõukejõuks, moodustades 2000. aastast alates suurema osa uutest töökohtadest.
This suggests an underlying improvement in the skilllevel of those in employment, as well as reflecting the ongoing shift towards amore knowledgebased economy.
See näitab, et töötajate oskuste tase onparanenud ning et majandus muutub endiselt järjest teadmistepõhisemaks.
However, there are indications of a certaindegree of polarisation in the changes in occupational structure towards highskilled occupations and very low-skilled occupations, with a decline in employment of the skilled manual occupations.
Samason teatud märke sellest, et töötajad jagunevad ametialaselt kahte äärmusesse –kõrgelt kvalifitseeritud töötajad ja väga madala kvalifikatsiooniga töötajad, samaskui keskmise kvalifikatsiooniga füüsilise töö tegijate hõive langeb.
There are mixed trends in the incidenceof atypical working time arrangementsbut a generalised decline in shift workand in working hours per employedperson.
Ebatüüpiliste tööaegade levikul onmärgata erinevad trende, kuidvahetustega tööd jääb üldiselt vähemaks ning töötundide arv töötaja kohtalangeb.
There is a wealth of working arrangements in European labour markets, both interms of contractual and working hour arrangements, and with atypical workinghours not uncommon in most Member States.
Töökorraldused Euroopa tööjõuturul on väga erinevad nii töölepingute kui katööaegade poolest ning ebatüüpilised tööajad ei ole enamikus liikmesriikidesmidagi ebatavalist.
Recent data indicate varying trendsacross Member States in the incidence of atypical working hour arrangementssuch as night work and Sunday work, but a general reduction in the incidence ofshift work.
Viimased andmed näitavad erinevaid trende liikmesriikidesebatüüpiliste tööaegade levikul nagu näiteks öötöö ja pühapäeviti töötamine,kuid üldiselt muutub vahetustega töö üha harvemaks.
Average working hours per employed person remain relatively high inthe new Member States, partly due to the low incidence of parttime work in thosecountries, although there appears to be a continued generalised decline in averageworking hours across EU Member States with few exceptions.
Töötundide keskmine arvtöötaja kohta on uutes liikmesriikides endiselt võrdlemisi suur, osaliselt seetõttu,et neis on osalise tööajaga töötamine vähem levinud. Samas tundub, et töötundide keskmine arv töötaja kohta langeb endiselt kogu ELis, välja arvatudmõned erandid.
Prospects of ongoing employmentgrowth, albeit at relatively modest levels, and further decline in unemployment.
Tööhõive kasvab tõenäoliselt jätkuvalt,kuigi tagasihoidlikul määral, samuti onoodata tööpuuduse vähenemist.
The employment growth prospects for 2006 and 2007 are similar to 2005.Employment growth is forecast to increase only marginally in 2006, remainingbelow the 1% level, and to stabilise at around 0.8% in 2007.
Tööhõive kasvu väljavaated aastateks 2006–2007 on sarnased 2005. aastaga.Prognooside järgi tõuseb tööhõive 2006. aastal vähe, alla 1%, ja jääb 2007. aastalpüsima umbes 0,8%-le.
The unemploymentrate is foreseen to fall gradually to 8.5% in 2006 and to decline further to 8.2%in 2007.
Tööpuuduse määr peaks langema järkjärgult 8,5%-le2006. aastal ja 2007. aastaks veelgi, 8,2%-le.
“Flexicurity” has gained importance inthe EU policy debate.
Paindlikkus ja turvalisus – „Flexicurity” – on muutunud ELi poliitilisesdebatis järjest olulisemaks küsimuseks.
The 2006 Annual Progress Report has called on Member States to seek a convergence of views on a set of common principles on the combinations of flexibilityand employment security in the labour market (i.e. “flexicurity”).
2006. aasta arenguaruandes kutsuti liikmesriike üles leidma ühine vaatenurk tööturu paindlikkuse ja turvalisuse vahelise tasakaalu (flexicurity) suhtes ühistepõhimõtete rakendamise küsimuses.
Flexicurity is aresponse to the need to improve the adaptability of both workers and firms to arapidly changing labour market and to labour market segmentation.
Segmenteeritud tööjõuturg ohustab töökohtade kindlust, kahjustabjätkusuutlikku integratsiooni tööhõives ja piirab inimkapitali akumulatsiooni.
A segmentedlabour market implies risks of increasing the precariousness of jobs, damagingsustainable integration in employment and limiting human capital accumulation.The 2006 Joint Employment Report highlights that a good balance between flexibility and security can be achieved by the interaction of four key elements: a) sufficiently flexible contractual arrangements; b) effective active labour market policies; c) credible lifelong learning systems; d) modern social security systems.
2006.aasta ühises tööhõivearuandes rõhutatakse, et tasakaalu paindlikkuse ja turvalisusevahel on võimalik saavutada nelja põhielemendi vastasmõju kaudu. Need põhielemendid on: a) piisavalt paindlikud lepingulised suhted; b) tõhus ja aktiivne tööturupoliitika; c) usaldusväärsed elukestva õppe süsteemid; d) ajakohased sotsiaalkindlustussüsteemid.
The term “flexicurity” was initially used to describe the successful combinationsof flexibility and security realised by the Danish and Dutch labour markets.
Lähtudes paindlikkuse(väline paindlikkus) ja turvalisuse (sissetulek / tugev tööalane konkurentsivõime)suhtest tööturul, võib ELi liikmesriigid jagada erineva paindlikkuse/turvalisuse tasemega rühmadeks.
However, flexicurity has then moved away from the description of specific nationalcontexts to become a tool to classify different labour markets.
Muude aspektide, eriti sisemise ja funktsionaalse paindlikkusearvestamiseks, on vaja teha veel lisatööd.
EU Member States
Väline paindlikkus tähendab, et töötajate värbamine ja vallandamine on lihtne jatöölepingud paindlikud.
“Flexicurity” has moved away from thedescription of specific national contexts to become a tool to classify different labour markets.
Rangemad töökaitse-eskirjad piiravadtavaliselt tööjõuturu dünaamilisust,jättes vähem võimalusi marginaalsetelerühmadele, kuid …
Executive summary can be grouped into several flexicurity regimes based on the mix of one dimensionof flexibility (external flexibility) and one dimension of security (income/employability security).
Kokkuvõte tööhõivele ja tööpuudusele on ebaselge ja piiratud, halvendavad naiste, noorte javanemate töötajate tööhõivevõimalusi.