natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In order to guide the debates of the Convention a Praesidiumwas set up,composed of twelve leading personalities: the Chairman, Mr Giscard d’Estaingand two Vice-Chairmen, Messrs Amato and Dehaene, representatives of thegovernments of the three Member States which held the Presidency of the Council during the Convention, two representatives of the national parliaments,two representatives of the European Parliament and two representatives of the Commission (Messrs Barnier and Vitorino).
Konvendi töökorraldus:Konvendi arutelude juhtimiseks moodustati presiidium, kuhu kuulub kaksteistpresident V. Giscard d’Estaing,liiget: president V. Giscard d’Estaing ja kaks asepresidenti (G. Amato ja töö juhtimiseks presiidium J. L. Dehaene), kolme liikmesriigi esindajad, mis olid konvendi ajal nõukogueesistujariigid, kaks esindajatriikide parlamentidest,kaks esindajat Euroopa Parlamendist jakaks esindajat komisjonist(M. Barnier ja A. Vitorino).
In addition, the representative of the Slovene parliament was invited to take part in the meetings.
Lisakssellele kutsuti kohtumistel osalema Sloveenia parlamendi esindaja.
_BAR_ Draft Constitution
_BAR_ Põhiseaduse lepingu eelnõu
Plenary sessions andworking groups
Plenaaristungid jatöörühmad
The first session of the Convention was held on 28 February 2002.
Konvendi esimene istung peeti 28. veebruaril 2002.
The Convention met over a period of 15 months in plenary sessionslasting two orthree days and involving one or two meetings monthly in the premises of the European Parliament in Brussels.
Viieteistkümne kuu jooksulkogunes konvent kahe-kolmepäevastele plenaaristungitele ja igal kuul toimusüks või kaks kohtumist Euroopa Parlamendi hoones Brüsselis.
In parallel with the Convention’s plenarysessions, work was also organised within working groupsor think tanks, eachchaired by a member of the Praesidium and focusing on a series of specific topics.
Konvendiplenaaristungitegaparalleelselt korraldati töö ka töörühmades, iga töörühmajuhtis presiidiumi liige ning seal keskenduti konkreetsetele teemadele.
In the interests of transparency, a Convention Internet site(http://european-convention.eu.int) published the contributions of the members of the Convention,the proceedings of the debates and the draft texts debated.
Läbipaistvuse huvides avaldati konvendi internetileheküljel (http://european-convention.eu.int)konvendi liikmete panused, debattide protokollid ja eelnõudetekstid, mille üle arutelusid peeti.
Civil society forum
Kodanikuühiskonna foorum
In order to further widen the debates and involve all the people of Europe, aplenary session of the Convention was devoted to listening to civil society.Contact groups, along the lines of the working groups, also enabled theorganisations of civil society to put forward their points of view.
Debattide edasiseks laiendamiseks ja kõigi eurooplaste kaasamiseks oli ükskonvendi plenaaristung pühendatud kodanikuühiskonna ärakuulamisele.Töörühmamudelile vastavad kontaktrühmad võimaldasid esitada oma arvamusikakodanikuühiskonna organisatsioonidel.
A forum was opened for these organisations (social partners, business circles,NGO’s, academic world, etc.) which thus had the opportunity to post on adedicated Internet site (http://europa.eu.int/futurum/forum_convention) theircontributions to the debate on the future of the Union.
Neile organisatsioonidele (sotsiaalpartnerid, äriringkonnad, valitsusvälisedorganisatsioonid, akadeemiline ringkond jne) avati foorum ja seega oli neilvõimalus saata oma arvamused debatis Euroopa tuleviku kohta selleks loodudinternetileheküljele (http://europa.eu.int/futurum/forum_convention).
The Futurum site (http://europa.eu.int/futurum) has continued to publish alldocuments and links related to the debate on the future of the European Union.
Lisaks on Futurumi internetileheküljel (http://europa.eu.int/futurum) hakatud koosavaldama kõiki dokumente ja viiteidseoses Euroopa Liidu tuleviku debatiga.
After over a year of debates, the Convention reached a consensusto forward adraft Constitution to the European Council.
Pärast aasta kestnud debatte jõudis konvent konsensuselepõhiseaduse Konvendi konsensusliklepingu eelnõu edastamise kohta Euroopa Ülemkogule.otsus esitada põhiseaduselepingu eelnõu, valmista-V.
Mr Giscard d’Estaing accordingly submitted the results of the work of the Convention to the Thessaloniki European Councilon 20 June 2003.
Giscard d’Estaing esitaski konvendi töö tulemused Thessaloníkis20. juunilmaks ette valitsustevahe-2003. aastal kogunenud Euroopa Ülemkogule.list konverentsi
The text submitted by the Convention is a draft to serve as the basis for the workof the Intergovernmental Conferencewhich will bring together the representatives of the governments and the European Commission and the European Parliament, starting in October 2003, prior to taking the final decisions.
Konvendi esitatud tekst on eelnõu, mille alusel hakkab oktoobris 2003 ennelõppotsuste tegemist töötama valitsustevahelinekonverents, mis ühendab valitsuste, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi esindajaid.
A single text: The draft Constitution puts forward a single textto replace all the existingthe European Constitution Treaties in the interests of readability and clarity.
Ühtne tekst – Euroopa Põhiseaduse lepingu eelnõuga nähakse ette asendada loetavuse ja selgusepõhiseadus huvides kõik praegused lepingud ühtse tekstiga.
It consists of four parts.
Neli osa See koosneb neljast osast.
Part I contains the provisions which define the Union, its objectives,its powers,its decision-making proceduresand its institutions.
I. Põhiseaduse põhisätted I osa sisaldab sätteid, milles määratletakse liit, selle eesmärgid, volitused,otsuste tegemise kordja institutsioonid.
Charter of The Charter of Fundamental Rights,solemnly proclaimed at the Nice European Fundamental Rights Council in December 2000, has been incorporated into the draft European Constitution as Part II.
Nice’is kogunenud Euroopa Ülemkogus detsembris 2000 pidulikult väljakuulutatud põhiõiguste hartaon inkorporeeritud Euroopa põhiseaduselepingusse selle II osas.
The Union’s policies
Liidu poliitikavaldkonnad
Part III of the draft Constitution focuses on the Union’s policiesand actions andincorporates many of the provisions of the current Treaties.
Põhiseaduse eelnõu III osa sisaldab liidu poliitikavaldkondija meetmeid ningsellesse on inkorporeeritud palju sätteid praegustest lepingutest.
Part IV contains the final clauses, including the procedures for adopting andreviewingthis Constitution.
Lõppsätted IV osa sisaldab lõppsätteid, sealhulgas põhiseaduse vastuvõtmis- jaläbivaatamiskorda.
The Union’s values and objectives
Liidu väärtused ja eesmärgid
A Union of peoples and states
Euroopa rahvaste ja riikide liit
The draft European Constitutionestablishes the European Union, a union ofthe peoples and States of Europe.
Euroopa põhiseaduselepingu eelnõuga asutatakse Euroopa Liit, Euroopa rahvaste ja riikide liit.
This Union is open to all European stateswhich respect its values and undertake to promote them jointly.
Liit on avatudkõigile Euroopa riikidele, mis austavad selleväärtusi ja soovivad neid koos edendada.
The Union’s values
Liidu väärtused
The draft Constitution sets out the values on which the Union is based: respectfor human dignity, freedom, democracy, equality, the rule of law, and respectforhuman rights.
Põhiseaduse lepingu eelnõus on määratletud väärtused, millel liit rajaneb:inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriikjainimõigusteaustamine.
These values are common to the Member States in a societycharacterised by pluralism, tolerance, justice, solidarity andnon-discrimination.
Need on liikmesriikidele ühised väärtused pluralismi,sallivuse, õigluse, solidaarsuseja mittediskrimineerimiseühiskonnas.
Fundamental freedomsand non-discrimination
Põhiõigused jamittediskrimineerimine
Freedom of movement for people, goods, services and capital,and thefreedom of establishment,are guaranteed by the Union throughout its territory.The Constitution prohibits all discriminationon grounds of nationality.
Inimeste, kaupade, teenuste ja kapitali vaba liikuminening asutamisvabadustagatakse kõikjal liidu territooriumil. Põhiseadusega keelatakse igasugunediskrimineerimine kodakondsusealusel.
The Union’s objectives
Liidu eesmärgid
The aim of the Union is to promote peace, its values and the well-being of itspeople.It offers its citizens an area of freedom, security and justice, and a singlemarket in which competition is free and undistorted.
Liidu eesmärk on edendada rahu, oma väärtusi ja oma rahvaste hüvangut. Liitmoodustab oma kodanikele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala ningvaba ja ausakonkurentsiga ühtse turu.
It works for a Europe ofsustainable developmentbased on balanced economic growth, a highlycompetitive social market economy, a high level of protection and improvementof the quality of the environment.
Liit taotleb Euroopa säästvat arengut, mispõhineb tasakaalustatud majanduskasvul, suure konkurentsivõimega sotsiaalselturumajandusel, keskkonnakaitse kõrgel tasemel ja keskkonna kvaliteedi paran-damisel.Liit edendab teaduse ja tehnoloogia arengut.
It fosters scientific and technical progress.Ittakes action to stem exclusion and discriminationand promotes justice andsocial protection, gender equality, inter-generational solidarityandprotection of children’s rights.The Union promotes economic, social andterritorial cohesion and solidaritybetween its Member States.
Liit võtab meetmeidsotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimisevastu ning edendab sotsiaalsetõiglust ja kaitset, naiste ja meeste võrdõiguslikkust, põlvkondade solidaarsustja laste õiguste kaitset. Liit edendab liikmesriikide majanduslikku, sotsiaalsetja territoriaalset ühtekuuluvust ja solidaarsust.
Instruments to serve the Union’s objectives
Vahendid liidu eesmärkidesaavutamiseks
In order to attain these objectives, the Union has certain powerswhich areconferred upon it in the Constitution by the Member States. These powers areexercised using the Community methodand specific instruments within asingle institutional framework.
Nende eesmärkide saavutamiseks on liidul teatavad volitused, mida lubatakseliikmesriikide põhiseadustes.Volitusi rakendatakse, kasutades ühenduse mee-toditja konkreetseid vahendeid ühtses institutsioonilises raamistikus.
The Union respects the national identityof its Member States, including withregard to local and regional autonomy.
Liit austab oma liikmesriikide rahvuslikku identiteeti, sealhulgas kohalikku ja Liit ja selle liikmesriigidpiirkondlikku autonoomiat.
It respects the essential functions ofthe State,including those for ensuring territorial integrity, maintaining law andorder and safeguarding internal security.
Liit austab riigipõhifunktsioone, sealhulgas neid, millega tagatakse territoriaalne terviklikkus, säilitatakse õigusriik ja kaitstakse sisejulgeolekut.
By virtue of the principle of sincerecooperation, the Union and its Member States, in full mutual respect, assisteach other in pursuing the tasks stemming from the Constitution.
Liit ja selle liikmesriigid austavad ja toetavad üksteist lojaalse koostöö põhimõttealusel põhiseadusest tulenevate ülesannete täitmisel.
The Member States help the Union to fulfil its mission and refrain from any measures whichwould jeopardise the attainment of the objectives set out in the Constitution.
Liikmesriigid abistavad liitu selle ülesannete täitmisel ning hoiduvad selliste meetmetevõtmisest, mis ohustaksid põhiseaduses sätestatud eesmärkide saavutamist.
The Union and The Union has a legal personalityto assert and uphold its values and intereststhe rest of the worldin the international arena.
Liit on juriidiline isikoma väärtuste ja huvide kindlustamiseks ja edendamiseksrahvusvahelisel areenil.
It contributes to peace, security, the sustainabledevelopmentof our planet, solidarity and mutual respectamong peoples, freeand fair trade,eradication of povertyand protection of human rights,and inparticular children’s rights, and respect for and consolidation of international law.
See toetab rahu, turvalisust,maailma säästvat aren-gut,rahvaste solidaarsust ja vastastikust austust, vaba ja ausat kaubandust,vaesuse kaotamistja inimõiguste, eelkõige laste õigustekaitset, samutirahvusvahelise õigusejärgimist ja arendamist.
European citizenship and fundamental rights
Euroopa kodakondsus ja põhiõigused
3.2.1European citizenship
3.2.1Euroopa kodakondsus
Citizenship of the Union Citizenship of the Union complements national citizenship and does notto complement replace it. national citizenship List of rights The draft Constitution clearly asserts the rights which stem from citizenship: thewhich the citizens right to move and reside freely,the right to vote and to stand as candidatesof the Union enjoyin elections to the European Parliamentand in municipal elections,the rightto diplomatic and consular protection,the right to petition the European Parliament and the right to refer matters to the Ombudsman and to write tothe institutions in one of the Union’s languagesand receive a reply in thatsame language.
Liidu kodanike Põhiseaduse eelnõu kinnitab selgelt liidu kodakondsusest tulenevaid õigusi:õiguste loendõigus liikuda ja vabalt elukohta valida, õigus valida ja olla valitud Euroopa Parlamendi ja kohalikel valimistel, õigus diplomaatilisele ja konsulaarkaitsele, õigus pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi pooleja esitadaombudsmanile kaebusning kirjutada institutsioonidele ühes liidu keelesjasaada vastus samas keeles.
A part of the Constitution The above list is by no means exhaustive and other rights of citizens of the Unionis devoted are listed in a specific title of the draft Constitution devoted to the “Theto democratic lifedemocratic life of the Union”; this refers to the right to take part in democraticlife and the right of access to documents.
Osa põhiseadusest See loend ei ole kõikehõlmav ja liidu kodanike muud õigused on loetletudon pühendatud põhiseaduse lepingu eelnõu eripeatükis, mis on pühendatud demokraatialedemokraatialeliidus; selles käsitletakse õigust osaleda demokraatlikes protsessidesja juurdepääsuõigust dokumentidele.
3.2.2 Fundamental rights
3.2.2 Põhiõigused
The text of the Charter of fundamental rightshad been approved by a previous Convention.
Põhiõiguste hartateksti kiitis heaks eelmine konvent.
The Parliament, the Council and the Commission solemnlyproclaimed the Charter on 8 December 2000.
Parlament, nõukogu jakomisjon kuulutasid harta pidulikult välja 8. detsembril 2000.
However, the Charter was not partof the Union’s Treaties and had no binding legal force.
Kuna hartaei olnudliidu asutamislepingute osa puudus tal siduv õiguslik jõud.
The Charter of Fundamental Rights is an integral part of the European Constitution
Põhiõiguste harta on liidu põhiseaduselahutamatu osa
The draft Constitution thus achieves a major breakthrough which allows the Union to have its own catalogue of rights.The Charter is incorporated into thedraft Constitution as Part II; its provisions have binding legal force but this doesnot mean an extension of the Union’s powers.
Seega kujutab põhiseaduse lepingu eelnõu endast suuremat läbimurret, misvõimaldab liidul omada õiguste kataloogi. Harta on inkorporeeritud põhiseaduse eelnõusse selle II osas; harta sätetel on siduv õiguslik jõud, kuid see eitähenda liidu volituste laiendamist.
The institutions, bodies and agencies of the Union must respect the rightswritten into the Charter.
Liidu institutsioonid, asutused ja ametid peavad järgima hartasse kirjutatudõigusi.
The same obligations are incumbent upon the Member States when they implement the Union’s legislation.
Samad kohustused on kehtestatud liikmesriikidele, kui nad rakendavadliidu õigusakte.
The Court of Justice willensure that the Charter is adhered to.
Liidu kohus tagab harta täitmise.
The content of the Charter has undergone no changes in relation to the text draftedby the previous Convention and only amendments of form have been made.
Eelmise konvendi koostatud harta teksti ei ole tehtud sisulisi muudatusi, neid onvaid vormingus.
The content of the Charter is broader than that of the European Convention forthe protection of human rights and fundamental freedomssigned in Romeon 4 November 1950 and ratified by all the Member States of the Union.
Harta sisu on laiem kui inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonil, mis allkirjastati Roomas 4. novembril 1950. aastal ja mille onratifitseerinud kõik liidu liikmesriigid.
Indeed,whereas the ECHR is limited to civil and political rights, the Charter of Fundamental Rights covers other areas such as the right to proper administration, thesocial rights of workers, the protection of personal data and bioethics.
Kui inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonis käsitletakse vaid tsiviil- ja poliitilisi õigusi, siispõhiõiguste harta hõlmab muid valdkondi nagu õigus heale haldusele, töötajatesotsiaalõigused, isikuandmete kaitse ja bioeetika.
Future adhesion of the Union to the European Conventionon Human Rights
Liit ühineb edaspidiinimõiguste Euroopakonventsiooniga
Under the terms of the current Treaties, the Union had no competence to adhereto the ECHR, while this competence is explicitly provided for in the draft Constitution, which stipulates that the Union will endeavour to adhere to the ECHR.
Praeguste lepingute alusel ei olnud liit pädev konventsiooniga ühinema, kuidpõhiseaduse lepingu eelnõus on see pädevus selgelt sätestatud – seal onöeldud, et liit soovib konventsiooniga ühineda.
As for the incorporation of the Charter in the Constitution, adhesion to the ECHR does not mean any change to the Union’s powers as defined in the Constitution.
Seoses harta inkorporeerimisegapõhiseadusesse ei tähenda konventsiooniga ühinemine mingeid muudatusipõhiseaduses määratletud liidu pädevuses.
The full incorporation of the Charter and adhesion to the ECHR arecomplementary rather than alternative steps.
Harta täielik inkorporeerimine jakonventsiooniga ühinemine ei ole alternatiivsed võimalused, pigem täiendavadneed teineteist.
Who does what in the Union?
Kes mida liidus teeb?
Clarification of powers
Pädevuse selgitus
Classification of powers
Pädevuste klassifikatsioon
The draft Constitution sets out clearly the matters for which the Member Stateshave transferred powers to act to the Union and introduces aclassificationof the Union’s powers.
Põhiseaduse lepingu eelnõus on selgelt esitatud need teemad, mille osas onliikmesriigid andnud oma pädevuse üle liidule, ning tutvustatakse liidu pädevuste jaotust.
Exclusive Union powers
See on ainupädevus.
A first category is made up of certain very specific areas where the Union actsalone on behalf of all the Member States.
Arvatakse, et meetmemääratlemine liidu tasandil on iga liikmesriigi eraldiseisvast meetmest tõhusam.
A second category groups the areas in which the Union acts when its actionbrings added value to action taken by the Member States, sometimes in a verycomprehensive way.
Teine kategooria: Teise kategooriasse on ühendatud valdkonnad, kus liit tegutseb siis, kui see lisabjagatud pädevusväärtust liikmesriikide võetud meetmetele, mis mõnikord võib olla küllaltkilaiaulatuslik.
These are called “shared powers”.
Seda nimetatakse jagatud pädevuseks.
They include the majorpolicies, e.g. the internal market, the common agricultural policy, transport, theenvironment, asylum and immigration, and judicial and police cooperation.
See hõlmab suuremaidpoliitikavaldkondi, näiteks siseturg, ühine põllumajanduspoliitika, transport,keskkond, varjupaigad ja immigratsioon, õigusalane ja politseikoostöö.
Areas of supporting action
Toetavate meetmete valdkondadenäideteks on kultuur, haridus, sport ja kodanikukaitse.
As for the third category of powers, the Union acts only to support action takenby the Member States who thus retain very substantial freedom of action andthe primary responsibility for management in relation to their citizens.
Riikide poliitika Teatavates muudes valdkondades, näiteks majandus- ja tööhõivepoliitika,kooskõlastamine majanduse arvavad liikmesriigid, et liit peaks nende siseriiklikke poliitikaid kooskõja tööhõive valdkondadeslastama.
In theseareas, the Union cannot harmonise national legislation. Culture, education, sportand civil protection are examples of areas of supporting action.
Erinevalt eelmistest volituste kategooriatest ei ole vaja neis valdkondades seadusi, pigem on tarvis tagada, et kõik liiguvad suurema tõhususehuvides samas suunas.
Coordination of nationalpolicies in the areas ofeconomy and employment
Ühine välis- jajulgeolekupoliitika
In certain other areas, e.g. economic and employment policy, the Member Statesconsider that the Union must coordinate their national policies.In these areas,unlike the previous categories of powers, there is no need for laws, but rather theneed to ensure that everyone is moving in the same direction in the interests ofgreater efficiency.
Lõpuks võib liit ajada ühist välis- ja julgeolekupoliitikat, mis põhineb liikmesriikidesolidaarsusel.
A flexibility clause In order to retain some degree of flexibility in the system, there is a clause whichcomplements the allows the Council to plug any gaps in the powers conferred upon the Unionclassification of powerswhenever action at Union level is called for in order to attain one of the objectivesof the Constitution.
Süsteemi teatava paindlikkusesäilitamiseks on olemas klausel, mis võimaldabnõukogul täita mis tahes lüngad liidule antud volitustes, kui on vaja võtta liidutasandil meetmeid põhiseaduse eesmärkide saavutamiseks.
In such cases, the Council takes a unanimous decision afterapproval by the European Parliament.
Sellistel juhtudelteeb nõukogu pärast Euroopa Parlamendi heakskiitu ühehäälse otsuse.
The principle of subsidiarity: ensuring the proper exercise of powers
Lähimuspõhimõte – pädevuse kohase kasutamise tagamine
The principles of subsidiarityand proportionality
Lähimus-ja proportsionaalsuspõhimõte
The principle of subsidiarityis designed to ensure that whenever the Unionexercises its powers it acts only to the extent that its action is actually requiredand that it brings added value to action taken by the Member States.
Lähimuspõhimõteon ette nähtud selle tagamiseks, et mil iganes liit kasutaboma pädevust, tegutseb see ainult tegelikult vajamineval määral ning lisabväärtust liikmesriikide võetud meetmetele.
Theprinciple of subsidiarity is designed to ensure that decisions are taken as closelyas possible to the people, checking constantly that the action to be taken at the Community level is justified in relation to what is possible at the national, regionalor local levels.
Lähimuspõhimõte on ette nähtudselle tagamiseks, et otsuseid tehtaks inimestele võimalikult lähedal, kontrollidespidevalt, et ühenduse tasandil võetud meetmed oleksid õigustatud nendemeetmetega võrreldes, mida oleks võimalik võtta riigi, piirkondlikul või kohalikultasandil.
The principle of proportionalitytargets the same objective ofensuring proper exercise of powers, stipulating that the content and form ofaction taken by the Union must not go further than what is necessary to attainthe objectives of the Treaty.
Proportsionaalsuspõhimõttelon sama eesmärk tagada pädevusekohane kasutamine, nõudes, et liidu võetud meetmete sisu ja vorm ei ületaksasutamislepingu eesmärkide saavutamiseks vajalikke meetmeid.
A new mechanism to ensure compliance with the principle of subsidiarity…
Lähimuse põhimõtte täitmisetagamiseks uus mehhanism...
The draft Constitution strengthens the application of the two principles.
Põhiseaduse lepingu eelnõu tugevdab kahe põhimõtte kohaldamist.
When the Commission makes a proposal, it must explainthe way in which it has takenthese two principles into account.
Kuikomisjonteeb ettepaneku, peab ta tõestama, kuidas ta on kahte põhimõtetarvestanud.
For the first time, every national parliamentcan re-examine the proposals and will be able to issue a reasoned opinion if itconsiders that the principle of subsidiarity has not been respected.
Esmakordseltsaab igariigi parlamentettepanekud uuesti läbivaadata ja esitada oma põhjendatud arvamuse, kui nende arvates ei ole lähimuspõhimõtet järgitud.
If one third ofthe parliaments hold the same opinion, the Commission must review its proposal.
Kui üks kolmandik parlamentidest on samal arvamusel, peabkomisjon oma ettepaneku üle vaatama.
…plus a jurisdictional control
...koos kohtuliku kontrolliga