natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the regional level, the difference is even bigger: the richest region is Inner London with 290% of EU-27’s average gross domestic product (GDP) per capita, while the poorest region is Nord-Est in Romania with 23% of the EU average.
Piirkondlikul tasemel on erinevus veelgi suurem: kõige rikkamaks piirkonnaks on Sise-London, kus sisemajanduse kogutoodang (SKT) moodustab 290 % EL-27 keskmisest, samal ajal kui Rumeenia kõige vaesemas kirdeosas on vastav näitaja 23 % ELi keskmisest.
Although GDP is not a completely accurate refl ec-tion of living standards as it does not factor in the relative cost of living, it gives an indication of the differences that exist.
Kuigi SKT, kus ei arvestata elukallidust, ei kajasta täielikult vastavaid elustandardeid, on see siiski olemasolevate erinevuste indikaatoriks.
More than one-third of the EU budget is currently allocated to the financial instruments of EU cohesion policy: the European Regional Development Fund, the Cohesion Fund and the European Social Fund.
Hetkel on üks kolmandik ELi eelarvest eraldatud ELi ühtekuuluvuspoliitika rahastamisvahenditele: Euroopa Regionaalarengu Fondile, Ühtekuuluvusfondile ja Euroopa Sotsiaalfondile.
These instruments will amount to a total of €347.4 billion between 2007 and 2013, with about 82% to be invested in the EU’s poorest regions.
Need rahastamisvahendid moodustavad aastatel 2007–2013 summa suurusega 347,4 miljardit eurot, millest umbes 82 % kuulub investeerimisele ELi kõige vaesematesse piirkondadesse.
The added value of EU cohesion policy is considerable:
ELi ühtekuuluvuspoliitika lisandväärtus on märkimisväärne:
■ Cohesion policy supports much needed investment in infrastructure, human resources and the modernisation and diversification of regional economies, and it contributes to more growth and jobs in the poorer Member States and regions.
See meenutab Hiinas ja Indias valitsevat olukorda: mõlemas riigis ületab kõige kõrgema SKTga piirkonna näitaja seitse korda kõige vähemarenenud piirkonna oma. USAs erineb see kõigest kaks ja pool korda ning Jaapanis ainult kaks korda.
This is reminiscent of patterns observed in China and India: in both countries the region with the highest GDP per capita has a level seven times higher than the least-developed region. In the US, this difference is only two and a half times and in Japan just two times.
Kujutades endast enamat kui ühisturgu, põhineb Euroopa Liit ühistel väärtustel n Ühtekuuluvuspoliitika toetab kõige vajalikumaid investeeringuid infrastruktuuri, inimressurssidesse ning regionaalmajanduse moderniseerimisse ja mitmekesistamisse ning aitab kaasa majanduskasvule ja uute töökohtade loomisele kõige vaesemates liikmesriikides ja regioonides.
New roads in Estonia: the Via Baltica motorway
Uued teed Eestis: Via Baltica maantee
Total: €3.45 billion Convergence: €3.4 billion European Territorial Cooperation: €52 million
Kokku: 3,45 miljardit eurot Vastastikune lähenemine: 3,4 miljardit eurot Euroopa territoriaalne koostöö: 52 miljonit eurot
Focus of programmes
Programmide suunitlus
However, the European territory as a whole faces new challenges.
Siiski ootavad Euroopa territooriumi tervikuna uued väljakutsed.
Globalisation, climate change and population ageing do not stop at national, institutional or policy borders.
Globaliseerumine, kliimamuutus või rahvastiku vananemine ei tunnista riigi-, institutsionaalseid ega poliitilisi piire.
Instead, they impact on regional and local communities directly and to varying degrees.
Selle asemel mõjutavad need erineval astmel otseselt regionaalsete ja kohalike kogukondade elu.
■ Member States and regions benefiting from such investments achieve above- average growth and employment performance and are better equipped to catch up faster with the EU level than they would be without cohesion policy investments.
n Nende investeeringutega hõlmatud liikmesriikides ja regioonides on majanduskasvu ja tööhõive näitajad keskmisest kõrgemad ning neil on suuremad eeldused ELi tasemele kiiremini järele jõuda kui ilma ühtekuuluvuspoliitika investeeringuteta.
Investment in education, research and innovation; better connection opportunities; sustainable use of the environment; balanced development of regions and their administrative capacity
Investeeringud haridusse, teadusuuringutesse ja innovaatikasse, paremad ühendusvõimalused, säästev keskkonnakasutus ning regioonide ja nende haldussuutlikkuse tasakaalustatud areng
■ Cohesion policy ‘levers in’ and safeguards compliance with other EU policies – state aid, environment, transport, support for innovation, the information society.
Eesmärgid n Ühtekuuluvuspoliitika „kasutab ära” ja töötab kooskõlas ühenduse teiste poliitikatega – seda nii riigiabi, keskkonna, transpordi, innovaatika kui ka infoühiskonna toetamise valdkonnas.
It also improves and modernises public administrations, enhances transparency and fosters good governance.
Samuti tegeleb see avaliku halduse parendamise ja moderniseerimisega, läbipaistvuse tõstmise ja heade valitsemistavade edendamisega.
Europe’s competitiveness cannot be achieved through EU policies, individual Member States or regions alone.
Euroopa konkurentsivõime tagamiseks ei piisa ELi, üksikute liikmesriikide või regioonide eraldi võetud poliitikast.
Economic success is a social process that requires close cooperation.
Majandusedu kujutab endast tihedat koostööd nõudvat sotsiaalset protsessi.
European regional policy has the potential to turn common challenges into opportunities.
Euroopa regionaalpoliitikas on potentsiaali muuta ühised väljakutsed võimalusteks.
It is designed in such a way that EU responses involve people in designing and implementing regional development strategies and local projects for the benefit of Europe as a whole.
See on välja töötatud viisil, mis kaasab elanikke ELi otsustamisprotsessi piirkondlike arengustrateegiate väljatöötamisel ja kohalike projektide rakendamisel Euroopa kui terviku huvides.
In the past, Member States and regions benefiting most from European regional policy have been able to catch up faster and even grow beyond the average EU level.
Minevikus suutsid Euroopa regionaalpoliitika poolt kõige rohkem toetatud liikmesriigid ja regioonid kiiremini järele jõuda ELi keskmisele tasemele ja seda isegi ületada.
In the years to come, this success story will continue in Member States which have joined the EU since 2004.
Eelseisvatel aastatel jätkub see edulugu ELiga pärast 2004. aastat ühinenud liikmesriikides.
Increase employment to 72% (from 64.4% in 2005)More research investment by companies (from 0.42% to 1.6% of GDP)Raise internet-connected households to 70% (from 36% in 2005)Improved recycling rate of 60% of solid waste (from 36.6% in 2005)Keep primary energy consumption at the 2003 level until 2010
Tööhõive määra tõstmine 72 %-ni (2005. aasta 64,4 %-lt)Rohkem teadusinvesteeringuid ettevõtete poolt (0,42 %-lt 1,6 %-ni SKTst)Internetiühendusega majapidamiste osa tõstmine 70 %-ni (2005. a 36 %-lt)Taaskasutuse tõstmine kuni 60 % tahketest jäätmetest (2005. a 36,6 %-lt)Primaarenergia tarbimise hoidmine 2003. a tasemel kuni 2010. aastani.
How it works
Kuidas see töötab?
Allocated funds 2007-13 of the EU’s Growth and Jobs Agenda – to become a zone of high growth, creating new and better jobs.
Eraldatud vahendid 2007–2013 kasvu saavutamiseks ning uute ja paremate töökohtade loomiseks.
Total: €640 million Convergence: €213 million Regional Competitiveness and Employment: €399 million European Territorial Cooperation: €28 million
Partnerlus üle kõikide Euroopa Liidu regioonide, planeerimine ja head valitsemistavad on võtmeelementideks võimalikult dünaamilise ja tõhusa regionaalarengu tagamisel.
Partnerships throughout all regions of the European Union, planning and good governance are the key elements for ensuring that regional development remains as dynamic and as effective as possible.
Kokku: 640 miljonit eurot Vastastikune lähenemine: 213 miljonit eurot Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive: 399 miljonit eurot Euroopa territoriaalne koostöö: 28 miljonit eurot
Overall, there will be 423 Operational Programmes and some 900 major projects.
Teostamisele kuulub kokku 423 rakenduskava ja ligikaudu 900 suuremat projekti.
Project selection on the ground is decided ultimately by national and regional authorities, working together with the European Commission on issues such as decisionmaking on major projects, and on ensuring control, publicity and evaluation standards.
Lõpliku projektide valiku otsustavad riiklikud ja piirkondlikud võimuorganid koostöös Euroopa Komisjoniga sellistes küsimustes, nagu näiteks peamiste projektide valik ning nende kontrolli, avalikustamise ja hindamisstandardite tagamine.
European regional policy, its instruments and programmes, are largely managed in a decentralised way by the national and regional governments concerned.
Euroopa regionaalpoliitikat, selle vahendeid ja programme juhitakse suures osas detsentraliseeritult asjaomaste siseriiklike ja regionaalsete valitsusasutuste poolt.
Within a common framework set by the EU, the Member States and regions choose the priority objectives in their territories that will benefit from EU funds.
ELi poolt määratud ühtses raamistikus valivad liikmesriigid ja regioonid oma territooriumite jaoks ELi fondide poolt toetatavad prioriteetsed eesmärgid.
Strengthening the economy; business support; the knowledge society and promotion of research and innovation; human resources, employment and social cohesion; modernising environment, transport and energy infrastructure; developing sustainable communities
Majanduse tugevdamine, äritegevuse toetamine, infoühiskond ning teadusuuringute ja innovaatika edendamine, inimressursid, tööhõive ja sotsiaalne ühtekuuluvus, keskkonna moderniseerimine, transpordi ja energeetika infrastruktuur ning jätkusuutlike kogukondade arendamine
However, each programme is developed in a collective process involving authorities at European, regional and local level, social partners and organisations from civil society.
Siiski kujutab iga programmi arendamine endast kollektiivset protsessi Euroopa, regionaalsel ja kohalikul tasemel võimuorganite, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide osalusel.
The process ensures that each partner has ownership of the development programmes and that they are best adapted to each particular region.
See protsess tagab igale partnerile vastavate arenguprogrammide omandilise kuuluvuse ja nende parima kohandamise iga konkreetse regiooni vajadustele.
Committees involving these partners in the design, management and monitoring of each programme accompany EU interventions.
ELi sekkumine nende programmide koostamisel, haldamisel ja järelvalvel toimub neid partnereid kaasavate komiteede vahendusel.
Making such programmes work in practice is not always easy, which means effective planning is essential.
Selliste programmide praktikasse rakendamine ei ole alati kerge, ning seetõttu tõuseb esiplaanile efektiivne planeerimine.
Strategic guidelines on cohesion policy have been developed to aid this process.
Selle protsessi abistamiseks on välja töötatud ühtekuuluvuspoliitika strateegilised suunised.
These set common targets to be achieved by all programmes.
Nendes on kõikide programmide jaoks sätestatud ühised eesmärgid.
Expenditure needs to be ‘earmarked’ for interventions supporting research and innovation, the information society, sustainable development, energy efficiency and development of human resources.
Väljaeraldamisele kuuluvad kulutused teadusuuringuid ja innovatsiooni, infoühiskonda, säästvat arengut, energiatõhusust ja inimressursside arendamist toetavateks sekkumisteks.
In ‘Convergence’ regions, these priorities must receive 60% of the total available funding, and 75% in all other regions.
„Konvergentsi“ piirkondades tuleb neile prioriteetidele eraldada 60 % koguvahenditest ning kõikides ülejäänud piirkondades 75 %.
Increase annual GDP growth from 3.8% to 4.2%Raise the employment rate from 68.5% to 71% Increase spending on R & D to 1% of national GDP by 2010Increase public transport journeys from 2% to 10% of total
Iga-aastase SKT kasvu tõstmine 3,8 %-lt 4,2 %-ni Tööhõive määra tõstmine 68,5 %-lt 71 %-ni Kulutuste suurendamine teadus- ja arendustegevusele 1 %-ni SKTst aastaks 2010Ühistranspordi osa suurendamine 2 %-lt 10 %-ni
For the 2007-13 period, Member States and regions must prepare ‘National Strategic Reference Frameworks’ and national and regional ‘Operational Programmes’.
Perioodiks 2007–2013 tuleb liikmesriikidel koostada riiklikud strateegilised tugiraa-mistikud ja regionaalsed rakenduskavad.
EU regulations and ‘Community Strategic Guidelines on Cohesion’ lay down common rules for the funds’ management, while taking into account the overarching priorities
ELi määrused koos ühenduse ühtekuuluvuse strateegiliste suunistega (Community Strategic Guidelines on Cohesion) sätestavad üldised fondide haldamise reeglid lähtudes ELi majanduskasvu ja tööhõive agenda prioriteetidest – kiire majandus-
The guidelines also outline a number of important issues.
Suunistes rõhutatakse samuti mitmeid olulisi küsimusi.
Programmes should concentrate investment in high-growth areas; invest in drivers of growth and employment such as innovation and education; establish comprehensive, medium-term development strategies; contribute to trans-European infrastructure
Programmid peavad suunama investeeringud kiire majanduskasvuga valdkondadesse; investeerima sellistesse majanduskasvu ja tööhõive generaatoritesse nagu näiteks innovatsioon ja haridus; määrama põhjalikke keskpikki arengustrateegiaid; panustama üleeuroopalisse infrastruktuuri ja keskkonna jätkusuutlikusse;
New pipes for the water/sewage infrastructure, Lithuania
Uued torud veevärgi/kanalisatsiooni infrastruktuuri jaoks, Leedu
Total: €6.9 billion Convergence: €6.78 billion European Territorial Cooperation: €109 million and environmental sustainability; mobilise additional resources; and develop partnerships between different levels of government and others.
koostöö: 109 miljonit eurot
After a first advance payment, the EU carries out interim payments based on accounts certified by the national or regional authorities.
Igal rakenduskaval on koos vastavate sihtnäitajatega mitu prioriteeti olenevalt antud liikmesriigi või regiooni arengueesmärkidest.
If accounts cannot be verified, or proper financial management procedures are not followed, the EU can stop its funding or recover amounts already paid out.
Need prioriteedid on aluseks tegevuste liigitamisel ja projektide valikukriteeriumite määramisel. Toetuse taotlejatel ja avalikkusel on õigus teada neid kriteeriume ja nende põhjal valitud projekte.
Creating higher productivity through an economy based on knowledge and innovation; enhancing competitiveness; creating a better quality of life
Tootlikkuse tõstmine teadmispõhise majanduse ja innovatsiooni vahenditega, konkurentsivõime ja elukvaliteedi tõstmine
For the current programming period, regular payments can be made until the end of 2015.
Tööhõive määra tõstmine 61,2 %-lt 70 %-ni Kulutuste suurendamine teadusuuringutele 0,76 %-lt 2,2 %-ni SKTst
Each Operational Programme has several priorities, with related targets, depending on the development objectives of the individual Member State or region.
Strateegiline ja kooskõlastatud planeerimine kõikidel tasanditel kujutab endast esmatähtsat esimest sammu, kuid isegi parimad plaanid on väärtusetud ilma hea valitsemistavata.
These priorities group together operations and define criteria for the selection of projects.
Selle saavutamine nõuab ametiasutuste institutsionaalse võimekuse ja nende töö tõhususe ja läbipaistvuse suurendamist liikmesriikides ja regioonides.
Potential beneficiaries, as well as the general public, have a right to know the criteria and which projects are selected.
Euroopa Komisjon toetab heade tavade vahetamist fondide haldamisel teabematerjalide, seminaride ja võrgustike abil.
EU Structural and Cohesion Funds ‘co- f i finance’ Operational Programmes. The
ELi struktuurifondid koos Ühtekuuluvusfondiga „kaasrahastavad” tegevuskavasid.
Increase the employment rate from 61.2 to 70%Increase research expenditure from 0.76 to 2.2% of GDP funds can provide between 50% and 85% of the total financing, depending on which cohesion policy objective applies to a particular region or Member State.
Fondide osalus jääb vahemikku 50 – 85 % kogumaksumusest olenevalt sellest, millisesse ühtekuuluvuspoliitika eesmärgi sihtalasse antud regioon või liikmesriik kuulub.
The remaining financing can come from public (national and regional) or private sources.
Ülejäänud vahendid võivad pärineda nii avalikest (riiklikest või regionaalsetest) kui eraõiguslikest allikatest.
Detailed rules on eligibility and co-fi nanc-ing rates are laid down in each Operational Programme.
Igas rakenduskavas on määratud üksikasjalised abikõlblikkuse ja kaasrahastamise reeglid.
Strategic and coherent planning at all levels is a vital first step, but even the best plans are worth little without good governance.
Pärast esimest ettemakset teostab EL vahemakseid riiklike või regionaalsete võimuorganite poolt kinnitatud arvete alusel.
The new Riga airport access in Latvia
Riia lennujaama uus juurdepääsutee Lätis
Who receives how much and for what?
Kes kui palju saab ja mille eest?
Total: €4.6 billion Convergence: €4.5 billion European Territorial Cooperation: €90 million
Kokku: 4,6 miljardit eurot Vastastikune lähenemine: 4,5 miljardit eurot Euroopa territoriaalne koostöö: 90 miljonit eurot
The objectives, eligible regions and allocations are as follows:
Rahastamine ELi ühtekuuluvuspoliitika raames on tihedalt seotud solidaarsuse ideega jõukamate ja vaesemate liikmesriikide vahel.
Development and efficient use of human resources; strengthening competitiveness and progress towards a knowledge-based economy; improvements in public services and infrastructure as a precondition for balanced national and territorial development
Inimressursside arendamine ja efektiivne kasutamine, konkurentsivõime tugevdamine ja teadmispõhise majanduse edendamine, avalike teenuste ja infrastruktuuri parendamine tasakaalustatud riikliku ja territoriaalse arengu
Helping poorer European regions to catch up means, of course, that the richer ones have to pay more towards the EU budget than they receive back. On the other hand, solidarity is not a one-way street.
Vaesemate Euroopa piirkondade järelejõudmisel abistamine tähendab loomulikult seda, et rikkamatel tuleb ELi eelarvesse maksta rohkem, kui nad sealt tagasi saavad.Teiselt poolt ei kujuta solidaarsus endast ka ühesuunalise liiklusega tänavat.
Modern infrastructure and production, sustainable use of resources and better education and training of people living in poorer regions is also for the benefit of the people and economies in richer countries.
Kaasaegne infrastruktuur ja tootmine, ressursside säästev kasutamine ning parem haridus ja koolitus vaesemate regioonide elanikele toob kasu ka rikkamate riikide elanikele ja majandusele.
Targets
eeltingimusena
■ Convergence: within EU-27, this objective concerns 84 regions – in 17 Member States – with a population of 154 million, whose per capita GDP is less than 75% of the Community average. In addition there are – on a phasingout basis – another 16 regions with 16.4 million inhabitants and a GDP only slightly above the threshold due to the statistical effect of EU enlargement.
Eesmärgid n Vastastikune lähenemine: EL-27s kuulub selle sihtala alla 84 regiooni – 17 liikmesriigis – kogurahvastikuga 154 miljonit, kus SKT elaniku kohta jääb alla 75 % ühenduse keskmisest ning – „järkjärgulise kaotamise„ (phasing-out) raames – veel 16 regiooni 16,4 miljoni elanikuga, kus SKT ületab kõigest veidi läviväärtust tänu ELi laienemise statistilisele mõjule.
The amount available under the ‘Convergence’ objective is €282.8 billion, representing 81.5% of the total, and it is split between allocations for the ‘Convergence’ regions worth €199.3 billion, while €13.9 billion are reserved for the phasingout regions and €69.6 billion for the Cohesion Fund, the latter applying to 15 Member States.
Vastastikuse lähenemise sihtala raames eraldatav summa on 282,8 miljardit eurot, mis moodustab 81,5 % kogusummast ning millest 199,3 miljardit eurot kuulub jaotamisele vastastikuse lähenemise regioonide vahel, 13,9 miljardit eurot reserveeritakse järkjärgulise kaotamise regioonidele ja 69,6 miljardit eurot Ühtekuuluvusfondile, mis kohaldub 15 liikmesriigile.
■ Regional competitiveness and employment: a total of 168 regions in 19 Member States are eligible, representing 314 million inhabitants. Within these, 13 regions, home to 19 million inhabitants, represent so-called phas-ing-in areas and are subject to special f i financial allocations due to their former status as Objective 1 regions.
Perioodil 2007–2013 toetavad ERDF, Ühtekuuluvusfond ja ESF kolme sihtala: vastastikune lähenemine (ERDF; ESF ja Ühtekuuluvusfond), piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive (ERDF; ESF) ja Euroopa territoriaalne koostöö (ERDF).
Based on a regional GDP below 75% of the EU average, regions are eligible for the ‘Convergence’ objective while all other regions have access to the ‘Regional Competitiveness and Employment’ objective.
Regioonid SKTga alla 75 % ELi keskmisest on abikõlblikud vastastikuse lähenemise, „konvergentsi” sihtala raames, ülejäänud regioonid võivad taotleda toetust piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive sihtala raames.
Geographic eligibility of regions under the ‘European Territorial Cooperation’ objective concerns either crossborder regions or those belonging to transnational cooperation areas.
Geograafiline abikõlblikkus Euroopa territoriaalse koostöö raames puudutab eelkõige piiriüleseid võid riikidevahelise koostööga haaratud regioone.
Maintain an annual GDP growth rate of 6-8% (11.9% in 2006)Increase the employment rate to 70% (66.3% for 2006) and lower the unemployment rate to below 6% (6.5% in 2006)Raise research and development spending to 1.5% of GDP from 0.57% in 2005Increase the percentage of 20- to 24-year-olds completing upper secondary education to 85% (2005: 79.9%)Increase the proportion of citizens with wastewater management services to 62% (2004: 9%)
SKT iga-aastase kasvu säilitamine 6–8 % tasemel (11,9 % 2006. aastal)Tööhõive määra tõstmine 70 %-ni (66,3 % 2006. aastal) ja töötuse määra langetamine alla 6 % (6,5 % 2006. aastal)Kulutuste tõstmine teadus- ja arendustegevusele kuni 1,5 %-ni SKTst 0,57 %-lt 2005. aastal 20–24-aastaste lõpetatud keskharidusega elanike protsendi tõstmine kuni 85 %-ni (2005: 79,9 %)Heitvee puhastamisega hõlmatud elanikkonna osa tõstmine 62 %-ni (2004: 9 %) n Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive: abikõlblikud on kokku 168 regiooni 19 liikmesriigis kogurahvastikuga 314 miljonit elanikku.
Road construction and improvement, Poland
Tee-ehitustööd, Poola
Total: €67.3 billion Convergence: €66.55 billion European Territorial Cooperation: €731 million border, €1.83 billion for transnational, and €445 million for interregional cooperation and networks.
Kokku: 67,3 miljardit eurot Vastastikune lähenemine: 66,55 miljardit eurot Euroopa territoriaalne koostöö: 731 miljonit eurot
The calculation method of allocations is laid down in EU regulations governing cohesion policy instruments.
Eraldiste arvutusmeetod on määratud ELi ühtekuuluvuspoliitika rahastamisvahendeid sätestavates määrustes.
It distinguishes between the three objectives and final shares depend mainly on relative regional and national prosperity, population figures and unemployment rates.
Selles eristatakse kolme sihtala ning lõppsumma oleneb peamiselt piirkondlikust ja siseriiklikust jõukusest, rahvastikuarvust ja töötuse määrast.
Funding does not exceed 4% or so of the gross domestic product of an individual Member State.
Toetussumma ei ületa ligikaudu 4% antud liikmesriigi sisemajanduse kogutoodangust.
■ European Territorial Cooperation: the population living in crossborder areas is 181.7 million (37.5% of the total EU population), while all EU regions and citizens are covered by at least one of the existing 13 transnational cooperation areas.
n Euroopa territoriaalne koostöö: piiriüleste piirkondade kogurahvastik on 181,7 miljonit elanikku (37,5 % ELi kogurahvastikust), kuid kõik ELi regioonid ja kodanikud kuuluvad vähemalt ühte olemasolevatest 13 riikidevahelisest koostööpiirkonnast.