natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The mid-2003 Brussels conference,which broughttogether representatives of the major stakeholders – civil society organisations, research institutes, governments and industry – informed the preparation of the final report and its conclusions.
2003.aasta keskel toimunud Brüsseli konverentsil,misviis kokku peamised asjaosalised – kodanikuühiskonna organisatsioonid,teadusasutused,valitsused ja tööstuse –teavitati lõpparuande ettevalmistamisest ja selle järeldustest.
The various European Commission Directorates-General (DGs) have amassed a great deal of expertisein civil society participation.An internal mechanismshould be set up as a cost-effective means of sharingthis know-how and promoting mutual learning. This knowledge-sharing can be achieved through steeringgroups and inter-DG workshops.It would also favour acultural change inside the Commission.
Sellest protsessist tekkis arvukalt soovitusi,midakomisjon hakkas edasi analüüsima ja lihvima,et tulla välja soovitusliku tegevusplaaniga.Euroopa Komisjoniettepanekud edasise tegutsemise jaoks keskenduvad neljale põhiteemale:teadmiste suurendamine,osaluskultuuri kujundamine,ühiskonnaosaluse integreerimine poliitikasse ja õigusliku raamistiku väljatöötamine.
This process produced a number of recommendations which were further analysed and refined by the Commission to come up with a proposed game plan.The Commission’s proposals for future action revolvearound four main themes:enhancing knowledge,shaping a participatory culture,integrating participation into policy-making,and forging a legal framework.
Euroopa Komisjoni erinevad peadirektoraadid on kogunud suure hulga ekspertteadmisi kodanikuühiskonna kaasamiseks.Tuleb sisse seada sisemine mehhanism soodsate vahendite näol,jagamaksnimetatud oskusteavet ja edendamaks üksteiselt õppimist.Selline teadmistejagamine on võimalik saavutada juhtimisrühmade ja peadirektoraadi sisestetöörühmade abil.See edendaks samuti komisjonisisestkultuuri muutust.
Enhancing knowledge on participation in ERA
Teadmiste suurendamine Euroopa teadusruumisosalemiseks
How can Europe boost the capacity of its policymaking mechanisms to involve civil society?
Kuidas saab Euroopa edendada oma poliitikastruktuuridevõimet kaasata kodanikuühiskonda?
Firstly,through knowledge!
Kõigepealt teadmiste kaudu!
Since effective knowledgeexchange is key to successful participation,a ‘virtual European academy’should be set up to providetraining that is individually designed for each stakeholder group.The academy could operate as aninnovative teaching and training area and a virtual ‘think-tank’. Although it should be run at EU level,its focus would encompass the requirements of different target groups and Member States.A globalmonitoring system should be set in place to screen
Et tõhus teadmistevahetuson eduka ühiskonnaosaluse võti,tuleks luua virtuaalne Euroopa akadeemia,mis pakuks iga huvirühma jaoksindividuaalselt väljatöötatud koolitust.Akadeemia võikstoimida uuendusliku õpetamis- ja koolituskoha ning virtuaalse ajutrustina.Kuigi seda tuleks juhtida Euroopa Liidu tasandil,keskenduks see eri sihtrühmade ja liikmesriikide nõuetele.Paika tuleks panna üleilmne jälgimissüsteem,et sõeluda süstemaatiliselt välja Euroopateaduse suhtes olulisi rahvusvahelisi suundumusi.
SOCIETY A KEY TO THE LAB
– ÜHISKONNAVÕTILABORISSE konsul
Towards a culture of participation
Osaluskultuuri poole
Embedding participation in the policymaking process: action!
Ühiskonnaosaluse juurutamine poliitikaloomisesse
Civil society should become an active partner inbuilding and implementing future Framework Programmes. But before this can happen, the Commission needs to design – through consultation – a mechanism for such participation.
Kodanikuühiskonnast peaks saama aktiivne partner tulevaste raamprogrammide loomisel ja rakendamisel.Aga enne kui see saab juhtuda,tuleb komisjonil nõuandetegevuse kaudu luua vajalikud tingimused selliseks osaluseks.
Within a few years,Europeans should find participation as natural as voting and,indeed,its natural complement. Participation seeds should grow and theirroots should become firmly anchored in our culture.This calls for a change of attitude.The exchange ofexperience between European Commission servicesmentioned in the previous section should help bringabout this cultural change within the EU executive.
Paari aasta pärast peaks eurooplasele tunduma,et ühiskonnaosalus on sama loomulik nagu valimised ja on selle täiesti loomulik täiendus.Osaluskultuuriseemned tuleb kasvama panna ning nende juuredpeaksid tugevasti kinnituma meie kultuuripinnasesse.See vajab suhtumise muutmist.Kogemuste vahetamine Euroopa Komisjoni teenistuste vahel,millest oli juttu eelmises osas,peaks aitama tekitada kultuurimuutust Euroopa Liidu täidesaatva võimu siseselt.
A dynamic and flexible public forum should be created in order to enhance understanding of society’sneeds and demands,as well as to facilitate theexchange of views between various stakeholders.Although permanent,the forum would be fluid instructure to allow it to react to changing issues.
Tuleb luua dünaamiline ja paindlik avalik foorum,et suurendada arusaamist ühiskonna vajadustest ning nõudmistest,samuti et hõlbustada mõttevahetust eri osapoolte vahel.Kuigi see foorum oleks püsiv,peaksselle struktuur järgima küsimuste muutumist.
A ‘reflexive system’for the early detection of controversial ethical issues should also be set up in order toinitiate relevant public debates.Its structure will have tobe flexible enough to adapt to changing contexts andwill draw on the expertise of existing ethics councils.
Tuleks sisse seada ka süsteem lahkarvamusi tekitavateeetiliste küsimuste varaseks tuvastamiseks,et algatadaasjakohaseid avalikke arutelusid.Selle struktuur peaksolema samuti piisavalt paindlik,et kohanduda muutuvakontekstiga,ja sellel tuleks kasutada olemasolevate eetikanõukogude kogemusi.
Beyond the Commission, cross-fertilisation shouldalso be fostered among the communities of stake-holders.The public should be allowed to quiz leadingscientists and academics on topical scientific andresearch issues.Universities across Europe could host‘Future Days’events that would allow such dialoguesto take place.This would help bring research andpolicy-makers closer to society at local and regional levels. Universities and research institutes could alsobe encouraged to co-operate with schools in order toboost S & T awareness among young people.
Peale komisjoni tuleks samuti edendada mõtete ja kogemuste vahetust eri asjaosaliste kogukondade seas.Avalikkusel tuleks lasta küsitleda juhtivaid teadlasi ja akadeemikuid aktuaalsetel teadusteemadel.Kogu Euroopa ülikoolid võiksid korraldada tulevikupäevi,kus sellised mõttevahetused võiksid toimuda.See aitakslähendada teadlasi ja poliitikuid kohalikul ja piirkondlikultasandil ühiskonnaga.Ülikoole ja uurimisinstituute tulekssamuti ergutada tegema koostööd koolidega,et levitadanoorte hulgas teadmisi teadusest ja tehnikast.
Rights and obligations: defining a legal framework
Õigused ja kohustused:õigusliku raamistiku määratlemine
Policymakers at national,regional or local levelsshould also embark on coordination exercises thatwould allow them to benchmark their own practices.
Riikliku,piirkondliku või kohaliku tasandi poliitikudpeaksid samuti alustama koostööd,mis aitaks neil kasutatavaid praktikaid võrrelda.
A legal framework that enshrines and codifies civilsociety’s right to be involved in research decisionand policymaking processes does not exist either atthe EU level or beyond.The forging of such a framework is essential because the coherent involvementof civil society in the ERA requires a consistent andharmonious foundation.The EU should lead the waytowards forging a global convention on civil societyparticipation in research policy-making. Achieving this ambitious goal will require the long-term involve- ment of civil society and other stakeholders in laying the groundwork.
Õiguslik raamistik,mis talletaks ja kodifitseeriks kodanikuühiskonna õigused võtta osa teaduslike otsusteja teaduspoliitika loomisest,puudub nii Euroopa Liidutasemel kui väljaspool seda.Sellise raamistiku loomineon väga oluline,sest kodanikuühiskonna järjekindel osalemine Euroopa teadusruumis saab toimuda ainultkooskõlastatud ja ühtlustatud alusel.Euroopa Liit peaksolema teejuhiks ülemaailmse konventsiooni väljatöötamiselkodanikuühiskonna osaluse jaoks teaduspoliitika juhtimises.Selle ambitsioonika eesmärgi saavutaminenõuab kodanikuühiskonna ja teiste asjaosaliste pikaajalistosalemist.
its efforts to recommend ay forward for enhancing olvement of civil society he governance of the Euro
Oma püüdlustes soovitada edasiliikumisteed konnaosaluse suurendamis
Research Area, the Commiss lted widely among the var
Euroopa teadusruumi juhtimisel on komisjon
Terms and acronyms
Mõisted ja lühendid
Civil society –Civil society includes individual citizens and the associations representing them.These belong to the so-called ‘third sector’which is neither part of the state apparatus nor the private sector.
Kodanikuühiskond – kodanikuühiskond hõlmab üksikkodanikke ja neid esindavaidühendusi.Need kuuluvad kolmandasse sektorisse,mis on lahus riigiaparaadist ja erasektorist.
ECAS – European Citizens Action Service
ECAS (European Citizens Action Service) – Euroopa Kodanikualgatuse Organisatsioon
FP6 –The European Union’s Sixth Framework Programme for Research and Technological Development
FP6 – Euroopa Liidu teadus- ja arendustegevuse 6.raamprogramm
Governance of the European Research Area:the role of civil society –Title of European Commission-sponsored interim study,conference in Brussels (June 2003) and a final report
Euroopa teadusruumi juhtimine:kodanikuühiskonna roll – Euroopa Liidu sponsoreeritud vaheuurimuse nimetus,konverents 2003.aasta juunis Brüsselis ja lõpparuanne
IFOK –The Institute for Organisational Communication prepared the interim study,coordinated the conference refered to above,and used the discussions to formulateits final report
IFOK (Institute for Organisational Communication)– Organisatsioonilise Kommunikatsiooni Instituut,mis koordineeris ülalnimetatud konverentsi ning kasutas sealseid diskussioone konverentsi lõpparuande koostamiseks
NGO –Non-governmental organisation
NGO (non-governmental organisation)– vabaühendus (valitsusväline organisatsioon)
Science and Society Action Plan –Agreed by the Commission in 2001,theaction plan aims to mobilise people and resources from across the European Union.
Teaduse ja ühiskonna tegevuskava – komisjoni poolt 2001.aastal kinnitatudtegevuskava,mille eesmärgiks on mobiliseerida inimesi ja ressursse üle kogu Euroopa Liidu.
White Paper on European Governance –Released by the Commission in 2001,it contains a set of recommendations on how to enhance democracy in Europe andincrease the legitimacy of the institutions
Euroopa valitsemise valge raamat – Euroopa Komisjoni 2001.aasta väljaanne,mis sisaldab soovitusi,kuidas edendada Euroopas demokraatiat ja suurendada Euroopa Liidu institutsioonide õiguspärasust.
EUROPEAN COMMISSION
TERMOTUUMASÜNTEES- TULEVIKUENERGIA
FUSION ENERGY FOR THE FUTURE
Käesolev bro‰üür selgitab, miks ja kuidas rahastab EL teadustegevust termotuumaenergeetika vallas, mis on ükssäästva energiatootmise tulevikuvõimalusi.
How can we harness fusion power on earth to benefit mankind?
See on Päikese ja teistetähtede energiaallikas.
This brochure explains why and how the EU is fundingresearch on this option for future sustainable energyproduction.
Energia on eluliselt tähtis aasaegne ühiskond sõltub juurdepääsust hõlpsasti kättesaadavale energiavarustusele.
(Courtesy of NASA)
(NASA viisakusväljendus)
E energy demand may double over the next 50 years.
Energiatarve suureneb segi märkimisväärsete pingutustega energia säästmiselvõib maailma energiatarve järgmise 50 aasta jooksul
This is because per capita consumption is increasing andthe world’s population is expected to grow from 6 billion today to almost 10 billion in 2050.
I kahekordistuda. Seda seetõttu, et tarbimine elaniku kohtasuureneb ning ootuspäraselt kasvab maailma rahvastik 6 miljardilt tänapäeval peaaegu 10 miljardini aastal 2050.
Most of this rise in energy demand, and the growthin population, will occur in developing countrieswhere rapid urbanisation is increasing the need forlarge-scale electricity generation.
Suurem osa energiatarbimise suurenemisest ja rahvaarvukasvust leiab aset arengumaades, kus kiire linnastuminesuurendab vajadust laiaulatusliku elektritootmise järele.
Developing Countries Industrialised Countries
Arengumaad Tööstusriigid
Projected growth in world energy consumption
Hinnanguline kasv maailma energiatarbimises
Protecting the environment he burning of fossil fuels generates
Keskkonnakaitse ossiilkütustepõletaminetekitabsüsihappegaasi, mis on päikesekiirgust
T carbon dioxide, a greenhouse gas which traps solar radiation.
F neelav kasvuhoonegaas.
There are growing concerns about theresulting global warming and otherdamaging effects on the environment.
Nüüd on vaja tegutseda, et tagada pikaajaliste, kindlate jasäästlike energiaallikate kogum, mis suudab vähendadakeskkonnamõju ja rahuldada kasvavat energiatarvet.
Action is needed now to ensure a mix of long-term,secure and sustainable energy supplies, able to reducethe environmental impact and satisfy growing energydemand.
Mure sellest tuleneva globaalse soojenemise ning teiste keskkonda kahjustavatemõjude pärast üha suureneb.
Fusion: an option for safe and sustainable energy supply usion offers the possibility of an emission-free and
Termotuumasüntees: turvalise ja säästva energiavarustusevõimalus ermotuumasüntees pakub heitmevaba ja töökindla pikaajalise energiavarustuse võimalust, millel on
• Day-to-day operation of a fusion power station does notrequire the transport of radioactive materials;
• termotuumaelektrijaama igapäevane käigushoidmine ei nõuaradioaktiivsete materjalide transporti;
F reliable long-term energy supply with some important advantages:
T mõningaid tähtsaid eeliseid:
• There are no greenhouse gas emissions; and
• kasvuhoonegaaside emissiooni ei teki ning;
• Fusion power stations can be made inherently safe –‘runaway’ or ‘meltdown’ accidents are impossible;
• sobiva materjalivaliku puhul ei ole jäätmed pikaajaliseks koormaks järeltulevatele põlvkondadele.
• With a suitable choice of materials, waste will not bea long-term burden on future generations.
• termotuumaelektrijaamad saab ehitada turvaliseks - õnnetusedkontrollimatute tuumareaktsioonide või tuumareaktori südamikusulamise tõttu on võimatud;
• The fuels are abundant everywhere for large-scaleproduction;
• kütuseid masstootmiseks leidub kõikjal rohkelt;
(Courtesy of EFDAJET) JET)
(EFDA JET'i viisakusväljendus)
How fusion works toms of light elements, such as hydrogen, collide and
ergete elementide, nagu näiteks vesiniku, aatomituumadpõrkuvad ja liituvad ülikõrgete rõhkude ja temperatuuride
A fuse together at the extremely high pressures and temperatures which exist at the centre of the sun (about15 million degrees Celsius).
K juures, mis esinevad Päikese sisemuses (umbes 15 miljonitkraadi Celsiuse järgi).
This process releases alarge amount of energy but at a rather slow rate.
See protsess vallandab suure energiahulga, kuid kulgeb üsna aeglaselt.
To increase this rate on Earth, scientists have succeeded in producing gas with temperatures ten timeshigher in fusion devices.
Selle kiiruse suurendamiseks Maa peal on teadlastel õnnestunudtermotuumaseadmetes tekitada kümme korda kõrgema temperatuuriga gaasi.
Megawatts of power have beenproduced for a few seconds.
Loetud sekundite kestel toodeti megavattides mõõdetav kogus energiat.
In Europe, this has been achieved in the Joint European Torus (JET), the world's largest fusion device whichcurrently holds the world record for fusion power.
Euroopas saavutati see maailma suurimas termotuumaseadmes Joint European Torus (JET), millele kuulub praegu termotuumaenergia tootmise maailmarekord.
The Next Step urope and its international partners are looking for
Järgmine samm uroopa ja tema rahvusvahelised partnerid peavad parimaks arenguteeks ehitada järgmise põlvkonna (Next
E the best way forward to construct a large ‘Next Step’ experimental facility, called ITER.
Step) eksperimentaalne suurrajatis nimega ITER (ld.k., tee,rada).
This will build on thesuccess of ground-breaking experiments conducted on JET and on medium-sized devices in laboratories across Europe.
Selle aluseks on, innovaatiliste eksperimentide edukus,mida on tehtud JET-seadmel ja keskmise suurusega seadmetellaboratooriumides üle kogu Euroopa.
ITER will be the next step on the path to safe and sustainable fusion power.
ITER on järgmiseks sammuks teel turvalise ja säästva termotuumaenergia poole.
It will generate 500MWof powerfor periods of initially up to ten minutes, and should beable to sustain steady-state operation.
Ta hakkab tootma 500 MW energiatesialgu kuni kümneminutiliste ajavahemike kestel ning peakssuutma töötada pidevreÏiimis.
It will thus demonstrate the scientific and technical feasibility of fusionpower in a device of power station dimensions.
ITERpeab seega tõendama termotuumaenergia teaduslikku ja tehnilist teostatavust elektrijaama mõõtmetega seadmes.
(Courtesy of ITERinternational team)
(ITER'i rahvusvahelise meeskonna viisakusväljendus)
Fusion R & D in Europe usion research in the EU Member States and asso-
Termotuumasünteesi-alane T & A Euroopas ermotuumasünteesi-alast teadustööd EL-i liikmeriikidesja assotsieerunud riikides koordineeritakse ühtse
F ciated countries is coordinated in a single European programme.
Euroopa programmi raames.
This has allowed the realisation of projectssuch as the Joint European Torus (JET), which are toolarge for any one country to undertake.
See on võimaldanud realiseerida projekte, nagu näiteks Joint European Torus (JET), mis onmis tahes ühe riigi jaoks liiga suured.
Nearly 2000 scientists and engineers are currently working on abroad range of fusion R & D projects in more than 20 laboratories, including JET.
Peaaegu 2000 teadlast ja inseneri enam kui 20 laboratooriumis, sealhulgas JET, töötavad praegu laiahaardeliste termotuumasünteesialaste T & A projektide kallal.
The Sixth Framework Programme (2002-2006) has abudget of 750 million for fusion research, includingup to 200 million for the possible construction of ITER.
Kuuenda raamprogrammi (2002-2006) eelarve termotu-umasünteesi-alaseks teadustööks on 750 miljonit eurot, sealhulgas kuni 200 miljonit eurot ITER-seadme võimaliku ehitamise jaoks.
This wide-ranging coordination of the programme hashelped Europe to secure a leading role in world fusionresearch.
Programmi laiaulatuslik koordineerimine on aidanud Euroopalmaailma termotuumasünteesi-alases teadustöös endale juhtivrolli tagada.
Looking forward n its decision on the Sixth Framework Programme, theCouncil of Ministers said:
Vaadates tulevikku maotsuseseriprogrammikohtaütles ministritenõukogu:
‘Fusion energy could contribute in the second half of thecentury to the emission-free large-scale production ofbase-load electricity.
"Termotuumaenergeetika võib sajandi teisel poolel andapanuse baaskoormuselektri heitmevabale masstootmisele.
The advances made in fusionenergy research justify the further pursuit of a vigorouseffort towardsthe long-termobjective of a fusion powerplant.’
Termotuumaenergeetika-alastes teadusuuringutes tehtud edusammud õigustavad edasisi püüdlusi jõupingutuseks pikaajalise eesmärgi suunasrajada termotuumajõujaam."
The results from the next major experiment will form thebasis for the construction of a first power station, producing significant amounts of electricity, to demonstrate the safe and reliable operation of a fusion powerplant.
Järgmise suurema eksperimendi tulemused loovad aluseesimese olulisi elektrikoguseid tootva jõujaama ehitamiseks, et tõendada termotuumajõujaama turvalist ja töökindlat ekspluatatsiooni.
By the second half of the 21st century fusion could makesignificant contribution to the world’s energy production.
21. sajandi teiseks pooleks võib termotuumasüntees andamaailma energiatootmisse olulise panuse.
More information is available at: http://europa.eu.int/comm/research/energy/index_en.html http://www.iter.org http://www.efda.org
Lisainformatsiooni saab aadressidelt: http://europa.eu.int/comm/research/energy/index_en.html http://www.iter.org http://www.efda.org
25 Recommendations on the ethical,legal and social implications of genetic testing by Eryl McNally (chair) and Anne Cambon-Thomsen (rapporteur)
25 soovitust geneetilise testimise eetilise, juriidilise ja sotsiaalse tähenduse osas koostajad Eryl McNally (esimees) ja Anne Cambon-Thomsen (protokollija)
European Commission contacts:Barbara Rhode and Maurizio Salvi (secretary to the Group)Brussels, 2004
Brüssel 2004
Europe Direct is a service to help you find answersto your question about the European Union
Europe Direct on teenistus, mis aitab Teil leida vastuseid küsimustele Euroopa Liidu kohta.
New freephone number:
Tasuta telefoninumber:
LEGAL NOTICE
ÕIGUSLIK MÄRKUS
Neither the European Commission nor any person acting on behalf of the Commission is responsible for the use which might be made of the following information.
Euroopa komisjon ega kes tahes komisjoni nimel tegutsev isik ei ole vastutav alljärgneva teabe kasutamise eest.
The views expressed in this publication are the sole responsibility of the author and do not necessarily reflect the views of the European Commission.
Käesolevas väljaandes esitatud seisukohad kuuluvad nende autorite ainuvastutusse ning ei pruugi peegeldada Euroopa komisjoni vaateid.
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet.It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).Cataloguing data can be found at the end of this publication.Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2004ISBN 92-894-7308-8© European Communities, 2004Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
Väga palju lisateavet Euroopa Liidu kohta on olemas Internetis.Sellele pääseb ligi Euroopa serveri kaudu (http://europa.eu.int).Andmete nimekiri asub käesoleva väljaande lõpus.Luksemburg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, 2004ISBN 92-894-7316-9© Euroopa Ühendused, 2004 Paljundamine on lubatud, kui allikas on teada.
The EC Expert Group Working methods The 25 recommendations Preliminary remark
Euroopa Komisjoni ekspertide grupp Töömeetodid 25 soovitust Eelmärkus
The 25 recommendations
25 soovitust
General framework
Üldine taust
Need for universal standard definitions2.
Vajadus universaalsete standardsete definitsioonide järele2.
Germinal and somatic genetic testing3.
Pärilike ja somaatiliste andmete geneetiline testimine3.
“Genetic exceptionalism”4.
"Geneetika erandlikkus"4.
Public information and education5.
Avalikkuse informeerimine ja harimine5.
Public dialogue
Avalik diskussioon
Implementation of genetic testing in healthcare systems
Geneetilise testimise rakendaminetervishoiusüsteemides
Medical genetic testing and its context7.
Meditsiinigeneetiline testimine ja selle kontekst7.
Quality assurance8.
Kvaliteedi tagamine8.
Population screening programmes9.
Rahvastiku skriiningu programmid9.
Genetic counselling10.
Geneetiline nõustamine10.
Data protection: confidentiality, privacy and autonomy11.
Andmekaitse: konfidentsiaalsus, privaatsus ja autonoomia11.
Protection from discrimination12.
Kaitse diskrimineerimise eest12.
Ethnicity and genetics13.
Etniline päritolu ja geneetika13.
Gender issues and genetics14.
Sooküsimused ja geneetika14.
Social, cultural and economic consequences15.
Sotsiaalsed, kultuurilised ja majanduslikud tagajärjed15.
Professional development16.
Professionaalne areng16.
Partnerships and collaborations17.
Partnerlus ja koostöö17.
Regulatory framework and criteria for test development and use18.
Regulatiivne raamistik ja kriteeriumid testide väljatöötamiseks ja kasutamiseks18.
Rare diseases19. Pharmacogenetics
Harvaesinevad haigused19. Farmakogeneetika
Genetic testing as a research tool
Geneetiline testimine kui teadusuuringute töövahend21
Existing and new ‘biobanks’21.
Olemasolevad ja uued "biopangad"21.
Collections of human biological material and associated data and their uses22.
Inimeste bioloogilise materjali ja sellega seotud andmete kogumine ja nende kasutamine22.
Cross-border exchange of samples23.
Piiriülene proovide vahetus23.