natgillin/translations-raw huggingface dataset:
European Commission, Environment Directorate-General; enlargement page http://europa.eu.int/comm/environment/enlarg/ home.htm
Euroopa Komisjon, Keskkonna Peadirektoraat; laienemist kajastavkodulehekülg
❚ The European Commission promotes closer Dialogue with Russia on Sustainable Development and Environment, pressrelease, IP/01/1853, 18 December 2001 http://www.europa.eu.int/comm/environment/press/ index.htm
Euroopa Komisjon edendab tihedamat dialoogi Venemaaga säästva arengu ja keskkonna küsimustes,pressiteade, IP/01/1853, 18. detsember 2001 http://www.europa.eu.int/comm/environment/press/index.htm
Danube and the Black Sea
Doonau ja Must meri
❚ Russian Regional Environmental Centrehttp://www.rusrec.ru/eng/about/team.htm
Venemaa Regionaalne Keskkonnakeskus http://www.rusrec.ru/eng/about/team.htm
European Commission, Environment Directorate-General
Euroopa Komisjon, Laienemise Peadirektoraat
South-Eastern Europe
Kagu-Euroopa
❚ Regular Reports 2001 http://europa.eu.int/comm/enlargement/report2001/ index.htm
Kodulehekülg http://europa.eu.int/comm/enlargement/ index.htm
❚ European Commission, External Relations Directorate-General http://www.europa.eu.int/comm/external_relations/ see/index.htm
Euroopa Komisjon, Välissuhete Peadirektoraat http://www.europa.eu.int/comm/external_relations/see/index.htm
❚ Environmental cooperation in the Danube - Black Sea Region, Commission Communication , COM (2001) 615http://europa.eu.int/comm/environment/docum/01615_en.htm
Keskkonnaalane koostöö Doonau – Mustamere piirkonnas, Komisjoni teadaanne,COM (2001) 615http://europa.eu.int/comm/environment/docum/01615_en.htm
Financing environmental investments in the candidate countries
Regionaalse keskkonna taastamise programmi sekretariaat (REReP) http://www.rec.org/REC/Programs/REREP/
❚ Secretariat of Regional Environmental Reconstruction Programme (REReP) http://www.rec.org/REC/Programs/REREP/
Keskkonnainvesteeringute rahastamine kandidaatriikides
❚ Unprecedented action to protect the Danube River and the Black Sea, pressrelease, IP/01/1651, 23 November 2001 http://www.europa.eu.int/comm/environment/press/ index.htm
Pretsedenditu tegevus Doonau jõe ja Musta mere kaitsmiseks,pressiteade,IP/01/1651, 23. november 2001 http://www.europa.eu.int/comm/environment/press/index.htm
❚ The Challenge of Environmental Financingin the Candidate Countries, Commission Communication , COM (2001) 304http://europa.eu.int/comm/environment/docum/01304_en.htm
Keskkonna rahastamine kui väljakutsekandidaatriikidele, Komisjoni teadaanne,COM (2001) 304 http://europa.eu.int/comm/environment/docum/01304_en.htm
❚ EC/ World Bank South Eastern Europe Reconstruction Officehttp://www.seerecon.org
EK Maailmapanga Kagu-Euroopa Rekonstruktsioonitalitus http://www.seerecon.org
❚ ISPA (Instrument for Structural Policies for Pre-Accession; environment and transport) http://europa.eu.int/comm/regional_policy/activity/ ispa/ispa_en.htm
Komisjon annab uue tõuke keskkonnakoostööle Doonau – Musta mere piirkonnas,pressiteade, IP/01/1531, 31. oktoober 2001 http://www.europa.eu.int/comm/environment/press/index.htm
❚ United Nations Environment Programme (UNEP) Balkans unithttp://balkans.unep.ch/
ISPA(liitumiseelse struktuuripoliitika dokument; keskkond ja transport) http://europa.eu.int/comm/regional_policy/activity/ispa/ispa_en.htm
❚ Commission gives new impetus toenvironmental cooperation in the Danube - Black Sea Region, press release,IP/01/1531, 31 October 2001 http://www.europa.eu.int/comm/environment/press/ index.htm
ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) Balkani üksus http://balkans.unep.ch/
❚ SAPARD (agriculture and rural development) http://europa.eu.int/comm/agriculture/external/ enlarge/index_en.htm
Rahvusvaheline komisjon Doonau jõekaitseks (ICPDR) www.icpdr.org/danubis
❚ International Commission for the Protection of the Danube River (ICPDR)www.icpdr.org/danubis
SAPARD (põllumajandus ja maaelu areng)http://europa.eu.int/comm/agriculture/external/enlarge/index_en.htm
❚ Black Sea Environmental Programmehttp://www.blacksea-environment.org/
Musta mere keskkonnaprogramm http://www.blacksea-environment.org/
Regional Environmental Center for Central and Eastern Europe http://www.rec.org
Viimased uurimused http://www.rec.org
❚ EU-Russia Environmental Cooperation,Commission Communication, COM (2001) 772 http://www.europa.eu.int/comm/environment/docum/ 01772_en.htm
EL-Venemaa keskkonnakoostöö, Komisjoni teadaanne, COM (2001) 772 http://www.europa.eu.int/comm/environment/docum/01772_en.htm
Compiled by Tuuli-Maria Mattila
KoostanudTuuli-Maria Mattila
Enlargement and pollution
Laienemine ja saastatus
Rescue call for the Blue Danube
Üleskutse päästa Sinine Doonau
Europeans have exploited the waters of the River Danube forcenturies, creating serious pollution and loss of biodiversity.Now, the European Union is backing international and regionalefforts to restore the Danube and Black Sea.
Manoela Georgieva, rahvusvahelise Musta merekaitse komisjoni president, EL keskkonnavolinik Margot Wallström ja Stanko Nick, rahvusvahelise Doonau kaitse komisjoni president.
Manoela Georgieva, President of the International Commission for the Protection of the Black Sea, EU Environment Commissioner Margot Wallström, and Stanko Nick, President of the International Commission for the Protection of the Danube River.
Eurooplased on Doonau vett kasutanud sajandeid, põhjustades tõsise saastatuse ja bioloogilise mitmekesisusekadumise. Tänaseks on Euroopa Liit asunud toetamarahvusvahelisi ja regionaalseid jõupingutusi Doonau ning Musta mere seisundi parandamiseks.
Growing importance n1867, Joh an n Strauss wrote awaltzthatwas tobecome his mostfamous
867. a. lõi Johann Strauss oma kuulsaima du 550 000 tonni lämmastikku – Reini jõkkesamal ajal 50 000 t ja Seine'i 149 000 t.
composition: The Blue Danube.
Siiani on Doonau olnud Kesk-Euroopale tähtsaks ühenduslüliks, samuti piiriks EL, Balkani maade ja Musta mere regiooni vahel.
Sincethose days the music andthe river havebeeninseparably linkedinour imagina-tions: sunshine glimmering onthe bluewaves as couples sway elegantly tothewaltz …
Laienemisega saab sellest Euroopa kesktelg ja Mustast merest Euroopa Liidu rannikuala.
These problems are hardly marginal, con-sidering thatthe Danube andthe Black Sea region con tain s thesingle, mostimportantnon-oceanic body of water in Europe – a basinthat covers one third ofcontinental Europe andaccommodatesover 160 million people.
on muusika ja jõgi meie kujutluses lahutamatult seotud: päike sillerdamas sinisel veel,paarid elegantselt valsitaktis keerlemas…
The amountof nitrogenandphospho-rous reaching the Danube eachyear ishuge comparedtoother big Europeanrivers.
Toitainete liig põhjustab tavaliselt eutrofeerumist: vee ülerikastumist orgaanilise ainega,eriti vetikatega.
Some 550,000nitrogentonnesenter the Danube, com pared with the River Rh in e’s 50,000tonnes and theSe in e’s 149,000.
Lagunemisel kasutab vetikamass ära vees leiduva hapniku, ning halvimaljuhul viib see teiste liikide ja bioloogilise mitmekesisuse kadumiseni.
Today, more than100years after the Waltz King’s death, his melody lives on.But Strauss might notrecognise the riverthatinspiredhim, for die Schöne Blaue Donau, the ‘beautiful Blue Danube’, hasturned grey.
Täna, enam kui 100 aastat pärast Valsikuninga surma, elab meloodia edasi. Kuid Straussei tunneks end inspireerinud jõge enam ära:die Schöne Blaue Donau,ilus Sinine Doonau,on halliks läinud.
Furthermore, the Danube ’s strategicimportance to the EU will grow in future,withthe forthcoming enlargement.
Jõgi on nii joogivee-, niisutus-, tööstus, kalandus, turismi-, energia- kui navigatsiooniallikas, ning kahjuks ka töötlemata reovetesihtkoht.
Untilnow, the Danube has beenacrucial linkfor Central Europe as well as the borderbetweenthe EU andthe Balkans and Black Searegion.
Tugevnev surve on jätnud oma jälje:Doonau ja Musta mere piirkond, kuhu jõgioma enam kui 2850 km pikkuse teekonna järel suubub, kannatavad tõsiste keskkonna- jaterviseprobleemide all.
Withenlargement, the Danube will be acentral axis of Europeandthe Black Seawill become acoastalarea of the Union.
Mustas meres on see juba aset leidnud. Loodepoolsel mandrilaval, mis oli kunagi kuulusoma bioloogilise mitmekesisuse poolest, onkevadel ja sügisel, mil hapnikutarve on mereskõrgeim, nn. surnud tsoon.
Excessively highnutrientlevels usuallyleadtoeutrophication: over-enrichmentof water withorganic matter, especiallyalgae.
1990-ndate algusest piirkonna seisundi parandamisse suunatud rahvusvahelised jõupingutused hõlmavad kaht keskkonnakoostöökonventsiooni: rahvusvaheline Doonau kaitsekonventsioon (ICPDR) ja Musta mere konventsioon.
When the mass of algae degrades, itconsumes oxygenfromthe water, andinthe worst-case scenariothis leads totheextinction of other species and the loss ofbiodiversity.
Aeglase edenemisepõhjuseks on peamiselt erinevate algatustekoordineerimatus ning saastamise vähendamissesuunatud reaalsete investeeringute nappus.
The river serves as a resource for drinkingwater, irrigation, industry, fishing,tourism, power generation, navigationand, unfortunately, alsoas adumpforrawsewage.
Euroopa Komisjon on tunnistanud vajadustsuurema sidususe järele ning võtnud hiljuti
This increasing pressure hasleftits footprint: theregionof the Danube and the Black Sea, into which theriver drains after flowing for more than2,850 kilometres, is suffering fromsevereenvironmental and health problems.
Rannikualadelt ja Musta merre suubuvatestjõgedest saabuv töötlemata heitvesi on kohalike elanike tervisele tõsiseks ohuks: veegaedasi kanduvate haiguste hulka kuuluvadkoolera, hepatiidi A-vorm, düsenteeria ja tüüfus.
Many threats
damiseks.
The north-westernshelf, whichonce boasted a rich biodiversity, is now a‘deadzone’ inspring andautumn, whendemandfor oxygeninthe seais highest.Another problemis loss of biodiversitythroughover-fishing or arrival of non-indigenous species. Suchenvironmentalfactors have reducedthe number of fishspecies available to Black Sea fishing communities by 77%, from26tosix, inthelast 20 years.
Doonau ökosüsteemi ähvardavate ohtude loetelu on pikk: suur toitainetesisaldus (lämmastik ja fosfor), veeressursi üle-ekspluateerimi-ne ning vähesus, muutused jõe vooluskeemis,reostumine ohtlike ainetega, nagu raskemetallid ja nafta, saastejuhtumid, märgalade degradeerumine ja kadumine…
The list of threats to the Danube’s ecosys-temis long: highnutrient(nitrogenandphosphorous) loads, over-exploitationandlack of available water, changes inriver flowpatterns, contaminationwithhazardous substances such as heavy met-als and oil, accidental pollution, degradation and loss of wetlands…
Peamised saastajad on linnade ja tööstusettevõtete heitveed, suurfarmide keemilised väetised ja sõnnik, nafta-keemiatööstus, raua-,metsa-, paberi- ja tselluloositööstus.
International efforts tocounter damageintheregionsincetheearly1990sinclude two conventions for environmental cooperation: the International Convention for the Protection of the Danube River (ICPDR) andthe Black Sea Conven-tion.
Kirjeldatud probleemid ei ole kindlasti marginaalsed, sest Doonau ja Musta mere regioonis asub ainus, tähtsaim mitte-ookeaniline vesistu Euroopas – kolmandikku mandri-Euroo-past kattev jõgikond, kus elab üle 160 miljoni inimese.
This slowprogress is due mainly tolack of coordi-nationbetweendifferentinitiatives andlackof real investmentinpollutionreduction.
Samuti püüab Komisjon tuuapiirkonda rohkem investeeringuid rahvusva-
Untreatedsewage fromcoastal areas andrivers draining intothe Black Seaposesserious health hazards tothe population.Waterborne diseases inthe areaincludecholera, hepatitis-A, dysenteryandtyphoid.
Veelgi enam, Doonau strateegiline tähtsus ELjaoks kasvab tulevikus koos laienemisega.
Togather the neces-sary regional expertise and data on waterprotectionunder the same roof, andtofacilitate financing of projects, the minis-ters alsocreatedaninformal task forcenamed DABLAS, chaired by the European Commission .
helistelt finantsinstitutsioonidelt, nagu Maailmapank, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD), ning kahepoolseteltdoonoritelt, nagu ELliikmesriigid.
The EU isalready providing significanttechnicalandfinancial supporttothe region: 50millionsince 1990. Nowitis time tomake that money more effective.
Kui mingisugustkireaalset edu tahetakse saavutada, peavad antud piirkonna riigid ühendama oma ressursidja alustama tihedamat koostööd.
(1) Communication from the Commission:Environmental Cooperation in the Danube – Black Sea
“Uus keskkonnaseadustik, mis enamikus riikides võtab üle ELdirektiivid, tagab,et prognoositav majanduslik areng kulgeb teisiti: ressursisäästlikult ja keskkonnasõbralikult.
The Danube andthe Black Sea in numbers
Seni on niisiis kõik hästi.
It will ensure that projects for pollution reduction and sustainable manage-mentof water resources andecosystemsare implementedinthe wider Black Searegion,” explained Stanko Nick, presidentof the International Commissionfor the Protection of the Danube River (ICPDR).
Järgmiseks tuleballkirjad lepetel ja deklaratsioonidel töölepanna, et taaselustada Must meri ja anda Sinisele Doonaule tema sina tagasi.
> Flowing for 2,857 km, the Danube is the second longest Europeanriver after the Volga.
> 2857 kilomeetriga on Doonau Euroopa jõgedest pikkuseltteisel kohal peale Volgat. Tekst:Tuuli-Maria Mattila
The Commission wants to make sure thatall EU-fundedprojects inthe regiontakeintoaccountthe priorities set out in the Danube and Black Seaenvironmentalactionplans.
> 99% Doonau valgalast jaguneb 13 riigi vahel: Saksamaa,Austria, Tšehhi Vabariik, Slovakkia, Ungari, Sloveenia, Horvaatia, Bosnia, Jugoslaavia, Bulgaaria, Rumeenia, Moldovaja Ukraina. Ülejäänud 1 protsenti jagavad Poola, Itaalia ja Šveits. Märke kõrgema tasandi koostööst juba on.2001. a. novembri lõpus kirjutasid Doonau ja Musta mere maade ministrid Brüsselis allaühisdeklaratsioonile.
Itis equally vital toensurethatpolicies inotherareas, suchasresearch and agriculture, support the environmental protectionof the region.
Sellel on ilmselt suuremkui vaid sümboli väärtus: ministrid kohustusid taastama Doonau jõgikonna ökosüsteemidja vee kvaliteedi.
The Commission will alsostrive toincreaseinvestments byinternational financialinstitutions suchas the World Bank or European Bank for Reconstruction and Development (EBRD), and bilateral donors,such as EU Member States, in the region.
Et koguda kokku vajalikudregionaalsed ekspertteadmised ja veekaitseandmed ning hõlbustada projektide rahastamist, lõid ministrid ka mitteametliku töögrupi DABLAS, mida juhib Euroopa Komisjon.
The remaining 1% is shared by Poland, Italy and Switzerland.
> Must meri on kuni 2,2 km sügav. 1
The EU alone, however, cannotdo mira-cles torescue the river Danube or the Black Sea.
) Komisjoni teadaanne:
> Every year the Danube pours about 350 cubic km of water into the Black Sea.
Keskkonnaalane koostöö Doonau – Musta mere piirkonnas.
> The Black Sea is up to 2,2 km deep.
COM/2001/615 lõplik.
Further information e-mail: henriette.faergemann@cec.eu.int
Üksikasjalikum info E-post: henriette.faergemann@cec.eu.int
“New environmental legislation, inmostof thecountries transposing the EU directives,guarantees thatthe expectedneweco-nomic development will goanother waythaninthe past: resource saving andenvironmentally friendly.
Samal ajal kirjutasid ICPDR ja teine suurempiirkondlik veekaitseorganisatsioon, rahvusvaheline Musta mere kaitse komisjon allakokkuleppele teha koostööd ühiste strateegiliste eesmärkide saavutamiseks. Manoela Geor-
> Enlargement and the econ om y Bringing home the benefits
Laienemise positiivsed küljed
Enlargement will have some very positive environmental side effects: cleaner air, good-quality drinking water and safer waste managementacross Europe. In short, better quality of life for millions of people – a good reason to achieve higher environmental standards.
Laienemisel on keskkonnale mitmeid positiivseid mõjusid: puhtam õhk, kvaliteetne joogivesi ja ohutum jäätmekäitlus kogu Euroopas ehk miljonite inimeste parem elukvaliteet – hea põhjus taotleda kõrgemaid keskkonnastandardeid.
Prague: lower air pollution will reduce damage to buildings.
Praha – vähem saastatud ōhk — vähemkahjustatud ehitised.
O about the current EU enlargement is:
eoses ELlaienemisega küsitakse praegu
“How much will it cost?” industry, fishery, agriculture andtourism– are alsodependentonhighqualitywater resources.
S sageli: “Kui palju see maksma läheb?” hoida 15 000 – 34 000 enneaegset surma.Näiteks ainuüksi Poolas võiks parem õhukvaliteet vältida umbes 7000 – 14 000 enneaegset surma.
Knowing thatfor the 13 candidate countries the economic consequences of accession will be significant, an honest answeris: alot.
Teades, et 13 kandidaatriigi jaoks on liitumise majanduslik külg oluline, kõlab aus vastus:palju.
Inthe environmental fieldtheestimated bill for just the ten Central and Eastern European candidate countries tocomply with EU requirements amountsto80-110 billion.
Keskkonna alal läheb ainuüksi kümne Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriigi vastavusse viimine ELnõuetega maksma 80—110miljardit eurot.
This mightlook like bitter medicine toswallow, butthere is more toit.
Tundub, nagu tuleks mõru pill alla neelata,kuid siin on teisigi aspekte.
A recent independent study(1) shows that the long-
1) kinnitab, et tõenäoliselt on pikaaja- uuring (
Impurities in the air do not only harm thehumanbody: blackenedandcrumblingwalls inour cities demonstrate the dam-aging power of pollution and acid rain.
Paljudel kandidaatriikidel on veel probleemenii koduse kui tööstusliku veevarustusega.Igas majapidamises ei jookse kraanist joogivett, ka teeb muret vee kvaliteet: mikroobid,plii ja pestitsiidid vees ei ole sugugi harv nähtus.
Inthe Czech Republic, lower air pollutionshould reduce the building surfaces need-ing maintenance by around2.6millionsquare meters in2010.
10 miljoniuut majapidamist hakkab siisjoogivett laskma kraanist ning see on paremakvaliteediga, vähendades võimalikke terviseprobleeme.
If this is difficulttofathom, justimaginemaintaining5,000 football fields!
Vähem inimesi peab pudelivettostma – see turgutab pere eelarvet ja kahandab heitmete mahtu.
termbenefits of thecureforpublichealthandthe economy are likely toberemarkable.
Ebapuhas õhk ei kahjusta mitte ainult inimkeha: mustaks tõmbunud ja murenevad seinadmeie linnades näitavad saaste ja happevihmade hävitusvõimet.
City-dwellers are notthe only people toenjoy the benefits of cleaner air: less sul-
line kasu inimeste tervisele ja riikide majandusnäitajatele märkimisväärne.
Implementing the EU water directives across the candidatecountries will tackle these problems.
2) sisaldus võib suurendada ka viljasaaki.
Sohow muchare we talking about?
Kui suurest summast on siis jutt?
Thestudy estimates thatthe total value for all 13candidate countries couldrangefrom134to681 billionfor the peri-odof 1999-2020.
Uuringprognoosib ajavahemikus 1999—2020 kõigi13 kandidaatriigi kogutulemiks 134 kuni 681miljardit eurot.
The Czech Republic isexpectedtogainthe most: the benefitscouldamountto232-702per capita(see Info Box).
Eeldatavasti võidab kõigeenam Tšehhi Vabariik: kasu ulatub kuni232—702 euroni inimese kohta (vt. infokasti).
The main reasons are lower air and waterpollution and better waste management.
Jõgede, järvede ja rannikualade seisund paraneb, mis võimaldab turistidel ja kohalikel inimestel neid loodusressursse ohutumalt ujumiseks või kalastamiseks kasutada.
Russia, Ukraine and Byelorussia can also look forward to cleaner air thanks to their neighbours.
Tööstuses tähendab parem veekvaliteet madalamaid tootmis- ja hoolduskulusid, kunamust vesi seadmeid enam ei kahjusta.
The state of rivers, lakes and coastal areaswill improve, allowing tourists andlocalpeople touse these natural resourcesmore safely for swimming or fishing.
Õhk ei tunne piire, ning saaste vähendaminekandidaatriikide poolt tooks ka ELliikmesrii-kide elanike tervisele aastas kasu umbes 6,5miljardi euro väärtuses.
Forexample, in Malta, bathing is a particularly importantrecreational activity andsupports social and community cohesion,while finding cleanbathing waters is amajor factor for tourists choosing a holi-day destination.
Venemaa, Ukraina ja Valgevene võivad tänu oma naabritele samuti loota puhtamale õhule.
Better water quality
Parem veekvaliteet
For industry, better water quality meanslower production and maintenance costs,as equipment will nolonger be damagedby dirty water.
Õhusaaste vähenemisega väheneb ka elanikkonna risk hingamisteede haiguste suhtes(bronhiit, astma).
Cleandrinking water is vital tohumanlife andis often viewed as a basic humanright.
Ladestuskohad on kõige levinum viis jäätmetest lahti saada.
But many sectors of the economy –
Et takistadaneid paisumast ja veel ohtlikumaks muutu-
As air pollutiondecreases, sodoes thepopulation's risk of falling ill with respiratory diseases, suchas bronchitis or asth-ma.
Puhas joogivesi on inimesele eluliselt vajalik:sellele vaadatakse sageli kui põhilisele inimõigusele.
This is particularly important for vul-nerable groups suchas children. Fullimplementationof EU air legislationis
Ka paljud majandussektorid – tööstus, kalandus, põllumajandus ja turism – sõltuvad veeressursi kõrgest kvaliteedist.
February 2001
Veebruar 2002
Companiessave time and money whenthey donothave toapply for separate permits foreachof their operations.
Uurimuse metodoloogia raha, kui nad ei pea taotlema eraldi lubasidkõigiks oma tööetappideks.
Another advan-tage is that EU directives establish a com-mon set of environmental rules all acrossthe Union.
Eelise annab kasee, et ELdirektiivid jõustavad kogu Liidupiires ühtsed keskkonnanormid.
Landfill sitesare the mostcommon methodof wastedisposal, and controls are needed to stopthemfromgrowing evenlargerandmore hazardous. Badly managed– orintheworstcaseillegal – landfills canthreatenecosystems andhumanhealthas heavymetals ortoxins leak intotheair and soil.
Halvastikorraldatud või halvimal juhul ebaseaduslikladestamine võib ohustada ökosüsteeme jainimeste tervist, kui raskemetallid ning toksiinid imbuvad õhku ja pinnasesse.
Incentive for compliance
Ajend standardeid järgida
The first step is toassess what kinds of benefits are available in general (e.g. reduction in respiratory diseases).
Uuring kasutas keskkonna-, sotsiaalse ja majanduslikukasu hindamiseks kolmeastmelist analüüsi.
The benefits are estimated using several methods, for examplecalculating the“avoided damage”: the reduction in cases of asthma or use of primary materials.
Esimene aste: hinnata, milline on kasu (näiteks vähem hingamisteede haigusi).Teine aste: kaaluda, kui suur on kasu (näitekskui palju haigusjuhte õnnestub ära hoida).
Another method is by analysing“willingness to pay”: the value people place on living in a cleanerenvironment.
Lõpuks hinnatakse kasu rahaliselt (näiteks kui suures väärtuses kahjusuudetakse ära hoida).
Thebenefitstudyestimates that, in Poland, the EU landfill directive will helptoincrease the amountof waste thatisrecycledandcompostedby over 10 mil-liontonnes per year.
Kasu-uuringu järgi võib ELladestamisdirek-tiiv Poolas aidata suurendada töödeldavate jakomposteeritavate jäätmete hulka aastasenam kui 10 miljoni tonni võrra.
This will be a hugeimprovement, given that 98% of Poland'smunicipal waste currently goes into land-filling.
Sellest saakstohutu edasiminek, võrreldes praeguse olukorraga, kus 98% Poola munitsipaaljäätmetest läheb ladestamisele.
In countries like Malta, where landis a scarce resource, smaller waste volumeswill release more space for development.
Riikidele, kus maadon vähe, nagu Maltal, pakub väiksem jäätmekogus paremaid võimalusi arendustegevuseks.
The benefit study outlines the real impactof enlargementfor the candidate countries andfor Europe as a whole: the costsof better environmental protectionaresignificant but, clearly, so are the benefits.The study alsoshows thatpeople inthecandidate countries value these benefits –environmentmatters tothem.
Kasu hinnatakse mitmete meetodite alusel, näiteks arvestades välja nn. välditud kahju: astmajuhtude või lähteainete kasutamise vähenemine.
This is areal incentive to strive for better environmental protection. Withthe EU environmental directives, candidate countries arealready halfway down the road.❚
Teine meetod analüüsibnn. maksmisvalmidust: kui kõrgelt inimesed väärtustavadpuhtamas keskkonnas elamist.