natgillin/translations-raw huggingface dataset:
How effective and costly is it? Speed limit compliance on section control sections is 98%.
 Tulud ja kulud – Kiiruspiirangutest kinnipidamine kontrollitavatel teelõikudel on 98 %.
Evaluation of the first scheme showed that the average speed of cars was reduced from 100 to 80 km/h and the average speed of heavy vehicles from 90 to 80 km/h.
Projekti esimese etapi hinnang näitas, et autode keskmine kiirus vähenes kiiruselt 100 km/h kiiruseni 80 km/h ning raskeveokite puhul kiiruselt 90 km/h kiiruseni 80 km/h. Vähenes ka kiiruste hajuvus.
The number of crashes decreased by 47%.
Liiklusõnnetuste arv vähenes 47 %.
On road sections further away stream upward or downward the number of crashes decreased by 10 %.
Teelõikudel, mis asuvad kontrollitava lõigu lähedal, vähenes liiklusõnnetuste arv 10 %.
The annual costs are between 2 and EUR 4 million.
Aastased kulud jäävad vahemikku 2–4 miljonit eurot.
The revenues from fines in the first year of operation were EUR 7 million.
Esimese aasta jooksul saadi trahvitulu 7 miljonit eurot.
This results in a cost-benefit ratio between 1:1.7 and 1:3.5, excluding the savings in crash costs which were not estimated.
Sellest tulenevalt jääb kuludetulude suhtarv vahemikku 1:1,7–1:3,5, milles ei ole arvesse võetud ärahoitud liiklusõnnetuste kulusid, kuna need on hindamata.
Drink driving
Joobes juhtimine
Drink driving is another major road safety problem in many countries.
Joobes juhtimine on mitmes riigis üks peamistest liiklusohutusprobleemidest.
The legal limit differs between countries.
Erinevad riigid on sellele kehtestanud erinevad piirmäärad.
The majority of the European countries have a blood-alcohol limit of 50 millilitres (a blood-level content of 0.5) or lower.
Enamikes Euroopa riikides on vere alkoholisisalduse piirmääraks 50 milliliitrit (kontsentratsioon veres 0,5 promilli) või vähem.
This is also recommended by the European Commission.
Seda määra soovitab ka Euroopa Komisjon.
Whereas drink driving violations are much less common than speeding offences, the effect on road safety is substantial.
Kuigi joobes juhtimist esineb palju harvemini kui kiiruseületamisi, on selle mõju liiklusohutusele väga suur.
Estimates that 20-25% of the road fatalities are alcohol related are no exception.
Hinnangud, et alkoholiga on seotud 20–25 % liiklusõnnetuste tagajärjel toimunud surmajuhtumitest, ei ole erandlikud.
Random breath testing is the most commonly used method of drink driving enforcement.
Kõige levinum meetod joobes sõitmise kontrollimiseks on pisteline joobekontroll.
What is it about? Random breath testing (RBT) aims to identify drivers who exceed the legal alcohol limit.
 Sisu – Pistelise joobekontrolli eesmärk on tuvastada juhid, kelle vere alkoholisisaldus on suurem, kui seaduses lubatud.
With RBT drivers are stopped and tested for alcohol by the police, whether they are suspected of drink driving or not.
Pistelise joobekontrolli käigus peatab politsei autosid ning kontrollib juhtide joovet hoolimata sellest, kas neid kahtlustatakse joobes juhtimises või mitte.
RBT is common in many European countries.
Pistelist joobekontrolli kasutatakse paljudes Euroopa riikides.
Finland has the highest level of RBT in Europe with a number of tests per population of 34 %; Sweden is second with 17%. %.
Kõige rohkem tehakse seda Soomes, kus joobetestide arv rahvaarvu suhtes on 34 %; 17 % -ga on teisel kohal Rootsi.
Who is involved? Random breath testing is generally the responsibility of the police.
 Asjaosalised – Pistelise joobekontrolli eest vastutab üldiselt politsei.
How effective and costly is it? – Swedish law allows the police to test drivers involved in crashes, drivers apprehended for a traffic violation, or random in planned road checks.
 Tulud ja kulud – Rootsi seaduste kohaselt on politseil õigus testida juhte, kes osalesid liiklusõnnetustes või rikkusid liikluseeskirju, või teha seda planeeritud reidide käigus pisteliselt.
The proportion of car injury crashes involving drunk drivers, reduced from 14 % to 9 % after introduction of RBT in the 1970’s. – In Finland, since the introduction of RBT in the late 1970’s, alcohol consumption and vehicle kilometres have doubled.
Joobes juhtide põhjustatud ja vigastustega lõppevate autoõnnetuste osakaal vähenes pisteliste joobekontrollide kasutuselevõtmisega 1970ndatel 14 % -lt 9 % -le. – Alates pisteliste joobekontrollide kasutuselevõtmisest 1970ndate lõpus on alkoholitarbimine ja sõidukilomeetrite koguarv Soomes kahekordistunud.
In this period, the proportion of drunk drivers first halved and remained close to 0.2% since early 1980’s.
Sel ajal vähenes joobes juhtide arv poole võrra ning alates 1980ndate algusest on see jäänud 0,2 % kanti.
The number of fatalities involving drunk drivers remained close to 80 during the last ten years, the same as in 1970. – In the Netherlands, each doubling of the number of RBT tests since 1986 was accompanied by a 25 % decrease in drink driving offenders, and between 1985 and 2005 the proportion of drink driving offenders decreased by two thirds.– Since 2003, in Denmark, all drivers submitted to an ordinary police control (e.g. speed control or seatbelt control) are also tested for alcohol.
Joobes juhtimisega kaasnevate surmajuhtumite arv on viimase kümne aasta jooksul olnud umbes 80, mis on sama palju, kui 1970. aastal. – Alates 1986. aastast vähenes pistelise joobekontrollide arvu kahekordistamisel Hollandis joobes juhtide arv 25 % ning ajavahemikul 1985–2005 kahe kolmandiku võrra.– Alates 2003. aastast kontrollitakse Taanis kõikide reidide (nt turvavööde kasutamine või kiiruskontroll) käigus ka alkoholijoovet.
The number of alcohol related crashes was reduced by over one quarter in the two years following the introduction of this measure. – Estonia introduced RBT in 2005.
Kahe aasta jooksul pärast meetme kasutuselevõttu on alkoholiga seotud liiklusõnnetuste arv vähenenud ühe neljandiku võrra. – Eestis võeti pistelised joobekontrollid kasutusele 2005. aastal.
In 2005, 180000 drivers were tested.
Siis kontrolliti 180 000 juhti.
The share of drunk drivers decreased from 1.86% to 1.19% between 2004 and 2005.– The expenses consist of costs of enforcement and of administration.
Ajavahemikul 2004–2005 vähenes joobes juhtide osakaal 1,86 % -lt 1,19 % -ni.– Meetme kulud: järelevalve- ja halduskulud.
Benefits consist of reductions in crash costs.
Tulud seisnevad liiklusõnnetuste kulude vähenemises.
According to a Norwegian estimate, the tripling of the number of RBT would lead to a 3 % reduction in fatal crashes, and the benefits would exceed the costs by a factor of 1.2 (1).
Norra hinnangute kohaselt väheneks pisteliste joobekontrollide kolmekordistamisel surmaga lõppevate liiklusõnnetuste arv 3 % ning tulude-kulude suhtarv oleks 1,2 (1).
Seatbelts and child restraints
Turvavööd ja lapse turvavahendid on suurem madalatel kiirustel.
Seatbelts considerably reduce the chance of severe and fatal injury.
Seepärast on oluline kinnitada turvavöö ka asulasisestel teedel.
They work better in preventing fatal injury than severe injury.
Lapse turvavahendite mõju on isegi suurem kui turvavöö oma.
This is because a fatal crash is closely associated with head injury and internal torso injury and it is mainly these types of injuries that seatbelts prevent.The effect of seatbelts is partly dependent on the collision speed.
Uuringute järgi on turvavöö kasutamise mõju vigastustega lõppevate liiklusõnnetuste arvule järgmine (1):
Effects are greater at lower speeds.
Turvavöö kasutamine vähendavad märkimisväärselt raskete ja surmavate vigastuste riski.
This is why it is also important to wear seatbelts on urban roads.
Nende ennetav mõju on surmavate vigastuste puhul suurem kui raskete vigastuste puhul.
The effect of child restraint devices is even greater than that of seatbelts.
Põhjus: surmaga lõppevatel liiklusõnnetustel on selge seos pea- ja sisemiste vigastustega, ning turvavöö kaitseb eelkõige just nende eest.
Based on several studies, the injury reduction effects are estimated to be (1):
Turvavöö mõju sõltub osaliselt ka kiirusest.Turvavöö mõju
Seatbelt in rear seat
Turvavöö tagaistmel
Child restraint devices
Lapse turvaseadmed
50 % drivers and passengers of vans.
50 % reisijaid silmas pidades.
Police enforcement, in combination with information campaigns can help.
Siinkohal saab aidata politseijärelevalve koos infokampaaniatega.
Whereas in many countries the usage of seatbelts and child restraints has been on the rise, there is still considerable room for improvement, in particular for back seat car passengers and
Kuigi paljudes riikides on turvavöid ja lapse turvavahendeid järjest rohkem kasutama hakatud, on selles osas veel palju arenguruumi, eriti auto tagaistmel reisijaid ning pakiautode
Targeted seatbelt enforcement in Denmark
Turvavöö kasutuse kontroll Taanis
What is it about? In Denmark, there are police controls that are specifically targeted at drivers who do not wear their seatbelts.
 Sisu – Taanis viiakse läbi politseikontrolle, mis on suunatud konkreetselt kinnitamata turvavööga juhtidele.
Strategically planned controls increase the detection risk for driving without seatbelts.
Strateegiliselt kavandatud kontrollid suurendavad ilma turvavööta sõitvate juhtide tuvastamise võimalust.
During such a control, all persons in the car are checked, and the police make sure child restraints are correctly used according to new rules in the Danish Road Traffic Act.The enforcement activities are accompanied by information campaigns.
Nende käigus kontrollitakse kõiki autos viibivaid isikuid ning veendutakse ka lapse turvavahendite kasutamises vastavalt Taani liiklusseaduse uutele nõuetele. Lisaks kontrollile viiakse läbi veel teabekampaaniaid.
Even though 87% (2005) of the drivers in Denmark actually do use seatbelt, some groups of road users still don’t: 30 % of van drivers and 35 % of back seat passengers fail to use the seatbelt.
Kuigi turvavööd kasutab Taanis 87 % (2005) juhtidest, on ikka veel selliseid liiklejaid, kes seda ei tee – turvavöö jätab kinnitamata 30 % kaubikujuhtidest ning 35 % tagaistmel reisijatest.
Who is involved? National police, local police districts, legislators, and media.
 Asjaosalised – Riiklik politsei, kohalikud politseiüksused, seadusandjad ja meedia.
How effective and costly is it? From 2000 to 2005 the compliance rate for using seatbelts increased from 80.1% of car drivers to 87%.
 Tulud ja kulud – Ajavahemikul 2000–2005 tõusis turvavööd kasutanud autojuhtide hulk 80,1 % -lt 87 % -le.
This may have been a result of the police control combined with information campaigns.
Tõus võib olla tingitud politseikontrollidest ja teabekampaaniatest.
This may also have been due to the fact that fines were raised in September 2000 from 200 DKK to 500 DKK (from EUR 27 to EUR 67).
See võib aga tuleneda ka sellest, et 2000. aasta septembris tõsteti selle rikkumise eest määratavat trahvi 200 Taani kroonilt 500 kroonini (27 eurolt 67 euroni).
SWOV (2005) Seatbelts and child restraints; factsheet.
(Turvavöid ja lapse turvaseadmeid käsitlev teabeleht.)
Available at www.swov.nl
Vt veebilehekülge www.swov.nl
Penalty point systems
Veapunktisüsteemid
Measuring the effects of penalty point systems is complex and the positive effect is assumed to be obvious.
Veapunktisüsteemi mõju on raske mõõta, kuid see arvatakse olevat ilmselt positiivne.
The indications are that their contribution is only modest, and mainly limited to the first months after the introduction.
Mõne näitaja kohaselt on selle mõju vaid tagasihoidlik ning piirdub peamiselt ainult esimeste kasutuselevõtmisele järgnevate kuudega.
This is because drivers find out quickly that the chance of a violation being detected is actually rather small.
Põhjus arvatakse olevat selles, et juhid avastasid kiiresti, et rikkumise tuvastamise võimalus on tegelikult üsna väike.
In order to increase the effect, the system must be strict and the chance of being detected must be great.
Meetme mõju suurendamiseks peab süsteem olema range ning tuvastamise võimalus suur.
Penalty point systems aim at prosecuting repeat offenders.
Veapunktisüsteemide eesmärgiks on võtta vastutusele korduvad rikkujad.
When a traffic violation is detected, the violator receives one or more penalty points (or looses one or more bonus points).
Liikluseeskirja rikkumisel saab rikkuja ühe või mitu veapunkti (või kaotab ühe või mitu boonuspunkti).
When a certain point limit is exceeded, this results in a temporary licence suspension.
Teatava punktisumma ületamisel peatatakse ajutiselt juhtimisõigus.
Often there is also the possibility of participating in a rehabilitation programme so as to get rid of (some of) the penalty points.
Veapunktidest (või mõnest punktist) lahtisaamiseks on mõnikord võimalik osaleda ka rehabilitatsiooniprogrammides.
Many European countries already have a penalty point system in force.
Veapunktisüsteemi on kasutusele võtnud juba mitu Euroopa riiki.
The measure is popular amongst the population, probably because people see it as fair to tackle recidivist violators more strictly.
Meede on üldiselt populaarne ka rahva seas – tõenäoliselt seetõttu, et inimesed peavad korduvrikkujate karmimat kohtlemist õiglaseks.
What is it about? Latvia implemented a penalty point system on the 1st of July, 2004.
 Sisu – Läti hakkas veapunktisüsteemi rakendama 1. juulil 2004.
The aim of this penalty point system is to separate the regular violators from those who generally comply with the rules.
Süsteemi eesmärk oli eristada korduvaid rikkujaid nendest, kes üldiselt liikluseeskirju täidavad.
1 to 8 penalty points are assigned depending on the severity of the violation.
Olenevalt rikkumise tõsidusest määratakse rikkujale 1–8 veapunkti.
Points are valid for 2 years (5 years for drink driving offences).
Punktid kehtivad 2 aastat (joobes juhtimise puhul 5 aastat).
Drivers who exceed 16 points (10 points for novice drivers) twice in ten years are disqualified for 5 years.
Juhid, kes saavad 10 aasta jooksul kaks korda üle 16 punkti (algajad juhid 10 punkti) kaotavad viieks aastaks juhtimisõiguse.
Drivers who exceed 8 points have to attend a driver improvement course.
Üle 8 punkti saanud juhid peavad läbima spetsiaalsed kursused.
The penalty point system covers all offences which can generate a crash.
Veapunktisüsteem hõlmab kõiki liiklusõnnetusi põhjustada võivaid rikkumisi.
The measure applies to all vehicles except mopeds and bicycles.
Meede kehtib kõikide sõidukijuhtide puhul, välja arvatud mopeedid ja jalgrattad.
Who is involved? The penalty point system is regulated by law.
 Asjaosalised – Veapunktisüsteemi reguleeritakse seadusega.
The traffic police is responsible for enforcement.
Järelevalve eest vastutab politsei.
The driver improvement courses are organised by the Road Traffic Safety Directorate.
Juhtide jaoks mõeldud kursusi organiseerib liiklusohutusega tegelev asutus.
How effective and costly is it? The comparison of data before and after the implementation of the penalty point system shows that the number of violation of drivers has decreased by around 20%.
 Tulud ja kulud – Veapunktisüsteemi rakendamisele eelnevate ja järgnevate andmete võrdlemine näitab, et juhtide sooritatud rikkumiste arv vähenes umbes 20 %.
This may have contributed to the road safety improvement in Latvia.
See võis anda panuse liiklusohutuse paranemisse Lätis.
In the year after the introduction of the penalty point system implementation, the number of injury crashes decreased by 7.2%, the number of fatalities decreased by 11.4% and the number of injuries decreased by 4.3 %.
Aasta pärast veapunktisüsteemi kasutuselevõtmist vähenes vigastustega liiklusõnnetuste arv 7,2 %, surmaga lõppevate liiklusõnnetuste arv 11,4 % ning vigastanute arv 4,3 %.
The costs of implementation and maintenance of a penalty point system are estimated at EUR 0.43 million per year.
Veapunktisüsteemi rakendamis- ja hoolduskulud on hinnanguliselt 0,43 miljonit eurot aastas.
Other measures in that period may have contributed to this decrease in crashes.
Liiklusõnnetuste vähenemises sellel ajavahemikul võib oma osa olla ka muudel meetmetel.
According to a meta-analysis (1) the effect of a penalty point system on all crashes is a 5 % reduction.
Metaanalüüsi (1) kohaselt vähenes kõikide liiklusõnnetuste arv veapunktisüsteemi tulemusena 5 %.
Rehabilitation and diagnostics
Rehabilitatsioon ja diagnostika
Rehabilitation measures refer to measures to restore fitness to drive after offences (e.g. warning letters, single- and several-day courses, group discussions, sometimes in combination with a technical measure such as the Alcohol Ignition Interlock).
Rehabilitatsioonimeetmed on meetmed juhikõlblikkuse taastamiseks pärast rikkumisi (nt hoiatuskirjad, ühe- või mitmepäevased kursused, rühmadiskussioonid; mõnikord kasutatakse neid koos mõne tehnilise meetmega, nagu nt alkolukk).
Rehabilitation programmes must be seen as complementary to other behavioural measures like campaigns, police controls and education.
Rehabilitatsiooniprogramme tuleb mõista kui meetmeid, mis täiendavad teisi käitumisele suunatud meetmeid, nt kampaaniad, politseikontrollid ja koolitus.
Diagnostic measures refer to measures to identify people at risk of committing traffic offences or behaving in an unsafe way (e.g. self-declaration sheet when applying for a driving licence, compulsory diagnostic clarifications).
Diagnostikameetmed on võtted, mis võimaldavad tuvastada inimesi, kellel on risk liiklusrikkumisi sooritada või ohtlikult käituda (nt juhiloa saamiseks täidetav avaldus, kohustuslik diagnostika).
Most rehabilitation activities focus on drivers who have been driving under the influence of alcohol or drugs.
Enamik rehabilitatsioonimeetmetest on suunatud juhtidele, kes sõidavad alkoholi- või narkootikumijoobes.
Relatively few activities focus on drivers who committed other serious traffic violations, e.g. exceeding the speed limit, aggressive and dangerous driving.
Meetmeid, mis on suunatud juhtidele, kes on hakkama saanud mõne muu tõsise rikkumisega, on suhteliselt vähe.
The effects of rehabilitation on the total number of crashes in a country can never be great, since it only reaches those drivers who have been convicted of a serious traffic violation.
Rehabilitatsiooni mõju liiklusõnnetuste koguarvule riigis ei saa kunagi olla eriti suur, sest seda kasutatakse vaid nende juhtide puhul, kes on pannud toime liikluseeskirjade tõsise rikkumise.
A Swiss study estimated that the introduction of a nationwide, compulsory driver improvement scheme for offenders would lead to a reduction in fatalities and severely injured people of around 0.5 % in each group of offenders.
Šveitsi uuringu kohaselt võib süüteo toime pannud juhtidele mõeldud kohustusliku riikliku paranduskava kasutuselevõtmisel väheneda nii surmavalt kui raskelt vigastatute arv umbes 0,5 %.
On the other hand, the benefits may extend beyond traffic safety.
Sellest saadav kasu võib aga ulatuda liiklusohutusest kaugemale.
For example, drink driving rehabilitation courses could also lead to a decline in the number of alcohol-related diseases and an improvement of the quality of life of those affected.
Näiteks võib joobes juhtidele mõeldud rehabilitatsioonikursuse tagajärjel väheneda haigestumine alkoholiga seotud haigustesse ning paraneda selle poolt mõjutatud inimeste elukvaliteet.
For drink driving offenders, a differentiation should be made between two levels with regard to current alcohol or drug consumption habits.
 Rikkujate puhul tuleb sekkuda viisil, mis vastab standardiseeritud diagnostiliste võtete abil kindlakstehtud vajadustele.
Rehabilitation programmes should contain both educational and therapeutic elements. Follow-ups to rehabilitation programmes should be compulsory.
Rikkujad, kes on süüdi joobes juhtimises, tuleks jagada kahte gruppi: alkoholi tarbijad ja narkootikumide tarbijad.  Rehabilitatsiooniprogrammid peaksid sisaldama nii harivaid kui ravivaid elemente.
The focus should be on critical self-reflection of participants.
Rehabilitatsiooniprogrammidele peaksid järgnema järelmeetmed.
Group size should not exceed 10 participants.
Need peaksid keskenduma osalejate enesekriitikale. Grupp ei tohiks koosneda rohkem kui 10 inimesest.
Consideration should be given to participants’ ethnic and cultural backgrounds. Rehabilitation measure should be conducted as soon as possible after the first serious offence and repeated for recidivists.
Arvesse tuleks võtta ka osalejate etnilist ja kultuurilist tausta.  Rehabilitatsioonimeetmeid tuleks rakendada võimalikult kiiresti pärast esimest tõsist rikkumist ning korduvate rikkumiste puhul tuleks neid korrata. Rehabilitatsiooniprogramme ei tohiks organiseerida ja läbi viia politseiasutused.Teabevahetus politseiasutuste ja rehabilitatsiooniprogrammi organiseerijate vahel peab olema väga täpselt reglementeeritud (osalejate kaitstus).  Rehabilitatsiooniprogramme tuleks kontrollida, nende tase peaks olema ühtlane.
Rehabilitation programmes should not be organised and conducted by the authorities. The exchange of information between the authorities and rehabilitation programme organisers should be clearly defined (protection of participants).
Majanduslikult halvemas olukorras olevatele osalejatele tuleks anda rahalist abi. Rehabilitatsiooniprogramme tuleks alati hinnata ning hindamise kulud peaksid moodustama osa programmi eelarvest.
Price for rehabilitation programmes should be monitored and be at a uniform level. Financially weaker participants should be granted financial support.
Hindamise ühe osana tuleks märkida ka programmi tasuvust.  Kursuse läbiviijad peaks olema koolitus- ja sotsiaalsete oskuste poolest kõrgelt kvalifitseeritud.
Rehabilitation programmes should always be evaluated, with the cost of the evaluation being included in the programme budget. Cost-effectiveness should increasingly be a component of the evaluation.
Rehabilitatsiooniprogramm, mis hõlmab alkoholiprobleemidega juhte, peab sisaldama ka tervisega seotud aspekte. Kogunemised peavad toimuma pikema ajavahemiku (või mitme nädala) vältel.
In terms of training and social skills, course leaders should be highly qualified. Health aspects should similarly be included for rehabilitation programmes involving drink driving offenders.
Varasemas etapis, eriti nende puhul, kelle probleem on joobes juhtimine, võib soovitada ka väljaspool õigussüsteemi korraldatavaid lühiajalisi meetmeid.
Completion of a rehabilitation programme should be conditional for re-licensing.
 Rehabilitatsiooniprogrammi läbimine peaks olema loa tagasisaamise eeltingimuseks.
Rehabilitation programmes should never replace licence suspension but always only supplement it.
Rehabilitatsiooniprogrammid ei tohiks kunagi juhtimisõiguse peatamist asendada, vaid ainult täiendada.
Mandatory Driver Improvement in Austria
Rikkujate kohustuslik koolitus Austrias
What is it about? The target group consists of drivers with severe violations, such as drink driving and speeding.
 Sisu – Sihtrühmaks on juhid, kes on pannud toime raske liiklusrikkumise, nagu joobes juhtimine või kiiruseületamine.
Courses for drink driving offences are separated from those of other offences.
Joobes juhtimises süüdi mõistetud juhte koolitatakse teistest eraldi.
Some institutes also distinguish between novice drivers and experienced drivers.
Mõned koolitajad eristavad ka algajaid ja kogenud juhte.
The course is mandatory for driver licence reinstatement.
Koolitus on juhiloa tagasisaamiseks kohustuslik.
Drivers on probation, whose licence dates back less than 2 years, may participate while still in the possession of a licence.
Katseajal olevad juhid, kes on juhiloa saanud viimase kahe aasta jooksul, võivad osaleda ka juhul, kui juhtimisõigust pole veel peatatud.
The course makes participants aware of the relationship between violations and personal attitudes, aiming to elaborate ways to correct both.
Koolitus annab osalejatele ettekujutuse seosest rikkumiste ja individuaalsete hoiakute vahel, eesmärk on leida võimalus mõlema parandamiseks.
Knowledge gaps, e.g. about the effects of speed and speeding, are filled and adjusted.
Lüngad teadmistes, nt kiiruse ja piirkiiruse ületamise tagajärgede kohta, täidetakse ning teadmisi kohandatakse.
Behaviour patterns are developed, tested and rudimentarily stabilised.
Luuakse uusi käitumismustreid, mida seejärel testitakse ning kinnistatakse.