natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Activities related to international projects are usually well documented, while data on activities at national level are often difficult to access and compare.
Üldiselt hästi on dokumenteeritud tegevused, mis on seotud rahvusvaheliste projektidega, samas kui riiklikul tasandil läbiviidud tegevusi on sageli raske hinnata ja võrrelda.
The European Commission, Eurostat, Europol and the EMCDDA are working to improve this situation in the framework of the next EU action plan on drugs (2009–12).
Euroopa Komisjon, Eurostat, Europol ja EMCDDA töötavad selle nimel, et parandada olukorda järgmise ELi narkootikumidealase tegevuskava (2009–2012) raames.
Existing conceptual frameworks and information systems, as well as potential information sources for monitoring and analysing supply reduction activities in the Member States, are to be reviewed.
Üle tuleb vaadata olemasolevad kontseptuaalsed raamistikud ja teabesüsteemid ning võimalikud teabeallikad uimastite pakkumise vähendamise alaste tegevuste seireks ja analüüsiks liikmesriikides.
There is also a need to better understand drug markets, in particular supply and distribution arrangements, both in their economic and social dimensions.
Samuti on vaja paremini tundma õppida uimastiturgusid, eelkõige pakkumis- ja levitusviise nii nende majanduslikus kui ka sotsiaalses ulatuses.
Two studies funded by the European Commission will explore both the information systems and sources on drug supply reduction and the international drug markets.
Kahe Euroopa Komisjoni rahastatava uuringuga püütakse anda selgem pilt nii uimastite pakkumise vähendamise teabesüsteemidest ja allikatest kui ka rahvusvahelistest uimastiturgudest.
The objectives of universal school-based drug prevention in Europe appear to have shifted in recent years.
Üldise koolipõhise narkoennetuse eesmärgid paistavad olevat Euroopas viimastel aastatel nihkunud.
In 2007, developing life skills was the most frequently reported objective of prevention activities (12 out of 28 reporting countries), whereas in 2004, half of the countries (13/26) reported raising awareness and providing information as their main objective.
2007. aastal oli eluliste oskuste arendamine ennetustegevuste kõige enam teatatud eesmärk (12 andmeid esitanud riiki 28-st), samas kui 2004. aastal teatasid pooled riigid (13/26), et nende peaeesmärk on teadlikkuse suurendamine ja teabe jagamine.
Creating protective school environments, a form of structural intervention, was also more often mentioned as a main objective in 2007 (six countries) than it was in 2004 (four countries).
Kaitsva koolikeskkonna loomist, mis on üks struktuurimeetmeid, mainiti 2007. aastal peaeesmärgina samuti enam (kuus riiki) kui 2004. aastal (neli riiki).
The changes in reported objectives may reflect the adoption of a more rational and evidencebased approach, but the extent to which this change in objectives reflects actual provision is unclear.
Muutused sõnastatud eesmärkides võivad kajastada ratsionaalsemat ja enam tõenditel põhinevat lähenemist, kuid pole selge, mil määral see eesmärkide muutus tegelikku pakkumist peegeldab.
Data were provided by national experts in the Member States.
Andmed pärinevad liikmesriikide riiklikelt ekspertidelt.
Chapter 2: Responding to drug problems in Europe — an overview
2. peatükk: ülevaade narkoprobleemide lahendamisest Euroopas
Figure 3: Most frequent intervention types in universal school-based prevention
Joonis 3: kõige sagedasemad sekkumismeetodid üldise ennetustegevuse raames koolides
Peer-to-peer approaches
Vastastikusel tegevusel põhinevad lähenemised
Visit of police officers to schools
Politseiametnike koolikülastused
Other drug prevention topics integrated in curricula
Muud õppekavasse kaasatud uimastiennetusteemad
Other external lectures
Muud välisloengud
Information only on drugs
Ainult narkootikume puudutav teave
Information days about drugs
Narkootikumide teabepäevad
Personal and social skills training outside standardised programmes
Isiklike ja sotsiaalsete oskuste koolitus väljaspool standardprogramme
Events for parents
Üritused lapsevanematele
Numberofcountries
Riikidearv
Full provision
Täielik pakkumine
Extensive provision
Ulatuslik pakkumine
Mustap = multisession, standardised programmes with printed material.
Mustap: mitut perioodi hõlmavad standardprogrammid trükiste levitamisega.
Reitox national focal points.
Reitoxi riikide teabekeskused.
The overall predominance of interventions that lack or have only a weak evidence base might be due to the fact that they require fewer resources and less staff training.
Kõnealune lähenemine on kooskõlas üldise ennetuspoliitikaga, mis üha enam pooldab karmimaid alkoholija tubakatarbimise reegleid koolides.
Family-based prevention is another widely utilised prevention approach. Eleven countries reported full or extensive provision of family meetings and evenings.
Nii teatab 20 riiki täielikust suitsetamiskeelust koolides ja 18 täielikust või ulatuslikust (18) narkopoliitikameetmete pakkumisest koolides.
In common with school-based prevention, family-based prevention seems to be mainly focused on providing information.
Eriti Kesk- ja Lääne-Euroopa liikmesriigid teatavad struktuurimeetmete rakendamisest, mille sihiks on vähendada tubaka- ja alkoholitarbimist koolides.
Intensive coaching and training for families, an approach that has shown consistent efficacy across studies (Petrie et al., 2007), is offered on a limited basis, with only seven countries reporting the highest provision levels.
Kõnealuseid ennetusmeetmeid võivad täiendada muud struktuurimeetmed, nagu koolihoonete projektide ja koolielu parandamine.
Selective prevention is guided by social and demographic indicators, such as unemployment, delinquency or truancy rates. It intervenes with specific groups, families or entire communities, where people, due to their scarce social ties and resources, may be more likely to develop drug use or progress in to dependency.
Kõige rohkem riike teatas koolipõhise ennetustegevusena üritustest vanematele ja ainult teabe jagamisele keskenduvatest strateegiatest (teabepäevad, ekspertide või politseinike koolikülastused) (joonis 3).
Thirteen countries report that most of their family-based prevention is selective.
Kõnealuste meetmete tõhusus ei ole teada.
However, important risk conditions of families are rarely addressed in Europe.
Vaid üksikud riigid teatavad aga mõnedest rohkem tõenditel põhinevatest sekkumismeetmetest.
Across 30 reporting countries, only seven report full or extensive provision of interventions for substance use in families,
Vähestel või nõrkadel tõenditel põhinevate sekkumismeetmete valdava ülekaalu põhjuseks võib olla asjaolu, et nimetatud meetmete jaoks on vaja vähem ressursse ja personalikoolitust.
In addition to activities targeting drug use specifically, structural interventions also exist in schools.
Peale konkreetselt uimastitarbimisele suunatud tegevuste kasutatakse koolides ka struktuurimeetmeid.
By aiming to create protective and normative social environments, structural interventions seek to influence young people’s choices about drug use (Toumbourou et al., 2007).
Kaitsva ja normatiivse sotsiaalkeskkonna loomisega püüavad struktuurimeetmed mõjutada noorte uimastitarbimisalaseid
This approach matches overall prevention policies that increasingly embrace stricter regulations on tobacco and alcohol in schools.
Perekonnapõhine ennetamine on teine laialt kasutatav ennetusmeetod.
As such, 20 countries report total smoking bans in all schools, and 18 countries report full or extensive provision (18) of drug policies in schools.
Üksteist riiki teatab täielikust või ulatuslikust perekonnakohtumiste või -õhtute pakkumisest.
In central and western Europe in particular, Member States report having implemented structural interventions aimed to reduce tobacco and alcohol use in schools.
Nii nagu koolipõhine ennetamine, paistab ka perekonnapõhine ennetustöö keskenduvat eelkõige teabe jagamisele.
These prevention measures may also be complemented by other structural measures, such as improving the design of school buildings and school life.
Intensiivset perekondade juhendamist ja koolitamist, mille püsivat tõhusust on uuringud näidanud (Petrie et al., 2007), pakutakse vähe: ainult seitse riiki teatab kõrgeimast pakkumise tasemest.
Extensive provision: the intervention is provided in a majority of locations where the size of the target population is sufficient for its implementation.
Ulatuslik pakkumine – sekkumismeedet pakutakse enamikus kohtades, kus sihtrühma suurus on selle rakendamiseks piisav.
Full provision: the intervention is available in almost all locations where the size of the target population is sufficient for its implementation.
Täielik pakkumine – sekkumismeede on kättesaadav peaaegu kõikides kohtades, kus sihtrühma suurus on selle rakendamiseks piisav.
Drugs and vulnerable groups of young people — EMCDDA 2008 selected issue and five report providing interventions for family conflict and neglect.
Uimastid ja haavatavad noorterühmad on EMCDDA 2008. aasta valikteema
In addition, the following categories of interventions were each reported by four countries: addressing social disadvantage (e.g. unemployment), helping with criminal justice problems, or assisting marginalised families from ethnic minorities.
Valikulist ennetamist suunavad sotsiaalsed ja demograafilised näitajad, nagu töötuse, õigusrikkumiste või koolist puudumise määr.
Furthermore, only three countries address the needs of families coping with mental health problems.
Sekkumine on suunatud konkreetsetele rühmadele, perekondadele või tervetele kogukondadele, kus inimesed puudulike ühiskondlike sidemete ja ressursside tõttu võivad tõenäolisemalt uimasteid tarbima hakata või sõltuvusse langeda.
Young people from certain groups are at risk of becoming socially excluded, and this may be associated with an increased likelihood of using drugs and of developing drug use problems.
Teatavatel noorterühmadel on oht muutuda sotsiaalselt tõrjutuks ning see võib olla seotud uimastitarbimise ja sellega kaasnevate probleemide tekkimise suurenenud tõenäosusega.
By focusing interventions designed to reduce drug use and drugrelated harm on specific groups, the chance of meeting the needs of these groups can be increased, as can the likelihood of the intervention being successful.
Uimastitarbimise ja sellega kaasneva kahju vähendamiseks ettenähtud sekkumiste suunamisega konkreetsetele rühmadele on võimalik kõnealuste rühmade vajadusi rohkem rahuldada ning suurendada tõenäosust, et sekkumine on edukas.
Risk conditions of young vulnerable groups, for example, young offenders, homeless, truant, disadvantaged and minority youth, are also rarely addressed despite increasing political importance.
Valikteemas pakutakse põhjalikku teavet konkreetsete rühmade riskitegurite ja haavatavuse kohta ning uuritakse nende rühmade uimastitarbimist ja sellega kaasnevaid probleeme.
Since 2004, an increasing number of drug policies have indicated them as primary targets for prevention interventions, but the reported level of intervention provision has not increased during this period.
Valikteemas uuritakse ka koolist puudumisest, ülikooliõpingute ebaõnnestumisest, sotsiaalselt ebasoodsast olukorrast, pereprobleemidest ja õigusrikkumisest tingitud haavatavuse tagajärgi.
More detailed data a represented in the 2008 selected issue on vulnerable groups of young people.
Peale selle arutatakse valikteemas haavatavate rühmade uimastitarbimise ning sellega kaasnevate probleemide vastu võitlemise meetmeid, sealhulgas õigusakte, ennetamist ja ravi.
This selected issue provides in-depth information on the risk factors and vulnerability profiles of specific groups and explores drug use and drugrelated problems among them.
Kolmteist riiki teatab, et suurem osa nende perekonnapõhisest ennetustegevusest on valikuline. Samas tegeletakse oluliste perekondlike riskiteguritega Euroopas väga vähe.
It also investigates the consequences of vulnerability resulting from truancy, academic failure, social disadvantage, family problems and delinquency.
30-st andmeid esitanud riigist teatab ainult seitse täielikust või ulatuslikust uimastitarbimise sekkumismeetmete pakkumisest perekondades ja viis teatab sekkumismeetmetest perekonnakonfliktide või hooletussejätmise olukorras.
Also discussed are specific responses to drug use and drug problems among vulnerable groups, including legislation, prevention and treatment.
Peale selle teatas igast järgmisest sekkumiskategooriast neli riiki: ebasoodsa sotsiaalse olukorraga (nt töötus) tegelemine, abi kriminaalõigusprobleemide korral, rahvusvähemustesse kuuluvate tõrjutud perekondade abistamine.
This selected issue is available in print and on the Internet in English only (http://emcdda.europa.eu/publications/ selected-issues).
Lisaks tegeleb ainult kolm riiki vaimse terviseprobleemidega perekondade vajadustega.
outcomes on smoking and cannabis use compared to treatment as usual (Zonnevylle-Bender et al., 2007).
Valikteema trüki- ja veebiversioon on kättesaadavad ainult inglise keeles (http://www.emcdda.europa.eu/ publications/selected-issues).
Indicated prevention aims to identify individuals with behavioural or psychological problems that may be predictive for developing problem substance use later in life, and to target them individually with special interventions.
Hoolimata teema kasvavast poliitilisest tähtsusest tegeldakse harva ka haavatavate noorterühmade – näiteks noorte õigusrikkujate, kodutute, koolist puudujate, ebasoodsas olukorras olevate ja vähemusrühmadesse kuuluvate noorte – riskitingimustega.
Such individuals include school dropouts, and those with psychiatric disorders, antisocial behaviour or early signs of drug use.
Alates 2004. aastast nimetab üha enam uimastipoliitika dokumente neid noori kõige tähtsama ennetussekkumiste sihtrühmana, kuid samas pole teatatud sekkumismeetmete hulk selle aja jooksul kasvanud.
Drug use among children and in families remains the main focus of targeted prevention in Europe.
Näidustatud ennetamine väljakujunemiseks.
A large number of studies on the social and neurobehavioural predictors for progression in to substance use show that non-drug-focused prevention efforts may also have an effect on drug use.
Käitumishäiretega laste puhul on varajase sekkumise eelduseks meditsiini-, sotsiaal- ja noorsooteenuste tõhus koostöö.
Both selective and indicated prevention may moderate the effect of an early developmental disadvantage, its translation in to social marginalisation and subsequent progression in to substance abuse.
Saksamaal kasutatav mitme mooduli ravi põhimõte pakub näiteks kombineeritud nõustamist vanematele ja hooldajatele, üheaegset meditsiinilist, psühhoterapeutilist ja psühhosotsiaalset tuge ning õpituge lasteaias või koolis.
Several research studies have shown that interventions delivered during the early school years, aimed to improve educational environments and reduce social exclusion, also have a moderating effect on later substance use (Toumbourou et al., 2007).
Iirimaa noortele suunatud haridus- ja psühholoogilise nõustamise teenus, mis on mõeldud eelkõige arenguprobleemide ennetamiseks koolides, haridusasutustes ja perekonnas, sai kõikjalt positiivse hindamistulemuse.
The overall effectiveness of school-based prevention has been questioned (Coggans, 2006; Gorman et al., 2007).
Madalmaades läbiviidud keskmises lapseeas (vanuses 8–13) noorte agressiivse käitumise ravi pikaajalise ennetusmõju uuringus leiti, et manuaalsetel käitumisteraapiatel oli suitsetamise ja kanepitarbimise vastu märkimisväärselt parem mõju kui tavalisel ravil (Zonnevylle-Bender et al., 2007).
Recent literature reviews (19), however, show that certain
Sekkumiste tõhusus ja ohud
The German ‘multi-module treatment concept’, for example, offers a combination of counselling for parents and carers; concurrent medical, psychotherapeutic and psychosocial support; and educational support in the kindergarten or school.
Näidustatud ennetustöö eesmärk on tuvastada käitumisvõi psühholoogiliste probleemidega inimesed, kellest võib selle tõttu hilisemas elus saada probleemne uimastitarbija, ja suunata neile konkreetsed sekkumismeetmed.
The Irish approach of targeted education and psychological counselling for young people, especially for preventing developmental problems in schools, education facilities and the family, yielded overall positive evaluation results.
Siia hulka kuuluvad kooli pooleli jätnud noored, psühhiaatriliste häiretega inimesed ja antisotsiaalselt käituvad või varajasi uimastitarbimise märke ilmutavad isikud.
In the Netherlands, a study on the long-term preventive effects of treating disruptive behaviours in young people in middle childhood (aged 8–13) found that manualised behavioural therapy showed significantly better follow-up components of school-based prevention, such as the focus on normative beliefs and life skills, seem to be effective.
Narkootikumide ja narkomaania seirekeskuse hiljuti avaldatud aruandes (EMCDDA, 2008f) tutvustatakse kestevuuringuid, kus määratletakse probleemsed trajektoorid, neuroloogilisi käitumisuuringuid ja üha suurenevaid teadmisi aju plastilisusest ja neurotransmitterite rollist ning tuuakse esile liikmesriikide sekkumiste tulemused.
See the ‘Best practice’ portal (http://www.emcdda.europa.eu/themes/best-practice). http://www.eudap.net
Uimastitarbimine laste hulgas ja perekondades on Euroopas jätkuvalt suunatud ennetustöö peamine eesmärk.
The EMCDDA ‘Best practice’ portal content of prevention projects.
Seega peab sekkumisi plaanides ja hinnates hoolikalt kaaluma negatiivsete mõjude ohtu.
The number of Member States reporting standards for project design and evaluation has increased from three in 2004 to nine in 2007.
Eriti oluline on see üldises koolipõhises ennetustöös, mis on suunatud arvukale ja mitmekesisele sihtrühmale.
Several Member States report that they are developing certification processes to guarantee the quality of programmes and the efficient use of resources from public budgets (Czech Republic, Hungary, Poland, Portugal).
Näiteks pole ainult narkootikumide mõjudest teavitamine, mis on Euroopas laialt levinud lähenemine, kuigi tõhus ja lisaks kaasneb sellega soovimatute mõjude oht (Werch, Owen, 2002).
In the Czech Republic, for instance, certification of preventive activities is a condition for receiving subsidies from the State budget.
Sama kehtib massimeedia kampaaniate kohta, millel võib olla uimastitarbimise kalduvust suurendav mõju (21).
The EMCDDA has this year launched the first module of its Internet portal on best practice for drugrelated interventions (prevention, treatment, harmreduction and social reintegration).
Seal aastal käivitas EMCDDA Internetis esimese mooduli oma uimastialaste sekkumiste (ennetustegevus, ravi, kahjude vähendamine ja taasintegreerumine ühiskonda) parima tava portaalist.
The portal provides an overview on the latest evidence on the efficacy and effectiveness of different interventions, presenting tools and standards aimed at improving the quality of interventions, as well as highlighting examples of evaluated practice from across Europe.
Portaalis antakse ülevaade uuematest tõenditest eri sekkumiste tõhususe ja mõju kohta, tutvustatakse vahendeid ja standardeid, mille eesmärk on parandada sekkumiste kvaliteeti, ning tuuakse hinnatud tavade näiteid kõikjalt Euroopast.
This section aims to provide an overview of drug treatment in Europe, describing the organisation and provision of services.
Portaali sihtrühmaks on uimastialal tegutsevad inimesed, poliitikud ja selle valdkonna teadlased ning see annab pildi olukorrast kogu Euroopas.
The first module of the portal focuses on universal prevention, in particular on evidence of efficacy which is based on several reviews published since 2000.
Portaali esimene moodul keskendub üldisele ennetustegevusele, eelkõige mõjususe tõenditele, mis põhinevad alates 2000. aastast avaldatud mitmel ülevaatel.
For details of the findings, see the portal (http://www.emcdda.europa.eu/themes/best-practice).
Tulemustest täpsema ülevaate saamiseks vt http://www.emcdda.europa.eu/themes/best-practice
The portal provides information on the efficacy of various interventions, but it should be noted that the evidence base remains sometimes limited and that making choices between different interventions requires caution.
Et ennetusprogrammid oleksid tõenditel põhinevad ja soovimatute mõjude risk oleks väike, võib ühe võimalusena välja töötada ennetusprojektide pakkumise ja sisu standardid.
Furthermore, as controlled trials measure the efficacy of programmes, how certain interventions will perform in different settings remains subject to question.
Projektide koostamise ja hindamise standarditest teatavate liikmesriikide arv on suurenenud kolmelt riigilt 2004. aastal üheksale riigile 2007. aastal.
The new edition of the EDDRA databank, available on the portal, features examples of evaluated interventions in different countries and settings, and may provide additional guidance.
Mitu liikmesriiki töötab välja sertifitseerimismenetlusi, et tagada programmide hea kvaliteet ja riigieelarve ressursside tõhus kasutamine (Tšehhi Vabariik, Ungari, Poola, Portugal). Tšehhi Vabariigis on näiteks ennetustegevuste sertifitseerimine üks riigieelarvest toetuse saamise tingimusi.
In general, drug-treatment services are mainly provided through the public sector in EU Member States, though non-governmental organisations (NGOs) may play an equal role (seven Member States), or even be the main provider of treatment services (five Member States).
Portaalist saab teavet mitme sekkumise mõjususe kohta, kuid tuleb märkida, et tõendite hulk on mõnikord piiratud ning valikute tegemisse eri sekkumiste vahel tuleb suhtuda ettevaatusega.
General practitioners also play an important role, and in some countries are key providers of substitution treatment.
Kuna programmide tõhusust näitavad kontrollkatsed, pole teada, kuidas konkreetsed sekkumised erinevates keskkondades toimivad.
The private sector can also be involved in some countries, mainly in residential care.
Täiendavat abi võib leida portaali kaudu kättesaadavast EDDRA andmebaasi uuest versioonist, milles tutvustatakse eri maades ja kohtades toimunud hinnatud sekkumisi.
Nevertheless, funding for drug treatment is mostly provided by the public purse or is linked to social or health insurances.
Järgneva osa eesmärk on anda ülevaade Euroopa uimastiravist, kirjeldades teenuste korraldust ja pakkumist.
Provision study found that 15 months after the intervention, the effect of the programme remained stable, with reduced frequencies of drunkenness and of cannabis use observed among participants.
Korraldus tõrjutuseks ning järgnevat uimastite kuritarvitamist.
The ‘Unplugged’ programme used in the trial challenged norms about the acceptance and beliefs about the prevalence of substance use among youth.
Mitmed teadusuuringud on näidanud, et esimeste kooliaastate sekkumistel, mille eesmärgiks on õpikeskkonna parandamine ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamine, on tasakaalustav mõju ka hilisemale uimastitarbimisele (Toumbourou et al., 2007).
Prevention should not only be effective but must also be safe — unwanted effects must be kept to a minimum.
Tähtis roll on ka üld- ja perearstidel ning mõnes riigis on nad peamised asendusravi pakkujad.
Thus, the risks of negative effects should be considered carefully when designing and evaluating interventions.
Mõnes riigis võib ka erasektor raviteenuste pakkumises osaleda, seda eelkõige koduhoolduses.
This is particularly important for universal school-based prevention, which is delivered to a large and diverse target population.
Uimastiravi rahastamine toimub aga peamiselt riigi rahakotist või on see seotud sotsiaal- ja tervisekindlustusteenustega.
For instance, providing information about drug effects alone, a widespread approach in Europe, is not only ineffective but may carry risks of unwanted effects (Werch and Owen, 2002).
Uimastiraviga tegeletakse erinevates kohtades, nii ambulatoorsetes kui ka statsionaarsetes ravikeskustes, perearstipraksistes, madala läve asutustes ja vanglas.