natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Major Themes
Põhiteemad
This leaflet outlines the major themes highlighted in the 2008:
Käesolevas brošüüris antakse ülevaade tähtsamatest 2008. aastal esile tõstetud teemadest:
•Efforts to reduce child poverty;•Promoting longer working lives;•Securing privatefunded pensions;•Reducing inequalities in health outcomes;•Long-term care.
• püüded vähendada laste vaesust;• pikema tööea soodustamine;• eraviisiliste pensionide kindlustamine;• ebavõrdsuse vähendamine tervise alal;• pikaajaline hooldus.
An explanation of the Open Method of Coordination is given at the end, followed by a conclusion that summarises the main results.
Väljaande lõpus on toodud avatud koordineerimismeetodi selgitus, millele järgnevas kokkuvõttes antakse ülevaade põhitulemustest.
The main threats to EU social protection systems come from the ageing population.
Põhilised ohud, mis ELi sotsiaalkaitsesüsteeme ähvardavad, on tingitud elanikkonna vananemisest.
The population aged 65 and over is projected to increase by 77% by 2050.
Prognooside kohaselt kasvab üle 65-aastaste arv 2050. aastaks 77%.
Reforms in social protection have led to a projected increase in public expenditure of only 3.4% of GDP1.
Sotsiaalkaitsereformidega kaasnev prognoositud riiklike kulutuste tõus on vaid 3,4% SKT-st1.
However it is important that social protection reforms still guarantee an adequate income for older people, and that everybody has access to high quality care.
Samas on oluline, et sotsiaalkaitsereformid tagaksid ikkagi piisava sissetuleku eakamatele inimestele ja et kvaliteetsed tervishoiuteenused oleksid kättesaadavad kõigile.
Member States are focusing on pensions and longterm care, working to ensure universal and sustainable access.
Liikmesriigid keskenduvad pensionidele ja pikaajalisele hooldusele, püüdes oma tegevusega tagada selle jätkusuutlikku kättesaadavust kõigile.
Helping the young, helping the future
Noori aidates kindlustame tulevikku
Why Child Poverty?
Miks just laste vaesus?
through bad education, health, and/or job prospects.
tulevikus, olgu põhjuseks siis kehv haridus, halb tervis ja/või nigelad tööväljavaated.
The persistence of child poverty in one of the richest regions in the world is a major cause for concern.
Laste vaesuse probleemi püsimine ühes maailma rikkaimas piirkonnas paneb tõsiselt muretsema.
Fighting child poverty means fighting poverty as a whole, by ensuring it does not pass from one generation to the next.
Laste vaesuse vastu võitlemine seisneb võitlu-ses üleüldise vaesuse vastu, hoides samas ära selle edasikandumise järgmisse põlvkonda.
In most of the EU, children are at greater risk of poverty than the overall population.The reasons for this are complex and include living in a household with few or no jobs, or with jobs that do not pay enough, living with one parent, and / or in a large family, and insufficient income support to families.
Enamikus ELi liikmesriikides ohustab vaesus lapsi rohkem kui ülejäänud elanikkonda. Selle põhjused on keerulised ja nendeks on näiteks kuulumine leibkonda, kus töölkäivaid inimesi on vähe või pole üldse või käiakse madalapalgalisel tööl, kasvamine üksikvanema peres ja/või suurperes, samuti perede ebapiisavad tulutoetused.
Integrated and longterm
Integreeritud ja pikaajaline
There was a 19% risk of child poverty across Member States in 2006, a figure that can rise as high as 26% in the worst-affected2
Laste keskmine vaesusrisk liikmesriikides oli 2006. aastal 19%, kõrgeim tase ulatus kogu- ni 26%-ni2
Successful anti-child poverty measures have been those adopting integrated approaches to child poverty over the long-term,using
Laste vaesuse vastu võitlemise meetmetest on edukaks osutunud need, mille aluseks on ühtne lähenemine laste vaesusele pikaajalises perspek- tõenäoliselt suuremate takistustega silmitsi ka
At risk of poverty rate, 2006 (threshold: 60% of median equivalised income after social transfers)
Vaesusest ohustatute osakaal pärast sotsiaaltoetuste juurutamist (2006) (Künnis: 60% mediaansissetulekust koos saadud sotsiaaltoetustega)
Children (0–17)Total Population
Lapsed (0–17)Kogu elanikkond
Source: Eurostat EU-SILC (2006); BG and RO: national Household Budget Survey
Allikas: Eurostat EU-SILC (2006); BG ja RO: leibkonna eelarve riiklik uuring.
The specific objective is to provide an afterschool family literacy service to families whose children risk educational failure through insufficient reading and writing skills.
on eesmärgiks pakkuda koolijärgset kirjaoskuse omandamise teenust peredele, kus on oht, et laste haridustee jääb puuduliku lugemis- ja kirjaoskuse tõttu poolikuks.
The service is provided for both children and their parents.
Teenust pakutakse nii lastele kui ka nende vanematele.
Nwar has been successful, because it not only supports vulnerable children’s basic literary skills through extra afterschool tuition, but it also actively involves parents in ongoing learning opportunities, thus influencing the domestic learning environment.
Nwar on olnud edukas, sest lisaks ohustatud laste elementaarse kirjaoskuse parandamisele koolijärgse täiendõppe abil ergutab projekt ühtlasi lapsevanemaid haarama aktiivselt kinni jätkuvatest õppimisvõimalustest, mis avaldab mõju ka kodusele õppekeskkonnale.
measures targeting the most disadvantaged (for example children living with a lone parent household) alongside a universal approach that supports all families and children, irrespective of status (for example family tax rebates).
Hea tava. Ühendkuningriik4 tiivis, kasutades kõige ebasoodsamas olukorras olijatele (näiteks üksikvanemaga leibkonnas elavad lapsed) suunatud meetmeid kõrvuti kõikehõlmava lähenemisviisiga, mis toetab kõiki peresid ja lapsi olenemata sotsiaalsest seisundist (näiteks enammakstud maksude tagastamine peredele).
Early intervention is crucial, to ensure the child is not handicapped by poverty early on.
Oluline on sekkuda varajases järgus, et vaesus ei saaks lapse arengule juba noores eas takistuseks.
Direct income support plays a key role but must not act as a disincentive to take up a job: child poverty is more common in jobless households or in households where only one parent works, so it is vital to increase job access for both parents and enable services like childcare that reduce the parental burden, while improving job quality for parents that work but still struggle.
Otsesed tulutoetused mängivad olulist rolli, kuid need ei tohi olla teguriks, mille ajel tööleminekust üldse loobutakse: laste vaesus on levinum töötutes leibkondades või leibkondades, kus töötab ainult üks lapsevanem, seega on väga oluline suurendada mõlema vanema võimalusi leida tööd ja kasutada teenuseid, näiteks lastehoidu, mis vähendavad vanemate koormust, parandades samal ajal töötavate, kuid sellegipoolest raskustega maadlevate vanemate töökohtade kvaliteeti.
Measures against child poverty work best when they address the problem early on, are well-resourced, and have clear objectives and targets.
Laste vaesuse vastased meetmed on kõige tõhu-samad siis, kui probleemiga tegeldakse varases järgus, kui nende taga on korralikud ressursid ning paika pandud selged eesmärgid ja sihid.
A fund has been set up in Scotland called Working for Families (WFF).
Šotimaal on asutatud fond, mis kannab nime Working for Families (WFF, „Töö perede heaks”).
It focuses on access to childcare as the main barrier for parents seeking employment.
Fondi tegevuse keskmes on lastehoiu kättesaadavus, sest see on peamine takistus, mis ei lase vanematel tööle asuda.
The fund is being allocated to local authorities based on the number of children in households dependant on unemployment benefits.
Fondi vahendeid eraldatakse kohalikele ametivõimudele vastavalt laste arvule töötuabirahadest elatuvates leibkondades.
Major issues that are emerging as Member States tackle child poverty are:•the shift from institutional care to foster care;•linking child poverty with children’s rights;•fighting discrimination;•including non-financial measures of child poverty and well-being, like health and social participation.
Laste vaesuse probleemiga maadeldes kerkivad liikmesriikides esile järgmised põhiteemad:• rõhuasetuse nihkumine hooldusasutustelt hooldusperedele;• laste vaesuse sidumine laste õigustega;• võitlus diskrimineerimise vastu; • laste vaesuse ja heaoluga seotud mitterahaliste meetmete kaasamine, nagu tervishoid ja sotsiaalne aktiivsus.
The main aim is to improve access to affordable and flexible childcare.
Peamine eesmärk on muuta taskukohane ja paindlik lastehoid paremini kättesaadavaks.
A target of 15 000 parents has been set.
Sihiks on 15 000 lapsevanema kaasamine.
The main beneficiaries are: single parents, families on low income, and families with other problems that make employment difficult, including mental and physical disabilities or drug abuse.
Põhilised abisaajad on üksikvanemad, madala sissetulekuga pered ja pered, kus esineb teisi probleeme, mis raskendavad tööl käimist, sealhulgas psüühilised ja füüsilised erivajadused või uimastisõltuvus.
Good Practice – Malta3
Hea tava. Malta3
In Malta the Nwar (Late Blossoms) programme has the aim of reducing illiteracy.
EL on otsustanud jõuliselt tegutseda, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus aastaks 2010 kaotada.
3 Malta’s “National Report on Strategies for Social Protection and Social Inclusion 2006-2008”.
4 „Ühendkuningriigi sotsiaalse kaitse ja kaasatuse strateegiate riiklik aruanne 2006–2008”, lisa 2.1.
4 “UK National Report on Strategies for Social Protection and Social Inclusion 2006-2008”, annex 2.1.
3 Malta „Sotsiaalse kaitse ja kaasatuse strateegiate riiklik aruanne 2006–2008”.
Longer Working Lives
Pikem tööiga
Why the focus on working longer?
Senised edusammud
The employment rate of 55-64 year olds in the EU increased from 36% in 1997 to 44% in 2006.
55–64-aastaste tööhõive määr kasvas ELis 36%-lt (1997) 44%-ni (2006).
This is the result of pension reforms, labour market improvements, and the higher activity rate of the baby-boomer-generation.
See saavutati tänu pensionireformidele, tööturu olukorra parandamisele ja beebibuumi põlvkonna suuremale aktiivsusele.
However it is still below the EU target of 50%6.
ELis sihiks seatud 50%-ni on siiski veel arenguruumi6.
That is why the Member States are adopting active ageing strategies, focusing on keeping older people active throughout their working lives.
Eluea pikenemise ja rahvastiku keskmise vanuse tõusuga kaasneb negatiivne mõju pensionisüsteemidele: prognoositakse, et ajavahemikul 2004–2050 kerkib ülalpeetavuse koefitsient (65-aastaste ja vanemate isikute suhtarv võrreldes 15–64-aastaste isikute arvuga) rohkem kui kaks korda, 25%-lt 53%-ni5.
The focus is on the 55-64 age group as employment rates decline significantly at this stage.
Kui 50–54-aastastest käib tööl 73%, siis 55–59-aastastest 56% ja 60–64-aastastest vaid 28%.
The transition to retirement also involves long periods of unemployment or disability benefits, evidence that many older workers find few job opportunities.
55–64-aastaste tööhõive tase on endiselt erinev:
There is also a rapid fall in late-age employment. Whereas 73% of those aged 50-54 are employed, this falls to 56% for 55-59 year olds and only 28% for 60-64 year olds.
Põhitähelepanu all on 55–64-aastased, kuna just selles vanuserühmas hakkab tööhõive määr oluliselt langema.
Raising employment amongst those aged 55-59 is crucial: this would raise the older employment rate above 50% and allow employment amongst 60-65+ year olds to rise7.
Pensionileminekuga kaasnevad ka pikad töötus- või invaliidsustoetusest elamise perioodid, mis annab tunnistust sellest, et paljudel eakamatel ei õnnestu leida just palju töövõimalusi.
Economic activity by age in EU-27 (2006)
EU-27 majanduslik aktiivsus vanusegruppide lõikes (2006)
Source: Eurostat, Labour Force Survey.
Allikas: Eurostat, tööjõu-uuring.
•amongst Member States:those with already lower employment rates tend to progress slower;•by gender: 36% employment for women
des toimub positiivne areng aeglasemalt;• erinevused sugupoolte vahel: naistest käib tööl 36% ja meestest 53%;• haridustasemega seotud erinevused: madala kvalikatsiooniga töötajate tööhõive on kasvanud 5 protsendipunkti, keskmise ja kõrge kvalikatsiooniga töötajate oma seevastu 6-7 protsendipunkti8.
A person is entitled to a yearly pension based on the pensions capital divided by the remaining expected life expectancy – those who defer retirement therefore have a higher pension.
Isikule ettenähtud aastapensioni summa sõltub pensionikapitali jagamisel elada jäänud oodatavast aastate arvust.
and 53% for men;•by education level:the increase has been 5 percentage points for the less qualified, compared to 6-7 points for medium and highly qualified8.
Seega on neil, kes pensionilejäämist edasi lükkavad, suurem pension.
Which policies are being adopted?
Millist poliitikat järgitakse?
Planning early is encouraged: the “orange envelope” is sent every year to individuals, with a detailed pensions profile and a projection of future pension entitlements.
Soodustatakse planeerimist: igal aastal saadetakse inimestele „oranž ümbrik” üksikasjaliku pensioniprofiiliga ja tulevaste pensionisummade prognoosiga.
In that way, each person can calculate how long he/she should work for and whether extra pension savings are required.
Sel moel saab iga inimene välja arvutada, kui kaua tuleks töötada ja kas on vaja täiendavaid pensionisääste.
Member States are engaged in a variety of reforms to encourage longer working lives.
Liikmesriikides on käimas mitmesuguseid reforme, mis peaksid soodustama tööea pikenemist.
The two major policy efforts are retirement flexibility and early exit reforms.
Kaks peamist suunda, millele poliitikas panustatakse, on paindlikud pensionilejäämise tingimused ja varase pensionilejäämise reformid.
•Flexibilitymeans helping those who want to work being able to do so, amending retirement rules and encouraging more appropriate jobs (like part-time).
•Paindlikkustähendab seda, et töötada soovijatele luuakse selleks võimalusi, tehes muudatusi pensionilejäämise eeskirjades ja soodustades sobivamate (näiteks osalise tööajaga) töökohtade loomist.
The Elderly Woman’s Activity Centre (EWAC) carried out a project helping with elderly women’s unemployment through education.
Vanemate naiste tegevuskeskus (EWAC) viis läbi projekti, mille eesmärk oli aidata hariduse kaudu lahendada vanemate naiste töötuse probleemi.
During the project, a group was formed of elderly women dissatisfied with unemployment benefits and looking for a job, and training was provided.
Projekti raames moodustati grupp eakamatest naistest, kes polnud rahul töötushüvitistega ja otsisid tööd, ning neile pakuti väljaõpet.
An employer survey was also conducted, asking employers what they could offer to trained and computerliterate elderly women.
Peale selle viidi läbi tööandjate küsitlus, paludes neil vastata, millist tööd nad saaksid pakkuda koolitatud ja arvutit tundvatele vanematele naistele.
•Early exit reforms involve restricting eli-gibility (while compensating for work that is hazardous or demanding), increasing incentives (fiscal or social contributions), and enhancing work opportunities (e.g. through training).
•Varase pensionilejäämise reformidegaseoses kitsendatakse varase pensionilejäämise tingimusi (andes samas hüvitisi ohtliku või raske töö tegijatele), pakutakse suuremaid soodustusi (sotsiaal- ja muud maksud) ning laiendatakse töövõimalusi (nt koolituse abil).
Almost 70% of 55-64 year olds in Sweden work, compared to an EU average of 44%.
Rootsis töötab 55–64-aastastest peaaegu 70%, samas kui ELi keskmine näitaja on
EWAC also teamed up with Kaunas University of Technology to implement a project entitled “Integration of Vulnerable Elderly Women into the Labour market”, targeting 180 socially vulnerable women, and carrying out additional research into the subject.
EWAC lõi mesti ka Kaunase tehnoloogiaülikooliga, et viia ellu kaitsetus sotsiaalses olukorras olevale 180 naisele suunatud projekt nimega „Kaitsetus olukorras vanemate naiste integreerimine tööturule” ning antud teemat täiendavalt uurida.
10 “National Report on Stratgies of Lithuania for Social Protection and Social Inclusion 2006-2008”
10 „Leedu sotsiaalse kaitse ja kaasatuse strateegiate riiklik aruanne 2006–2008”.
8 SEC(2008)91.http://ec.europa.eu/employment_social/spsi/docs/social_inclusion/2008/sec_2008_91_en.pdf 9 “Sweden’s Strategy Report for Social Protection and Social Inclusion, 2006 – 2008”, update 2007.
8 SEK(2008) 91. http://ec.europa.eu/employment_social/spsi/docs/social_inclusion/2008/sec_2008_91_en.pdf 9 „Rootsi sotsiaalse kaitse ja kaasatuse strateegiline aruanne, 2006–2008”, 2007. aasta ajakohastus.
Securing Private Pensions
Erapensionide kindlustamine
Why a move to private pensions?
Miks minna üle erapensionidele?
Public oversight
Riiklik järelevalve
Private pension schemes in the EU currently have an average 50-60% coverage level11.
Praegu on erapensionisüsteemide osatähtsus ELis keskmiselt 50–60%11.
In Member States where these schemes are expected to contribute significantly to adequacy of pensions, this is inadequate and will need to be increased substantially to ensure that the whole working population can accumulate private pension rights.
Liikmesriiki-des, kus neilt süsteemidelt oodatakse olulist pensionilisa, sellest ei piisa ning nende mahtu tuleb oluliselt suurendada, et tagada kõigile töötavatele kodanikele võimalus erapensioni kogumiseks.
European pensions systems face a threat: demand is growing at a faster pace than contributions.
Euroopa pensionisüsteeme ähvardab oht – nõudlus kasvab kiiremini kui laekumised pensionisüsteemi.
A key answer is to encourage longer working lives, and in some Member States, this can also be accompanied by strengthening of privatefunded pensions schemes.
Põhiline lahendus on soodustada töötamist kõrgema eani ning mõnes liikmesriigis võib selle kõrval tugevdada ka eraviisiliselt rahastatavaid pensionisüsteeme.
This does not mean a retreat in public policy.
See ei tähenda riikliku poliitika tagaplaanile jäämist.
Public pension schemes will remain the main source of income for most pensioners, and governments need to regulate private schemes and foster increased financial literacy.
EL töötab koos liikmesriikidega selle nimel, et tagada oma kodanikele piisav ja jätkusuutlik pension.
Some countries have introduced mandatory private pensions.
Mõned riigid on kasutusele võtnud kohustusliku erapensionikindlustuse.
In these countries, transition mechanisms are important and still evolving.
Neis riikides on olulisel kohal pidevalt arenevad üleminekumehhanismid.
Governments have managed costs in various ways, for example through tax transfers and higher contribution rates.
Valitsused on kulutustega toimetulekuks rakendanud mitmesuguseid mooduseid, näiteks maksumuudatusi ja suuremaid maksulaekumisi.
In some Member States, these reforms have
Mõnes liikmesriigis on need reformid lisaboonu-
The EU works with the Member States towards ensuring adequate and sustainable pensions for its citizens.
Teoreetiliste asendusmäärade, pikema tööea ja erapensionisüsteemide stiliseeritud areng
Stylised evolution of theoretical replacement rates, working longer and privately managed pension provision
Kauem töötamine (umbes 2 aasta võrra)
Source: Stylised illustration of ISG projections (statutory pensions also include funded tiers), based on 2006 ISG report on theoretical replacement rates.
Allikas: ISG prognooside stiliseeritud graafik (riigipensionide hulka on arvatud ka pensionisambad), aluseks ISG 2006. a aruanne teoreetiliste asendusmäärade kohta.
had the added bonus of increasing compliance and reducing the size of the informal economy.
sena suurendanud seaduste järgimist ja vähendanud varimajanduse mahtu.
Governments are also defining the rules for private schemes.
Valitsused tegelevad ka erapensionisüsteemide eeskirjade määratlemisega.
These include pay-out conditions, appropriate supervision of fund operations and investments, and transparent public information.
Nende eeskirjadega reguleeritakse väljamaksetingimusi, fonditehingute ja investeeringute asjakohast järelevalvet ning läbipaistvat avalikku teavet.
These are all geared towards ensuring adequate payments for pensioners.
Kõik need meetmed on mõeldud selleks, et tagada pensionäridele piisav sissetulek.
Just under two-thirds of employees now make additional provisions using company pension contracts.
madala ja keskmise sissetulekuga inimestele. Ettevõtete pensionilepingutega on täiendava pensionikindlustusega liitunud vaid alla kahe kolmandiku töötajatest.
In addition, uptake of the voluntary Riester pension, a privatefunded pension scheme publicly supported has increased dramatically, reaching around 10.8 million citizens by end 200713(compared to around 5.5 million at end 2005).
Peale selle on oluliselt kasvanud riigi toel tegutseva vabatahtliku erapensionisüsteemiga Riester liitunute arv – 2007. aasta lõpuks oli liitunud umbes 10,8 miljonit kodanikku13 (samas kui 2005. aasta lõpus oli süsteemiga liitunute arv 5,5 miljoni ringis).
The Riester pension has successfully attracted low earners, women and families in particular, with attractive targeted fiscal incentives.
Sihipäraste atraktiivsete maksusoodustustega on Riesteri pension eriti hästi vastu võetud madalapalgaliste, naiste ja perede seas.
Financial literacy
Oskus finantsmaailmas orienteeruda
Private pensions systems mean more choice and more complexity.
Erapensionisüsteemidega kaasnevad suuremad valikuvõimalused, kuid samas on nad keerulisemad.
The public must be aware of the financial issues so they can make informed decisions, especially the close correlation between risks and returns.
Rahvas peab finantsasjadega kursis olema, et teha informeeritud otsuseid, eriti seoses riskide ja tootluse tiheda korrelatsiooniga.
The Dutch authorities are boosting confidence in their pension system through the introduction of a new Financial Assessment Framework (FTK).
Madalmaade ametivõimud on oma pensionisüsteemi suhtes usalduse võitmiseks vastu võtnud uue finantshindamisraamistiku (FTK).
The FTK makes the pensions system more secure by guaranteeing solvability.
FTK muudab pensionisüsteemi turvalisemaks, tagades maksejõulisuse.
Liabilities are to be valued at the market rate with a minimum coverage ratio of 105%.
Kohustuste suurust tuleb arvestada turuhinna alusel ja minimaalse kindlustuskattega 105%.
Tests will also be implemented that should encourage more investments in stable assets like fixed income.
Samuti juurutatakse teste, mis peaksid soodustama investeeringuid stabiilsetesse varadesse, nagu fikseeritud sissetulekud.
This includes having a view of the funds’ investment strategies.
Sinna hulka kuulub ka ülevaate omamine fondide investeerimisstrateegiatest.
For example, it may be seen as good practice to move to funds that invest in more stable bonds prior to retirement: the returns will be less, but the pension capital will be more secure.
Näiteks võidakse heaks tavaks pidada enne pensionilejäämist üleminekut stabiilsematesse võlakirjadesse investeerivatele fondidele: tulud on küll väiksemad, kuid pensionivara paremini tagatud.
The FTK also imposes requirements about the reserve size and the break-even contribution rate.
FTK kehtestab ka nõudeid reservi suurusele ja kindlustusmaksete tasuvuspiirile.
These measures may put additional burdens on pension funds, but they will encourage them to concentrate on liabilities as well as assets and adopt a more risk management approach.
Need meetmed võivad panna pensionifondidele täiendava koormuse, kuid samas ärgitavad nad keskenduma varade kõrval ka kohustustele ning pöörama rohkem tähelepanu riskijuhtimisele.
As well as addressing the sustainability of the state pensions and increasing the age of retirement, the German authorities are expanding additional old age pensions as company and/or private capital-based pensions, reaching people with low and average incomes in particular.
Lisaks riigipensionide jätkusuutlikkuse hindamisele ja pensioniea tõstmisele laiendavad Saksamaa ametkonnad täiendavaid vanaduspensione erakapitalil põhinevate ja/või firmapensionide kujul, mis on suunatud eelkõige
12 Germany’s “National Strategy Report Social Protection and Social Inclusion 2006”
12 Saksamaa „Sotsiaalse kaitse ja kaasatuse riiklik strateegiline aruanne 2006”.
How can health be unequal?
Kuidas on võimalik ebavõrdsus tervise alal?