natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Workers whose hands are regularly exposed to handarm vibration may suffer from damage to the tissues of the hands and arms, which cause the symptoms collectively known as handarm vibration syndrome, see Annex C.
Töötajatel, kelle käed puutuvad kohtvibratsiooniga korduvalt kokku, võivad tekkida käelaba ja käsivarre kudede kahjustused, mille sümptomite koondnimetus on kohtvibratsiooni sündroom, mida on kirjeldatud C lisas.
฀ a ฀ ฀ ฀ d ฀ a ฀ i ฀ l ฀ y ฀ ฀ ฀ e ฀ x ฀ p ฀ o ฀ s ฀ u ฀ r ฀ e ฀ ฀ ฀ l ฀ i ฀ m ฀ i ฀ t ฀ ฀ ฀v฀a฀l฀u฀e฀฀ ฀ o ฀ f ฀ ฀ ฀ 5 ฀ ฀ ฀ m
• päevane kokkupuute piirväärtus on 5 m/s².
However, there is some risk of handarm vibration injury where exposures are below the exposure action value.
Kuid ka rakendusväärtusest madalamate kokkupuute väärtuste korral on olemas kohtvibratsioonist tulenevate kahjustuste tekkimise oht.
The Vibration Directive places responsibilities on employers to ensure that risks from handarm vibration are eliminated or reduced to a minimum.
Vibratsioonidirektiivis nõutakse tööandjatelt kohtvibratsioonist põhjustatud riskide kõrvaldamist või miinimumini vähendamist.
These responsibilities are summarised in Annex A.
Ülevaade neist kohustustest on esitatud A lisas.
The risks from handarm vibration affect people across many industries and occupations.
Kohtvibratsioonist tulenevad terviseriskid mõjutavad paljudes tööstusharudes ja paljudel kutsealadel töötavaid inimesi.
The risks are greatly increased with use of higher vibration equipment and with prolonged and regular use of the equipment.
Riskid suurenevad oluliselt, kui kasutatakse kõrgema vibratsioonitasemega töövahendeid ning kui töövahendite kasutamine on korduv ja pikaajaline.
However, investigations have shown that vibration hazards can be controlled and risks reduced by good management.
Uuringud on siiski näidanud, et hea juhtimisega saab vibratsiooniohtusid ohjata ja riske vähendada.
They have also shown that the costs of such controls need not be high and can usually be offset by the benefits of keeping workers healthy.
Ka on uuringud näidanud, et riskide ohjamise kulud ei pruugi olla kõrged ning tavaliselt korvab need töötajate hea tervise säilitamisest saadav kasu.
Additionally, the vibration control measures have, in many cases, led to improved efficiency.
Lisaks on vibratsiooni ohjamise meetmed paljudel juhtudel suurendanud töö tõhusust.
The Vibration Directive is a daughter Directive of the Framework Directive (Directive 89/391/EEC - see “Further reading” box) as such many of the requirements of the Vibration Directive are derived from, and make specific reference to, the Framework Directive.
Vibratsioonidirektiiv on raamdirektiivi (direktiivi 89/391/EMÜ kohta vaata rubriiki „Lisamaterjalid”) tütardirektiiv, mille paljud nõuded on raamdirektiivist tuletatud ja viitavad sellele.
This guide will help employers comply with the “Vibration Directive” as it applies to handarm vibration.
Vibratsioonidirektiivis (direktiivi 2002/44/EÜ kohta vaata rubriiki „Lisamaterjalid”) kehtestatakse kohtvibratsioonist tulenevate riskide ohjamise miinimumstandardid.
The guide is intended to cover the methodology used for determining and evaluating risks; dealing withthe choice and correct use of work equipment,
Riiklike õigusaktidega võib kehtestada direktiivi nõuetest soodsamad sätted, kuid ei tohi vähendada varasemate riiklike õigusaktidega töötajatele tagatud kaitset.
The ‘Vibration Directive’ (Directive 2002/44/EC - see “Further reading” box) sets minimum standards for controlling the risks from handarm vibration.
Käesolev kohtvibratsiooni käsitlev juhend aitab tööandjatel vibratsioonidirektiivi nõudeid järgida.
The Vibration Directive requires that member states of the European Union implement national legislation to implement the requirements of the Directive by 6th July 2005. National legislation may apply more favourable provisions than those required by the Directive, and should not reduce the protection afforded to workers by any pre-existing national legislation.
Juhendi eesmärk on tutvustada riskide kindlaksmääramise ja hindamise meetodeid; selles käsitletakse töövahendite valikut ja nõuetekohast kasutamist, meetodite optimeerimist ja kaitsemeetmete (tehniliste ja/või korralduslike) rakendamist eelneva riskianalüüsi põhjal.
Member states are entitled (after consultation with the two sides of industry) to apply transitional periods to the exposure limit value for a period of 5 years from 6th July 2005 (Member States are entitled to extend this period for a further 4 years for agricultural and forestry machinery).
Liikmesriikidel on õigus (pärast konsulteerimist tööturu osapooltega) kohaldada üleminekuperioode, mis kokkupuute piirväärtuse puhul algavad 6. juulil 2005 ja kestavad 5 aastat (liikmesriikidel on lubatud seda perioodi põllu- ja metstöömasinate puhul pikendada veel 4 aasta võrra).
The transitional periods only apply to the use of machinery supplied prior to 6th July 2007 for which (taking into account all available technical or organisational means to control the risk) the exposure limit value cannot be respected.
Üleminekuperioode kohaldatakse üksnes enne 6. juulit 2007 tarnitud masinate suhtes, mille puhul (võttes arvesse kõiki kättesaadavaid riskide ohjamise tehnilisi ja korralduslikke meetmed) ei ole võimalik kokkupuute piirväärtusest kinni pidada.
or k) the optimisation of methods and the implementation of protection measures (technical and/or organisational measures) on the basis of a prior risk analysis. This guide also gives details of the type of training and information to be provided to the workers concerned and proposes effective solutions for the other matters raised in Directive 2002/44/EC.
Ühtlasi selgitatakse käesolevas juhendis üksikasjalikult, millist koolitust ja teavet vajavad vibratsiooniga kokkupuutuvad töötajad, ning pakutakse tõhusaid lahendusi muudele vibratsioonidirektiivis tõstatatud küsimustele.
The structure for this guide is shown in the flow diagram of Figure 1.
Käesoleva juhendi ülesehitust tutvustatakse joonise 1 voodiagrammis.
Further reading:
Lisamaterjalid:
Vibration Directive:
Vibratsioonidirektiiv:
Directive 2002/44/EC of the European Parliament and of the Council of 25 June 2002 on the minimum health and safety requirements regarding the exposure of workers to the risks arising from physical agents (vibration) (sixteenth individual Directive within the meaning of Article 16(1) of Directive 89/391/EEC).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/44/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (vibratsioon) tulenevate riskidega (kuueteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses).
(Published in the Official Journal of the European Communities L 177 of 6 July 2002, page 13)
(Avaldatud Euroopa Liidu Teatajas L 177, 16. juuli 2002, lk 13)
Framework Directive:
Raamdirektiiv:
Directive 89/391/EEC of the European Parliament and of the Council of 12 June 1989 on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health of workers at work.
Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta.
FIGURE 1 HAND-ARM VIBRATION FLOW DIAGRAM
JOONIS 1 KOHTVIBRATSIOONI VOODIAGRAMM
Vibration at work
Kohtvibratsioon töökohal
Evaluation of risk
Riskide hindamine
Risk assessment basics
Riskihindamise alused
Assessing daily exposures
Päevase kokkupuute hindamine
Exposure Duration ib ra tion – V m
Kokkupuute kestus
Vibration magnitude
Vibratsioonitase
Manufacturer’s data Other sources Measurement
Tootja andmed Muu teave Mõõtmine
Daily Exposure calculations
Päevase kokkupuute arvutamine
Daily Vibration Exposure - A(8)
Päevane kokkupuude vibratsiooniga - A(8)
Removing or reducing exposure
Kokkupuute vältimine või vähendamine
Developing a control strategy
Riskide vähendamise strateegia väljatöötamine
Consultation and participation of workers
Töötajatega konsulteerimine ning nende osalemin
Risk controls
Riskide ohjamine
Substitution of other work methods Equipment Selection Purchasing policy Task and process design Training and information to workers Work schedules Collective measures Clothing and personal protection Maintenance
Muude töömeetodite kasutamine Töövahendite valik Ostupoliitika Tööülesannete ja protsesside kujundamine Töötajate koolitamine ja teavitamine Töögraafikud Kollektiivsed meetmed Riietus ja isikukaitsevahendid Hooldus
Monitoring and Reassessment
Järelevalve ja uuesti hindamine
Repeating the risk assessment
Riskihindamise kordamine
When is health surveillance required?
Millal on vaja tervisekontrolli?
What recording is required?
Millised terviseandmed on vajalikud?
What to do if injury is identified?
Mida teha, kui tervisekahjustus on tuvastatud?
The purpose of the handarm vibration risk assessment is to enable you as the employer to make a valid decision about the measures necessary to prevent or adequately control the risks from exposure of workers to handarm vibration.
Käesolevas peatükis selgitatakse, kuidas saab tööandja ilma mõõtmiste või kokkupuute hindamise kohta üksikasjalikke teadmisi omamata otsustada, kas tema töökohal võib kokkupuude kohtvibratsiooniga tekitada probleeme.
2.1 THE BASICS OF RISK ASSESSMENT
RISKIHINDAMISE ALUSED
The risk assessment should:
Riski hindamise käigus peaks:
฀•฀฀identify where there may be a risk from handarm vibration; hand-guided or handfed powered equipment?”
• töövahendeid või käes hoitavaid elektrilisi tööriistu?”
If so, you may need to manage exposures to vibration.
Kui vastus on „jah”, võib olla vajalik ohjata vibratsiooniga kokkupuudet.
Some questions to help you decide whether further action is required are shown in Table 1.
Tabelis 1 on esitatud mõned küsimused, mis aitavad otsustada, kas riskidega tegelemine on vajalik.
Figure 2, shows sample vibration magnitudes of some of the tools and machines that create the risks.
Joonisel 2 on toodud näited mõnede riske põhjustavate tööriistade ja masinate vibratsioonitaseme kohta.
฀•฀฀estimate workers’ exposures and compare them with the exposure action value and exposure limit value;
hindama töötajate kokkupuudet vibratsiooniga ning võrdlema seda kokkupuute rakendusväärtuse ja kokkupuute piirväärtusega;
฀•฀฀identify the available risk controls;
• selgitama välja olemasolevad võimalused riskide ohjamiseks,
฀•฀฀identify the steps you plan to take to control and monitor handarm vibration risks; and
• selgitama välja meetmed, mille abil tööandja saab kohtvibratsioonist tulenevaid riske ohjata ja jälgida;
It is important to keep workers and their representatives involved and informed in the assessment of vibration risk.
Oluline on kaasata töötajad ja nende esindajad vibratsiooniriskide hindamisse ning neid sellest teavitada.
An effective partnership with workers will help to ensure the information used for the risk assessment is based on realistic assessments of the work being carried out and the time taken to do that work.
Tõhus koostöö töötajatega aitab tagada, et teave, mida riski hindamisel kasutatakse, põhineb tehtava töö ja selle tegemiseks kulutatava aja realistlikul hindamisel.
฀•฀฀record the assessment, the steps that have been taken and their effectiveness.
• dokumenteerima antud hinnangu, võetud meetmed ning nende tõhususe.
The factors that govern a person’s daily vibration exposure are the frequencyweighted magnitude (level) of vibration and the length of time the person is exposed to it.
Inimese päevane vibratsiooniga kokkupuude määratakse kindlaks vibratsiooni sageduskorrigeeritud suurusjärgu (taseme) ja kokkupuute kestuse põhjal.
The greater the magnitude or the longer the duration of exposure, the greater will be the person’s vibration exposure.
Mida tugevam on vibratsioon ja mida kauem kokkupuude kestab, seda suurem on isiku kokkupuude vibratsiooniga.
TABLE 1 SOME QUESTIONS TO HELP DECIDE WHETHER FURTHER ACTION IS NEEDED or k)
TABEL 1 KÜSIMUSED, MIS AITAVAD OTSUSTADA, KAS EDASINE RISKIDEGA TEGELEMINE ON VAJALIK
Do you use rotary action tools (e.g. grinders, polishers)?
Kas kasutatakse pöörleva liikumisega tööriistu (nt poleerijad, lihvijad)?
Some rotary action tools can exceed the exposure action value within about half an hour and you should certainly be taking action if individual workers are using them for more than about 2 hours per day.
Mõned pöörleva liikumisega tööriistad võivad ületada kokkupuute rakendusväärtuse umbes poole tunni jooksul ning tööandja peab kindlasti võtma meetmeid, kui töötajad kasutavad selliseid tööriistu kauem kui 2 tundi päevas.
Do you use impact or percussive tools (i.e. hammer-action tools)?
Kas kasutatakse lööktoimega täiendatud või lööktoimelisi tööriistu (s.t haamerdava tööliikumisega tööriistad)?
With impact or percussive tools the levels of vibration are likely to be much higher than rotary tools.
Lööktoimega täiendatud tööriistade (nt lööktrell) või lööktoimeliste tööriistade (nt puurvasar) vibratsioonitase on eeldatavasti üksnes pöörleva liikumisega tööriistade tasemest palju kõrgem.
Some hammer action tools can exceed the exposure action value within a few minutes, and you should certainly be taking action if individual workers are using them for more than about half an hour per day.
Teatavad lööktoimelised tööriistad võivad ületada kokkupuute rakendusväärtused mõne minuti jooksul ning tööandja peab kindlasti võtma meetmeid, kui töötajad kasutavad neid tööriistu kauem kui pool tundi päevas.
Do the manufacturers or suppliers of your tools warn of a risk from vibration?
Kas tööriistade tootjad või tarnijad hoiatavad vibratsiooniohu eest?
Tingling or numbness of the hands may be noticeable during or after use of a power tool and is an indicator of handarm vibration risk from long-term tool use.
Töötamisel elektrikäsitööriistadega, mille vibratsioon võib nende kasutajat ohustada, peab tootja lisama kasutusjuhendile sellekohase hoiatuse.
Have any vibration-exposed workers already reported symptoms of handarm vibration syndrome?
Kas mõni vibratsiooniga kokku puutuv töötaja on juba teatanud kohtvibratsiooni sündroomi sümptomitest?
Evidence of handarm vibration syndrome means that vibration exposures need to be managed.
Kui on olemas tõendid kohtvibratsiooni sündroomi kohta, tuleb kokkupuuteid piirata.
Where symptoms are linked to exposures that are below the action value, it may identify workers who are particularly susceptible to handarm vibration risks.
Kui sümptomid on tekkinud kokkupuudetest, mis ei ületa rakendusväärtust, võivad need osutada töötajatele, kes on kohtvibratsiooni riskide suhtes eriti tundlikud.
FIGURE 2 EXAMPLES OF VIBRATION MAGNITUDES FOR COMMON TOOLS
JOONIS 2 NÄITED ÜLDKASUTATAVATE TÖÖRIISTADE VIBRATSIOONI SUURUSJÄRKUDE KOHTA
Ranges of vibration values for common equipment on the EU market.
Euroopa Liidus turustatavate tavaliste töövahendite vibratsiooni väärtuste vahemikud.
These data are FOR ILLUSTRATION ONLY.
Need andmed on esitatud üksnes teavitamiseks.
For more details see ANNEX B.
Üksikasjalikum selgitus on toodud B lisas.
Acceleration a
Kiirendus a
Impact wrenches
Löökmutrikeerajad
Needle Scalers
Nõelhaamrid
Road Breakers
Maakiilud
25th percentil75th percentil
Miinimum25 protsentiil75 protsentiil
2.2 DETERMINING EXPOSURE DURATION or k)
KOKKUPUUTE KESTUSE KINDLAKSMÄÄRAMINE
Observe work during a representative part of the working day and record how much of the time the tool is operating.
Tööriista kasutamist jälgitakse tööpäevale tüüpilise aja jooksul ja registreeritakse tööriista tegelik tööaeg selle ajaperioodi vältel.
A stopwatch or video recording can be useful for this.
Selleks on hea kasutada stopperit või videokaamerat.
To assess the daily vibration exposure an estimate is required of the time that the tool operators are exposed to the vibration.
Päevase vibratsiooniga kokkupuute hindamiseks on vaja hinnata tööriista käitaja kokkupuudet vibratsiooniallikaga.
Experience has shown that this is often overestimated during the risk assessment.
Kogemuste põhjal võib öelda, et riskihindamise käigus hinnatakse kokkupuude tavaliselt pikemaks, kui see tegelikult on.
Intermittent tool operation:
Tööriista katkestustega käitamine:
Example: Use of impact wrench to tighten wheel-nuts on vehicles.
Näide: Löökmutrikeeraja kasutamine sõidukite rattamutrite kinnikeeramiseks.
In this chapter we look at what exposure time information is needed and how it can be determined.
Käesolevas peatükis selgitatakse, millist teavet on vaja hankida kokkupuute kestuse kohta ning kuidas seda määratleda.
You may have access to information on the number of operations that occur during the working day (e.g. the number of components completed per day).
Teil võib olla teavet tööpäeva jooksul toimuvate tööde arvu kohta (nt päeva jooksul valmistatud komponentide arv).
If an average duration for an operation is estimated by observing the work rate over a sample work period then the total daily duration can be calculated.
Töö keskmise kestuse määramiseks võib kasutada näidistööperioodi töökiiruse jälgimist, mille põhjal arvutatakse päevane summaarne tööaeg.
Before the daily vibration exposure, A(8), can be estimated, you need to know the total daily duration of exposure to the vibration from each tool or process being used.
Päevase vibratsiooniga kokkupuute A(8) hindamiseks on vaja teada iga kasutatud tööriista või protsessi tekitatud vibratsiooniga kokkupuute summaarset kestust päeva jooksul.
You should be careful to count only the time that the worker is exposed to vibration; a period when a worker has put the equipment down or is holding it but not operating it should not be counted.
Kokkupuute kestuse arvutamisel võetakse arvesse üksnes töötaja vibratsiooniga kokkupuutes olemise aeg ja jäetakse arvestamata ajaperioodid, mil töötaja ei hoidnud töövahendit käes või mil ta hoidis tööriista küll käes, kuid ei töötanud sellega.
Continuous tool operation:
Ka töömudelid vajavad hoolikat läbivaatamist.
Example: the use of a grinder to remove large amounts of material over several hours.
Tööriista tööaegade hindamismeetodi valik sõltub sageli sellest, kas tööriista kasutatakse pidevalt või katkestustega.
Work patterns also need careful consideration.
Tööriista pidev käitamine:
For example some workers may only use vibrating tools for certain periods in a day or week.
Näide: nurklihvija kasutamine suure materjalihulga eemaldamiseks mitme tunni jooksul.
2.3 VIBRATION MAGNITUDE
VIBRATSIOONI SUURUSJÄRK
R are based on EN ISO 20643.
Kohtvibratsiooni riski määratlemiseks kasutatakse sageduskorrigeeritud vibrokiirenduse koguväärtust põhinevad standardil EN ISO 20643.
Examples are the EN ISO 8662 series for pneumatic and other non-electric tools and the EN 60745 series for electric tools.
Näiteks võib tuua EN ISO 8662 pneumaatiliste ja muude mitteelektriliste tööriistade seeria ja EN 60745 elektritööriistade seeria.
F weighted acceleration total value a
A korrigeeritud vibrokiirenduste ruutude summa
The value is assessed at the point where the vibration enters the hand (see Annex B).
Väärtust hinnatakse vibratsiooni kätte suundumise kohas (vaata B lisa).
Emission data from manufacturers can also tell you how much vibration is likely to enter a person’s hands when using a particular power tool.
Tootjalt saadud vibratsioonitugevust käsitlevate andmete põhjal saab kindlaks teha, kui tugeva vibratsiooniga puutuvad usutavasti kokku teatava elektritööriista kasutaja käed.
This may be useful to help make an estimate of daily exposure and an assessment of risk.
See aitab hinnata päevast vibratsiooniga kokkupuudet ja viia läbi riskihindamist.
The vibration information you use to do your vibration assessment needs to match as closely as possible the likely vibration emissions of the equipment you plan to use in the way you plan to use it.
Teave, mida tööandja vibratsiooni hindamiseks kasutab, peab võimalikult täpselt vastama kasutatava töövahendi eeldatavale vibratsioonitugevusele kavandatud kasutusviisi puhul.
In this chapter we look at how vibration can be estimated from manufacturer’s data, other published data sources and from workplace measurement.
Käesolevas peatükis selgitatakse vibratsiooni hindamist tootjalt pärinevate andmete, muudes allikates avaldatud andmete ja töökohal tehtud mõõtmiste põhjal.
At present, the vibration test codes tend to under-estimate the vibration of tools when they are being used in the workplace, and are usually based on measurements in a single vibration axis.
Praegustes vibratsiooni testimiseeskirjades kaldutakse alahindama töökohtadel kasutatavate tööriistade tekitatud vibratsiooni, mida mõõdetakse tavaliselt üksnes ühe vibratsioonitelje suunas.
CEN/TR 15350 advises that for estimating risk, the manufacturer’s declared emission value should in most cases be multiplied by a factor depending on the type of tool:
Standardis CEN/TR 15350 soovitatakse riski hindamiseks enamikel juhtudel korrutada tootja avaldatud vibratsioonitugevus tööriista tüübist sõltuva koefitsiendiga:
Combustion engine tools: x1
Sisepõlemismootoriga tööriistad: x1
2.3.1 Use of manufacturer’s emission data
2.3.1 Tootjalt saadud andmete kasutamine
Pneumatic tools: x1.5 to x2
Pneumaatilised tööriistad: x1,5 - x2
Electric tools: x1.5 to x2
Elektritööriistad: x1,5 - x2
Where manufacturers declare emission values less than 2.5m/s², then a value of 2.5m/s² should be used and multiplied by the appropriate factor.
Kui tootja avaldatud vibratsiooniväärtused on väiksemad kui 2,5m/s², kasutatakse väärtust 2,5m/s² ja korrutatakse see asjakohase koefitsiendiga.
The European “Machinery Directive” (Directive 2006/42/EC and, previously, repealed Directive 98/37/EC) defines essential health and safety requirements for machinery supplied within the European Union, including specific requirements regarding vibration.
Euroopa Liidu „masinadirektiivis” (direktiiv 2006/42/EÜ ja varasem, kehtetuks tunnistatud direktiiv 98/37/EÜ) kehtestatakse ELi piires tarnitavate masinate suhtes kohaldatavad olulised tervishoiu- ja ohutusnõuded, sealhulgas erinõuded vibratsiooni kohta.
More information on these multiplication factors is given in CEN/TR 15350.
Lisateavet koefitsientide kohta leiab Euroopa Standardikomitee tehnilisest aruandest CEN/TR 15350.
Where there is no better information and a range of multiplying factors is given, the higher value should be used.
Kui kõnealusest dokumendist ei ole võimalik täpsemat teavet leida ning esitatud on mitu koefitsienti, tuleb kasutada kõrgemat väärtusega tegurit.
Amongst other requirements, the Machinery Directive requires manufacturers, importers and suppliers of machines to provide information on vibration emissions at the hand.
Lisaks muule nõutakse masinadirektiivis masinate tootjatelt, importijatelt ja tarnijatelt teabe esitamist käele mõjuva vibratsiooni tugevuse kohta.
This vibration emission information should be given in the information or instructions that accompany the machine.
Vibratsioonitugevust käsitlevad andmed tuleks lisada masinaga kaasas olevale teabele või kasutusjuhendile.
Manufacturer’s declared vibration emission values are usually obtained according to harmonised European vibration test codes produced by European or International standards bodies, and (from 2005) these
Tootja esitatud vibratsioonitugevuse saamiseks kasutatakse tavaliselt Euroopa ühtlustatud testimiseeskirju, mille on koostanud Euroopa või rahvusvahelised standardiorganisatsioonid ja mis (alates 2005. aastast)
Many harmonised European vibration test codes are currently under review.
Mitmed Euroopa ühtlustatud testimiseeskirjad vibratsiooni kohta on praegu läbivaatamisel.
The revised test codes should result in improved emission values that will not be directly comparable with older emission data, but should provide a more accurate guide to the vibration experienced in the workplace.
Läbivaatamisel täiustatud testimiseskirjades esitatud vibratsiooniväärtused ei ole varasemate väärtustega enam otseselt võrreldavad, kuid aitavad täpsemalt orienteeruda töökohtadel esinevas vibratsioonis.
Principles for evaluation of vibration emission
Vibratsioonitugevuse hindamise põhimõtted.
2.3.2 Use of other data sources
2.3.2 Muude andmeallikate kasutamine
2.3.3 Measurement of vibration magnitude or k)
2.3.3 Vibratsiooni suurusjärgu mõõtmine