natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Furthermore, contrary to what the applicant claims, the Court considers that the Council cannot be criticised for not having informed the applicant, at the time of the notification provided for under Article 100 of the Financial Regulation, of the latter’s right to draw the attention of the contracting authority to any errors of assessment that might have undermined the evaluation of its tender.
Lisaks leiab Esimese Astme Kohus, et vastupidi hageja väitele ei saa nõukogule ette heita seda, et ta finantsmääruse artiklis 100 ette nähtud teavitamise etapis ei teavitanud hagejat tema õigusest juhtida hankija tähelepanu võimalikele hindamisvigadele, mis võivad olla tema pakkumuse hindamist mõjutanud.
According to the case-law, in the absence of express provisions of Community law, the Community administration and judicature cannot be placed under a general obligation to inform individuals of the remedies available or of the conditions under which they may exercise them (order in Case C-153/98 P Guérin automobiles v Commission [1999] ECR I-1441, paragraph 15, and Case T-145/98 ADT Projekt v Commission [2000] ECR II-387, paragraph 210).
Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale ei saa ühenduse õiguse sõnaselge sätte puudumisel möönda, et ühenduse haldusasutustel või kohtutel oleks üldine kohustus teavitada õigussubjekte võimalikest õiguskaitsevahenditest ja tingimustest, millistel nad võivad neid kasutada (Euroopa Kohtu 5. märtsi 1999. aasta määrus C-153/98 P: Guérin automobiles vs. komisjon, EKL 1999, lk I-1441, punkt 15, ja Esimese Astme Kohtu 24. veebruari 2000. aasta otsus kohtuasjas T-145/98: ADT Projekt vs. komisjon, EKL 2000, lk II-387, punkt 210).
In the present case, Article 100 of the Financial Regulation does not impose any such express obligation.
Käesoleval juhul tõdeb Esimese Astme Kohus, et finantsmääruse artikkel 100 niisugust kohustust sõnaselgelt ette ei näe.
In any event, it is clear that when the applicant received the Council’s letter of 13 October 2004, when it decided to seek clarification as to the reasons for which its tender in respect of Lot No 2 was rejected, it said nothing as regards the existence of an obvious clerical error in its tender in respect of Lot No 1.
Igal juhul tuleb tõdeda, et kui hageja sai 13. oktoobri 2004. aasta kirja ja palus seejärel selgitusi seoses tema poolt hanke osa nr 2 kohta tehtud pakkumuse tagasilükkamise põhjustega, siis ei maininud ta sõnagi tema pakkumuses hanke osale nr 1 oleva ilmse arvutusvea kohta.
It follows that the clerical error committed by the applicant was not obvious, within the meaning of Article 148(3) of the Implementing Rules.
Eeltoodud arutluskäigust tuleneb, et hageja tehniline viga ei olnud rakendusmääruse artikli 148 lõike 3 tähenduses ilmne.
Accordingly, the Council cannot be criticised for not having detected that error, and thus for not correcting it or, at the very least, for not contacting the applicant in order to allow it to rectify that error.
Seega ei saa nõukogule ette heita, et ta seda viga ei avastanud ja seejärel seda ei parandanud või vähemalt ei võtnud hagejaga ühendust, et võimaldada tal see viga parandada.
Consequently, the single plea in law, alleging a manifest error of assessment committed by the Council in the decision of 13 October 2004, in so far as it relates to Lot No 1, is unfounded.
Järelikult ei ole põhjendatud esitatud väide, mis käsitleb 13. oktoobri 2004. aasta otsuses, hanke osa nr 1 puudutavas osas, tehtud ilmset hindamisviga.
The action for annulment brought against the decision of 13 October 2004, in so far as it relates to Lot No 1, must therefore be rejected.
Seetõttu tuleb 13. oktoobri 2004. aasta otsuse peale esitatud tühistamishagi hanke osasse nr 1 puutuvas osas jätta rahuldamata.
The action against the decision of 13 October 2004, in so far as it relates to Lot No 2
13. oktoobri 2004. aasta otsuse peale esitatud hagi hanke osasse nr 2 puutuvas osas
In support of its action against the decision of 13 October 2004, in so far as it relates to Lot No 2, the applicant raises three pleas in law alleging breach of the general principle of sound administration, a manifest error of assessment and breach of the principle of non-discrimination.
13. oktoobri 2004. aasta otsuse peale esitatud hagi hanke osasse nr 2 puutuvas osas põhjendab hageja kolme väitega, mis käsitlevad vastavalt üldist hea halduse põhimõtte rikkumist, ilmset hindamisviga ja diskrimineerimise keelu põhimõtte rikkumist.
In addition, the applicant has raised a fourth plea in its reply, alleging that, by failing to contact it before its tender was rejected, the Council infringed Article 139(1) of the Implementing Rules.
Peale selle esitab hageja repliigis veel neljanda väite, mille kohaselt nõukogu rikkus rakendusmääruse artikli 139 lõiget 1 sellega, et ei võtnud temaga enne tema pakkumuse tagasilükkamist ühendust.
The applicant essentially submits that the first three pleas, alleging breach of the general principle of sound administration, breach of the principle of non-discrim-ination and a manifest error of assessment, are well founded inasmuch as its tender in respect of Lot No 2 was rejected automatically, without further consideration, on the sole ground that the total number of working hours included in that tender was more than 12.5% lower than the average of the total number of hours proposed in the tenders that were found to be admissible.
Hageja kinnitab sisuliselt seda, et kolm esimest väidet, mis käsitlevad vastavalt üldist hea halduse põhimõtte rikkumist, diskrimineerimise keelu põhimõtte rikkumist ja ilmset hindamisviga, põhinevad asjaolul, et tema pakkumus hanke osale nr 2 lükati ilma edasise analüüsimiseta automaatselt tagasi ainuüksi põhjusel, et nimetatud pakkumuses toodud tundide koguarv oli üle 12,5% madalam kui vastavaks tunnistatud pakkumustes toodud tundide koguarvu keskmine.
In the first place, the applicant argues that, for similar reasons, the selection criterion in the specifications regarding the average of the total number of hours proposed, on which the Council based its rejection of the applicant’s tender, without giving it further consideration, infringes the principle of sound administration and is vitiated by a manifest error of assessment.
Eelkõige arvab hageja, et kirjeldustes toodud tundide koguarvu keskmisest lähtuv valikukriteerium, millega nõukogu tema pakkumuse tagasilükkamist põhjendab, rikub hea halduse põhimõtet ja sisaldab ilmset hindamisviga.
The result was that preference was given to tenders that provided for a greater number of hours to be worked than was truly necessary and which were therefore more expensive.
See kriteerium soosib neid pakkumusi, mis näevad ette suurema teenusetundide arvu kui tegelikult vaja ja mis seetõttu on kulukamad.
In that regard, the applicant first of all argues that the criterion adopted by the Council does not allow for an objective evaluation of what is needed in order to provide the services in question.
Sellega seoses kinnitab hageja esiteks, et nimetatud kriteerium, mille nõukogu kehtestas, ei võimalda objektiivselt hinnata, mida on nõutud teenuste osutamiseks vaja.
It states that it has, entirely to the Council’s satisfaction, been providing cleaning and maintenance services for the building covered by Lot No 2 since 1 January 1998 and has been doing so on the basis of a total number of hours equivalent to that included in its tender.
Ühelt poolt tuletab ta meelde, et alates 1. jaanuarist 1998 tagas ta hanke osas nr 2 nimetatud hoone puhastamise ja hoolduse just niisuguse tundide arvuga, nagu on toodud tema pakkumuses, ning nõukogu oli tema tööga rahul.
While acknowledging that the Council could not take that experience into account, it takes the view that such experience simply provides objective evidence that the total number of hours needed to provide the services in question, in, at the very least, equivalent conditions, was lower than that included in the tender that was ultimately accepted and, accordingly, that the criterion applied by the Council encouraged the number of hours in question to be overestimated.
Mööndes, et nõukogu ei saanud seda kogemust arvesse võtta, leiab ta siiski, et see kogemus lihtsalt võimaldab objektiivselt näidata, et nõutud teenuste osutamiseks vajalik tundide koguarv enam-vähem samadel tingimustel oli madalam kui edukaks tunnistatud pakkumuses toodud arv, ning järelikult soodustas nõukogu poolt kohaldatud kriteerium tundide arvu ülehindamist.
It also considers that the evaluation of the volume of the services in question cannot reasonably be dependent on the bids submitted by the tenderers themselves, since the latter could, in collusion with one another, have an interest in artificially inflating the volume of the services tendered for.
Teiselt poolt leiab ta, et ei ole mõistlik, et nõutavate teenuste olulisuse hindamine sõltuks pakkujate eneste pakkumustest, kuna pakkujatel võib olla huvi kooskõlastatult oma pakkumuste teenuste mahtu kunstlikult tõsta.
Finally, the number of hours worked cannot be the main criterion for assessing the quality of the work to be undertaken.
Lõpuks ei saa töötundide arv kujutada endast peamist kriteeriumi, mis võimaldab tehtava töö kvaliteeti hinnata.
As regards the last-mentioned point, the applicant states that, were it to have artificially inflated the number of hours proposed in its tender, that tender would not have been automatically excluded.
Sellega seoses märgib hageja, et kui ta oleks oma pakkumuses toodud tundide arvu kunstlikult suurendanud, ei oleks tema pakkumust automaatselt tagasi lükatud.
Secondly, the applicant argues that the Council cannot rely on the fact that although the successful tenderer’s bid was 3.7% more expensive than that of the applicant, that tenderer proposed a number of hours that was 25.2% greater than the number of hours proposed in the applicant’s tender.
Teiseks väidab hageja, et nõukogu ei saa rajada oma argumentatsiooni asjaolule, et kuigi edukaks tunnistatud pakkuja pakkumus oli 3,7% tema omast kallim, oli tema pakutud tundide arv 25,5% võrra suurem kui hageja pakkumuses. Ühelt poolt kordab hageja oma väidet, mille kohaselt oli eduka pakkuja pakutud tundide arv suurem kui kirjeldustes ette nähtud töö tegemiseks nõutud tingimustel ja nõutava kvaliteediga tegelikult vaja.
It states once again that the total number of hours proposed by the successful tenderer was higher than the number of hours that was actually necessary to carry out the work referred to in the specifications in
Seega kahjustatakse eduka pakkuja pakutud teenuste mahu ülehindamisega nõukogu ja teda rahastava üldsuse huve. Teiselt poolt lisab hageja, et valitud pakkuja tema pakkumuses toodud tundide arvu ulatuses teenuseid tegelikult ei osuta,
In the second place, the applicant submits that the selection criterion adopted is discriminatory in so far as it leads to tenders being automatically excluded, without being given further consideration, that are objectively advantageous to the Council in budgetary terms and perfectly satisfactory from a qualitative point of view.
Teiseks kinnitab hageja, et nimetatud valikukriteerium on diskrimineeriv, sest selle tõttu lükatakse automaatselt ilma edasise analüüsita tagasi pakkumused, mis objektiivsest küljest võttes on nõukogule eelarveliselt soodsad ja kvalitatiivselt täiesti rahuldavad.
In the third place, the applicant submits that the Council infringed the provisions of Article 139(1) of the Implementing Rules.
Kolmandaks kinnitab hageja, et nõukogu rikkus rakendusmääruse artikli 139 lõiget 1.
It argues that before rejecting its tender on account of the total number of hours of services proposed being abnormally low, the Council should have verified that tender, after due hearing of the parties, in accordance with Article 139(1) of the Implementing Rules.
Ta leiab, et nõukogu oleks pidanud enne seda, kui ta tema pakkumuse selle tõttu tagasi lükkas, et pakutud teenusetundide arv oli põhjendamatult madal, kontrollima seda pakkumust pärast osalejate nõuetekohast ärakuulamist rakendusmääruse artikli 139 lõikes 1 sätestatud tingimustel.
Furthermore, it is clear from the caselaw that the automatic elimination of abnormally low tenders on the basis of the application of a mathematical criterion is prohibited (Case 103/88 Fratelli Costanzo [1989] ECR 1839).
Pealegi tuleneb kohtupraktikast, et põhjendamatult madala pakkumuse automaatselt tagasilükkamine on keelatud, kui seda tehakse vaid matemaatilisest kriteeriumist lähtudes (Euroopa Kohtu 22. juuni 1989. aasta otsus kohtuasjas 103/88: Fratelli Costanzo, EKL 1989, lk I-8939).
The Council states that, according to the case-law, the award of a contract to the tenderer who submitted the tender offering best value for money does not mean that the successful tender is necessarily the cheapest.
Nõukogu tuletab meelde, et vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale ei tähenda majanduslikult soodsaima pakkumuse teinud pakkujaga lepingu sõlmimine tingimata seda, et edukaks tunnistatud pakkumus oleks kõige madalama maksumusega.
It adds that a particular objective of the regular use of the competitive tendering procedure is to show that it is possible to do better or to do more.
Ta lisab, et hanke väljakuulutamise eesmärk on eelkõige näidata, et on võimalik teha paremini või rohkem.
In a competitive market, the average of the total number of hours proposed by all tenderers is likely to represent a robust and reliable estimate of the means required for the service to be properly provided from a qualitative point of view.
Konkureerival turul vastab kõigi pakkujate pakutud tundide koguarvu keskmine tõenäoliselt paikapidavale ja usaldusväärsele kalkulatsioonile vahendite kohta, mis kvalitatiivsest seisukohast lähtudes on nõutavad teenuse korralikuks osutamiseks.
The Council takes the view that, if a greater number of hours are allocated to cleaning, that will mean that a higher level of quality will be achieved.
Nõukogu on seisukohal, et suurema puhastustundide arvuga saavutatakse kõrgem kvaliteet.
In the present case, the Council notes that, while the successful tenderer had submitted a bid that was 3.7% more expensive than that of the applicant, by contrast, it was proposing 25.2% more hours of work than the applicant.
Käesoleval juhul tõdeb nõukogu, et kuigi eduka pakkuja pakkumus oli 3,7% kõrgema hinnaga kui hageja oma, pakkus ta 25,5% rohkem töötunde kui hageja.
In addition, it points out that although the price criterion was worth a maximum of 50% in the tender evaluation procedure, the disputed criterion relating
Nõukogu märgib veel, et kui hinnakriteeriumil oli pakkumuste hindamisel 50%-line kaal, siis pakutud tundide koguarvul põhineva vaidlustatud kriteeriumi kaal oli vaid 25% antavate punktide koguarvust. Seega on eduka pakkuja
The successful tenderer’s bid was therefore better value for money and the applicant’s services were, for their part, considerably more expensive.
Nõukogu kinnitab, et eduka pakkuja töötajate kontrollkaardid näitavad, et osutatud teenused vastavad lepingutingimustest tulenevatele kohustustele.
As regards the applicant’s claims that there is a risk of collusion between tenderers, who might agree among themselves that the volume of services should be artificially inflated, the Council invites the applicant, to the extent that it has any evidence in that respect, to contact the competition authorities.
Mis puutub hageja väidetesse seoses ohuga, et pakkujad lepivad omavahel kokku, et tõsta kunstlikult teenuste mahtu, siis kutsub nõukogu hagejat üles pöörduma konkurentsiasutuse poole, kui tal on esitada asjakohaseid tõendeid.
In relation to the third plea, alleging infringement of the principle of non-discrim-ination, the Council replies that that principle prohibited it from taking into account the quality of the services previously provided by the applicant when awarding the contract.
Seoses diskrimineerimise keelu põhimõtte rikkumist käsitleva väitega vaidleb nõukogu vastu, et see põhimõte keelas tal võtta valiku tegemisel arvesse hageja poolt varem osutatud teenuste kvaliteeti.
Lastly, the Council submits that since the fourth plea, alleging infringement of Article 139(1) of the Implementing Rules, was raised by the applicant in its reply, it is a new plea and is, accordingly, inadmissible.
Lõpuks kinnitab nõukogu, et kuna neljanda väite, mis käsitleb rakendusmääruse artikli 139 lõike 1 rikkumist, esitas hageja alles repliigis, siis on see uus väide ja järelikult vastuvõetamatu.
In any event, the Council states that the applicant’s tender was not abnormally low.
Igal juhul leiab nõukogu, et hageja pakkumus ei olnud põhjendamatult madal.
It essentially argues that, in the case of an abnormally low tender, it is necessary to comply with the requirement laid down in Article 139(1) of the Implementing Rules to verify the constituent elements of a tender, after due hearing of the parties, applies only in relation to the pricing of that tender.
Ta kinnitab peamiselt seda, et põhjendamatult madala pakkumuse korral tuleb osalejate ärakuulamisega kontrollimenetlus rakendusmääruse artikli 139 lõikes 1 tähenduses läbi viia ainult siis, kui tegemist on pakkumuse hinnaga.
It states that while the applicant proposed a total number of hours in its tender that was 25.2% lower than the successful tenderer’s bid its price was only 3.7% lower than that proposed by the latter.
Ta märgib, et kuigi hageja pakkumuses toodud tundide koguarv oli 25,2% võrra madalam kui edukas pakkumuses, oli hageja pakkumuse maksumus vaid 3,7% edukast pakkumusest madalam.
It accordingly takes the view that the applicant’s services were considerably more expensive than those of the successful tenderer.
Seetõttu leiab nõukogu, et hageja teenused olid palju kallimad kui eduka pakkuja omad.
Before considering the substance of the action for annulment against the decision of 13 October 2004, in so far as it relates to Lot No 2, it is necessary first of all to rule on the admissibility of the fourth plea, alleging infringement of the provisions of Article 139(1) of the Implementing Rules.
Enne kui uurida 13. oktoobri 2004. aasta otsuse peale esitatud tühistamishagi põhjendatust hanke osasse nr 2 puutuvas osas, tuleb kõigepealt teha otsus seoses neljanda, rakendusmääruse artikli 139 lõike 1 rikkumist käsitleva väite vastuvõetavusega.
— The admissibility of the fourth plea, alleging infringement of Article 139(1) of the Implementing Rules
– Neljas, rakendusmääruse artikli 139 lõike 1 rikkumist käsitlev väide
According to settled case-law, it follows from Article 44(1)(c) in conjunction with Article 48(2) of the Rules of Procedure of the Court of First Instance that the original application must contain the subjectmatter of the proceedings and a summary of the pleas in law relied on, and that new pleas in law may not be introduced in the course of the proceedings unless they are based on matters of law or of fact which come to light in the course of the procedure.
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleneb Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 44 lõike 1 punktist c koosmõjus artikli 48 lõikega 2, et menetluse aluseks olevas hagiavalduses tuleb esitada hagi ese ja ülevaade väidetest ning menetluse käigus ei või esitada uusi väiteid, kui need ei tugine faktilistele ja õiguslikele asjaoludele, mis on tulnud ilmsiks menetluse käigus.
However, a submission or argument which may be regarded as amplifying a plea made previously, whether directly or by implication, in the original application, and which is closely connected therewith, will be declared admissible (Case 108/81 Amylum v Council [1982] ECR 3107, paragraph 25; Case 306/81 Verros v Parliament [1983] ECR 1755, paragraph 9; and Case T-216/95 Moles García Ortúzar v Commission [1997] ECR-SC I-A-403 and II-1083, paragraph 87).
Samas tuleb tunnistada vastuvõetavaks väide, millega otseselt või kaudselt täiendatakse varem hagiavalduses esitatud väidet ja millel on varem esitatud väitega otsene seos (vt selle kohta Euroopa Kohtu 30. septembri 1982. aasta otsus kohtuasjas 108/81: Amylum vs. nõukogu, EKL 1982, lk 3107, punkt 25; Euroopa Kohtu 19. mai 1983. aasta otsus kohtuasjas 306/81: Verros vs. parlament, EKL 1983, lk 1755, punkt 9, ja Esimese Astme Kohtu 17. detsembri 1997. aasta otsus kohtuasjas T-216/95: Moles García Ortúzar vs. komisjon, EKL AT 1997, lk I-A-403 ja II-1083, punkt 87).
The caselaw also provides that, under Article 139(1) of the Implementing Rules, the contracting authority is obliged to allow the tenderer to clarify, or even explain, the characteristics of its tender before rejecting it, if it considers that a tender is abnormally low (Case T-148/04 TQ3 Travel Solutions Belgium v Commission [2005] ECR II-2627, paragraph 49).
Lisaks sellele tuleneb kohtupraktika kohaselt rakendusmääruse artikli 139 lõikest 1, et hankijal on juhul, kui talle tundub, et pakkumus on põhjendamatult madal, kohustus lasta enne pakkumuse tagasilükkamist pakkujal oma pakkumust selgitada või põhjendada (Esimese Astme Kohtu 6. juuli 2005. aasta otsus kohtuasjas T-148/04: TQ3 Travel Solutions Belgium vs. komisjon, EKL 2005, lk II-2627, punkt 49).
In the present case, the Court finds that, in paragraph 17 of its application, the applicant places particular reliance, in support of it action against the decision of 13 October 2004, in so far as it relates to Lot No 2, on the infringement of the general principle of sound administration, infringement of the principle of non-discrimin-ation and a manifest error of assessment, in that its tender was rejected, without being given further consideration, on the sole ground that the total number of hours of work in that tender was more than 12.5% lower than the average of the total number of hours proposed.
Käesolevas asjas tõdeb Esimese Astme Kohus, et oma hagiavalduse punktis 17 väidab hageja 13. oktoobri 2004. aasta otsuse peale esitatud hagi toetuseks seoses hanke osaga nr 2, et on rikutud üldist hea halduse põhimõtet, diskrimineerimise keelu põhimõtet ja et on tehtud ilmne hindamisviga, kuna tema pakkumus lükati edasise analüüsita tagasi ainuüksi põhjusel, et nimetatud pakkumuses toodud tundide koguarv oli pakutud tundide koguarvu keskmisest üle 12,5% madalam.
Similarly, in paragraph 26 of its application, it submits that the implementation of that criterion is discriminatory in that it leads to the automatic exclusion, without further consideration, of objectively more advantageous tenders.
Oma hagiavalduse punktis 26 kinnitab hageja veel seda, et selle kriteeriumi kasutamine on diskrimineeriv, kuna selle tõttu lükatakse automaatselt ilma edasise analüüsita tagasi objektiivselt soodsamad pakkumused.
It follows that the applicant, in its application, expressly criticised the Council for having rejected its tender without further consideration, by reason of its being abnormally low.
Sellest tuleneb, et hageja heitis hagiavalduse esitamisel nõukogule sõnaselgelt ette seda, et viimane oli tema pakkumuse ilma edasise analüüsita tagasi lükanud, kuna see oli põhjendamatult madal.
It follows that although the fourth plea, alleging infringement of Article 139(1) of the Implementing Rules, was not expressly raised by the applicant until its reply, that plea represents an amplification of the three pleas put forward in the original application and is closely connected with them.
Eeltoodust tuleneb, et neljas väide, mis käsitleb rakendusmääruse artikli 139 lõike 1 rikkumist, kujutab endast vaatamata sellele, et hageja esitas selle sõnaselgelt alles repliigis, varem hagiavalduses esitatud kolme väite täiendust ja on nendega otseselt seotud.
That plea must accordingly be declared admissible.
Seega tuleb neljas väide tunnistada vastuvõetavaks.
— The substance of the action against the decision of 13 October 2004, in so far as it relates to Lot No 291
– 13. oktoobri 2004. aasta otsuse peale esitatud hagi põhjendatus hanke osasse nr 2 puutuvas osas