natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Lisbon Treaty has important provisions in a number of new policy areas reinforcing the EU’s ability to fight international cross-border crime, illegal immigration, trafficking of women and children, drugs and arms.
Lepingusse on lisatud uusi poliitikavaldkondi käsitlevaid olulisi sätteid, mis tugevdavad ELi võimet võidelda rahvusvahelise piiriülese kuritegevuse, illegaalse immigratsiooni, naiste ja lastega kaubitsemise ning narko- ja relvakaubanduse vastu.
The Treaty pledges to promote, at an international level, measures to tackle regional and global environmental problems, in particular climate change.
Kliimamuutust käsitleva ELi rolli tugevdamine tähendab, et Euroopa tegutseb jätkuvalt juhtpositsioonil üleilmse soojenemise vastu võitlemisel.
Strengthening the EU’s role on climate change will mean that Europe continues to take the lead in combating global warming.
Energia: lepingu uued sätted tagavad energiaturu tõketeta toimimise eelkõige energiavarustuse küsimuses, energiatõhususe ja energiasäästlikkuse saavutamise ning g uute ja taastuvate energiaallikate väljaarendamise.
Energy: The Treaty has new provisions ensuring that the energy market functions well, l, in particular with regard to energy supply, and that energy efficiency and savings are e achieved, as well as the development of new and renewable energy sources.
Energiavarustuse kindlus on tulevikus oluline väljakutse kõikide liikmesriikide jaoks.
For all Member States, security of energy supply is a key challenge for the future.
Lepingus kinnitatakse ELi pühendumist ühtsele säästva energia poliitikale.
T rms the EU’s commitment to a united European policy on sustainable energy.
L loob uue aluse liikmesriikide vaheliseks koostööks spordi, huma-- nitaarabi, tsiviilkaitse, turismi ja kosmoseuuringute alal.
The Lisbon Treaty recognises the rights, freedoms and principles set out in the Charter of Fundamental Rights and makes the charter legally binding.
Li leping tunnustab põhiõiguste hartas sätestatud õigusi, vabadusi ja põhimõtteid ning muudab harta õiguslikult siduvaks.
The Member States signed the charter in 2000.
Liikmesriigid allkirjastasid harta 2000. aastal.
Now it becomes legally binding.
Nüüd muutub see õiguslikult siduvaks.
This means that when the EU proposes and implements laws it must respect the rights set down in the charter — and Member States must do so re too when implementing EU legislation.
See tähendab, et seadusettepanekuid esitades ja seadusi rakendades peab EL arvesse võtma hartas sätestatud õigusi, sama peavad tegema liikmesriigid ELi õigusakte rakendades.
Rights which
sotsiaalkindl
The Lisbon Treaty will also allow the EU to accede to the European Convention on Human Rights.
Leping võimaldab ELil liituda Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga.
The convention, and the European Court of Human Rights which oversees it, are the foundations of human rights protection in Europe.
Konventsioon ja selle täitmist jälgiv Euroopa Inimõiguste Kohus moodustavad inimõiguste kaitse alustala Euroopas.
You can download the full text of the Lisbon Treaty and the consolidated versions of the treaties as amended by the Lisbon Treaty and find out more about it on europa.eu/lisbon_treaty/full_text/index_en.htm.
Võite Lissaboni lepingu täisteksti ja asutamislepingute konsolideeritud versioonid, nagu neid on muudetud Lissaboni lepinguga, alla laadida ning saada lepingute kohta lisateavet veebilehelt europa.eu/lisbon_treaty/full_text/index_et.htm
Tre agreed after six years of discussion among the
Lissaboni lepingu lep tekstis jõuti kokkuleppele pärast kuus aastat
of the 21st ce
probleemide
1957: Treaties
1957: Roomlepingud, millega moodustati Euroopa Majandusühen- dus ja Euratom.
29 October 2004: Treaty establishing a Constitution
29. oktoober 2004:
29 Oct for Europe signed by Member States in Rome signed
29. okt liikmesriigid kirjutasid Roomas alla Euroopa põhiseaduse lepingule.
May-June 2005: France and The Netherlands
2005: Prantsusmaa ja Madalmaad lükkasid lepingu rahvahääletusel tagasi.
2007: Signature of the Lisbon Treaty by the
2007: 27 liikmesriiki kirjutasid alla Lissaboni lepingule.
12 June 2008: Referendum in Ireland fails to secure majority
12. juuni 2008: Iiri rahvahääletusel ei saadud kokku vajalikke
1 in favour of ratifi in c at i on
12 poolthääli lepingu ratifi po tfis e eri mise k s .
June 2009: The European Council confirmed that
Lisaks võetakse vastu deklaratsioon töötajate õiguste ja avalike teenuste tähtsuse kohta.
2 October 2009: Second referendum in Ireland.
2. oktoober 2009: Iirimaal korraldatakse teine rahvahääletus.
The main institutions of the EU are:• The European Parliament• The European Council• The Council of the EU (Council of Ministers)• The European Commission• The Court of Justice of the European Union• The European Central Bank• The Court of Auditors
ELi peamised institutsioonid:• Euroopa Parlament• Euroopa Ülemkogu• Euroopa Liidu Nõukogu (ministrite nõukogu)• Euroopa Komisjon• Euroopa Kohus• Euroopa Keskpank• Kontrollikoda
In addition there are other bodies:
Muud asutused:
• The Committee of the Regions
• Regioonide Komitee
• The European Economic and Social Committee
• Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee
• Th e European Parliament e European Council
Euroopa Parlament
The European Parliament
Euroopa Ülemkogu
T is the directly elected EU institution that dir represents the citizens of the Mem- repre
E tud ELi tud institutsioon, mis esindab
The European Council is made up of the most senior elected political representatives of the Member States — prime ministers and presidents with executive powers.
Euroopa Ülemkogu moodustavad liikmesriikide kõrgeimad valitud poliitilised esindajad: täidesaatva võimuga peaministrid ja presidendid.
It gives the EU its political direction and sets its priorities.
Lissabonileping laiendab nende vald-
of of areas where areas w the European Parliament will will share share the th job of lawmaking with the
Ülemkogu määratleb ELi poliitilise suuna ja kesksed eesmärgid.
Under the Lisbon Treaty, the European Coun- cil becomes a full EU institution n and and its its role role is is
kondade hulka, kondade kus Euroopa Parlament jagab jagab õigusloometööd ministrite õigu nõuko- guga, guga, ning ning lisab l parlamendile eelarvealast pädevust.
Council of Ministers and strengthens its budgetary powers.
Lissaboni lepingu alusel saab Euroopa Ülemkogust täievoliline ELi institutsioon ning tema roll määratletakse selgelt.
clearly defined. ned.
Luuakse uus Euroopa Ülemkogu kogu eesistuja eesistuja
A new position of President of f the the European
Sellist pädevuse jagamist parlamendi ja nõukogu vahel nimetatakse kaasotsustusmenetluseks.
European
ametikoht.
Council is created.
Euroopa Ülemkogu eesistuja valivad alivad Euroopa
Co-decision will become the ‘ordinary legislative procedure’.
Kaasotsustamisest saab nn „seadusandlik tavamenetlus”.
It will extend to new policy areas such as freedom, security and justice.
Seda laiendatakse sellistesse uutesse poliitikavaldkondadesse nagu vabadus, turvalisus ja õigus.
The President of the European n Council will be elected by the members of the European Council and can serve for a maximum of five years.
Ülemkogu liikmed ja tema ameetiaeg kestab kõige rohkem viis aastat.
The Lisbon Treaty will also give the European Parliament a bigger role in approving the EU’s budget.
Lepinguga saab Euroopa Parlament ka suurema rolli ELi eelarve heakskiitmisel.
He or she will chair Council meetings, drive forward its work rk on a continuous basis and represent present the EU internationally at the highest ghest level.
Eesistuja juhatab ülemkogu istungeid, tagab selle töö järjepidevuse ning esindab ELi rahvusvaheliselt kõige kõrgemal al tasandil.
This marks a change from the present system where Member States, holding the six-month EU Presidency, also chair the European Council.
Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja / komisjoni asepresident
High Representative of the Union for Foreign and Security Policy/Vice-President of the Commission
See muudab praegust süsteemi, kus liikmesriik, kes on 6 kuud Euroopa Liidu eesistujamaa, juhatab ka Euroopa Ülemkogu.
The new President of the European Council will make the EU’s actions more visible and consistent.
Uue Euroopa Ülemkogu eesistuja ametikoha loomisega muutub ELi tegevus veelgi nähtavamaks ja selgemaks.
e Council
Nõukogu
It is a key decision-making body that coordinates the EU’s economic policies and plays a central role in foreign and security policy.
Lissaboni lepinguga luuakse ametikoht, mille ülesandeks on ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika ja ühise kaitsepoliitika juhtimine.
A new position heading up the EU’s common foreign and security policy and common mmon defence policy will be created under the Lisbon Lisbon Treaty.
Liidu Liiduvälisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ndaja määramine, kes on samas ka komisjoni asepresident, on oluline uus samm.
The appointment of a High Representative of the Union for Foreign and Security Policy who is at the same time Vice-President in the Commission is a major new step.
Selles ühendatakse varasemad kaks ametikohta: ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja välissuhete voliniku oma.
It combines two existing posts: the High Representative for Common Foreign and Security Policy and the External Relations Commissioner.
See on peamine otsuseid tegev kogu, mis koordineerib ELi majanduspoliitikat ja millel on tähtis roll välis- ja julgeolekupoliitikas.
It shares lawmaking and budgetary powers with the European Parliament.
Nõukogu jagab õigusloome- ja eelarvevolitusi Euroopa Parlamendiga.
S/he will be appointed by the European Council and will chair the Council of Foreign Ministers while at the same time being a Vice-President of the European Commission.
Kõrge esindaja nimetab ametisse Euroopa Ülemkogu ning ta tegutseb nii välisministrite nõukogu eesistuja kui ka Euroopa Komisjoni asepresidendina.
S/he will make pro-roposals, carry out foreign policy on behalf of the Council, and represent the Union’s positions internationally.
Kõrge esindaja teeb seadusettepanekuid, teostab nõukogu nimel välispoliitikat ja esindab ELi seisukohti rahvusvahelisel areenil.
e European Commission
Euroopa Komisjon
A new development under the Lisbon Treaty is that the Council of Foreign Ministers will be chaired by the High Representative of the Union for Foreign and Security Policy/Vice-President of the Commission.
Uuenduseks on lepingus see, et välisministrite kohtumisi juhatab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja / komisjoni asepresident.
In other areas such as agriculture,
Euroopa Komisjon on sõltumatu ja esindab ELi kui terviku huve.
The European Commission is intended to represent, independently, the interests of the EU as a whole.
Komisjon vastutab Euroopa Parlamendi ees.
The Commission is accountable to the European Parliament.
Põllumajandus-, rahandus-, energeetika- ja muude valdkondade ministrite koh- tumisi tumisi juhatab vastavalt Euroopa juhatab vastav
holding the rotating six-month holding the rotatin
Liidu eesistujamaa minister.
EU Presidency.
Liidu eesistujamaa
This will make w the sys-
See muudab muudab
The Commission also enforces the Union’s policies, ensures that the budget is implemented, manages EU programmes, represents the EU in international negotiations and makes sure that the treaties are applied properly.
Komisjon viib ellu ELi poliitikat, tagab eelarve rakendamise, haldab ELi programme, esindab Euroopa Liitu rahvusvahelistel läbirääkimistel ja jälgib asutamislepingute kohaldamist.
At the European Council meeting in December 2008, the Heads of State or Government agreed that the Commission would continue to consist of one national from each Member State.
2008. aasta detsembri Euroopa Ülemkogul leppisid riigipead ja valitsusjuhid kokku, et komisjoni kuulub jätkuvalt üks volinik igast liikmesriigist.
Who does what
Kes mida teeb
The Lisbon Treaty clarifi es:• which powers belong to the EU,• which powers belong to the Member States,• which powers are shared.
Lissaboni lepingus on selgitatud:• mis kuulub ELi pädevusse;• mis kuulub liikmesriikide pädevusse;• ja millistes valdkondades on pädevus jagatud.
New powers for national parliaments
Rohkem võimu rahvusparlamentidele
For the first time, national parliaments will have a direct input into the European deci-sion-making process.
Rahvusparlamendid saavad esimest korda võimaluse Euroopa tasandi otsustusprotsessides otseselt osaleda.
This early warning system gives national parliaments an important role in ensuring that the EU does not overstep its authority by involving itself in matters that can best be dealt with at national, regional or local level.
Lepingus kinnitatakse, et EL austab liikmesriikide võrdsuse põhimõtet, nende rahvuslikku identiteeti, kohalikku ja piirkondlikku autonoomiat.
ing ing local local and and regional regio autonomy.
Lepingus antakse lubadus kaitsta Euroopa eri kultuure ja keeli.
Europe’s cultures diverse div and languages.
Varajase hoiatamise süsteem annab rahvusparlamentidele olulise võimaluse kontrollida, et EL ei sekkuks küsimustesse, mida oleks parem lahendada riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil.
Legal base uali ed majority voting, double majority
Kvalifitseeritud häälteenamus, topeltenamus
The EU will be given a single legal personality under the Lisbon Treaty.
Lissaboni lepinguga saab EL juriidilise isiku staatuse.
Currently, the European Community and the European Union have different statutes and do not operate the same decision-making rules.
Praegu on Euroopa Ühendusel ja Euroopa Liidul eri põhikiri ning nad ei tee otsuseid samade eeskirjade alusel.
The Lisbon Treaty will end this dual system and the European Union will have its own legal personality.
Lissaboni leping lõpetab senise topeltsüsteemi ja EList saab iseseisev juriidiline isik.
Qualified majority voting is the form of deci-sion-making used for many Council of Ministers’ decisions.
Paljud ministrite nõukogu otsused on tehtud kvalifitseeritud häälteenamuse alusel.
Co-decision procedure (‘ordinary legislative procedure’)
Kaasotsustamismenetlus („seadusandlik tavamenetlus”)
Through the Lisbon Treaty the procedure by which the European Parliament co-decides with the Council will become the ‘ordinary legislative procedure’.
Lepinguga saab protsessist, kus Euroopa Parlament teeb otsuseid koos nõukoguga, „seadusandlik tavamenetlus”.
Subsidiarity, proportionality
Subsidiaarsus ja proportsionaalsus
This means that the decision-making of the European Union will be based on the double legitimacy of the people (as represented by their MEPs in the European Parliament) and the Member States (as represented by the Ministers in the Council).
See tähendab, et otsuste tegemine Euroopa Liidus saab kahekordse legitiimsuse, otsustamise jaoks on vaja nii kodanike (keda esindavad Euroopa Parlamendi saadikud) kui ka liikmesriikide (keda esindab ministrite nõukogu) heakskiitu.
The EU’s decisions must be taken as closely to ythe citizens as possible.
ELi otsustamisprotsessid tuleb tuua kodanikule võimalikult lähedale.
Apart from those areas ose areas which fall under its exclusive competence, etence, it it does not take action unless this would would be be more effective than action taken at at national, regional or local level.
Muudes kui ELi ainupädevusse kuuluvates valdkondades võtab EL võtab EL meetmeid ainult juhul, kui need osutuvad osutuvad tõhusamaks riiklikul, piirkondlikul või kohalikul kohalikul tasandil võetavatest meetmetest.
This principle is known as subsidiarity and it is reaffirmed in the Lisbon Treaty.
Sellist ist põhimõtet nimetatakse subsidiaarsuse põhimõtteks ning Lissaboni leping kinnitab seda veel kord.
This principle is complemented by the proportionality principle whereby the EU must limit its action to that which is necessary y to achieve the objectives set out in the the Lisbon Treaty.
Seda täiendab proportsionaalsuse põhimõte, mille kohaselt EL võtab meetmeid üksnes piirini, mis on vajalik Lissaboni lepingu eesmärkide saavutamiseks.
EU information and assistance services
Euroopa Liidu teabe- ja abiteenistused
You can find this booklet and other short, clear explanations about the EU online at ec.europa.eu/publications
Käesoleva brošüüri ja muud arusaadavad lühiselgitused Euroopa Liidu kohta leiate aadressil ec.europa.eu/publications.
European Commission Directorate-General for Communication Publications B-1049 Brussels
Euroopa Komisjon Teabevahetuse peadirektoraat Väljaanded 1049 Brussel/Bruxelles
Manuscript completed in June 2009.
Käsikiri valmis 2009. aasta juunis.
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Union, 2009
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2009
Table of content
Sisukord
Introduction . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3
Sissejuhatus. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3
Europe Direct network . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5
Europe Directi võrgustik. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5
Citizens Signpost Service. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 6
Kodanike nõuandeteenistus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 6
ECC-Net – The European Consumer Centres Network . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 8
ECC-Net – Euroopa tarbijakeskuste võrgustik. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 8
Enterprise Europe Network . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
Ettevõtlusvõrgustik Enterprise Europe Network . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
EURAXESS Services network . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
Võrgustik EURAXESS Services. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
European Documentation Centres. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14
Euroopa dokumendikeskused . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14
Contact points for the recognition of professional qualifications . . . . . . . 15
Kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kontaktpunktid. . . . . . . . . . . . . . . . . . 15
At the service of citizens and businesses
Kodanike ja ettevõtete teenistuses
European Union citizens and businesses must be informed effectively about their rights and the opportunities arising from the EU.
Euroopa Liidu kodanikke ja ettevõtteid tuleb tõhusalt teavitada Euroopa Liidu pakutavatest õigustest ja võimalustest.
In order to do this in the most direct and efficient way possible, the Commission has set up a series of services in partnership with various actors in the Member States.
Et teha seda võimalikult otse ja tõhusalt, on Euroopa Komisjon koostöös liikmesriikidega loonud mitmed teenistused.
The services interact with the public at national, regional and local levels, responding to requests for information or assistance.
Kõnealused teenistused suhtlevad üldsusega riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, vastates teabepäringutele või abipalvetele.
They play an important role in communicating with citizens and businesses, but also in listening to their feedback and learning from their needs.
Neil on oluline roll kodanike ja ettevõtetega suhtlemisel, kuid samuti nendelt tagasiside saamisel ja nende vajadustest õppimisel.
This booklet brings together information on 21 EU services currently operating in the Member States.
Käesolevasse brošüüri on kogutud teave 21 praegu liikmesriikides tegutseva Euroopa Liidu teenistuse kohta.
Each service offers tailor-made support in a particular area, ranging from general information about the EU to more specific topics such as how to find a job, a business partner or funding for a project in Europe.
Iga teenistus pakub konkreetsest olukorrast lähtuvat abi konkreetses valdkonnas, alates Euroopa Liitu käsitlevast üldisest teabest kuni spetsiifilisemate teemadeni, näiteks kuidas leida Euroopas tööd, äripartnereid või projekti rahastajaid.
Citizens and businesses that travel or operate across borders can get answers to the following and many other queries: What are my rights if I move to another EU country?
Kodanikud ja ettevõtted, kes reisivad ja tegutsevad piiriüleselt, võivad saada vastused järgmistele ning paljudele muudele küsimustele: Millised on minu õigused teise Euroopa Liidu liikmesriiki kolides?
Who can help me to overcome administrative obstacles in another EU country?
Kes aitab mul teises Euroopa Liidu liikmesriigis haldustakistusi ületada?
How can I offer my services in other countries?
Kuidas saan pakkuda oma teenuseid teistes riikides?
What do I do if a trader refuses to take back a faulty product?
Mida teha, kui ettevõtja keeldub vigadega toodet tagasi võtmast?
In practice, there is a contact point for everyone, catering for the different needs of various groups.
Igaühe jaoks on olemas kontaktpunkt, kus võetakse arvesse eri rühmade erinevaid vajadusi.
The EU is never very far away!
Euroopa Liit ei ole kunagi liiga kaugel!
With this booklet, the Commission tries to ease the way for citizens and businesses to the most appropriate service for their enquiry.
Käesoleva brošüüriga püüab komisjon aidata kodanikel ja ettevõtetel leida teenistuse, kes suudab kõige paremini vastata nende küsimustele.
The Commission is working to facilitate the public’s access to its information, communication and assistance services and to improve cooperation between the services so that users are not sent from pillar to post.
Komisjon teeb tööd, et hõlbustada üldsuse juurdepääsu teabe-, suhtlus- ja abiteenistustele ning täiustada teenistustevahelist koostööd, et teenuste kasutajaid ei jooksutataks asjatult.
While this streamlining process is ongoing, we also encourage you to look at another tool which guides users to the existing services in just a few clicks: ec.europa.eu/contact-points
Kuigi kirjeldatud protsess jätkub, soovitame tutvuda veel ühe vahendiga, mis suunab kasutajad olemasolevate teenistuste juurde vaid paari hiireklõpsu abil: ec.europa.eu/contact-points
The EU is just a phone call away
Euroopa Liit on vaid ühe telefonikõne kaugusel
The Europe Direct contact centre provides answers to general questions about the EU in all official EU languages free of charge.
Kontaktkeskus Europe Direct vastab Euroopa Liitu käsitlevatele üldistele küsimustele tasuta kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes.
Topics covered
Teemad
The contact centre is a central EU information service providing information about the EU in general and on specific EU policies as well as contact details of organisations people may wish to get in touch with.
Kontaktkeskus on Euroopa Liidu keskne teabeteenistus, mis annab teavet Euroopa Liidu kohta üldiselt ja konkreetsete ELi poliitikate kohta ning edastab selliste organisatsioonide kontaktandmed, kelle poole inimesed soovivad pöörduda.
It also gives practical advice on issues ranging from how to complain about unsafe products to how to get qualifications recognised.
Samuti antakse praktilist nõu eri teemadel alates sellest, kuidas esitada kaebus ohtliku toote kohta, kuni selleni, kuidas saavutada kvalifikatsiooni tunnustamine.
How it works
Toimimine
A toll-free number from anywhere in the EU is available during the opening hours (9h00–18h30 CET, weekdays).
Kõikjalt Euroopa Liidust saab tööajal (tööpäevadel Kesk-Euroopa aja järgi kell 9.00–18.30) helistada tasuta numbrile.
It is also possible to send a question using the online enquiry form.
Küsimuse esitamiseks saab kasutada ka elektroonilist vormi.
In addition, a web assistance service helps users locate specific documents on the EU website.
Lisaks aitab online-tugiteenus leida Euroopa Liidu veebilehelt konkreetset dokumenti.
I have used the Europe Direct contact centre several times and always got competent answers to my questions in my native language.
Olen kasutanud kontaktkeskust Europe Direct mitu korda ja alati saanud oma küsimusele asjatundliku vastuse oma emakeeles.