natgillin/translations-raw huggingface dataset:
People at risk of Adaptation cost being flooded (billion EUR/ (thousand/year)year)
Kohandumise kulud (miljardit eurot/aasta)
Two scenarios are analysed, based on the IPC's A2 and B1 emision scenarios.
Analüsitud on kahte stsenaariumit, mis põhinevad IPCC A2 ja B1 heitkoguste stsenaariumitel.
Source: EEA, ETC Air and Climate Change (
Euroopa Keskkonnaagentuur, ETC õhk ja kliimamuutus (
Adaptation (24) is a first step towards an adaptation strategy to reduce vulnerability to the impacts of climate change, and complements actions at national, regional and even local levels.
kohanemisstrateegia (H). Euroopa tasemel on ELi kliimamuutusega kohanemise valge raamat (the EU White Paper on Adaptation) (24) esimene samm kohanemisstrateegia suunas, et vähendada
Integration of adaptation into environmental and sectoral policy domains — such as those related to water, nature and biodiversity, and resource efficiency — is an important aim.
Samas on kohanemismeetmete analüüsides arvatud, et õigeaegne meetmete tarvituselevõtt on majanduslikus, sotsiaalses ja ka keskkonna mõttes mõistlik, kuna see võib tuntavalt vähendada võimalikke kahjusid ja osutuda mitu korda kasulikumaks kui tegevusetus.
However, the EU White Paper on Adaptation recognises that limited knowledge is a key barrier and calls for a stronger knowledge base.
vastuvõtlikkust kliimamuutuse mõjudele ning täiendada riiklikke, piirkondlikke ja isegi kohalikke tegevuskavasid.
To address related gaps, the creation of a European clearinghouse on climate change impacts, vulnerability and adaptation is foreseen.
Väga tähtis on kohanemisteema integreerimine keskkonnapoliitikasse ja valdkondlikesse poliitikasuundadesse, nagu vesi, loodus, elurikkus ja ressursitõhusus.
This aims to enable and encourage the sharing of information and good adaptation practices between all stakeholders.
Euroopa Keskkond: seisund ja väljavaade 2010
Responding to climate change also affects other environmental challenges
Kliimamuutus
2 and other
2 kasvuhoonegaaside vähendamise kõrval olulist edu ka tahkete
long-lived GHGs (
osakeste ja osooni eeldusainete vähendamisel (
The implementation of measures to combat climate change is likely to deliver considerable ancillary benefits in air pollution abatement by 2030.
Kliimamuutusega võitlemise meetmete rakendamine annab tõenäoliselt märkimisväärseid lisahüvesid õhusaaste vähendamisel aastaks 2030.
This includes lower overall costs of controlling air pollutant emissions of the order of EUR 10 billion per year and a reduction in
See hõlmab madalamaid kulutusi õhusaasteainete heitkoguste ohjeldamisel suurusjärgus 10 miljardit eurot aastas ja
The European environment _BAR_ State and outlook 2010
Selle eesmärk on võimaldada ja julgustada teabe jagamist ning kliimamuutusega kohanemise häid tavasid kõikide huvirühmade vahel.
Such reductions are damage to public health and ecosystems (
kahju vähendamist inimeste tervisele ja ökosüsteemidele (
) ( particularly notable for oxides of nitrogen (NO
Selline vähenemine on eriti silmatorkav lämmastikoksiidide (NO
Furthermore, the reduction of emissions of black soot and other aerosols — such as 'black carbon', carbon aerosols from fossil fuel combustion and burning of biomass — may have substantial benefits both in improving air quality and limiting the related warming effect.
Peale selle võib musta tahma ja teiste aerosoolide (nt must süsinik või fossiilkütuste ja biomassi põletamisest tekkivad süsinikaerosoolid) heitkoguste vähendamine tuua märkimisväärset kasu nii õhukvaliteedi paranemisel kui ka sellega seotud temperatuuri tõusu ohjeldamisel.
Black carbon emitted in Europe contributes to carbon deposition on ice and snow in the Arctic region, which may accelerate the melting of the ice caps and exacerbate climate change impacts.
Kliimamuutus on suurima turumajandusliku ebaõnnestumise tulemus, mida maailm eales on näinud (25). See teema on tihedalt seotud teiste keskkonnateemadega ning laiemalt sotsiaal- ja majandusarenguga.
However, in other areas ensuring co-benefits between tackling climate change and responding to other environmental challenges may be less straightforward.
Teistes valdkondades ei pruugi kliimamuutusega võitlemise ja muude keskkonnaprobleemide lahendamise vastastikune kasu olla nii selge.
There may be, for example, trade-offs between the large-scale deployment of different renewable energy types and the improvement of Europe's environment.
Mitme taastuvenergia tüübi ulatuslik kasutuselevõtt ja Euroopa keskkonna seisundi parandamine võivad olla seotud.
Examples of this include the interplay between hydropower generation and goals of the Water Framework
) ning tuuleparkide ja paisude väga läbimõeldud paiknemine, mis vähendab nende mõju mere- ja linnuelustikule.
Directive (29), the indirect land-use effects of bioenergy production which can greatly reduce or eliminate carbon benefits (30), and the sensitive placement of wind turbines and barrages in order to reduce impacts on marine and bird life.
Ökosüsteemide säilitamisel põhinevatest kohandumis- ja leevendusmeetmetest võidavad kõik, kuna mõlemad pakuvad asjakohaseid lahendusi kliimamuutusele ja soovivad säilitada loodust ja ökosüsteemi teenuseid kaugemas perspektiivis (vt 6. ja 8. ptk).
Conversely, adaptation and mitigation measures that build on an ecosystem perspective have the potential to lead to win-win situations as they both provide adequate responses to climate change challenges and aim to sustain natural capital and ecosystem services in the long term (Chapters 6 and 8).
Paljude kliimamuutuse leevendamise meetmetega kaasneb lisakasu keskkonnale, sh fossiilkütuste põletamisest tuleneva õhusaaste heitkoguste vähenemine. Seevastu kliimamuutuse poliitikaga seotud õhusaaste heitkoguste vähenemine arvatakse viivat tervishoiuteenuste ja ökosüsteemide surve vähenemisele, nt linnaõhu saaste vähenemise ja hapestumise taseme alanemise kaudu (6).
Biodiversity loss degrades natural capital and ecosystem services
Elurikkuse kadu vähendab looduskapitali ja ökosüsteemi teenuseid
'Biodiversity' includes all living organisms found in the atmosphere, on land and in water.
Elurikkus hõlmab kõiki atmosfääris, maismaal ja vees leiduvaid elusorganisme.
The four basic building blocks of biodiversity are genes, species, habitats and ecosystems (A).
), on oma roll meile kõigile vajaliku nn elukanga loomisel.
The preservation of biodiversity is fundamental to human wellbeing
Elurikkuse neli peamist ehitusplokki on geenid, liigid,
B and sustainable provisioning of natural resources (
A elupaigad ja ökosüsteemid (
Europe's biodiversity is heavily influenced by human activities including agriculture, forestry and fisheries, as well as urbanisation.
Euroopa elurikkust mõjutab väga sügavalt inimtegevus, nt põllundus, metsandus ja kalandus, kuid samuti linnastumine.
Roughly half of Europe's land area is farmed, most forests are exploited, and natural areas are increasingly fragmented by urban areas and infrastructural development.
Umbkaudu pool Euroopa maismaast on põllustatud, inimesed kasutavad enamikku metsadest ning looduslikud alad on üha enam killustatud linnaalade ja tehislike infrastruktuuride rajamise tõttu.
The marine environment is also heavily affected, not just by unsustainable fisheries, but also by other activities such as offshore extraction of oil and gas, sand and gravel extraction, shipping, and offshore wind farms.
Ka merekeskkonda mõjutab inimtegevus väga tõsiselt, probleemiks pole mitte ainult liigne kalapüük, vaid ka kalda lähistel nafta ja gaasi pumpamine ning liiva ja kruusa kaevandamine, samuti laevandus ja kaldapealsed tuulepargid.
Exploitation of natural resources typically leads to disturbance and changes in the diversity of species and habitats.
Loodusvarade kasutamine viib tavaliselt liikide ja nende elupaikade häirimise ja muutmiseni.
Conversely, extensive agricultural patterns, as seen in Europe's traditional agricultural landscapes, have contributed to a higher species diversity at a regional level if compared to what could be expected in strictly natural systems.
Selles mõttes on ulatuslikud põllunduslikud mustrid, nagu neid on võimalik täheldada Euroopa traditsioonilistes põllumaastikes, aidanud kaasa regionaalsel tasandil suuremale liigirikkusele, kui see oleks võimalik puhtalt looduslikes paikades.
Over-exploitation, however, can lead to degradation of natural ecosystems and ultimately to species extinctions.
Samas võib ülekasutamine viia looduslike ökosüsteemide kadumiseni ja kaugemas perspektiivis ka liikide väljasuremiseni.
Examples of such ecological feedbacks are the collapse of commercial fish stocks through overfishing, the decline of pollinators due to intensive agriculture, and reduced water retention and increased flooding risks due to the destruction of moorland.
Selliste ökoloogiliste tagasilöökide näited on püügiks sobilike kalade varu kokkukuivamine, liigse põllundusliku tegevuse tagajärjel toimunud tolmeldajate arvu vähenemine, samuti nõmmealade hävimisest tulenev alanenud veetaseme säilitamine ning suurenenud üleujutusrisk.
2) turned the debate on biodiversity loss
Euroopa Keskkond: seisund ja väljavaade 2010
S y n the he si s iss upside down.
Kokkuvõte
Loss of biodiversity can thus lead to degradation of 'ecosystem services' and undermine human well-being.
Tutvustades ökosüsteemi teenuste ideed, pööras aastatuhande
Evidence is growing that ecosystem services are under great pressure globally due to the over-exploitation of natural resources in combination with human-induced climate change (2).
2 ökosüsteemide hinnang (Millennium Ecosystem Assessment) (
Ecosystem services are often taken for granted, but are in fact very vulnerable.
) elurikkuse teemadel käiva debati hoopis pahupidi.
Yet it is only, at most, a few meters thick (and often considerably less), and subject to degradation through erosion, pollution, compaction and salinisation (Chapter 6).
Peale looduskaitsja mure on elurikkuse vähenemisest saanud tähtis teema ka inimeste heaolu ja säästva elustiili (hõlmab ka meie praeguseid tarbimisharjumusi) säilitamise seisukohalt.
Although Europe's population is expected to remain roughly stable over the next decades, the consequences for biodiversity of increasing global resource demand for food, fibres, energy and water, and lifestyle changes are expected to continue to manifest themselves (see Chapter 7).
ja vee järele ning elustiilimuutused annavad jätkuvalt endast märku (vt 7. ptk).
Further land-cover conversion and intensification of land use, both in Europe and in the rest of the world, may
Edaspidine maapinna ümbertöötlemine ja maakasutuse intensiivistamine nii Euroopas kui ka mujal maailmas võib negatiivselt mõjutada elurikkust – otseselt näiteks elupaikade hävimise ja ressursside ammendumise tõttu, kaudselt killustumise, kuivendamise, eutrofeerumise, hapestumise ja teiste saastamisvormide kaudu.
Ecosystems provide a number of basic services that are essential for using Earth's resources sustainably. These include:
Elurikkuse vähenemine võib järelikult viia ökosüsteemi teenuste kadumiseni ja õõnestada meie väljakujunenud heaolu.
•Provisioning services — the resources that are directly exploited by humans, such as food, fibres, water, raw materials, medicines;
Üha enam on tõendeid selle kohta, et ökosüsteemi teenused üle maailma on suure pinge all, mis on tingitud loodusvarade
•Supporting services — the processes that indirectly allow exploitation of natural resources, such as primary production, pollination;
Euroopa arenguteed hakkavad tõenäoliselt mõjutama maakasutustavasid ja elurikkust üle kogu maakera – vajadus loodusvarade järele ületab juba praegu Euroopa oma toodangu.
•Regulating services — the natural mechanisms responsible for climate regulation, nutrient and water circulation, pest regulation, flood prevention, etc.;
Järelikult eesmärk on vähendada Euroopa mõju kogu maailma keskkonnale, samas säilitades elurikkust sellisel tasemel, mis hoiaks ökosüsteemi teenused, loodusvarade säästva kasutamise ja inimkonna heaolu turvalisena.
•Cultural services — the benefits people gain from the natural environment for recreational, cultural and spiritual purposes.
Euroopa kindel eesmärk on elurikkuse vähenemise peatamine ja ökosüsteemi teenuste säilitamine ülekasutusest ja inimeste põhjustatud kliimamuutustest (2).
In this framework, biodiversity is the basic environmental asset.
Näiteks mullapinnas on ökosüsteemi võtmekomponent, mis toetab organismide rikkalikkust ja pakub neile mitmeid reguleerivaid ja toetavaid teenuseid.
Source: Millennium Ecosystem Assessment (
Samas on ta ainult maksimaalselt kaks meetrit paks (tihti palju vähem) ning õheneb erosiooni, saastamise, kokkusurumise ja sooldumise toimel.
Developments in Europe are likely to affect land-use patterns and biodiversity around the globe — demand for natural resources in Europe already exceeds its own production.
Ökosüsteemid pakuvad mitmeid lihtsaid teenuseid, mis on maakera varade harmooniliseks kasutamiseks äärmiselt tähtsad.
The EU is committed to halting the loss of biodiversity by 2010.
Euroopa Liit on seadnud endale eesmärgiks elurikkuse vähenemise peatamise 2010. aastaks.
The main actions have been aimed at selected habitats and species through the Natura 2000 network, biodiversity of the wider countryside, the marine environment, invasive alien species, and adaptation to climate change (3).
Peamised tegevused on suunatud läbi Natura 2000 võrgu valitud elupaikadele ja liikidele, laiema maapiirkonna elurikkusele, merekeskkonnale, pealetungivatele võõrliikidele ja kliimamuutustega kohanemisele (3).
The 6th EAP mid-term review in 2006/2007 increased the emphasis on the economic valuation of biodiversity loss, resulting in The Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB) initiative (4) (see Chapter 8).
Kuuenda EAP vaheülevaade 2006. ja 2007. aastal suurendas tähelepanu elurikkuse vähenemise majanduslikule hindamisele, päädides ökosüsteemide ja elurikkuse majanduslikke aspekte käsitleva uuringu (TEEB) initsiatiiviga (4) (vt 8. ptk).
It has become increasingly clear, however, that despite progress in
•tarnivad teenused – ressursid, mida inimesed otseselt kasutavad, nt toit, kiud, vesi, toormaterjalid ja ravimid;
Recognising the urgent need for increased efforts, the European Council endorsed the long-term biodiversity vision for 2050 and a 2020 headline target, adopted by the Environment Council on 15 March 2010, of halting the loss of biodiversity and the degradation of ecosystem services in the EU by 2020, and restoring them in so far as feasible, while stepping up the EU contribution to averting global biodiversity loss (9).
•reguleerivad teenused – looduslikud mehhanismid, mis tingivad kliimaregulatsiooni, toitainete ja vee ringlemise, kahjurikontrolli, üleujutuste ennetamise jpm protsessid;
A limited number of measurable sub-targets will be developed using, for example, baseline data for 2010 (1).
•kultuurilised teenused – hüved, mida inimesed saavad looduslikest keskkondadest puhkuslike, kultuuriliste ja vaimsete vajaduste rahuldamisest.
Key policy instruments are the EU Birds and Habitats
Sellest raamistikust vaadatuna on elurikkus primaarne keskkondlik aare.
Directives (10) (11), which aim at favourable conservation status for selected species and habitats.
Mõistes teravat vajadust suuremate jõupingutuste järele, toetas Euroopa Nõukogu pikaajalist elurikkuse visiooni, määrates tähtaja 2050. aastani.
S y n the he si s iss than 17 % of Europe's total land area, and more than 160 000 marine
Kokkuvõte
), building on
Loodus
The Common Agricultural Policy (CAP) is the sectoral framework in the EU with the strongest influence in this respect.
Loodus ja elurikkus ja elurikkus vältimiseks”(9).
Reporting under Article 17 of the Habitats Directive has recently improved the evidence base, but only for the listed habitats (19).
Selle raames töötatakse välja mõned mõõdetavad alamsihid, kasutades näitena 2010. aasta põhiteavet (1).
Species monitoring is conceptually more straightforward, but resource-intensive and necessarily very selective.
Liikide seiramine on kontseptuaalselt lihtsam, kuid samas ressursimahukas ja väga valikuline.
Around 1 700 vertebrate species, 90 000 insects and 30 000 vascular plants
Euroopas on märgistatud umbkaudu 1700 selgroogsete liiki, 90 000 putukaliiki ja
This figure does not even have been recorded in Europe (
Need näitajad ei sisalda suuremat
) ( include the majority of marine species, or bacteria, microbes and soil
Võtmepoliitika vahendid on ELi lindude ja elupaikade
Nature and biodiver biodiversity s ity invertebrates.
11), mis seavad eesmärgiks soodsa kaitsestaatuse teatud direktiivid ( osa meres elavatest liikidest, bakteritest, mikroobidest ja mulla selgrootutest.
Harmonised trend data cover only a very small fraction of the total number of species — they are largely limited to common birds and butterflies.
Ühtlustatud arengusuundumuste andmestik hõlmab ainult väga väikest osa liikide koguarvust, piirdudes enamasti tavaliste lindude ja liblikatega.
Again, Article 17 reporting under the Habitats Directive provides additional material for target species.
Jällegi, elupaikade direktiivi artikkel 17 pakub lisateavet sihtmärgistatud liikide kohta.
The data for common bird species suggest a stabilisation at low levels during the last decade.
liikidele ja elupaikadele.
Populations of forest birds have declined by around 15 % since 1990, but from 2000 onwards numbers appear stable.
Ligikaudu 750 000 km² maapinda, enam kui 17% kogu Euroopa maismaast, samuti üle 160 000 km² merepinda on nende direktiivide alusel määratud Natura 2000 võrgustiku raames kaitsvateks piirkondadeks.
Farmland bird populations declined dramatically in the 1980s, mainly due to agricultural intensification.
Peale selle on ettevalmistamisel ELi rohelise infrastruktuuri strateegia (12), mis toetub Natura 2000 süsteemile ja kaitseb valdkondlikke ja rahvuslikke initsiatiive.
Their populations have remained stable since the mid-1990s, albeit at a low level.
Kogutud andmestik tavaliste linnuliikide kohta viitab viimastel kümnenditel toimunud vähesele stabiliseerumisele.
General farming trends (such as lower input use, increased set-aside and share of organic farming) and policy measures (such as targeted
Alates 1990. aastast on metsalindude populatsioon umbes 15% ulatuses vähenenud, kuid 2000. aastast on need arvud tasakaalustunud.
agri-environment schemes) may have contributed to this (
Põllulindude populatsioonid langesid hüppeliselt 1980. aastatel,
Grassland butterfly populations, however, have declined by a further 50 % since 1990, indicating the impact of further intensification of agriculture on the one hand and abandonment on the other.
Teine selle poliitikasuuna peamine tegevusjoon on elurikkusega seotud probleemide integreerimine piirkondlikesse strateegiatesse veo, energia tootmise, põllunduse, metsanduse ja kalanduse valdkonnas.
Common birds in Europe — population index
Tavalised linnud Euroopa populatsioonide indeksis
Population index (1980 = 100)
Populatsioonide indeksis (1980 = 100)125
All common birds (136)
2010 kõik tavalised linnud (136)tavalised põllulinnud (36)tavalised metsalinnud (29) b
Common farmland birds (36)Common forest birds (29) b c ).
Aruandmine elupaikade direktiivi 17. artikli alusel on viimasel ajal tõendite baasi täiustanud, kuid need andmed on ainult märgistatud liikide kohta (19).
Conservation status of species (top) and habitats (bottom) of Community interest in 2008
Loodus ja elurikkus ja elurikkus
Arthropods (336)
Üldised põllundusmeetmed (nt väiksem kasutus, suurendatud reservi ja orgaanilise põllumajanduse osakaal) ning poliitilised abinõud (nt sihtmärgistatud põllumajandusliku keskkonna skeemid) lülijalgsed (336)
Bogs, mires and fens (56)
Vee-elukeskkondade, rannapiirkondade ja toitainevaeste maapealsete elukeskkondade (nt nõmmed, sood ja rabad) olukord paistab veelgi hullem.
Sclerophyllous scrub (32)
rohumaad (102) nõmmed ja võserikud (36) kivised alad (64) jäiklehised võserikud(32)
Unknown
Märge:
Number of asesments in brackets.
Sulgudes hinnangute arv.
Geographical coverage: EU except Bulgaria and Romania.
Geograafiline katvus: EL, v.a Bulgaaria ja Rumeenia.
Net land-cover changes 2000–2006 in Europe — total area change in hectares and percentage change
Loodus ja elurikkus ja elurikkus
Net change in land cover (% of initial year 2000)
Joonis 3.3 populatsioonid takistatud liikuvuse ja hajumise tõttu paikkondliku väljasuremise suhtes ohualtimaks.
Net change in land cover 2000–2006 (ha)
Üldised maakatte muutused 2000–2006 Euroopas – (vasakul) kogu muutuste ala hektarites ja (paremal) muutuste osakaal protsentides üldised maakatte muutused 2000–2006(kogu muutuste ala hektarites) üldised maakatte muutused(muutus võrreldes 2000 aastaga, %)
Data coverage is for all 32 EEA member countries — with the exception of Greece and the United Kingdom — and 6 EEA cooperating countries.
Maakattetüüpide muutuste trend ajavahemikus 2000–2006 on küllaltki sarnane vahemikus 1990–2000 tehtud vaatluste tulemustele, samas muutuste aastane määr oli 2000–2006 pisut aeglasem (0,1%, vahemikus 1990–2000 oli see näitaja 0,2%) (26).
Source: EEA, ETC Land Use and Spatial Information ( fragmenting habitats, thus making populations of animals and plants more vulnerable to local extinction due to hampered migration and dispersal.
Ainult 5% Euroopa metsaalast peetakse praegu puutumatuks (
These land-cover changes affect ecosystem services.
Kõige suuremad vanade puistutega metsade alad ELis leiduvad
Soil characteristics play a crucial role here because they influence water, nutrient and carbon cycles.
Üldkokkuvõttes on linnaalad teiste maakattetüüpide (v.a metsad ja veekogud) arvelt enam paisunud.
Soil organic matter is a major terrestrial sink of carbon and thus important for mitigating climate change.
Linnastumine ja laienev transpordivõrgustik killustavad elupaiku, muutes loomade ja taimede
Intensity of forestry — net annual increment in growing stock and annual fellings of forest available for wood supply — 32 EEA member countries, 190–2005
Metsamajanduse intensiivsus aastane juurdekasv ja aastane raie majandusmetsades – 32 EEA liikmesriiki 190–2005
Utilisation rate (annual fellings expressed as a percentage of the annualincrement) in 2005
Kasutuse määr (aastane raie väljendatuna protsentides aastasest juurdekasvust) 2005
Source: EEA; Forest Europe (
Euroopa Keskkonnaagentuur, Forest Europe (
Page 63
Kokkuvõte
Nature and
Loodus
Approximate distribution of HNV farmland in EU-27 (
Kõrge loodusväärtusega põllumajanduse (HNV)
Approximate distribution of High Nature Value (HNV) farmland across Europe
HNV põllumaa ligikaudne jaotus üle Euroopa
Prime butterfly areas (PBAs)
HNV põllumaa % esmased liblikaalad (PBAs)
Important bird areas (IBAs)
Enamikul (u 80%) kõrge loodusväärtusega tähtsad linnualad
Estimate based on land-cover data (Corine, 2000) and additional biodiversity datasets with varying base years (roughly 2000–2006).
Hinnang põhineb maakatte andmestikul (CORINE 2000) ja elurikkuse andmestikul varieeruvate baasaastatega (u 2000–2006). Resolutsioon:
Resolution: 1 km2 for the land-cover data, down to 0.5 ha for additional data-layers.
1 km2 maakatte andmestikul kuni 0,5 ha lisaandmekihtidel.
The figures in the map (green shades) correspond to estimated coverage of HNV farmland within 1 km2 grid-cels.
Arvud kaardil (rohelised värvitoonid) vastavad HNV põllumaa hinnangulisele kattuvusele 1 km2 ruudustikus.
Because of the error margins in the interpretation of the land-cover data, these figures are best treated as probabilities of occurrence rather than land-cover estimates.
Vigade lubatava piiri tõttu maakatte andmebaasi interpreteerimisel on need arvud käsitletavad pigem olemasolu võimalikkuse kui maakatte hinnanguna.
Occurrence of HNV farmland in the pink, purple and orange areas is most certain, since these delineations are based on actual habitat and species data.
HNV põllumaa olemasoluroosa,lillajaoranživärvitoonigaonkindlam,kunapõhinebelupaikade ja liikide andmestikul hindamisraportid näitavad, et nende põllunduslike elupaikade säilitamisstaatus on hullem kui teistel.
h i ).
Maapiirkondade arendamise h i ).
S y n the he si s iss and appear weakly targeted at HNV farmland conservation.
Kokkuvõte