natgillin/translations-raw huggingface dataset:
13 Communication from the Commission to the Council and the European Parliament: A policy to reduce unwanted by-catches and eliminate discards in European fisheries COM (2007) 136.
13 Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Soovimatu kaaspüügi vähendamise ja saagi
For the best use to be made of Europe’s resources a clear strategy needs to be drawn up that will link political and research priorities, address crosssectoral challenges, maximise synergies between Member State and Community efforts, avoid duplication and improve dialogue between interested actors.
Euroopa vahendite kasutamiseks parimal võimalikul moel tuleb koostada selge strateegia, milles seotakse omavahel poliitilised ja teadusalased prioriteedid, käsitletakse valdkonnaüleseid probleeme, maksimeeritakse liikmesriikide ja ühenduse tegevuse vahelised koostoimed, välditakse kattuvat tegevust ja parandatakse suhtlust huvitatud osapoolte vahel.
14 Communication and proposal for Regulation due
vette tagasi laskmise likvideerimise poliitika Euroopa kalanduses, KOM(2007) 136.
17October 2007.
14 Teatis ja määruse ettepanek valmivad 17. oktoobril 2007.
The development of the Marine Observation and Data Network 16will be an important tool for this strategy.
Euroopa mereseire- ja andmevõrgustiku aren-damine 16 on selle strateegia üks oluline töövahend.
17October 2007.
15 Teatis ja määruse ettepanek valmivad 17. oktoobril 2007.
• Present a comprehensive European Strategy for Marine and Maritime Research in 2008
• Esitab 2008. aastal põhjaliku Euroopa mere- ja merendusuuringute strateegia
• Support research to predict, mitigate and adapt to the effects of climate change on maritime activities, the marine environment, coastal zones and island
• Toetab teadusuuringuid, et ennustada ja leevendada kliimamuutuse mõju merendustegevusele, merekeskkonnale, rannikupiirkondadele ja saartele ning kohaneda selle mõjuga
• Support the creation of a European marine science partnership for a concerted dialogue between the scientific community, the industry and policy makers
• Toetab Euroopa partnerluse loomist mereteaduste vallas, et edendada koordineeritud mõttevahetust teadlaste, tööstusharude ja poliitikakujundajate vahel
The Commission will work more actively with stakeholders in developing a sustainable tourism policy that takes coastal and maritime tourism into account.
Komisjon töötab edaspidi veel aktiivsemalt sidusrühmadega, et arendada välja säästev turismipoliitika, mille puhul on arvestatud ka ranniku ja mereturismiga.
The Commission will promote, within the framework of the recent Communication on the EU’s Outermost Regions, both the development of their maritime potential and their cooperation with regional neighbours.
Komisjon asub hiljutise, ELi äärepoolsemaid piirkondi käsitleva teatise raames edendama nii selliste piirkondade merendusalase potentsiaali ärakasutamist kui ka naaberpiirkondade omavahelist koostööd.
The need for improved socioeconomic data on the maritime sectors and coastal regions is also clear as difficulties in obtaining this information are limiting the ability of regional stakeholders to develop rational, long-term plans and investments.
Samuti on selge, et vajame merendussektorite ja rannikupiirkondade kohta paremaid sotsiaalmajandusandmeid, kuna raskused sellise teabe saamisel takistavad piirkondade sidusrühmadel tegevuse ja investeeringute ratsionaalset kavandamist pikas perspektiivis.
• Promote, within the forthcoming tourism initiative, coastal and maritime tourism
• Edendab kavandatud turismialgatuse raames ranniku- ja mereturismi arengut
Interregional collaboration is also essential to the development of Europe’s coastal regions, taking into account their diversity and specificities.
Ka piirkondadevaheline koostöö on Euroopa rannikualade arengu jaoks äärmiselt oluline, võttes arvesse nende mitmekesisust ja eripärasid.
The Commission accordingly, will make full use of the Territorial Cooperation Programme to support interregional maritime development.
Sellest lähtuvalt kasutab komisjon täielikult ära territoriaalse koostöö programmi, et toetada merenduse arengut piirkondadevahelises plaanis.
• Prepare a database on Community funding available for maritime projects and coastal regions, and will develop by 2009 a database on socioeconomic data for maritime sectors and coastal regions
Äärepoolseimad piirkonnad ja saared on majanduse seisukohast teistest märkimisväärselt ebasoodsamas olukorras, kuid neil on suur potentsiaal merendusega seotud tegevusvaldkondades
• Propose a Community Disaster Prevention Strategy highlighting the risks to which coastal regions are exposed
• Esitab ühenduse suurõnnetuste ärahoidmise strateegia, kus tuuakse eraldi esile rannikupiirkondi ohustavad tegurid
• Promote the development of the maritime potential of Outermost regions and islands
• Toetab äärepoolseimate piirkondade ja saarte merendusalase potentsiaali arengut
© Erik Lindebo, European Commission
© Erik Lindebo, Euroopa Komisjon
Promoting Europe’s Leadership in International Maritime Affairs
Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine rahvusvahelistes merendusküsimustes
Attention will also be given to the geopolitical implications of climate change.
Samuti pööratakse tähelepanu kliimamuutusegeopoliitilistele tagajärgedele.
In this context, the Commission will present in 2008 a report on strategic issues relating to the Arctic Ocean.
Sellega seoses esitab komisjon 2008. aastal aruande Põhja-Jäämerega seotud strateegiliste küsimuste kohta.
The EU will work towards more efficient international governance of maritime affairs and effective enforcement of international maritime law, urging Member states to ratify the relevant instruments.
Merendusküsimusi arutatakse korrapäraselt ELi selliste partneritega, kes on juba asunud liikuma integreeritud lähenemisviisi suunas, nagu Austraalia, Kanada, Jaapan, Norra ja USA, aga ka Brasiilia, Hiina, India ja Venemaa.
It will promote coordination of European interests in key international fora.
Seetõttu kutsub EL liikmesriike üles ratifitseerima asjakohased õigusaktid.
Maritime affairs will be a regular topic in discussions with the EU’s partners that have already taken steps towards an integrated maritime approach, such as Australia, Canada, Japan, Norway and the US, as well as with other partners such as Brazil, China, India and Russia.
ELi integreeritud merenduspoliitika välisprioriteedid on Euroopa merendustööstuse ja -tee-nuste pääs rahvusvahelistele turgudele, süvamere säästev teaduslik ja kaubanduslik kasutamine, merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse kaitse kõikjal maailmas, meresõiduohutuse ja turvalisuse parandamine, töötingimused, laevadelt tuleva reostuse vähendamine ning võitlus ebaseadusliku tegevusega rahvusvahelistes vetes.
In particular, it will make proposals for increased cooperation in managing the Mediterranean and the Black Seas.
Eelkõige esitab EL ettepanekud teha tihedamat koostööd Vahemere ja Musta mere haldamisel.
Access to international markets for Europe’s maritime industries and services, sustainable scientific and commercial exploitation of the deep seas, protection of global marine biodiversity, improvement of maritime safety and security, working conditions, reduced ship pollution and the fight against illegal activities in international waters will be the external priorities for the Union’s Integrated Maritime Policy.
EL edendab merendusalast koostööd oma välispoliitika põhjamõõtme raames ja käsitleb merendusküsimusi ka ELi koostöökavas arenguriikidega, sealhulgas väikestest saareriikidest arenguriikidega. Sellega seoses toetab EL merenduspoliitika ja mereõiguse alast suutlikkuse suurendamist arengumaades.
its external relations’ policy and will bring maritime affairs into the EU’s agenda of cooperation with developing states, including small island developing states.
devaheliste sidemete loomisele, et täiendada teadmisi ja tõsta üldist teadlikkust sellistest kogukondadest.
It should also promote Europe’s maritime heritage, supporting maritime communities, including port-cities and traditional fisheries communities, their artefacts and traditional skills, and promoting links between them that enhance their knowledge and visibility.
Komisjon esitab UNCLOS konventsiooni 17 merekeskkonna bioloogilist mitmekesisust käsitleva rakenduskokkuleppe ja püüab viia edukalt lõpule avamere merekaitsealasid käsitlevad rahvusvahelised läbirääkimised.
• Promote cooperation under the Enlargement and European Neighbourhood Policies, and the Northern Dimension to cover maritime policy issues and management of shared seas
• Alustab Euroopa mereatlase koostamist, mida saaks kasutada õppevahendina ja mis aitaks samal ajal tähelepanu juhtida meie ühisele merepärandile
• Propose a strategy for the external projection of the Union’s Maritime Policy through a structured dialogue with major partners
• Tõhustab koostööd laienemispoliitika ja Euroopa naabruspoliitika ning põhjamõõtme raames, et käsitleda merenduspoliitika alaseid küsimusi ja mitmele partnerile kuuluvate merede haldamist
• Launch a European Atlas of the Seas as an educational tool and as a means of highlighting our common maritime heritage
Sidusrühmad on selgelt väljendanud arvamust, et ELi merenduspoliitika väljatöötamise protsess on olnud kasulik üldise teadlikkuse tõstmisel merendusest ja sellega seotud kultuuripärandi väärtusest ning annab sidusrühmadele ühise identiteeditunde ja tunde, et nad töötavad ühise eesmärgi nimel.
Stakeholders have clearly expressed the view that the process of developing an EU Maritime Policy has been useful in raising public awareness of the value of the maritime economy and heritage, and is creating a sense of common purpose and identity between stakeholders.
• Teeb ettepaneku hakata alates 2008. aastast igal aastal tähistama Euroopa merenduspäeva, et tõsta teadlikkust merendusküsimustest ja edendada suhete loomist merepärandiga tegelevate organisatsioonide, muuseumide ja akvaariumide vahel
• Propose the celebration of an annual European Maritime Day as from 2008, raising the visibility of maritime affairs and promoting links between maritime heritage organisations, museums and aquaria
Integreeritud merenduspoliitika eesmärk peaks olema tähelepanu juhtimine merendusele Euroopas ning merendusega seotud tegevusalade ja elukutsete maine parandamine.
17 United Nations Convention on the Law of the Sea.
17 Ühinenud Rahvaste Organi -satsiooni Mereõiguse Konvent-
CONCLUSION expressed by the other European Institutions, Member States’ governments, Parliaments and a large number of stakeholders18. 18.
Euroopa Liidu institutsioonide, liikmesriikide valitsuste, parlamentide ja suure hulga sidusrühmade arvamusi.18 18
The European Council of June 2007 has welcomed the wide debate that has taken place in Europe on the future Maritime Policy.
2007. aasta juunis toimunud Euroopa Ülemkogul avaldati heameelt Euroopas aset leidnud tulevast merenduspoliitikat käsitleva laialdase arutelu üle.
The Commission invites the European Coun -cil, the Council of Ministers and the European Parliament, as well the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, national and regional authorities and other stakeholders to respond proactively to this policy.
Komisjon kutsub Euroopa Ülemkogu, ministrite nõukogu ja Euroopa Parlamenti ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed ja Regioonide Komiteed, aga ka riikide valitsusi ja kohalikke omavalitsusi ning teisi sidusrühmi merenduspoliitika valdkonnas aktiivselt kaasa rääkima ja tegutsema.
18 See for details Conclusions from the Consultation on a
Käesoleva teatise ja sellele lisatud tegevuskavaga täidab komisjon selle Euroopa Ülemkogult saadud ülesande, olles võtnud arvesse teiste
European Maritime Policy, COM (2007) 574 of 10. 10. 2007
18 Vt lähemalt Euroopa merendus- poliitika konsultatsiooni järeldused, KOM(2007) 574, 10. 10. 2007.
Through this Communication and the attached Action Plan the Commission responds to this request by the European Council, taking account of the opinions
19 „Kui sa tahad ehitada laeva, pole vaja koguda inimesi, et pui-
Europe Direct is a service to help you find answers to your questions about the European Union.
„Europe Direct“ on teenistus, mis aitab leida vastused Euroopa Liitu puudutavatele küsimustele.
(*) Certain mobile telephone operators do not allow access to 00 800 numbers or these calls may be billed.
(*) Teatud juhtudel ei võimalda mobiilsideoperaatorid helistamist 00 800 numbritelevõi on need kõned tasulised.
REFORMOFTHE COMMON FISHERIES POLICY
ÜHISE KALANDUSPOLIITIKA REFORM
TABLE OF CONTENTS
ROHELINE
A vision for European fisheries by 2020
Nägemus Euroopa kalandusfondist 2020. aastal
Focusing the decision-making framework on core longterm principles
Otsuste tegemise raamistiku fookustamine pikaajalistele põhimõtetele
Have your say
Räägi kaasa!
REFORMOFTHE COMMON FISHERIES POLICY _BAR_
ÜHISE KALANDUSPOLIITIKA REFORM _BAR_
A VISION FOR EUROPEAN FISHERIES BY 2020
NÄGEMUS EUROOPA KALANDUSFONDIST 2020. AASTAL
Mankind’s main source of high-quality animal proteinand healthy fat, fish, is a growing market again and has re-established itself as a regular fixture in the diet of the more than half a billion European consumers.
Kalaturg on jälle tõusuteel ning kala, inimkonna peamine kõrgekvaliteedilise loomse valgu ja tervisliku rasva allikas, on uuesti saanud kindla koha rohkem kui poole miljardi Euroopa tarbija toidulaual.
The continuous decline of catches by the European fleet came to an end around 2015.
Euroopa kalalaevastiku saagi pidev vähenemine lõppes 2015. aasta paiku.
Fish caught or produced in Europe is valued and recognisedby consumers as high-quality produce.
Tarbijad hindavad Euroopas püütud või toodetud kala ja peavad seda kõrgekvaliteediliseks tooteks.
coasts represents a growing demand for high-quality, locallyproduced food.
kõrgekvaliteedilise toidu järele.
Throughout the sector, the production and marketing chain offers full transparency to authorities and consumers on theorigin of raw materials ‘from net to plate.’
Kogu sektoris on tootmine ja turustusahel täielikult läbipaistvad ja toormaterjali päritolu nii ametnikele kui ka tarbijatele jälgitav „võrgust taldrikuni”.
Europe’saquaculture industry is also an important provider of fish to European consumers: it remains at the forefront of technological development and continues to export know-how and technology outside Europe.
Euroopa vesiviljelustööstusel on samuti tähtis roll Euroopa tarbijate varustamisel kalaga: vesiviljelus püsib tehnoloogiliste uuenduste esirinnas ning jätkab oskusteabe ja tehnoloogia müümist Euroopast väljapoole.
For many stocks, this means that they have increased considerably compared to 2010 levels.
Paljude varude puhul tähendab see, et 2010. aasta tasemega võrreldes on nende arvukus tunduvalt kasvanud.
Young people from coastal communities once again consider fishing as an attractive and stable means tomake a living.
Rannikupiirkondade noored peavad jälle kalapüüki huvipakkuvaks ja usaldusväärseks elatuse teenimise vahendiks.
The ever increasing proportion of Europeans living along the continent’s
Euroopa rannikualade elanikkonna jätkuv kasv tingib suureneva nõudluse kohapeal toodetud
New regional programmes to improve the control and scientific monitoring of fishstocks are in place and involve most of the world’s larger fishing nations.
Kalavarude järelevalve ja teadusliku seire parandamiseks on rakendatud uued piirkondlikud programmid, mis hõlmavad enamikku kalapüügiga tegelevatest suurematest riikidest.
Re-thinking the CFP therefore requires us all to take a fresh look at the broader maritime picture as advocated by the
Ühise kalanduspoliitika muutmine nõuab seetõttu meilt kõigilt värske pilgu heitmist merendusele laiemas mõttes, nagu soovitatakse integreeritud merenduspoliitikas ja selle keskkonnaalases tugisambas, merestrateegia raamdirektiivis (1).
The fishing industry is essential to supplying food to European citizens and supporting livelihoods in European coastal areas. Ensuring its future is, and must remain, an important policy objective for the European Union.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/56/EÜ, 17. juuni 2008, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (ELT L 164, 25.6.2008).
The World Summit on Sustainable Development in 2002 spelled out specific targets for fisheries management, including restoring fish stocks to Maximum Sustainable Yield (MSY) (2) by 2015, which must be taken on board by all fishery managing authorities.
Säästva arengu tippkohtumisel 2002. aastal sõnastati kalanduse juhtimise konkreetsed eesmärgid, sealhulgas kalavarude taastamine 2015. aastaks maksimaalse jätkusuutliku saagikuse (MSY) (2) tasemeni, mis on kohustuslik kõigile kalanduse juhtimisega tegelevatele ametiasutustele.
The activity of one fleet therefore has a direct effect on the future fishing opportunities of others exploiting the same fish stocks and the same ecosystem.
Ühe laevastiku tegevusel on seepärast otsene mõju teiste samas ökosüsteemis sama kalavaru kasutavate laevastike tulevastele püügivõimalustele.
Maximum Sustainable Yield is the maximum annual catch which on average can be taken year after year from a fish stock without deteriorating the productivity of the fish stock.
Maksimaalne jätkusuutlik saagikus on maksimaalne iga-aastane saak, mida võib ühest kalavarust igal aastal välja püüda ilma asjaomase kalavaru produktiivsust kahjustamata.
Fishing above MSY in the short term will lead to lower catch opportunities in the longer term as the fish stock is fished down.
Lühiajaliselt üle maksimaalse jätkusuutliku saagikuse püüdmine kahjustab püügivõimalusi pikema aja vältel, kuna asjaomane kalavaru kurnatakse sellise püügiga välja.
– introducing fishing effort, such as limiting the days a vessel can operate at sea, as a fundamental tool in fisheries management, notably in the context of multi-annual recovery plans;
asendati need riiklike ülemmääradega, mille raames liikmesriigid võivad vabalt valida, kuidas nad teostavad oma laevastikupoliitikat;
– a more selective use of public funds to support the development of the sector by discontinuing the use of public aid to construct new vessels, by a structural policy more coherent with CFP objectives and with more emphasis on diversification in coastal communities;
– kalanduse juhtimise peamise vahendina kehtestati püügikoormus, piirates päevade arvu, mis laev võib merel tegutseda, eelkõige seoses mitmeaastase kalavarude taastamise kavaga;
The main changes made to the CFP in 2002 included:
PRAEGUNE ÜHINE KALANDUSPOLIITIKA JA SELLE TULEMUSED
– new bilateral fisheries agreements aimed at developing partnerships with the third countries concerned.
Peamised muudatused, mis tehti ühises kalanduspoliitikas 2002. aastal, hõlmasid järgmist:
– moving towards a longer-term perspective on fisheries management by introducing recovery and management plans;
– pikemaajalisema perspektiivi seadmine kalanduse juhtimisele kalavarude taastamis- ja majandamiskavade abil;
However, the objectives agreed in 2002 to achieve sustainable fisheries have not been met overall.
– riiklike vahendite valikulisem kasutamine, et toetada sektori arendamist, mitte jätkata riigiabi kasutamist uute laevade ehitamiseks, kasutades struktuuripoliitikat, mis on rohkem kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega ja pöörates rohkem tähelepanu rannikualade elanikkonna tööhõive mitmekesistamisele;
– increased commitment to ensure the integration of environmental concerns into fisheries management;
– suuremad pingutused tagada kalanduse juhtimises keskkonnaküsimuste arvesse võtmine;
– increased stakeholder involvement by establishing the Regional Advisory Councils (RACs);
– uued kahepoolsed kalanduskokkulepped, mille eesmärk on arendada koostööd asjaomaste kolmandate riikidega.
30% of these stocks are outside safe biological limits, which means that they may not be able to replenish (1).
2002. aastal kokku lepitud eesmärgid säästva kalanduse saavutamiseks ei ole kõik saavutatud.
These numbers refer to stocks for which there is sufficient information to make an assessment of their state.
– uus laevastikupoliitika, millega kaotati püügivõimsuse vähendamise kohustuslikud eesmärgid ning
For instance, 93% of the cod in the North Sea are fished before they can breed (2).
Näiteks püütakse 93% Põhjamere tursast välja enne, kui ta saab paljuneda (2).
This overall picture conceals considerable variations by marine region and species.
Paljudel juhtudel on tööstus leidnud mooduseid, kuidas kõrvaldada nende meetmete lühiajalist majanduslikku mõju, mis toovad kaasa vajaduse veelgi üksikasjalikumate meetmete järele.
While a few EU fleets are profitable with no public support, most of Europe’s fishing fleets are either running losses or returning low profits.
Väheste Euroopa Liidu riikide kalalaevastikud on kasumlikud avaliku sektori toetuseta, kuid enamik Euroopa kalalaevastikke on kahjumis või teenivad väga vähe kasumit.
Although it varies significantly by marine region and fleet, on average fleets have been reduced by only 2% a year.
Ehkki merepiirkonniti ja laevastikuti on suuri erinevusi, on laevastikke vähendatud keskmiselt ainult 2% aastas.
Which is broadly offset by technological progress in fishing efficiency (estimated at 2 to 3% a year).
Kuid selle korvab püügijõudluse tehniline progress (hinnanguliselt 2–3% aastas).
Sustained political and economic pressure has led industry and Member States to request countless derogations, exceptions and specific measures.
Need arvud käsitlevad kalavarusid, mille kohta on piisavalt teavet nende olukorra hindamiseks.
In many cases, the industry has found ways to counteract the shortterm negative economic effects of these measures, leading to the need for even more detailed measures.
Ei ole põhjust uskuda, et olukord on parem nende varude osas, mille kohta on vähe teavet.
Based on data provided by ICES.
ICESi esitatud andmete põhjal.
GREEN om m is si on p e an C or u
ROHELINE om mis si on pea n C o r u
4.1.Addressing the deep-rooted problem offleet overcapacity
4.1.Laevastiku liigse püügivõimsuse vähendamise probleemi lahendamine
OVERCOMING THE FIVE STRUCTURAL FAILINGS OF THE POLICY
KALANDUSPOLIITIKA VIIE STRUKTUURI-PROBLEEMILAHENDAMINE
– a deep-rooted problem of fleet overcapacity;
– sügavalt juurdunud probleem – laevastiku liigne püügivõimsus;
– imprecise policy objectives resulting in insufficient guidance for decisions and implementation;
– ebaselged poliitilised eesmärgid, mille tulemuseks on ebapiisav nõustamine otsuste tegemisel ja nende rakendamisel;
– a decision-making system that encourages a shortterm focus;
– otsuste tegemise süsteem, mis soodustab lühiajalisele eesmärgile keskendumist;
– a framework that does not give sufficient responsibility to the industry;
– raamistik, mis ei võimalda tööstusharul piisavalt vastutada;
– lack of political will to ensure compliance and poor compliance by the industry.
– poliitilise tahte puudumine tagada ühenduse eeskirjade järgimine ja nõuete eiramine tööstusharu poolt.
GREEN yardsticks that could provide more concrete guidance or to help measure policy achievements.
Puuduvad selged indikaatorid ja kriteeriumid, mis annaksid täpsemaid juhiseid või aitaksid mõõta poliitikasaavutusi.
Use of market instruments such as transferable rights to fishing may be a more efficient and less expensive way to reduce overcapacity, and one for which the industry has to take more responsibility.
Selliste turuinstrumentide nagu ülekantavate kalapüügiõiguste kasutamine võib osutuda tõhusamaks ja odavamaks liigse püügivõimsuse vähendamise vahendiks, kusjuures selliseks, kus kalandussektoril on suurem vastutus.
Several Member States have taken steps in recent years towards using such instruments.
Mitmed liikmesriigid on viimastel aastatel astunud samme selliste instrumentide kasutuselevõtmiseks.
This has generally led to more rational investment decisions and to reductions in capacity, as the operators adapt their fleet to their fishing rights in order to achieve economic efficiency (1).
See on üldisemalt kutsunud esile ratsionaalsemate investeerimisotsuste tegemise ja püügivõimsuse vähendamise, kuna käitajad kohandavad oma laevastiku oma püügiõigustega, et saavutada majanduslik tasuvus (1).
• Should capacity be limited through legislation? If so, how?
• Kas püügivõimsust peaks reguleerima õigusaktidega?