natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Asimilarobservation was made in the Evaluation Panel Report: ‘(…) the expertsfelt that ECfunding was having a higher impactfor Design Studiescomparedto Construction projects sincetheconstruction would happen anyway andthe benefit ofthe 10 % helpfromthe EU wassometimes not very clear’10.
Sarnanetähelepanektehti hindamiskomisjoni aruandes, mille kohaseltleidsid eksperdid, et ELi toetusel oli suurem mõju ettevalmistavate uuringutekui uuteinfrastruktuuriderajamise projektidele, sest viimased viiakse igal juhul ellu ja ELi 10 % suurusest toetusest saadav kasu ei olnud alati üheselt selge10.
In replying to the audit survey, 9 out of 10 responding non-suc-cessful applicants confirmed that the Commission’s decision on funding did not have a substantialinfluence on the realisation ofprojectsand mostoftheapplicantscontinued withtheir projectsdespitehavingbeenrejected,althoughsometimes with areductioninscope(see Figure 6).
Kümnesttagasilükatudtaotlejast üheksakinnitasauditiküsi-mustikule vastates, et komisjoni rahastamisotsus ei avaldanud projekti elluviimisele märkimisväärset mõju, ning enamik taot-lejaidjätkas oma projekti hoolimatatagasilükkamisest, ehkki mõneljuhul väiksemas mahus(vtjoonis 6).
When a similar question was put by the Court to the coordinators of successful CNI projects, three out offour replied that a negative decision of the Commission would not have prevented their projectsfrom going ahead(see Figure 6 also).
Kui kontrollikoda esitas sama küsimuse uuteinfrastruktuuride rajamiseedukate projektidekoordinaatoritele,vastas neljast kolm, et komisjoni negatiivne otsus ei oleks projektijätkamist takistanud(vt kajoonis 6).
IMPLEMENTATION OF SUCCESSFUL AND UNSUCCESSFUL PROPOSALS
VASTUVÕETUDJA TAGASILÜKATUD TAOTLUSTE ELLUVIIMINE
Would a negative decision on EC funding have held up project implementation?
Kas ELi negatiivne rahastamisotsus oleks projekti elluviimise peatanud?
Have you proceeded with the implementation of the project despite the negative decision on EC funding?
Kas te olete projekti elluviimist hoolimata ELi negatiivsest rahastamisotsusest jätkanud?
Survey of unsuccessful proposers
Tagasilükatud kandidaatide küsitlus
Interviews with project coordinators
Intervjuud projektikoordinaatoritega
…BUT CNI SUPPORT RESULTEDIN THE PURCHASE OF ADDITIONAL OR BETTER EQUIPMENT
… KUID UUTEINFRASTRUKTUURIDE RAJAMISE TOETUSE ABIL OSTETI TÄIENDAVAID VÕI PAREMAID SEADMEID
11‘Competitive European regions through research and innovation.
11„Euroopa piirkondade konkurentsivõime parandamine teadusuuringute ja innovatsiooni kaudu.
Practical Guide to EU funding opportunities for research and innovation’, Rev. 2 02/12/2008, pp. 12–13.
Praktilised suunised ELi rahastamisvõimaluste kasutamiseks teaduse ja innovatsiooni alal”, Rev. 2 02/12/2008, lk 12–13.
Although EU funding, adding 10 %ontopofprojectcosts agreedata nationallevel, hadlittle ‘catalysingeffect’ sofar as projects as a whole were concerned,it enabled the purchase or development ofadditionalequipment notforeseeninthe initial project proposal.
Hoolimatasellest,etriigitasemelkokkulepitudprojektiku-ludest10 % moodustava ELi toetuse „katalüütiline mõju” oli projektide kui terviku seisukohast väike, võimaldas see osta või arendadatäiendavaidseadmeid, mida ei olnud esialgses projektitaotluses ette nähtud.
COMPLEMENTARITY OF FUNDING
RAHASTAMISE TÄIENDAVUS
THE COMMISSION ADVOCATED COMPLEMENTARY FUNDING BUT TOOK ONLY LIMITED ACTION
KOMISJON TOETAS TÄIENDAVAT RAHASTAMIST, KUID VÕTTIS MEETMEID AINULT PIIRATUD ULATUSES
As already mentionedin paragraph 14,in additiontofunding infrastructuresthroughtheresearch budget,EUsupportcan also come from the Structural Fundsin support of regional and cohesion policies.
Nagujuba mainitud punktis 14, võibliidutoetustlisaksinfra-struktuuride rahastamisele teadustegevuse eelarvest eraldada ka struktuurifondidest, toetusena piirkondlikuleja ühtekuuluvuspoliitikale.
The EIB may also finance researchinfrastruc-ture projects which have a European dimension.
Teadustööinfrastruktuuride projekte, millel on Euroopa mõõde, võib rahastada ka Euroopa Investeerimispank (EIP).
Doublefinancing or submittingthe sameitem of expenditure forsupportfromdifferentschemesisprohibited.
Topeltrahastamine või sama kuluartikli hüvitamise taotlemine mitmest toetuskavast on keelatud.
Theco-fi-nancing ofa projectfrom different EU financing mechanisms israrely possible duetothespecificrules on co-financingfor eachinstrument.
Ühe projekti kaasrahastamine erinevatest ELi finantsmehhanismidest onigarahastamis-vahenditreguleerivatestkaasrahastamist puudutavatesteri-eeskirjadest tulenevalt üsna ebatõenäoline.
Thecomplementary use offundingsources is however allowed.
Rahastamisallikate täiendav kasutamine on agalubatud.
Complementarity offunding means using differentsourcesoffundingfordifferentprojectactivities, which are carried outin arelated or consecutive manner11.
Rahastamisetäiendavus tähendaberinevaterahastamisallikatekasutamisteri projek-titegevustejaoks, mida viiakse ellu üksteisega seonduvalt või üksteiselejärgnevalt11.
12Report on the Communication from the Commission‘Towards ‘Towards
12Raport komisjoni teatise kohta „Euroopa teadusruumi suunas”.
The Commission’s Communication ‘To w ar ds a European Research Area’ 13
13Tuleks kasutada võimalust pidada läbirääkimisi aastateks 2000–2006
13‘… the opportunity should be taken to negotiate on the structural announcedthat,intheareaofresearchinfrastructures,the potential to combine Structural Funds, EIB loans and FP6 fundingshould be exploited.
Võimalust kasutada täiendavat rahastamist erinevatest Euroo-parahastamisallikatest on pooldatud mitmetes komisjoni do-kumentides.2000.aasta maikuu raportis12 soovitas Euroopa Parlamenttungivaltkasutadatäiendavatrahastamistteadus-uuringute raamprogrammijaliidu teiste meetmete, eriti struktuurifondide puhul.
assistance planned for the years 2000 to 2006 in order to examine how best to combine projects implemented within this framework (i.e. Structural Funds) with projects undertaken in the European programmes.’COM(2000) 6, p. 18.
kavandatud struktuuriabi üle, et analüüsida, kuidas kõige paremini ühendada selle raamistiku (st struktuurifondide) alusel elluviidud projekte Euroopa programmides rakendatavate projektidega. KOM(2000) 6, lk 18.
FP614andthespecific programme ‘Structuring the European Research Area’15.
Täiendavarahastamisekasutamistseosesettevalmistavate uuringuteja uuteinfrastruktuuriderajamisetoetuskavadega käsitletika otsustes, millegaloodikuuesraamprogramm14ja eriprogramm „Euroopateadusruumistruktureerimine”15.
14Decision No 1513/2002/EC of the European Parliament and of the Council (OJ L 232, 29.8.2002, p. 1).
14Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1513/2002/EÜ (ELT L 232,
15Council Decision 2002/835/EC of 30 September 2002 adopting a basis of a systematic exploration of ‘the possibilities of contri-butionsfrom other sources,including the EIB or the Structural Fundsforthefunding oftheseinfrastructures’.
15Nõukogu otsus 2002/835/EÜ, 30. september 2002, millega valmistavate uuringuteeelduseks olijärjekindlaltselgitada, „millised on teiste allikate, sealhulgas EIP või struktuurifondide võimalused neidinfrastruktuurerahastada”.
Supportfrom the CNI scheme ‘may supplement contributions from the EIB or the StructuralFunds for the funding oftheseinfrastructures’.
Uuteinfra-struktuuriderajamisetoetuskavaabilvõib „täiendada EIP või struktuurifondide panust nimetatudinfrastruktuuride rahastamisse”.
The use of complementaryfunding was also mentionedinthe Research Infrastructures Work Programme16.
Täiendava rahastamise kasutamist mainiti ka teadustöö infrastruktuuridetööprogrammis16.
specic programme for research, technological development and demonstration:‘Structuring the European Research Area’ (2002–06).
võetakse vastu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprogramm „Euroopa teadusruumi struktureerimine”(2002–2006). (2002–2006).
16 Work Programme (2002–03): Support for Research Infrastructures in the FP6 Specic Programme on ‘Structuring the European Research
Struktuurifondide, ühtekuuluvusfondi ja teiste rahastamisallikate ühendamine teadustegevuse rahastamisega on spetsiaalselt mõeldud ELilähenemispiirkondade tööstus-ja teadusarenduse võimalusterealiseerimiseks.
Area’, rst update June 2003.
toetus kuuenda raamprogrammi eriprogrammis„Euroopa teadusruumi struktureerimine”, esimene ülevaade, juuni 2003.
Despite advocating the use of complementary sources of fund-inginthe Decisions and documents mentioned above,theis-sue was not actively addressed by the Commission during FP6.
Ehkkikomisjonväljendas eespool mainitud otsustesja dokumentides täiendavate rahastamisallikate kasutamisele toetust, eitegelenudtaselleteemaga kuuendaraamprogrammi vältel aktiivselt.
There wasnoguidance materialestablishedtohelpproject coordinators search for potential funding synergies andindeed no CNI projects benefitedfrom either Structural Fundsfinanc-ing or EIB loans duringthe period.
Ei koostatudjuhiseid, mis oleks abistanud projektikoordinaatoreid võimaliku rahastamissünergialeidmisel, ning mitte ükski uuteinfrastruktuuriderajamise projekt eisaanud kõnealusel perioodil ei struktuurifondide toetust ega EIP laenu.
Most ofthe unsuccessful applicantssurveyedstatedthatthey had not beeninformed about the possibility of using complementaryfunding sources (see Figure 7).
Enamik küsitletudtagasilükatudtaotlejatestteatas, et neid ei teavitatudtäiendavaterahastamisallikatekasutamisevõima-lusest(vtjoonis 7).
There would also be a needfor practicalstepsto betaken by the Commissiontoadequatelyadministerthecomplementa-rityaspecte.g.checksfor doublefinancing orineligibleco-financing. Howeverit was notedthat:
Lisaks peakskomisjontegema praktilisisammetäiendavuse aspekti asjakohaseksjuhtimiseks, näiteks selleks, et kontrollida projektide topeltrahastamist või abikõlbmatut kaasrahastamist.
(i) the relevant DGs(RTD and REGIO) did not establish a common definition of a ‘Research Infrastructure’,
Kontrollikodaleidis aga, et: i) asjassepuutuvad peadirektoraadid(teadusuuringute pea-direktoraatjaregionaalpoliitika peadirektoraat)eikoos-tanud „teadustööinfrastruktuuri” ühist määratlust, ii) kahel mainitud peadirektoraadil ei olnud vahendeid teabe kogumiseks nii kuuenda raamprogrammi kui struktuurifon-dideraames abikõlblike projektide kohta, iii) ühtekuuluvuspoliitikaraames ei oleväljatöötatud eraldi vahendeidjaandmebaasetäiendavarahastamisekoordi-neerimiseks.
INFORMATION ON COMPLEMENTARITY OF FUNDING RESULTS FROM THE ECA SURVEY OF UNSUCCESSFUL APPLICANTS
TEAVE RAHASTAMISE TÄIENDAVUSE KOHTA  TAGASILÜKATUD KANDIDAATIDELE ESITATUD KONTROLLIKOJA KÜSIMUSTIKU TULEMUSED
Did the Commission or the National Contact Point inform you of the possibility to complement Research Infrastructures programme funding with other EU sources of funding?
Kas komisjon või riiklik kontaktpunkt teavitas teid võimalusest täiendada teadustöö infrastruktuuride programmi rahastamist teiste ELi rahastamisallikatega?
Noanswer answer
Vastus puudub
1015Number of responses
1015Vastuste arv
Loans from the EIB
EIP laenud
The Court considered the DS scheme to have mainly metits objectives whereas the CNI scheme wasjudged to have provided low added value.
Kontrollikoja hinnangul on ettevalmistavate uuringute toetuskava oma peamised eesmärgid täitnud, uuteinfrastruktuuride rajamisetoetuskavalisandväärtus on aga väike.
WAS THE DS SCHEME A USEFUL TOOL FOR DECISIONMAKERS?
KAS ETTEVALMISTAVATE UURINGUTE TOETUSKAVA OLI OTSUSTAJATEJAOKS KASULIK VAHEND?
Representatives of the research community were generally posi-tiveaboutthe Design Studies scheme.
Teadusringkondade esindajad suhtusid ettevalmistavate uurin-gutetoetuskavasse üldiselt positiivselt.
The process helped decision-makersidentify which projects were worthy of support and the majority of the DS projects audited wereincluded onthe ESFRIlist.
Protsess hõlbustas otsustajatelabikõlblike projektideväljaselgitamistja enamik ettevalmistavate uuringute projekte kanti ESFRI nimekirja.
DID THE CNI SCHEME CATALYSE THE CONSTRUCTION OF NEWINFRASTRUCTURES?
KAS UUTEINFRASTRUKTUURIDE RAJAMISE TOETUSKAVA HOOGUSTAS UUTE INFRASTRUKTUURIDE RAJAMIST?
Fundingthroughthe CNIscheme did not havea determining effect on projectimplementation.Payment of CNIassistance madepossiblesometechnicalupgradingoftheinvestment projectsconcerned,withtheacquisitionofneworbetter equipment.
Toetuse saamisel uuteinfrastruktuuride rajamise toetuskavast ei olnud projektideelluviimisele määravat mõju. Uuteinfra-struktuuriderajamisetoetuse maksminevõimaldasasjaoma-seidinvesteerimisprojekte mõningal määraltehniliselttäius-tadaja osta uusi või paremaid seadmeid.
However the CNI scheme did not resultin the construction of newinfrastructures but rather provided additional financingto projects which would have goneaheadirrespec-tive ofthe existence ofthescheme.
Siiski ei rajatud uute infrastruktuuride rajamise toetuskava abil uusiinfrastruktuure, vaid pigemantitäiendavattoetust projektidele, mis oleksid käikuläinud kailmatoetuskavata.
RECOMMENDATION 1
SOOVITUS 1
The Commission should reconsider whetherin future Framework Programmes, CNI projects should befundedfromthe research budget giventhe Court’sfindings concerningthe European added value and catalysing effect.
Komisjon peakskaaluma,kastulevasteraamprogrammide raames on otstarbekas rahastada uuteinfrastruktuuride rajamise projekte teadustegevuse eelarvest, arvestades kontrollikoja auditileide Euroopa lisandväärtuse ja edasiviiva toime kohta.
The Commissionshould ensurethatscheme objectivesare statedin terms that are clear and understandable to all and should be realistic given theintendedlevel of project fund-inginvolved.
Komisjon peaks tagama, et toetuskava eesmärgid on selged, kõigile mõistetavad ning realistlikud, võttes arvesse projektidele võimaldatavat madalatrahastamismäära.
Despiteincludinginthe FP6 decision,the possibility offund-ing DS and CNI projects from complementary EU budgetary sources,the Commissiondidnotactivelypromotethispos-sibility and consequentlyit was not used.
Ehkki kuuenda raamprogrammi otsuses on ette nähtud võimalus rahastada ettevalmistavate uuringuteja uuteinfrastruktuuride rajamise projekte täiendavatest ELi eelarveallikatest, ei tutvus-tanudkomisjonsedavõimalustlaiemalt, mistõttusedakaei kasutatud.
RECOMMENDATION 2
SOOVITUS 2
This report was adopted by the Court of Auditorsin Luxembourg atits meeting of 5 May 2010.
Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 5. mai 2010. aasta istungil Luxembourgis.
ACHIEVEMENTS OF ‘DESIGN STUDIES’ PROJECTS
ETTEVALMISTAVATE UURINGUTE PROJEKTIDE TULEMUSED
t of the g lob al e pla c u nding f o ad map a str or ld re par
, mis on k tik oje k ti. A pr t av tud inf r Ja ga
Per on str ts will be n alise d o jec es ev on str es ign Re po ra lD tion w uc ou nd the w ts ar t is planned f
2010. aasta lõpule ta mine eb ak tegevust ra am pr rahastamine ei ole k io lev E- t or e õik
os p ec Pr on str or c t the t im e of the vi sit the legal en A et of d is tri but N o jec pr o jec pr e the c for tial ct en e ar he rT et on the ESFRI list oty N included in the ESFRI r
- on oo oe tuse a ilma u ala sest tud vu ta o jektide ga .
o pean ur tir ec y ac ur it x r g ies with he p
Te hn ilin ek oleks g lob a als es mahus).
- alu en a ri os ge op tic al issues s ec hn olo gie on laser tr tion of a legal em en ts* v o llid er tion of the uc on sis ts or k c o ble m s al pr al sp ec ic e and use r , sit design s of cr iti tional pr ter na or a possible ed f s impact ' o jec on str he w t business sc ou nd a o pean lar ur
a pu na om p on en e ist äig u see lda õim alust eh nil isi pr e uue p õlv k ta u na selle abil, k te lla se rit av öö ta üs im us ed vus uuring ; k ta ee ma de uurimise s en da mine eh no loo gia tte av ah eli se s pr eh nil ise d k , t eh nil ist t et on na poolt k tsu se ga k e osta on ide lt eh nil ine
T tional ev ter na tion of the new ea e ch nic y study en e ch nic , t t).
Töö seisneb peamiselt põ r em a al mis ta mine ev e em ide jat e op til ise inf r ah as ta mis v vu sv ah t).
er m s of s olv ing al in t o ble m s ( eq uir er t s).
tsu se ga t õim ald a or alg us al lik te va te ga seotud k takse ins en er - t
ele sc or t ac hie o jec ch on ce se ar t of en a bli ng t tion fra y an in t of the f pr he T. ce s tion in an in y study or di em s and other cri tic e ch nic ed tar tion of the ca tion of a Eu c ibi lit ea s, f y
 vus uuring ta o jekti peamised tulemused* Pr t ise ehitamise ka ja e su ur ta i v asu ta ja k tse pt s ioonide ar on k oo pa su ur ur E rii t ilis et äh k lob al EG ab ad el ele kt rV ea lam sü st tit u asu tamise hin da mine isi k st se na ar iumid ek te är i an ev töö ta mine ). älj av rii t ilis et äh me (k põ hin ev ehitamise et t on peamiselt t lah en da
, business plan with na nc ial tions te din the cr x pe ce ea m . tion ta ne mainly t engineering pr
Te les c tiv oll ide r C esig nS on ide lt y on S eg a) iir ge al damiseks r v uuring) v uuring g lob aa lse esig nS ur i ehitamiseks ) ar oo pa et t ope SIs ot a dio ac oo pa uu rim isr ur ur
Io ds ge ar es ign t title es ign op es ot e ar w tiv ale Under c y
Re se ar oh u tuse ja j ulg eo lek
tional funding ea dy b or construc t sf om m itm en tion has star uc or n at sf om ing vi sib le eb ec os p ec Pr ob er te dt x pe ce ot included in the ESFRI list N os p ec pr els ar lev on str he cT t included in the ESFRI list ro jec P t included in the ESFRI - list ec r oj P additional c
In im ek ah as ta mine v hit us vE v riigipoolne r e kt on kr oj P kr oje kt on P hit am ine on alanud ja kE i ole ES FR E õe nä oli ne on t po oln er takse lõpule viia 2016. aastaks tä ien da
- tic ipa om ab r ec tion of uc al es c ge t and tr or ld wide ou gh out E
, mis oleks a ta als ev om mu ni- ja ko
. ts on str er and w ea k ch ers fr tional funding y na e been possible v
, oleks tu ge v ele ap er s pe kt iiv ita . ve en al mis ta mine sellise se v a u nik n damise ta pis pi isa ava
, open ty fac ilit with a str ing possibilities f tion of m an s uc ien mechanisms the pr fac ilit radio a str ro pe inc the fac ilit he pr T -
, ilma v eh no loo gia le ning pa k õim a lik olnud es asuv a as as paljud uued r t ise et ta ja õim alu si üli õp ila st oe tuse peamine mõju* ELi t tk ro jek P tis osale sid paljud asu tuse d k ro jek P sio on it ta k äl ism aa tv a as m er B en da mis se ar ge m ad n õr tuse sv ula use ehitamiseks es kk oe tu sa ELi t m eli see ks pe rim en rõhuasetus ega inf õp pe v maailmas t ne ei olnud k oleks r ro no om iat ehitamise ar
, ts uc ot e ch no l al t sp ec i tion and a et
, e hit us pla an ja oo re f en eu tri ino am er eh nil ise uuringu ar ad on na uuring v a tle mine a tsk uk tuuri üle va str
, en
oh aga seotud k es kk , k
, c e also been v e tion plan and uc ea sib ilit or sea sc io rm f t f e in fr ult ur ep to nc om p on en rc to a
Tehnoloogia, pr se k analüüsiti as uk
Technology – of on d ar s ec
Re se ar et t m iaja sellega seotud t eld us ed wi th hi gh ly en er - y
EU CONTRIBUTION FOR CNI PROJECTS ed a sk T get s
ELi TOETUS UUTEINFRASTRUKTUURIDE RAJAMISE PROJEKTIDELE
EU contribution all oc a sk 1 ( manage menT or ec of 20 % w tri but ion on tri but ion of ap pr on er he EU cT establishing an a no bio ph ot 10 (
. e et t t ise aja o llim ist tro n ar öö pa k am ist and vate k it o et us on s uu na õik õt ja oo nik ot oe tust taotleti ainult äig us ellu vii da e pu ud ut ab vii en da et t tim ine ) ja üles an juh teer im ist ja k u ne ELi t
WP deal with the design, pr Most tion , assembly and v v
, m on oe tuse jagunemine ELi t õ igi le pr k
t ly the w ula rim ag ing lab e lop ing new t os c en ur r his will b each iev T he BINASP pr T he EU AL M T hi le be g an al rC o pean –N urE am aL t ac (A s at er lin ea w er and su be t o jec pr ess ar n ec em of bio sy st n ha nc lm a EA c planned f of additional ha r to AL M to higher de lit the AREAS
M t on osa suurem en g er õr om p on en ak ar ge tasemel ine m i kõ r , k us uk tuuride ja va str ge k võ r
( among other s m icr m ole c of d ev e tiv
IN AS P seisneb bi on an ot illi m et es k
Grant sig na ee ment a gr om mission ) (C
- v äe uu p k o misjon ) (k o et us lepin T gusõlmimise
EU CONTRIBUTION FOR CNI PROJECTS
ELi TOETUS UUTEINFRASTRUKTUURIDE RAJAMISE PROJEKTIDELE
, os t tion uc or ed f o) tion a e i not c on str tri but ion on ou gh put tri but ion on or all ed f tion of a uc or the t ed f ad ing of the or m t f on pr e qu es t as r tion and eq uip uc on str e qu es t y pla e qu es t o 100 % of its cts t or ta sk 1 ( . F op
on i ot r ah e, k e tä ien eö k oe tust or m i tv aa ¨ a ks ot ) taotleti oo tli kk o et us vt om ee tri a kt g et õr õim alust o et us tust t õ igi le ülesanne t ri sta llo gr ek oo pia pla ro sk oe tust ei taotletud on it ei in ide d ifr ot
A DI III and they L on ) the co tr c on str t of a hig ht hr os c or ne ut re r f o and 2000 00 eu r a ph or the ce d f ed am ou n tri but ion w c on
, mis m oo du sta b alla ot ja 2000 00 e ur on m ik
. ely tiv or the up g re pt f c x
ele 1 ja 2 ( labor i ehitamine ja tud pr oe tuse jagunemine ELi t aju tu sv tud m av
EU c ta sk se ho st ing facilities of a marine ec re qu es t labsislessthan10%.
AD as t av äl ja arv en äh et t oe tust taotleti k ELi t da mine ehitamine ) v
io log y e ele ad or in a str e f al B tr ou ri er t ur or m st f al pla en al biology uc t aims a o jec olo gy al ec ul ar biology lab tr t ur olo gy lab al ec uc ce s of th re so ur nding the ct ex te tion of a marine uc e ch nic ed t es (EMBL, ESRF and ILL) é J os e ph F ers it t description ed State gr y facilities and special is ed to ra
I LL ) ning U niv aa lbi o loo gia ku kt ur e em ilis eö k ek aa lbi o loo gia ed en damiseks u kt ur
T ts in lab or tin or en ep os t - o 9) .
. us olm e juh sm är k on laiendada pr aC Ee eM e
y ( r t aims a o jec to tional ins tit ut ter na om ct fr on and a marine ch em ic a ot r par A his pr T as ks 3 t (T viding new or en h an co pr e ds cie nc ta gr es tm e nv in
es k uu m ide ja er ise ad m et ula ar bi o loo gia labor i ja m aju tu sv õh us ta õ it kt i eesmärk on r r oje P e em ilis eö kk ea mis ed ülesande d on m er P k tiC r oje P
, the Ce t ur om ot to pr eM a CE pr he CT eq uip m en
BL , ES R F ja M (E aja da mere tr e eri tud str te gr labor ir teadus k m ole k tä ien da mine ühendab k r ess ur sid
Main ta sk s ar ec and the up gr and ho st ing facilities
Lisaksuuelaboriehitamiselejasisustamisele
(CISB), which will c ing in together with the U niv lab or e tiv
( ülesande d 1 ja 2) on pr uusi v ge no om se str
EU CONTRIBUTION FOR CNI PROJECTS al ed an ge of pt c ex he T.
ELi TOETUS UUTEINFRASTRUKTUURIDE RAJAMISE PROJEKTIDELE
. ed e the EU tion : uc tion a te din a a tri but ion on on str or which no ’) f e qu es t o all ta sk se ed ( in the r get e main ing v all ce rv ‘ o tion ta sk s within the uc es and no EU c e and this is wh er on sis ts of 12 ta sk st c on str er h T. ed tion top or o establishing the d is tri but t ur t ur tri but ion is all oc on en ta sk s deal mainly with loc uc uc
, mis t ele oo sn eb 12 ülesande st oe tuse jagunemine ELi t oe tust ei taotletud ei nf r uk tuuri r
35 t d en ed as one ( oje ch e pr T rst s ev d ev similar pr
35 –5 5 % ) on s uu na ülesande le ülesanne t tuse ga eh i tust millel et
on Re se ar t ur t ur ed and e posi t g er ce es ou r es e ar uc uc o de liv oje co pr a str a str ge (m ult im ed ia) ea major tiv str sy to a ce ler o linguistic ce s st e and r a de of the HAD ES t should pr y th a on and Io t tion stage of the In uc ion sy n ch ry v his is a ch iev T. g ies t n er institutions so th a on sis ts of the d ev tip rn on str t description t of and ac
IS 18 C/ SA IL t sa ks ha l damiseks asu ta ja k on it takse HA D ES us t jat takse j arenda te ns iiv su stja en er di te ur irj eld us takse inf r ult ja ga or pu se d oo t ti pr arhiivid
C/ SIS 18 ac A e or A y f tion of the in fr am m ar description s and, gr form an c y per t ur in ds such as lar nit om m u ch c t of an inf ry m en o jec Pr t is a fully di str ibu to jec uc y in Darmstadt t to ra ou s ers as one single lar ting the la ng ua ge rate gr ac ilit par s) of the A ou nd 1,2 billion eu r ad es of the he a
oh as ta te in iir ah es et ap isr o jekti s osale v ilin gv ist ilis t t liik oh anda
M -L R pr A o up gr o met tr w y t p ec S his pr T is in M -L RA D o pean r urE he DT
takse k ro jekti ga ar . P