natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Applications must be submitted on a special form (together with form E 401 in the case of citizens of other Member States) to the tax office (Finanzamt) responsible.
Kui neid läbivaatusi ei ole tehtud hiljemalt lapse 18. elukuu lõpuks, vähendatakse toetuse igapäevast suurust 50% võrra (7,27 eurot) alates 21. kuust.
The allowance is paid every two months, starting in the first month of entitlement, by the tax authorities.
Peretoetuste suurus sõltub lapse vanusest; lisaks makstakse alates teisest lapsest lisaraha.
The procedure is computerised.
Kui laps on sügava puudega, suurendatakse peretoetusi teatud igakuise summa võrra.
Family benefits
Toetuste taotlemine ja maksmine
Recipients of family allowance are obliged to inform the competent tax office, within one month, of any event causing their entitlement to lapse or of any changes in the circumstances on which their entitlement is based.
• Teiseks tingimuseks on, et toetuse maksmise perioodil ei tohi kalendriaasta kogutulu ületada 14 600 eurot.
Recipients
Peretoetuste suurus
Family allowance is payable to Austrian citizens resident or normally resident in Austria and their children, i.e. their offspring, adoptive children (and their offspring), stepchildren and foster-children living in their household or whose maintenance they are primarily responsible for.
Mitmikute sünni korral makstakse iga täiendava lapse eest poole lapsevanemapuhkuse toetuse suurune summa.
Persons covered by the Community rules (see the Guide on “The Community provisions on social security
Toetuse saajad peavad maksuameti pädevale kontorile teatama igast asjaolust, mis võiks neilt ära võtta peretoetuste saamise õiguse, samuti kõikidest muudatustest, mis võiks nende õigust mõjutada, ning tegema seda ühe kuu jooksul pärast päeva, mil nad sellest teada said.
This monthly benefit is granted in addition to family allowance for the third and subsequent children, if the family’s taxable income in the calendar year prior to the year to which the application refers did not exceed a certain limit, namely 12 times the monthly assessment
Väikese sissetulekuga isikud või pered saavad lisaraha 6,06 eurot päevas. See lisaraha on omamoodi krediit, mis tuleb tagasi maksta niipea, kui tulud teatava künnise ületavad.
Individuals or families on low income receive a supplement of EUR 6.06 a day.
Lapsehoolduspuhkuse toetust maksab taotluse korral pädev ravikindlustusfond.
This is a kind of loan which must be repaid as soon as their income exceeds a certain level.
Lapsehoolduspuhkuse toetust võib tagasiulatuvalt maksta üksnes kuue kuu eest.
One parent is entitled to parental benefit (childcare allowance) until the child reaches the age of 30 months.
Igal vanemal on lapsehoolduspuhkuse toetusele õigus kuni lapse 30. elukuuni.
If the parents take turns in receiving benefit, the period of entitlement is extended to no longer than when the child reaches the age of 36 months.
Kui hüvitist saav lapsevanem vahetub, pikendatakse hüvitise kestust maksimaalselt kuni lapse 36. elukuuni.
•Payment of parental benefit (childcare allowance) is subject to an entitlement to family allowance, and to the recipients living in the same household as the child.
Toetuse saajad peavad pädevale ravikindlustusasutusele teatama kõikidest pereseisu muudatustest ning andma teavet, mis on esitatud toetuse taotluse vormis.
Applications and payments
Lapsevanema vahetus on võimalik vaid kaks korda.
Parental benefit (childcare allowance) is granted on request by the competent sickness insurance institution.
See tähendab, et puhkus võib olla vaid kolmeosaline.
It may be paid out with retroactive effect of no more than six months.
Iga osa peab kestma vähemalt kolm kuud.
Sickness, accident and pension insurance Care allowance
Ravi, õnnetusjuhtumi- ja pensionikindlustus Abitustoetus
Unemployment insurance
Lapsehoolduspuhkuse toetus
Parental benefit (childcare allowance)
Töötuskindlustus
For further information please contact:
Lisateabe saamiseks pöörduge
•your sickness insurance fund (Krankenkasse);
• oma ravikindlustusfondi (Krankenkasse),
Specific social insurance provisions covering the selfemployed and farmers are not contained in this guide.
Selles teabelehes ei käsitletud tööstuse ja kaubanduse füüsilisest isikust ettevõtjate sotsiaalkindlustuse ega põllumajandusskeemi erisätteid.
Further details can be obtained from the insurance institutions concerned.
Selles küsimuses saate te kogu vajaliku teabe pädevatelt kindlustusasutustelt.
•your accident insurance versicherungsträger);
• oma õnnetusjuhtumikindlustusasutusse (Unfallversicherungsträger),
•the competent pension insurance institution (Pen-sionsversicherungsträger);
• pensionikindlustuse valdkonnas pädevasse asutusse (Pensionsversicherung),
The names and addresses of the institutions that act as liaison bodies for the various branches of social security are set out in Section 3.
Punktis 3 leiate nende kindlustusasutuste nimed ja aadressid, kes on sotsiaalkindlustuse erinevate harude kontaktasutused.
If you have problems or questions concerning social security in Austria or another Member State, you can also contact the relevant liaison body.
Austria või ühe või mitme liikmesriigi sotsiaalkindlustusprobleemi või küsimuse korral pöörduge pädevasse kontaktasutusse.
•the competent tax office/family allowances department (Finanzamt/Familienbeihilfenstelle) at your place of residence.
• oma elukohajärgsesse pädevasse maksuametisse / peretoetuste ametisse (Finanzamt/Familienbeihilfenstelle).
Moving within Europe (the European Union, the European Economic Area and Switzerland) Your Rights to Social Security in Austria – as at 23 February 2006
Liikuvus Euroopas (Euroopa Liidus, Euroopa Majanduspiirkonnas ja Šveitsis) Sotsiaalkindlustusõigused Austrias – Seisuga 23. veebruar 2006
Your rights to social security in Finland
Sotsiaalkindlustusõigused Soomes
Your rights to social security in Finland as at 13 March 2006
Sotsiaalkindlustusõigused Soomes
Sickness, maternity and equivalent paternity benefits...............................................................
Haigus-, sünnitus- ning samaväärsed isadushüvitised . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Reeducation and rehabilitation . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2.1.2.
Ümberõpe ja taastusravi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2.1.2.
Rehabilitation allowance . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Taastusravitoetus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2.1.3.
Parental benefits . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Vanemahüvitised . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Survivor benefits . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Vanadus- ja toitjakaotushüvitised . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Unemployment benefits . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2.6.1.
Vanaduspension . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2.5.2.
Unemployment benefit. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Toitjakaotuspension . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Baby bonus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Sünnitoetus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Special non-contributory cash benefits . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Mitteosamakselised rahalised erihüvitised . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2.9.1.
Job-seeker’s allowance . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2.9.2.
Tööotsija toetus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Disability allowance . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Puudega isikute toetus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2.9.3.
Child care allowance . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Lapse hooldamise toetus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Pensioners’ housing benefit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2.9.5.
Eluasemetoetus pensioni saajale . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2.9.5.
Special allowance for immigrants . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Eritoetus immigrantidele. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
The Finnish social security system comprises both resi-dence-based and occupation-based benefits.
Soome sotsiaalkindlustussüsteem hõlmab elu- ja töökoha põhiseid seadusjärgseid hüvitisi.
Certain benefits are sometimes subject to additional qualifying conditions, relating mainly to length of residence.
Lisaks maksab riik kohalikele omavalitsustele tervishoiu- ja sotsiaalteenusteks ettenähtud toetust.
The earn-ings-related pension scheme and accident and occupational disease insurance are entirely occupation-based.
Ravikindlustust rahastavad nii palgatöötajad, füüsilisest isikust ettevõtjad, tööandjad, kindlustusvõtjad kui ka riik.
of public funds and partly by the unemployment insurance contributions paid by workers, employers and subscribers to unemployment insurance funds.
Kõik Soomes alaliselt elavad isikud on hõlmatud pensionikindlustusega (rahvapension), tervishoiuteenustega ja ravikindlustushüvitistega, vanema- ja perehüvitistega.
Public health services are financed by the municipalities out of local taxation and user fees; the state also makes transfer payments to local authorities to help pay for social and health services.
Teatavate elukohapõhiste hüvitiste maksmine sõltub mõnikord lisakriteeriumidest, eelkõige Soomes elamise kestusest.
Earnings-related pensions are financed partly from the contributions paid by employers and workers and partly from the public purse.
Vanaduspensioniskeem ning tööõnnetuste ja kutsehaiguste vastu kindlustamise skeem on sotsiaalkaitse harud, mis on seotud üksnes töötamisega.
The health insurance system is supported by the work force (employed and self-employed), the employers, the insured and the state.
Seadusjärgne pensionikindlustussüsteem Soomes hõlmab vanaduspensioni ja rahvapensioni.
Accident insurance is based on employers’contributions. contributions.
Nimetatud kahe skeemi hüvitiste hulka kuuluvad töövõimetus-, toitjakao-tus- ja vanaduspension.
The Finnish statutory pension system comprises an earnings-related and a national pension.
Sotsiaalkindlustuse reguleerimise ja sotsiaalkaitse üldise arengu eest vastutavad sotsiaal- ja tervishoiuministeerium.
The benefits provided under these schemes include disability, survivors’ and oldage pensions.
Sotsiaalkindlustussüsteemi rakendamises osalevad paljud asutused.
The Ministry of Social Affairs and Health is responsible for social security legislation and the general development of the social security system.
Sotsiaalkindlustusamet (Kansaneläkelaitos või Kela) on iseseisev avalik-õiguslik asutus, mis haldab elukohapõhist üldist sotsiaalkindlustusskeemi.
The system is run by a variety of organisations.
Halduslikult kuulub nimetatud asutus otseselt Soome parlamendi kontrolli alla.
Earnings-related pensions are intended to ensure that workers can maintain during their retirement the standard of living they enjoyed while they were working.
Vanaduspensioni eesmärk on tagada palgatööd teinud või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsenud töötajale elatustase, mis tal oli töötades.
The earnings-related pension system is based on a number of different laws, the main one being the Employees’ Pensions Act (TyEL), which covers all those in paid employment in the private sector, that is to say 60% of all workers.
Vanaduspensionisüsteemi aluseks on teatav arv seadusi. Olulisim on erasektori palgatöötajate (60 % kogu töötajaskonnast) suhtes kohaldatav pensioniseadus (TyEL).
Self-employed persons, seamen and civil servants have their own pension schemes.
Eriseadustega reguleeritakse füüsilisest isikust ettevõtjate, meremeeste ja ametnike pensione.
Residence-based social security benefits are administered by the Social Insurance Institution (Kansaneläkelaitos, or Kela), an autonomous public body under the direct supervision of the Finnish Parliament.
Pensionikindlustusasutused, pensionikassad ja pensionifondid haldavad erasektori pensioniskeemi.
Health care services are the responsibility of the local authorities.
Riiklik pensionikindlustuskeskus (Eläketurvakeskus või ETK) on asutus, mis vastutab vanaduspensionisüsteemi kooskõlastamise eest.
The qualifying condition for entitlement to the national oldage pension is residence in Finland.
Rahvapensioni saamise tingimus on Soomes elamine.
This pension guarantees a minimum subsistence income to pensioners who have no other pension or whose other pension coverage is inadequate.
Nimetatud pensioni eesmärk on tagada miinimumsissetulek pensionäridele, kes ei saa muud pensioni või kelle vanaduspension on väike.
The national pension rate decreases as earnings-related pension income rises, and the pension stops altogether if the earnings-related pension exceeds a certain amount (in 2007, this was between 915.21 and 1074.63 euros/month, depending on the person’s place of residence and marital status).
Rahvapensioni vähendatakse vastavalt vanaduspensioni tõusule ning rahvapensioni ei maksta enam, kui vanaduspension ületab teatava ülemmäära (2007. aastal 915,21–1074,63 eurot kuus sõltuvalt elukohast ja perekonnaseisust).
The earnings-related pension insurance for private sector employees is handled by pension insurance companies, pension funds and pension foundations.
Samuti on nimetatud asutus pädev pensionide ja kindlustuse valdkonnas rahvusvahelisel tasandil. Sotsiaalkindlustuse järelevalveamet kontrollib kindlustus- ja pensioniasutuste tegevust.
The Central Pensions Board (Eläketurvakeskus, or ETK) is the coordinating agency for the earnings-related pension insurance scheme; its remit also includes international insurance and pension matters.
Soomes on täiendava vabatahtliku pensioniskeemi osa suhteliselt piiratud, sest kõik palgatöötajad ja füüsilisest isikust ettevõtjad kuuluvad vanaduspensionisüsteemi.
Insurance and pension institutions are supervised by the Insurance Supervisory Authority.
Riigikassa haldab riigiteenistujate pensioniskeemi, samas kui kohalike omavalitsuste töötajad kuuluvad omavalitsuste pensioniskeemi.
The pension schemes of state employees are administered by the Public Treasury and those of local authority employees by the Local Government Pensions Institution.
Tööpensioni väljaarvutamisel arvesse võetavate sissetulekute ning makstava pensioni summa suhtes ei kehti ülemmäära.
There are relatively few voluntary supplementary pension plans in Finland, since all wage/salary earners and self-employed persons fall within the scope of the earn-ings-related pensions system.
Õnnetusjuhtumikindlustuse asutused vastutavad erasektori töötajate õnnetusjuhtumikindlustuse ja kutsehaiguskindlustuse eest.
There is no upper limit for pensionable income under this system, and no upper limit for the amount of the pension.
Riigikassa vastutab riigiteenistujate õnnetusjuhtumikindlustuse eest.
Family benefits are financed by the state, as are unemployment benefits.
Peretoetusi ja töötushüvitisi rahastab riik.
The job-seeker’s allowance is financed half and half by the state and the local authority.
Tööotsija toetusest poole rahastab riik ja teise poole kohalikud omavalitsused.
Contributory unemployment benefits are financed partly out
Sissetulekust olenevaid töötushüvitisi rahastatakse tööandjate ja töötajate töötuskindlustusmaksetest, töötukassaga liitunute sissemaksetest ja riigi vahen-
The accident insurance institutions are responsible for the accident-at-work and occupational disease insurance of those employed in the private sector, whereas the Public Treasury handles accident insurance for public employees.
See on elukoha- või viibimiskohajärgne asutus vastavalt Soome rahvusvahelistele kohustustele.
responsible for the administration of earnings-related unemployment benefits. Membership of such funds is voluntary.
Kaebuste lahendamise kord ja asutused eri hüvitiste korral on esitatud järgmistes jagudes.
The Social Insurance Institution is responsible for basic unemployment provision.
Töötu toimetulekutoetused kuuluvad põhihüvitiste osas Kela pädevusse.
Unemployment funds, working in conjunction with trade unions, are in general
Ametiühingutega seotud töötukassad näevad ette sissetulekuga proportsionaalsed töötu toimetulekutoetused.
The appeal procedure and appeal authorities for the various benefits are set out below.
Nende kassadega liitumine ei ole kohustuslik.
Sickness, maternity and equivalent paternity benefits months.
Haigus-, sünnitus- ning samaväärsed isadushüvitised
The patient will generally be charged a flat fee (€11-22 – the amount varies from one local authority to another) for treatment at a heath centre.
Soome tervisekeskustes nõutakse üldjuhul teatava summa maksmist. Nimetatud summa on kohalikes omavalitsustes erinev ja võib olla 11–22 eurot.
Hospital out-patients pay 22 euros per consultation; in-patients pay a per diem charge of 26 euros.
Patsient, kes saab ambulatoorset ravi haiglas, peab tasuma 22 eurot konsultatsiooni kohta. Haiglapäeva hind on 26 eurot.
The fee for out-patient surgery is 72 euros/day.
Päevakirurgia maksab 72 eurot päevas.
For long illnesses, the charges are based largely on income.
Pikaajalise haiguse korral määratakse tasu kindlaks peamiselt sissetulekute põhjal.
Services for which the patient has already paid a certain sum (590 euros in 2007) within a period of 12 months are free after that.
Igal Soomes elaval isikul on õigus saada esmaseid tervishoiuteenuseid ja haiglaravi.
For short-term (less than three months) in-patient care, the institution may charge a fee of 12 euros a day.
Tervishoiuteenuseid korraldavad kohalikud omavalitsused.
Every person who is resident in Finland is entitled to primary medical assistance and hospital care.
Õigusaktidega on kindlaks määratud teenused, mida kohalikud omavalitsused peavad kohustuslikus korras tagama.
Health services are organised by the local authorities, which may arrange to supply the statutory services independently, in association with other local authorities or by purchasing them from another local authority or public or private provider.
Kohalik omavalitsus võib teenuseid ise korraldada, ühineda selles osas teiste kohalike omavalitsustega või osta neid teenuseid teiselt kohalikult omavalitsuselt või mõnelt muult riiklikult või eraõiguslikult teenusepakkujalt.
These services include health education and consultations, medical care, reeducation services (if these are not covered by another system), mental health, patient transport, dental care, orientation services, school, student and industrial health care, and regular check-ups and screening tests.
Kohaliku omavalitsuse korraldatavate teenuste hulka kuuluvad inimeste tervishoiualane nõustamine ja tervisekontroll, ravi-, taastusraviteenused (mis ei kuulu mõne muu süsteemi alla), vaimne tervis, patsientide transport, hambaravi, nõustamisteenused, kooli- ja ülikoolitervishoid, töötervishoid ning regulaarsed uuringud ja sõeluuringud.
Bills for medical treatment can be reviewed if the patient applies, in writing, to the local authority health commission or corresponding agency or the body that prescribed the treatment, within 14 days of being billed.
Teenused, mille eest patsient on jooksva 12kuulise perioodi jooksul maksnud juba 590 eurot (2007. aasta) on pärast seda ülemmäära tasuta. Lühiajalise ravi puhul (alla kolme kuu) raviasutuses võib see siiski olla 12 eurot ravipäeva kohta.