natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Figure 7.3 Structures of the inner ear
joonis 7.3 Sisekõrva ehitus
Figure 7.2 The middle ear
Näide: joonis 7.2 Keskkõrv
Displacement of hair cell stereocilia is very small – at the threshold of hearing (0 dB SPL), the movement is as little as 106 µm, while at the highest levels (approximately
Karvraku külge kinnituvate karvakeste liikumine on väga väike: kuulmisläve juures (helirõhutase 0 dB) on lii- kumine vaid 106 µm ning kõige kõrgema taseme puhul
120 dB), this movement amounts to 1 µm.
(umbes 120 dB) on see kuni 1 µm!
•The second role of the middle ear is to protect the hearing system from loud sounds.
•Keskkõrva teine ülesanne on kuulmissüsteemi kaitsmine valjude helide eest.
Middle ear muscles twist the bones and limit the vibration force transferred to the inner ear, when the sound level exceeds 80 – 87 dB.
Keskkõrva lihased pööravad luid ja piiravad sisekõrva ülekantud võnkejõudu, kui helitase ületab 80–87 dB.
This effect, called the acoustic reflex, protects the hearing system against loud sounds of slowly increasing intensity only for a short time.
See mõju, mida nimetatakse akustiliseks refleksiks, kaitseb kuulmissüsteemi aeglaselt suureneva intensiivsusega valjude helide eest vaid lühikest aega.
The acoustic reflex does not intervene effectively for impulsive noise such as gunfire.
Akustiline refleks ei toimi tõhusalt sellise impulssmüra puhul nagu tulistamine.
The inner ear, also called the cochlea, is the actual sound receptor and analyser.
Sisekõrv, mida nimetatakse ka tiguorganiks (kolhea), on tegelik heli vastuvõtja ja analüüsija.
This organ is no bigger that a fingertip and its structures are so delicate that they are the first parts of the ear to be damaged by noise.
Sisekõrv ei ole suurem näpuotsast, kuid ta osad on nii peene ehitusega, et kõrva tungiv müra kahjustab neid esimesena.
•Progression of vibration along the inner ear in response to acoustic waves allows us to hear different frequencies, represented by different pitches.•Fluid vibration in the inner ear sets up a travelling wave, which shakes different groups of hair cells and excites different groups of neurons, depending on the sound frequency.
•Akustilised lained tekitavad võnkumisi, mis liiguvad edasi piki sisekõrva, võimaldades meil kuulda erinevate sageduste erinevaid helikõrgusi.•Vedeliku võnkumine sisekõrvas tekitab laine, mis sõltuvalt heli sagedusest raputab edasi liikudes erinevaid karvarakkude rühmi ja tekitab erinevate neuronirühmade ärritust.
A close relationship exists between frequency and distance within the cochlea, at which excitation is observed.•The inner ear behaves as a mechanoneural acoustic frequency analyser.
Võnkesageduse ja teos asuva ärrituskoha kaugus on omavahel tihedalt seotud.•Sisekõrv toimib akustiliste sageduste mehhanoneuraalse analüsaatorina.
Hearing loss at a given frequency is therefore associated with hair cell damage in specific parts of the cochlea.
Tiguorgani teatavate osade karvarakkude kahjustus põhjustab teatavate sageduste osas kuulmiskadu.
•Over 28,000 hair cells spaced along the cochlear duct are responsible for initiating neural impulses in response to the vibration generated by sound.
•Teojuhas paikneb üle 28 000 karvrakku, mis muundavad helivõnkumise närviimpulssideks.
These cells are of two types: inner hair cells and outer hair cells, which differ in their shape and function.
Neid rakke on kahte tüüpi: sisemised karvrakud ja välimised karvrakud, mis erinevad oma kuju ja funktsiooni poolest.
The terms inner and outer hair cell refer to the cell position, which is nearer to the centre of cochlear turn for inner hair cells and is further from the centre of cochlear turn for outer hair cells.•About 30 to 60 hairs, called stereocilia, project from the top of each inner hair cell and about 100 to 160 stereocilia project from the top of each outer hair cell.
Mõisted „sisemised karvrakud” ja „välimised karvrakud” viitavad karvrakkude asukohale, kuna sisemised karvrakud asuvad lähemal teojuha kõverustsentrile ja välimised asuvad sellest kauge-mal.•Iga sisemise karvraku tipust väljub 30-60 karvakest ning iga välimise karvraku tipu külge kinnitub 100–160 karvakest.
Their shearing motion gives rise to neuron discharge.•About 31,000 neurons contribute to transferring neural spikes to and from the brain along the auditory nerve.
Nihkepinged karvakestes tekitavad närvirakkudes (neuronites) elektrilaenguid.•Umbes 31 000 neuronit aitavad närviimpulsse kuulmisnärvi kaudu ajju ja sealt tagasi transportida.
The ear is so accurate as a frequency analyser that, at 1000 Hz, we can differentiate sound pitches differing by only 0.1 Hz.
Kõrv on sama täpne kui sageduste analüsaator, sest 1000 hz juures oleme me suutelised eristama helikõrgusi, mis erinevad üksteisest üksnes 0.1 hz võrra!
EXAMPLES OF DAMAGE TO HEARING SYSTEM
NÄITED KUULMISSÜS­TEEMI KAhjUSTUSTE KOhTA
Exposure of the ear to high-level noise causes excessive stimulation of hearing cells, which in turn damages their structures.
Kõrva kokkupuude kõrgetasemelise müraga põhjustab kuulmisrakkude liigset erutust, mis kahjustab nende struktuuri.
At sound levels exceeding 87 – 100 dB, hearing cell hairs suffer from fatigue or may break.
87–100 dB ületav helitase kurnab karvarakke ja need võivad puruneda.
Major biochemical and physiological changes occur, but these are reversible to some degree.
Toimuvad suured biokeemilised ja füsioloogilised muutused, mis on siiski teatava astmeni pöörduvad.
•Changes become permanent after prolonged exposure to noise at levels exceeding 80 dB (A) or sudden exposure to very high-level noise exceeding 120 dB.
•Muutused muutuvad püsivaks pikema kokkupuute korral 80 dB (A) ületavate müratasemetega või hetkelisel kokkupuutel väga kõrge müratasemega, mis ületab 120 dB.
Damage to hair cells may kill them.
Karvrakkude kahjustamine võib need tappa.
Hair cell damage in a specific region of the inner ear is associated with loss of sensitivity to the sound frequencies received by this region of the ear.
Püsiv kuulmisläve tõus tekitab kuulmiskao. •Täielik kurtus, mis tekib siis, kui kaovad nii sisemised kui välimised karvrakud, põhjustab ka kuulmisnärvi kiudude taandarengut.
Partial damage to hearing cells leads to the death of hair cells in various parts of the inner ear.
See protsess on väga ohtlik, kuna hävitatud rakk võib tekitada põletiku, mis hävitab ja tapab ka naabruses olevad rakud.
This process is very dangerous because a destroyed cell may cause destruction and death of the neighbouring cells due to inflammation.
Kemikaale, lahusteid ja ravimeid, mis tekitavad ajutise või püsiva kuulmiskahjustuse, nimetatakse ototoksilisteks aineteks.
Figure 7.5 Undamaged control hair cells (above) and hair cells (below) damaged due to exposure to high sound level.
joonis 7.5 Kahjustamata kontrollkarvrakud (ülal) ja kõrge helitaseme poolt kahjustatud karvarakud (all).
The first row of outer hair cells is more seriously damaged than the second row.
Väliste karvarakkude esimene rida on tõsisemalt kahjustatud kui teine rida.
Stereocilia are damaged. Photo null
Karvrakud on kahjustatud. Foto © INRS.
CHAPTER 7: HEARING DAMAGE AND HEALTH SURVEILLANCE
Tööstuses kasutatavad metalli rasvatustajad.
The combined effect of ototoxic chemicals and noise exposure is particularly damaging to hearing.
Keemia- ja naftatööstus, transport, värvitööstus.
The presence of chemicals causes an abnormal condition of the inner ear, making it especially vulnerable to noise-related mechanical damage.
Paljud töötleva tööstuse harud (eriti toid-uainete-, keemia-, kummi- ja plastmassitööstus jne), kaubandus, teenindus, transport ja ehitus.
•Chemicals such as toluene, styrene, trichlorethylene, ethyl benzene, hydrogen cyanide and carbon monoxide interact synergistically with noise; they augment the damaging effect of noise on the hearing system.
Värvitööstus, kummi ja plastmassi tootmine, trükitööstus.
Exposure to solvent mixtures appears to potentiate the damaging effect on the auditory system.
Ekstraheerimine, galvaaniline katmine, keemia- ja terasetööstus, metallitöö ja töötlev tööstus (sünteetilised kiud, plastmassid, värvained, pigmendid, nailon).
The use of some medicines may also produce ototoxic effects.
Tekstiilitööstus, põllumajandus.
•People taking medicines known to have a detrimental effect on hearing shall not be exposed to noise.
•Inimesed, kes võtavad ravimeid, mis teadaolevalt halvendavad kuulmist, ei tohi müraga kokku puutuda.
Medicines affecting hearing include certain antibiotics, cancer treatment drugs, diuretics and quinines.
Kuulmist mõjutavate ravimite hulka kuuluvad teatavad antibiootikumid, vähiravimid, diureetikumid ja kiniin.
Medicines and noise have no proven combined synergetic effect on hearing, although the individual effects of many medicines on hearing is well documented.
Ei ole tõestatud, et ravimitel ja müral oleks kuulmisele sünergilist toimet, kuigi paljude ravimite individuaalne mõju kuulmisele on hästi dokumenteeritud.
Figure 7.6 Undamaged control cells (above) and hair cells (below) damaged due to exposure to solvents (toluene).
Transport (sisepõlemismootorid), tulekustutusvahendid, terasetööstus, metallitöö, paberi- ja tselluloositööstus.
The third row of outer cells is more damaged than the second row.
4.1. müra ja vibratsiooni koosmõju
Stereocilia look the same as in their initial state. Photo null
), tekib koosmõju müra ja üldvibratsiooni w vahel, mis suurendab kuulmiskao riski umbes 3 dB võrra võrreldes müraga, millega ei kaasne üldvibratsiooni.
•Threshold elevation causes abnormal growth in the feeling of sound loudness.
•Kuulmisläve tõus põhjustab ebatavalist tundlikkuse suurenemist heli valjuse suhtes.
A person with normal hearing experiences loudness over a wide range (90 dB) of sound levels. Sound is barely audible at 10 dB SPL, but it is unpleasantly loud at 100 dB SPL.
Normaalse kuulmisega inimene tajub valjust helitasemete laias vahemikus (90 dB). heli on vaevu kuuldav kell 10 dB SPL, kuid see on ebameeldivalt valju 100 dB SPL.
For a 50 dB hearing loss, this range will decrease to approximately 40 dB.
Puhul kuulmislangus vähemalt 50 dB, seda vahemikku väheneb umbes 40 dB.
In this case, 60 dB SPL sound is barely audible, but is unpleasantly loud at 100 dB as in the case of normal hearing.
Sel juhul on helirõhutasemel 60 dB olev heli vaevukuuldav ning ebameeldivalt vali helirõhutasemel 100 dB nagu normaalse kuulmise puhul.
Increase in loudness sensitivity makes it very difficult to properly understand speech.
Valjustundlikkuse suurenemine muudab kõnest korralikult arusaamise väga raskeks.
It also causes a major distortion in music perception.
See tekitab suuri moonutusi ka muusika tajumisel.
Decrease in frequency selectivity
Sisekõrva kahjustustel on palju tagajärgi.
Elevation of hearing threshold
Kuulmisläve tõus
•Hearing loss can cause a decrease in frequency selectivity – the ability to distinguish sounds of different frequencies.
•Kuulmiskadu võib põhjustada sageduste eristamisvõime vähenemist, s.t et väheneb võime eristada erineva sagedusega helisid.
Loss of frequency selectivity means that sounds or parts of sounds at various frequencies are mixed up.
Normaalne kõrv toimib erineva sagedusega helide puhul nagu hästi reguleeritud sagedusvastuvõtja.
The sounds mask each other even when their frequency is very different.
Sageduste eristamisvõime kaotus põhjustab erineva sagedusega helide või heliosade segunemist. helid maskeerivad üksteist isegi siis, kui nende sagedused on väga erinevad.
•Elevation of hearing threshold is loss of sensitivity to sounds at specific frequencies.
• Kuulmisläve tõus on teatava sagedusega helide tajumisvõime kadumine.
There are various types of hearing loss.
Kuulmiskaol on palju erinevaid liike.
However, the most commonly observed hearing loss is experienced as a result of exposure to industrial noise in the 2 – 6 kHz frequency range; so-called ‘high-frequency sloping hearing loss’.
Kõige sagedamini tekib kuulmiskadu sagedusvahemikku 2–6 khz kuuluva tööstusmüraga kokkupuutumise tagajärjel; see on nn „kõrgsagedusliku kallakuga kuulmiskadu”.
Difficulty in following time-related sound variations
Kuulmisläve tõus kuulmiskao tõttu.
Elevation of hearing threshold due to hearing loss.
•heli, eriti kõne, on dünaamiline, s.t helitase muutub ajas pidevalt.
Elevated threshold of hearing
Kuulmiskao tõttu tõusnud kuulmislävi
0 of young healthy persons of young healthy persons
0 Noore terve inimese keskmine kuulmislävi heliallika asukoha kindlaksmääramisega seotud raskused
Figure 7.7 Elevation of hearing threshold due to hearing loss
joonis 7.7 Kuulmisläve tõus kuulmiskao tõttu
Ringing in the ears (Tinnitus)
Kõrvade kumisemine (tinnitus)
Noise levels may affect safety because they are likely to interfere with warning information:
Müratase võib mõjutada ohutust, sest segab hoiatava sisuga teabe edastamist:
•Danger signals may be masked.•Information provided by a colleague or loudspeaker may become incomprehensible.
•ohusignaalid võivad maskeeruda;•töökaaslaste poolt või valjuhääldaja kaudu edastatav teave võib muutuda arusaamatuks.
•People with impaired hearing may experience ringing in their ears (tinnitus).
•Inimesed, kelle kuulmine on halvenenud, võivad tunda kuminat kõrvus.
This condition is caused by localised damage to inner ear structures, thereby altering auditory nerve activity.
Selle põhjuseks on sisekõrva paikne kahjustus, mis on muutnud kuulmisnärvi talitlust.
This means that sound is perceived, when none is being conveyed to the ear.
See tähendab, et heli tajutakse ka siis, kui kõrv seda tegelikult vastu ei võta.
Tinnitus is experienced through ringing noises and tones at mid- or high frequencies.
Kõrvade kumisemist tajutakse keskmise või kõrge sagedusega toonidena ja kumisevate toonidena.
In extreme cases, subjective noise may last 24 hours a day, 7 days a week.
Kõige äärmuslikumatel juhtudel võib subjektiivne müra kesta 24 tundi päevas, 7 päeva nädalas.
Around 20 % of the population experience tinnitus to some degree, and 4 % experience this disorder permanently.
Umbes 20% rahvastikust kogeb mõningast kõrvade kumisemist ja 4% puhul on see püsiv kuulmishäire.
EXTRAAURAL EFFECTS OF NOISE
MÜRA TOIME, MIS EI OLE SEOTUD KUULMISEgA
Many undesirable effects of noise may be produced even at noise levels and exposures innocuous to the inner ear.
Paljud müra soovimatud mõjud võivad tekkida juba sisekõrva jaoks kahjutu mürataseme ja kokkupuute puhul.
These include the following:
Need mõjud võivad olla järgmised:
•Audiometric testing in a soundproof room is conducted on a worker, who has not been recently exposed to noise.•The quiet rest period before testing shall last for at least 12 hours.•Audiometric testing is conducted for a number of tone frequencies in the 125 – 8000 Hz range.•Standard testing is carried out using an earphone (air conduction), corresponding to the normal method of sound conveyance to the ear.
•Audiomeetriline uuring tehakse helikindlas ruumis ning seda saab teha töötajale, kes ei ole hiljuti müraga kokku puutunud.•Uuringueelne puhkeperiood peab kestma vähemalt 12 tundi.•Audiomeetriline uuring tehakse erinevate toonisageduste osas vahemikus 125–8000 hz.•Standardse uuringu tegemisel kasutatakse kuulareid (õhuheli), mis vastavad heli kõrva sisenemise tavapärastele viisidele.
Another testing method involves using a bone vibrator (bone conduction), from which the sound is conveyed to the ear through skull tissues and bones.•Comparing bone conduction with air conduction enables us to check the condition of the inner ear.
Teise uurimismeetodi puhul kasutatakse luuvibraatorit (luuheli) ning heli sisestatakse kõrva kolju kudede ja luude kaudu.•Õhu- ja luuheli võrdlemine aitab kontrollida sisekõrva seisundit.
•Interference with speech communication (misunderstanding leading to wrong decisions).•Interference with task performance (decrease).•Annoyance.•Stress.•Difficulty in detecting and recognising danger and warning signals.•Interference with sleep and reduced sleep quality.
•häired sõnalise teabe vastuvõtmisel (mittearusaamine, mis võib viia valede otsusteni);•häired tööülesannete täitmisel (tööjõudlus väheneb);•häiritus;•stress (pinge);•raskused ohu- ja hoiatussignaalide märkamisel ja ära-tundmisel;•unehäired ja unekvaliteedi langus.
If significant hearing loss is detected, additional tests, such as speech recognition, may be conducted.
Kui avastatakse oluline kuulmiskadu, võib teha lisauuringuid (näiteks kõnest arusaamise uurimiseks).
•Their role is to assess the ability of the person with impaired hearing to maintain normal social contact though speech.•Difficulty in verbal communication usually occurs when hearing loss exceeds 40 dB.
•Eesmärk on hinnata halvenenud kuulmisega inimese võimalusi säilitada normaalset suhtlemisviisi kõne abil.•Sõnalisel suhtlemisel tekivad raskused tavaliselt siis, kui kuulmiskadu ületab 40 dB.
People differ drastically in the degree of annoyance they experience. Annoyance depends on the level and duration of single noise events as well as their pattern of intermittence or frequency content.
Inimeste kogetav häirituse tase võib olla väga erinev. häiritus sõltub üksiku müra tekitava sündmuste helitasemest ja kestusest, selle esinemissagedusest või helisagedustest.
Appearance of irritation and stress can vary between individuals depending on subjective conditions. Annoyance, irritation and stress cannot be measured and related to an exceeding of specified noise levels.
Inimeste häirituse ja stressi ilmingud võivad olla erinevad, olenedes subjektiivsetest tingimustest. häiritust, ärritust ja stressi ei saa mõõta ega seostada teatava konkreetse mürataseme ületamisega.
Noise levels may also produce certain physiological changes, including the following:
Müratasemed võivad ka tekitada teatavaid füsioloogilisi muutusi, sealhulgas järgmisi:
People employed in environments in which there is a risk of hearing damage, shall be audiometrically tested (Article 10 of Directive 2003/10/EC), when starting employment and at suitable intervals during their working lives.
Kui inimesed töötavad keskkonnas, kus on kuulmiskahjustuse tekkimise risk, peavad nad töösuhte alustamisel ja seejärel sobivate ajavahemike järel kogu oma tööelu jooksul käima audiomeetrilisel uuringul (direktiivi 2003/10/EÜ artikkel 10).
•Increased heart rate.•Increased blood pressure.•Narrowing of blood vessels (vasoconstriction).•Eye pupil dilation.•Adrenalin secretion.•Startle effect.
•südame pekslemine,•kõrgenenud vererõhk,•veresoonte ahenemine (vasokonstriktsioon),•silmapupillide laienemine,•adrenaliini eritumine,•ehmatusefekt.
•Normally, this test is repeated after the first 12 months to determine whether an individual is highly susceptible to noise; it is then re-administered every three years.
•Tavaliselt korratakse uuringut esimese 12 kuu järel, et teha kindlaks, kas isik ei ole müra suhtes ülitundlik; seejärel korratakse uuringut iga kolme aasta järel.
Premature hearing loss
Enneaegne kuulmiskadu
•Hearing shall also be checked every time sudden hearing damage could occur, e.g. after explosions.
•Ühtlasi tuleb kuulmist kontrollida ka pärast iga sündmust, mis võis seda kahjustada, näiteks pärast plahvatust.
The frequency of the audiometric testing can be adjusted to the level of the exposure.
Audiomeetrilise uuringu sagedust võib kohandada vastavalt kokkupuutetasemele.
•In the early stages, hearing loss due to noise develops at frequencies of 4 – 6 kHz.
•Mürast tingitud kuulmiskadu areneb algul sagedustel 4–6 khz.
Common practice therefore involves curtailing costs by recommending an audiometric test in a limited 1 – 6 kHz frequency range. •Hearing loss greater than 40 dB HL usually requires medical treatment.•Hearing loss greater than 60 dB HL is considered severe and the person will require a hearing aid for verbal communication.
Kulude kärpimise eesmärgil soovitatakse praktikas piirata audiomeetrilise uuringu ulatust sagedusvahemikuga 1–6 khz. •Kui kuulmiskadu on suurem kui 40 dB hL, on tavaliselt vaja ravi.•Kuulmiskadu üle 60 dB hL peetakse tõsiseks kuulmishäireks ja sel juhul vajab inimene sõnaliseks suhtlemiseks juba kuulmise abivahendit.
Indication of an impairment of hearing or an incipient amblyacousia
Kuulmise halvenemise või algava vaeg-
•When assessing noise-induced hearing loss, we must take into account the normal decrease of hearing sensitivity due to age (presbyacusis).•For people over 50 years of age, more rapid deterioration in hearing than for younger people has been documented.•Presbyacusis is gender-specific; it is normally more acute in men than in women.
•Mürast tekkinud kuulmiskao hindamisel tuleb arvesse võtta ka normaalset kuulmistundlikkuse vähenemist vanuse tõttu (vananemisega seotud kuulmiskadu).•Üle 50 aastaste puhul on täheldatud kiiremat kuulmise halvenemist kui noortel inimestel.•Presbyacusis is gender-specific; it is normally more acute in men than in women.
50 noice induced noice induced woman man hearing loss hearing loss
50 lir mees
HEARING LOSS INDICATORS
KUULMISKAO NÄITAjAD joonis 7,8 Vanusega seotud kuulmiskadu ja mürast põhjustatud kuulmiskadu
Percentage hearing loss
Kuulmiskao protsent
Hearing level
Kuulmistase
•A percentage hearing loss is calculated for financial compensation purposes.
•Kuulmiskao protsendi väljaarvutamine on vajalik rahalise hüvitise saamise jaoks.
Various methods exist, based on average hearing loss in dB HL for audiometric frequencies of 500, 1000 and 2000 Hz, which are usually applied to the better ear, but can be used for both ears.
Selleks on olemas erinevad meetodid, millega mõõdetakse keskmist kuulmiskadu (dB hL) audiomteerilistel sagedustel 500, 1000 ja 2000 hz, ja mida rakendatakse tavaliselt paremini kuulvale kõrvale, kuid võib kasutada ka mõlema kõrva jaoks.
The above three frequencies are selected because of the significant influence of hearing loss on speech recognition in the frequency 500 – 2000 Hz frequency range.
Need kolm sagedust on valitud seetõttu, et kui kuulmiskadu esineb sagedusvahemikus 500–2000 hz, mõjutab see väga oluliselt kõnest arusaamist.
•In clinical standards and practice, hearing loss is expressed in decibels HL (hearing level), which indicates the elevation of hearing threshold above normal hearing, a value determined for young healthy people.•For instance, a hearing level of 40 dB HL at a frequency of 2,000 Hz means that the worker’s hearing threshold is 40 dB higher than normal for this frequency.
•Meditsiiniliste standardite ja tava kohaselt väljendatakse kuulmiskadu ühikuga dB hL (kuulmistase), mis näitab kuulmisläve tõusu normaalse kuulmisega võrreldes, viimase väärtus määratakse kindlaks noorte tervete inimeste kuulmise põhjal.•Näiteks, kui kuulmistaseme langus on 40 dB hL sagedusel 2000 hz, tähendab see seda, et töötaja kuulmislävi on normaalsest kuulmislävest 40 dB kõrgem.
CHAPTER 8 The Music and Entertainment Sectors
8. peatüKK: muusika- ja meelelahutussektor
DIRECTIVE REQUIREMENTS .................................................................................................................................................. 122
DIREKTIIVI NÕUDED ............................................................................................................................................................... 122
OTHER CONSIDERATIONS ..................................................................................................................................................... 122
MUUD KAALUTLUSED ............................................................................................................................................................ 122
INTRODUCTION: WHY A SEPARATE CHAPTER?
SISSEjUhATUS–MILLEKS ON VAjA ERALDI PEATÜKKI?
SPECIFIC RISKS AND PROBLEMS ............................................ 122
ERIRISKID jA ­PROBLEEMID ....................................... 122
A LIST OF WORKERS LIKELY TO BE AFFECTED IN THE MUSIC AND ENTERTAINMENT SECTORS ................. 122
MUUSIKA­ jA MEELELAhTUSSEKTORI NENDE TööTAjATE LOETELU, KEDA MÜRA TÕENÄOLISELT MÕjUTAB .................................................................................................................................................................................... 122