natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Furthermore, the assessment emphasised that unexpected, sudden changes in external conditions are inevitable in a highly interlinked world.
Samas rõhutas hinnang ka seda, et ootamatud muutused välistes tingimustes on üdini põimunud maailmas paratamatud.
While sudden changes can have huge impacts, the biggest risks may be from slow failures which unfold their full damage potential over decades and may be seriously underestimated in their potential economic impact and societal cost (60).
Kuigi ootamatutel muudatustel võib olla suur mõju, tuleneb suurim oht võib-olla hoopis aeglastest kahjudest, mille paljastavad kogu oma kahju ulatuse alles aastakümnete pärast. Nende võimalikku majanduslikku mõju ja ühiskondlikku kulu on võib-olla tõsiselt alahinnatud (60) Jätkuv loodusvarade ülekasutamine on näide aeglasest kahjust.
The continued over-exploitation of natural capital is an example for a slow failure.
Teistel mittelineaarsetel mõjudel taolist usaldusväärsust ei ole, nt ookeaniringlus.
Such systemic risks — whether they manifest themselves as sudden changes or slow failures — include the potential damage to, or even full failure of, an entire system, for example a market or an ecosystem, as opposed to effects on individual elements only.
Sellised süsteemsed riskid – ükskõik, kas nad väljenduvad järskude muutuste või ajapikku ilmnevate kahjudena – sisaldavad endas süsteemi võimalikku kahjustumist või isegi kogu süsteemi (nt turu või ökosüsteemi) täielikku lakkamist, mitte ei mõju ainult süsteemi üksikutele osadele.
The interconnectedness between drivers and risks highlighted here are relevant in this regard: while these links can lead to higher robustness when risk sharing is distributed across a greater number of elements in the system, they can also lead to greater fragility.
Muutujate ja riskide omavaheline seotus on oluline just selle poolest, et samal ajal, kui need seosed võivad riskijagamise korral kaasa tuua kõrgema töökindluse, võivad nad suurendada ka süsteemi vastuvõtlikkust ohtudele.
Failure in one critical link can have cascading effects, often as a consequence of
Ühe olulise seose tõrge võib süsteemi mitmekesisuse vähenemisel ja juhtimise
decreased system diversity and governance gaps (
puudujääkide korral tekitada lumepalliefekti ( põhjustatud metaani (CH
A key related risk is that of accelerating global environmental feedback mechanisms and their direct and indirect impacts on Europe.
Suurim risk on üleilmsete keskkonnaprobleemide tagasisidemehhanismide kiirendamine ning selle otsene ja kaudne mõju Euroopale.
Since the Millennium Ecosystem Assessment (
) ja IPCC 4. hindamisaruandest (
63 changes (
Ülemaailmse temperatuuri pideva tõusmise juures on näiteks kasvav oht, et jõutakse murdepunktini, mis võib käivitada suuri mittelineaarseid muutusi (63).
Systemic risks have the potential, if they are not properly addressed, to inflict devastating damage on the vital systems, natural capital and infrastructures on which our wellbeing depends both at a local and at a global scale.
Süsteemsete riskide korral, mis ei ole nõuetekohaselt käsitletud, on oht tekitada laastavat kahju olulistele süsteemidele, loodusvaradele ja infrastruktuuridele, millest sõltub meie heaolu nii kohalikul kui ka ülemaailmselt tasandil.
Thus, joint efforts are required to tackle some of the causes of systemic risks, develop adaptive management practices and strengthen resilience in view of increasingly pressing environmental challenges.
Seega on vaja ühiseid jõupingutusi, et lahendada süsteemsete riskide põhjuseid, arendada paindlikke juhtimisviise ja tugevdada vastupanuvõimet, pidades silmas järjest suurenevaid keskkonnaprobleeme.
Potential climatic tipping elements
Tõenäolised kliimamuutuste tulemused
Potential climatic tipping elements1.
Nende hinnangulisus võib olla märkimisvärne.
Melt of Greenland ice sheet4.
Gröönimaa jääkatte sulamine4.
Atlantic deep water formation5.
Atlandi süvaveeformatsioonid5.
Climatic change-induced ozone-hole(?)6.
Kliimamuutustest põhjustatud 5. osooniaugud? 6.
Permafrost and tundra loss(?)
Igikeltsa ja tundra häving?7.
Changes in ENSO amplitude or frequency10.
Muutused ENSO sageduse ulatuses 10. Amazonase vihmametsa häving11.
West African Monsoon shift12.
Lääne-Aafrika mussoonide muutumine 12.
Instability of West Antarctic ice sheet13.
Lääne-Antarktika jääkatte ebastabiilsus 13.
Changes in Antarctic bottom water formation(?)
Muutused Antarktika 13. põhjaveeformatsioonides?
) indicate systems whose status as tipping elements is particularly uncertain.
Küsimärk märgib süsteeme, mille seisund on eriti ebakindel.
There are other potential tipping elements not depicted here; for example, shalow-water coral reefs threatened in part by ocean acidification.
On olemas veel teisi tõenäoliseid murdepunkte, mida siin ei ole ära toodud, näiteks ookeani hapestumise tõttu ohtu sattunud madalas vees kasvavad korallid.
Future environmental priorities: some reflections
Keskkondlikud tulevikuprioriteedid, mõningaid mõtteid
Future environmental priorities: some reflections
Keskkondlikud tulevikupriori- teedid, mõningaid mõtteid
Unprecedented change, interconnected risks and increased vulnerabilities pose new challenges
Enneolematu muutus, omavahel seotud ohud ja suurenenud haavatavus toob kaasa uued ülesanded
The previous chapters highlight the fact that the world is experiencing environmental change and hence new challenges on a scale, speed and interconnectedness that are unprecedented.
Eelnevad peatükid rõhutavad, et maailm läbib keskkonnaalaseid muutusi, millest tulenevad enneolematud katsumused nii ulatuse, kiiruse kui ka vastastikuste seoste mõttes.
Decades of intensive use of stocks of natural capital and ecosystem degradation by developed countries to fuel economic development have resulted in global warming, loss of biodiversity and various negative impacts on our health.
Aastakümned arenenud riikides loodusvarade intensiivset kasutamist ja ökosüsteemi seisundi halvendamist majandusarengu hoogustamiseks on kaasa toonud globaalse soojenemise, elurikkuse vähenemise ja negatiivse mõju meie tervisele.
Even though many of the immediate impacts lie outside Europe's direct influence, they have significant consequences and will create potential risks for the resilience and sustainable development of the European economy and society.
Kuigi paljud vahetud mõjurid asuvad väljapool Euroopat, on neil märkimisväärsed tagajärjed ning nad kujutavad endast potentsiaalset ohtu Euroopa keskkonna ja ühiskonna vastupidavusele ja säästlikule arengule.
Emerging and developing economies have in recent years replicated this trend but at a much faster speed driven by increasing populations, growing numbers of middle class consumers, and rapidly changing consumption patterns towards levels in developed countries; unprecedented financial flows chasing scarcer energy and raw materials; unparalleled shifts in economic power, growth, and trade patterns from advanced to emerging and developing economies; and, delocalisation of production driven by price competition.
Arenev majandus on viimastel aastatel korranud suundumusi (kuid palju kiiremas tempos), mida tõukavad tagant kasvav rahvaarv, keskklassi tarbijaskonna kasv ning kiiresti muutuvad tarbimisharjumused arenenud riikides; enneolematud finantsvood vähenevate energia- ja toorainevarude taga ajamiseks; seninägematud nihked majanduslikus võimsuses ja kasvus ning kaubavood nii arenenud kui ka areneva majandusega riikides; hinnakonkurentsist ajendatud tootmise ümberpaigutamine.
Climate change is one of the most obvious effects of these past developments: breaching the 2 °C target is probably the most tangible example of the risk of going beyond planetary boundaries.
Kliimamuutus on üks eelmainitud arengu silmnähtavamatest tagajärgedest.
The long-term ambition of achieving 80 to 95 % reductions in CO
Pikaajaline eesmärk on saavutada 80–95% CO
2 emissions by 2050 in Europe to stay in line with the above target, strongly argues for a fundamental transformation of Europe's current economy, with low-carbon energy and transport systems as central planks of the new economy — but not the only ones.
2 heitkoguste vähenemine Euroopas 2050. aastaks. Et seda saavutada, peaks Euroopa praegust majandust täielikku muutma ja tooma madala süsinikusisaldusega energia ja transpordisüsteemid uue majanduse keskmesse.
As in the past, future climate change impacts are expected to affect disproportionately the most vulnerable in society: children, the elderly, and the poor.
Eeldatavasti mõjutab kliimamuutus ka tulevikus enim kõige ohualtimat osa ühiskonnast: lapsi, vanureid ja vaeseid.
On the positive side, greater access to green
Teisest küljest säästab parem juurdepääs rohealadele, elurikkus, puhas vesi ja õhk inimeste tervist.
S y n the he si s iss spaces, biodiversity, clean water and air benefit people's health.
Keskkondlikud tulevikuprioriteedid, mõningaid mõtteid
However, this too raises the question about the sharing of access and benefits, since often spatial planning and investment decisions favour the rich at the expense of the poor.
Näiteks ruumiplaneerijate, arhitektide ja looduskaitsjate kohustus on tasakaalustada seda rolli, mida ökosüsteemid võivad mängida oodatavate mõjude leevendamisel võimaliku suurenenud nõudluse juures uutele asumitele vees ja maal.
Well-maintained ecosystems and ecosystem services are essential to support climate change mitigation and adaptation objectives, and preserving biodiversity is a prerequisite for ensuring this.
Praeguste keskkonnaprioriteetide parem rakendamine ja tugevdamine kliimamuutuse, looduse ja elurikkuse, loodusvarade kasutamise ja jäätmete ning keskkonna, tervise ja elukvaliteedi valdkonnas.
Balancing the role that ecosystems can play as a buffer against expected impacts with possible increased demands for new settlements on water and land, brings new challenges, for example, to spatial planners, architects and conservationists.
Looduskapitali ja ökosüsteemi teenuste haldamine� Kasvav ressursitõhusus ja -kestvus kerkivad esile integreerivate võtmeteguritena keskkonda puudutavate eesmärkidega tegelemisel ja paljudes valdkondades.
The ongoing race for substitution from carbon-intensive to low-carbon energy and materials is expected to further intensify demands on the terrestrial, aquatic and marine ecosystems and services (first and second generation biofuels provide an example here).
Arvatakse. et käimasolev üleminek süsinikurikkalt energialt ja materjalidelt süsinikuvaesematele süvendab veelgi nõudlust maismaa-, vee- ja mereökosüsteemide ning teenuste järele (nt esimese ja teise põlvkonna biokütused).
As these demands increase, for example for chemical substitutes, there are likely to be increasing conflicts with existing uses for food, transport and leisure.
Kuna need nõudlused suurenevad, siis keemiliste aseainete jaoks tähendab see tõenäoliselt kasvavat vastuolu toidu, transpordi ja vabaaja praeguse kasutusega.
What is different today is the speed at which interconnectedness spreads risks and increases uncertainties across the world.
Keskkonnahoidlik majandus soodustab looduskapitali elujõulisust Euroopas ja vähendab sõltuvust sellest väljaspool Euroopat.
Sudden breakdowns in one area or geographical region can transmit large-scale failures through a whole network of economies, via contagion, feedbacks and other amplifications.
varasemast vaid kiirus, millega vastastikused seosed levitavad ohte ja suurendavad ebakindlust üle maailma. Ootamatud kriisid ühes piirkonnas või geograafilises regioonis võivad võimendavate efektide (kiire nakkuste levik, tagasiside jms) tõttu kaasa tuua kogu majandussüsteemi laiaulatusliku kokkuvarisemise.
The recent global financial crash or the Icelandic
Seda on juba näidanud hiljutine üleilmne finantskriis ja Islandi
Crises such as these have also shown how difficult it is for society to deal with risks.
Käimasolev uuring ökosüsteemide ja elurikkuse ökonoomikast (TEEB) on ülaltooduga samal arvamusel looduse mitmekesisuse koha pealt
Well signposted and numerous early warnings
Taolised kriisid on tõestanud, kui raske on ühiskonnal nendega
At the same time, recent times offer are often widely ignored ( many experiences, both good and bad, from which we can learn and so respond more quickly and more systematically to the challenges we face (for example, through multiple crisis management, climate negotiations, eco-innovations, information technologies, or global knowledge developments).
Ometi hakkama saada. Tihti eiratakse eelteavitust ja -hoiatusi ( ei ole vaja kaugelt otsida ei häid ega ka halbu näiteid, millest me võiksime õppida ning niiviisi kiiremini ja süstemaatilisemalt kerkinud probleemidega tegelda (nt mitme kriisi samaaegne juhtimine, kliima läbirääkimised, keskkonnahoidlik uuendus, infotehnoloogia, üldine teadmiste areng).
Natural capital and ecosystem services provide an integral starting point for managing many of these interconnected issues, the systemic risks inherent in them, and the transformation to a new, greener, more resource efficient economy.
Ökosüsteemi teenused ja looduskapital on hea start mitmegi nimetatud teemaga ja süsteemsete riskidega tegelemise alustamiseks ning üleminekuks uuele keskkonnahoidlikumale ja ressursisäästlikumale majandusele.
There is no single 'quick fix' for the challenges that Europe faces.
Euroopa probleemidele ei ole ühte ja kindlat lahendust.
Rather, as this report shows, there is a clear case for long-term, interconnected approaches to deal with them.
Nagu siinsest aruandest selgub, kulub nende probleemidega tegelemisele palju aega.
What this report also provides is evidence that existing European environmental policies present a robust basis on which to build new approaches that balance economic, social and environmental considerations.
Enamiku Euroopa elanike tervis, elukvaliteet ja keskkonnateenused on paranenud, teadlikkus ja mure on suuremad kui kunagi varem ning keskkonnaalgatusi ja investeeringuid on märkimisväärselt palju.
Future actions can draw on a set of key principles that have been established at European level: the integration of environmental considerations into other measures; precaution and prevention; rectification of damage at source; and the polluter-pays principle.
Kasulike nähtuste hulka võib lugeda ka kasvule orienteeritud investeerimisstrateegiaid uute turgude ja püsiva tööhõive loomiseks; võrdseid võimalusi siseturu ettevõtetele; innovatsiooni ja tehnoloogilisi uuendusi ning tarbijate kasu.
Implementing and strengthening environmental protection provides multiple benefits
Keskkonnakaitse elluviimine ja tugevdamine pakub mitmesuguseid hüvesid
Full implementation of environmental policies in Europe remains paramount, as key targets are still to be met (Chapter 1).
Tööhõive on suur kasu, kusjuures hinnanguna veerand kogu Euroopa töökohtadest on otseselt või kaudselt seotud looduse ja keskkonnaga (8).
However, it is clear that targets in one area can inadvertently, through unintended consequences, disrupt or counteract a target in another.
Siiski on selge, et ühe valdkonna eesmärgid võivad tahtmatult teise valdkonna eesmärgid uppi lüüa.
Synergies and co-benefits thus need to be sought throughout the process of developing impact assessments of policies in different domains, by using approaches that fully account for natural capital.
Seega tuleb kõik koostoimed ja ühised eelised poliitika mõjuanalüüside koostamisel hoolikalt läbi mõelda.
Past decades' environmental policy efforts have provided a wide array of social and economic benefits through regulations, standards and taxation.
Seevastu aga valitsuste kulutused keskkonna ja energeetikaga seotud teadus- ja arendustegevusele jäävad tavaliselt alla 4% kogu valitsemissektori teadus- ja arendustegevuse eelarvest.
Such policies have permitted the economy to grow well beyond what might otherwise have been feasible.
Viimaste kümnendite keskkonnapoliitilised jõupingutused on kandnud eriti sotsiaalset ja majanduslikku kasu normatiivaktide, standardite ja maksude kehtestamisega.
For example, without tightening
Need on omakorda tagant tõuganud investeeringuid infrastruktuuri ja tehnoloogiasse, et leevendada keskkonnaohte ja terviseriske.
There are also ancillary benefits from combined implementation of environmental legislation.
Ka keskkonna õigusaktide ühisrakendamisega kaasneks kasu.
For example, combining climate change mitigation and air pollution abatement legislation could deliver benefits in the order of EUR 10 billion per year through reductions in damage to public health and ecosystems (A) (11).
Näiteks kliimamuutuse leevendamise ja õhusaaste vähendamise normatiivaktide ühendamine võiks tuua aastas 10 miljardit eurot kasu, kuna see minimeeriks kahju inimeste tervisele ja
Environmental producer responsibility legislation (such as REACH (12), WEEE
Keskkondlikud tootja vastutusega seotud õigusaktid (nt REACH (12), elektri- ja elektroonikaseadmete direktiiv
), RoHs Directive (
), RoHS direktiiv (
)) has contributed to push multi-national companies, for example, to design production processes at global level that meet EU standards and so deliver benefits for consumers across the world.
) on tõuganud tagant rahvusvahelisi ettevõtteid, et nad kavandaksid tootmisprotsessid üldisel tasandil vastavalt ELi standarditele ja tooksid sellega kasu kogu maailma tarbijatele.
In addition, EU legislation is often replicated in China, India, California and elsewhere, highlighting further the multiple benefits of well-designed policies in the globalised economy.
Lisaks võtavad Hiina, India, California jt sageli eeskuju ELi õigusaktidest, mis rõhutab veelgi hästi läbimõeldud poliitika mitmekordset kasu globaliseeruvas majanduses.
European countries have also invested substantially in monitoring and regular reporting of environmental pollutants and wastes.
Kasutusel on parim võimalik info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning allikad, et arendada teabevoogusid maapealse seire ja erisensoreid kasutava satelliitseire kaudu.
They are beginning to use the best available information and communication technologies and sources to develop information flows from in-situ instruments to Earth observation with specialised sensors.
On mitmeid teaduslikult usaldusväärseid varase hoiatuse näiteid, kus õigeaegne tegutsemine kahjulike mõjude vähendamisel oleks olnud vägagi tulemuslik (16). Sealhulgas kliimamuutus, klorofluorosüsinikud, happevihm, pliivaba kütus, elavhõbe ja kalavaru.
The development of near-real time data and regularly updated indicators help to improve governance by providing stronger evidence for early interventions and preventative actions, supporting greater levels of enforcement and enhancing overall performance reviews.
Ajavahemik probleemi tekkimisest poliitilisel tasemel tegutsemiseni, mille jooksul kahju efektiivselt vähendada õnnestus, on olnud tihti 30–100 aastat, mille jooksul kokkupuude ja kahju tulevikus suurenesid märkimisväärselt.
There is now no shortage of environmental and geographical data in Europe to support environmental objectives, and many opportunities exist to exploit these data through analytical methods and information technologies.
Euroopas ei ole keskkonna- ega ruumiandmete puudust, et toetada keskkonnaeesmärkide saavutamist, ning on palju võimalusi, kuidas neid andmeid analüüsida ja avalikustada.
However, restrictions on access, charging fees or intellectual property rights have meant that these data are not always easily accessible to policymakers and others working in the field of environment.
Samas on juurdepääsupiirangud, tasu ja intellektuaalomandi kaitse küsimused muutnud info sageli raskesti kättesaadavaks nii poliitikutele kui ka keskkonnavaldkonna töötajatele.
There are a number of information policies and processes in place or being negotiated in Europe to support swifter responses to emerging challenges.
Tekkivate keskkonnaprobleemide sujuvamaks lahendamiseks on Euroopas arendamisel või juba kasutusel mõned infopoliitikasuunad ja -algatused.
Rethinking their uses and links between them could radically improve the efficacy of existing and proposed information gathering and harvesting activities in support of policies.
Nende kasutuse ja nendevaheliste seoste ülevaatamine
Dedicated management of natural capital and ecosystem services increases social and economic resilience
Looduskapitali ja ökosüsteemi teenuste heaperemehelik majandamine suurendab sotsiaalset ja majanduslikku kindlust investeerimiseks.
The desire to make economic and social progress that does not come at the expense of the natural environment is not new.
Soov arendada majanduslikku ja sotsiaalset keskkonda looduskeskkonnale kahju tegemata ei ole uus.
Many European industries have decoupled emissions of key pollutants and the use of certain materials from economic growth.
Paljude Euroopa tööstuste peamiste saasteainete heitkogused ja teatud materjalide kasutamine ei seostu enam otseselt majanduskasvuga.
What is new is that management of natural capital requires decoupling of economic growth not only from resource use but also from environmental impacts within Europe and globally.
Uus on see, et looduskapitali majandamine nõuab loodusvarade kasutamise ja keskkonnamõjude sõltumatust majanduskasvust Euroopas ja kogu maailmas.
Natural capital embraces many components.
Looduskapital hõlmab mitmeid komponente.
It is the stock of natural resources from which ecosystems goods and services can be derived.
Ökosüsteemide hüved ja teenused pärinevad loodusressursside varust.
Such capital provides the sources of energy, food and materials; the sinks for wastes and pollution; the services of climate, water and soil regulation; and the environment for living and leisure — in essence, the core fabric of our societies.
Siin hulgas on energiaallikad, toit ja toore; jäätmete ja saaste talletajad; kliima, vee- ja pinnase valdkondade korraldamine; elu- ja vabaajakeskkond – sisuliselt meie ühiskonna süda.
Using it often involves trade-offs between different services and striking a balance between maintaining and using stocks.
Selle kasutamine nõuab tihti kompromisse eri teenuste vahel ning tasakaalu leidmist varude säilitamisel ja kasutamisel.
Getting this balance right depends on appreciating the many linkages between natural capital and the other four types of capital that hold together our societies and economies (i.e. human, social, manufactured and financial capital).
Õige tasakaalu saavutamine sõltub looduskapitali ja ülejäänud nelja liiki kapitali vaheliste seoste mõistmisest. Need neli (inim, sotsiaalne, toodetud ja finantskapital) hoiavad koos meie ühiskonda ja majandust.
The common features between such capitals, for example over-consumption and under-investment, indicate the potential of much more coherent action across policy domains (such as spatial planning, integration between economic sectors and environment considerations), deeper longer term approaches to knowledge that recognise many of these risks may emerge over many decades (such as scenario planning), and smart decisions on near-term actions that anticipate long-term needs and avoid technological lock-in (such as infrastructure investments) (19).
Nende ühisjooned, näiteks ületarbimine ja alarahastamine, viitavad palju järjekindlama tegevuse vajadusele eri poliitikavaldkondade vahel (nt ruumiline planeerimine, majandussektorite ja keskkonnateemade integreerimine) ning sügavama pikema perspektiiviga tegutsemisele saamaks aru, et paljud neist ohtudest võivad ilmneda alles mitmete aastakümnete pärast ja tarkade otsuste järele praegu, et näha ette pikaajalisi vajadusi ning vältida sattumist tehnoloogilisse kammitsasse (nt infrastruktuuri investeeringud) (19).
There are three main types of natural capital (Chapter 6) which require different policy measures to manage them.
Looduskapitalil on kolm peamist liiki (vt 6. ptk), millest igaüks nõuab haldamiseks erinevaid poliitikameetmeid.
In some cases, natural capital that is depleted can be substituted by other types of capital, such as non-renewable energy resources that are used to develop and invest in renewable energy sources. However, more
See on eriti oluline Euroopa jaoks, arvestades üha suurenevat konkurentsi ressurssidele Aasiast ja Ladina-Ameerikast ning kasvavat survet EL-27 riikidele kui maailma suurimale majandus- ja kaubandusblokile.