natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Participants increased their understanding of each other’s faith, work and life experiences through open discussion.
Osalejad õppisid avatud arutelu teel paremini tundma üksteise usundeid, tööd ja elu.
Their dialogue led to an increasing number of community service projects, group travel, networking with other integration actors, and fundraising efforts for disaster relief, refugee women, and migrant service organisations.
Nende aruteludest sündis hulk kogukonnateenuste projekte, rühmareise, võrgustikkoostöö teiste integratsiooni valdkonnas osalejatega ning rahakogumisi katastroofiabi, pagulastest naiste ja sisserändajaid teenindavate organisatsioonide jaoks.
One of the major outcomes was the hiring of Muslim, Sikh and Hindu female Chaplains in Birmingham hospitals.
Üks tähtsamatest tulemustest oli moslemi, sikhi ja hindu naiskaplanite töölevõtmine Birminghami haiglatesse.
‘Immigrant fathers make community safer’ began in 1997 in the Nørrebro district of Copenhagen, Denmark.
Taani pealinna Kopenhaageni Nørrebro linnaosas algatati 1997. aastal projekt „Sisserändajate isad muudavad kogukonna turvalisemaks”.
In order to address violent clashes between the police and second-generation youth, a group of 70 fathers and the local imam organised a dialogue with a group of boys about personal and community responsibility.
Reaktsioonina vägivaldsetele kokkupõrgetele politsei ja sisserändajate teise põlvkonna noorte vahel korraldasid 70 isa ja kohalik imaam arutelu rühma poistega, et rääkida isiklikust ja kogukonna vastutusest.
The local council and volunteers from the Red Cross later gave support to their activities, which expanded to involve second-generation girls and include Danish and Arabic lessons.
Kohalik omavalitsus ja Punase Risti vabatahtlikud toetasid hiljem nende tegevust, kuhu kaasati ka teise põlv - konna tüdrukud ning hakati õpetama taani ja araabia keelt.
The project was evaluated to have increased trust between the fathers, youth, and local council.
Hindamisel tuvastati, et tänu projektile oli isade, noorte ja kohaliku omavalitsuse vastastikune usaldus suurenenud.
Recognised public figures will need to bring their backing to a platform in order to fit it into the policy-making process on integration and the intercultural competencies of all.
Selleks et foorum leiaks koha integratsioonipoliitika kujundamise protsessis ja jäädvustuks kõigi kodanike kultuuridevahelisse pädevusse, on vajalik, et seda toetaksid tuntud avaliku elu tegelased.
Policy creates the framework in which civil society undertakes dialogue.
Poliitika loob kodanikuühiskonna aruteludele raamistiku.
Public authorities can mainstream dialogue into their work and magnify its impact by linking it to various levels and sectors.
Ametiasutused võivad arutelusid ühendada oma tööga ning võimendada nende tulemusi, sidudes need eri tasandite ja valdkondadega.
However, those best placed to give backing to a platform may not have capacity to lead or organise them.
Parimad toetajad ei pruugi siiski olla pädevad arutelusid juhtima või korraldama.
The principles of subsidiarity and proximity put forward authorities at lower levels of governance closest to residents as particularly credible and well placed to act as convener and chair.
Subsidiaarsuse ja kodanikuläheduse põhimõttest tulenevalt sobivad usaldusväärsuse ning oskuste ja võimaluste poolest foorumi kokkukutsujaks ja juhtijaks kõige paremini madalama tasandi ametiasutused, kes on kodanikele kõige lähemal.
A city’s work with individual immigrant groups, the immigrant community, local neighbourhoods, and the entire municipality are better coordinated through a platform, which itself becomes a visible sign of multiple community engagement.
Linna tööd üksikute sisserändajate rühmadega, sisserändajate kogukonnaga, linnajagude ning terve linnaga on parem koordineerida foorumi kaudu, millest saab ise nähtav märk kogukonna mitmekordsest pühendumusest.
Platforms can also emerge as civil society initiatives, between analogous cultural, educational, and religious organisations.
Foorumeid võidakse luua ka kodanikualgatusena analoogsete kultuuri, haridus- ja usuorganisatsioonide vahel.
Foundations, social partners, or other actors in the private sector may also be the drivers behind their creation.
Samuti võivad nende asutamise algatajad olla fondid, sotsiaalpartnerid või teised erasektori osalejad.
Four phases can be identified in any dialogue platform, namely agreement and preparation, dialogue and exchange, reflection and reporting, and evaluation and action.
Arutelufoorumi arengus on neli etappi: kokkuleppimine ja ettevalmistamine, arutelud ja vahetused, analüüsimine ja aruandlus ning hindamine ja meetmete võtmine.
Public authorities and civil society leaders undertake different roles during these phases.
Ameti -asutustel ja kodanikuühiskonna liidritel on nendes etappides erinevad rollid.
Agreement and preparation
Kokkuleppimine ja ettevalmistamine
Authorities at the local, regional, national, and European level can act as funders and encourage the development of dialogue platforms through the priorities and terms of reference of their calls for proposals.
Kohaliku, piirkondliku, riigi ja Euroopa tasandi ametiasutused võivad asuda rahastaja rolli ja toetada arutelufoorumite arengut konkursikutsetega, kus on määratletud prioriteedid ja osalemistingimused.
To that end a specific fund may also be established.
Samuti võib selleks asutada eraldi fondi.
Otherwise, authorities can assist in the acquisition of funding by making links with other possible donors and managing their expectations.
Muul juhul võivad ametiasutused abistada rahastamisvõimaluste leidmisel, vahendades kontakte teiste võimalike sponsoritega ning juhtides nende ootusi.
The dialogue that arises from platforms is the result of extensive preparation and discussion between the partners and their respective bases.
Arutelud tekivad foorumis mahuka ettevalmistustöö ning partnerite ja nende organisatsioonide omavaheliste läbirääkimiste tulemusel.
In order to best inform the agreement of objectives, public authorities can support an exploratory mission that evaluates the current situation, the expectations of various parties, and the methods of dialogue needed.
Et eesmärkides lepitaks kokku võimalikult informeeritult, võivad ametiasutused toetada uuringuid olemasoleva olukorra, eri osaliste ootuste ja vajalike aruteluviiside analüüsimiseks.
They may fund or provide trainings, research, and briefings on the living situation of migrant residents and on relevant socio-economic, integration, and anti-discrimination policies.
Nad võivad rahastada või korraldada koolitusi, uurimusi ja tutvustusi sisserändajatest elanike elu-olu ja sellega seotud sotsiaalmajandusliku, integratsiooni- ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta.
They may also assist in the organisation of meetings between dialogue partners and the organisations, members, or residents that they represent.
Samuti võivad nad abistada arutelupoolte ning organisatsioonide ja nende liikmete ning esindatavate elanike kohtumiste korraldamisel.
Authorities may need to consider measures or funding policies that tackle possible perceptions of co-option, in particular of migrant community organisations.
Ametiasutustel võib olla vaja kaaluda ka meetmeid või vahendite eraldamist võimalike kaasamisprobleemide lahendamiseks, eriti sisserändajate organisatsioonide puhul.
Public authorities or civil society leaders make a dialogue platform possible by funding the preparatory needs assessment and community consultation, the secretariat, and the participation and training of its members.
Ametiasutused või kodanikuühiskonna liidrid toetavad arutelufoorumi loomist vahendite eraldamisega ettevalmistustööks, et selgitada välja vajadused ja kogukonna ootused, samuti foorumi sekretariaadi jaoks ning liikmete osalemiseks ja koolitamiseks.
For instance, in Spain, the Foundation Luis Vives plays this role to enhance the capacity of NGOs, especially migrant NGOs, through the provision of specialised technical assistance and contribution.
Näiteks Hispaanias teeb seda Luis Vivese fond, et tõsta vabaühenduste ja eriti sisserändajate vabaühenduste suutlikkust, andes suunatud tehnilist abi ja rahalisi toetusi.
Dialogue and exchange
Arutelud ja vahetused
The least active role that public authorities may play is as an observer to listen to and learn from the platform’s exchange.
Kõige passiivsem roll, mida ametiasutused võivad enesele võtta, on foorumis toimuva mõttevahetuse jälgimine ja sellest õppimine.
They may be further called to speak as an expert in a particular area of policy.
Lisaks võidakse ametiasutusi paluda kõne- lema asjatundjana mõnes konkreetses poliitikavaldkonnas.
Public authorities can be accorded the more formal role of convener.
Ametiasutustele võidakse anda kokkukutsuja formaalsem roll.
This role may be shared with civil society actors, foundations, and social partners that are often behind dialogue platforms.
Seda võib jagada kodanikuühiskonna esindajatega, fondidega ja sotsiaalpartneritega, kes on sageli foorumeid edasi viiv jõud.
This role involves hosting the platform and setting the stage with introductory or concluding remarks.
Selles rollis tuleb foorumiarutelusid hallata ning neid sissejuhatuse ja lõppsõnaga piiritleda.
They may be invited to assume the more active role of moderator with the responsibility to chair the meeting and coordinate the agenda with the partners.
Ametiasutusi võidakse paluda aktiivsemasse moderaatori rolli, kelle ülesanne on koosolekute juha -tamine ning päevakorra kooskõlastamine partneritega.
Their commitment may increase if high levels of mistrust among partners require them to mediate.
Nende kohustused suurenevad sedamööda, mida rohkem on usaldamatust vahendatavate partnerite vahel.
Lastly, public authorities may directly participate in dialogue as the most relevant and representative partners to address a bridging issue, especially in response to dramatic political or social events.
Peale selle võivad ametiasutused kui mõne lahendamist vajava probleemi kõige asjakohasem ja pädevam partner osaleda aruteludes ka ise, eriti pöördeliste poliitiliste või ühiskondlike sündmuste korral.
Authorities or civil society actors can play several roles : an “honest broker” facilitating an open and respectful exchange of views, a convener or moderator, a normal participant, a consulted expert, or an interested observer.
Nad võivad olla n-ö „õiglase vahendaja” rollis, kes korraldab avatud ja lugupidavat arvamustevahetust, või tegutseda foorumi kokkukutsuja või moderaatorina või võtta osa liht- liikmena, eksperdina või huvitatud vaatlejana.
Dublin City Council is promoting integration through political participation with the ‘Migrant Voters Project’.
Dublini linnavalitsus edendab integratsiooni poliitikaellu kaasava „Sisserändajatest valijate projektiga”.
Young trusted immigrant leaders, particularly from newcomer groups, are trained and provided with multilingual promotional materials and resources to set up target get-out-the-vote sessions in their communities.
Sisserändajate usaldusväärsetele noorliidritele, eriti uustulnukate hulgast, antakse väljaõpe ja mitmekeelsed reklaammaterjalid ja vahendid, et nad selgitaksid oma kogukondades, miks on oluline valima minna.
In Spain, the public Foundation ‘Pluralismo y Convivencia’ (Pluralism and living together) operates as a dialogue platform with representatives of different minority religious communities and then supports the projects they develop in the cultural, educational and social integration fields.
Hispaanias teeb riiklik pluralismile ja kooselamisele pühendatud fond „Pluralismo y Convivencia” arutelufoorumina koostööd mitmesuguste usuliste vähemuskogukondade esindajatega ning toetab nende kultuuri, haridus- ja sotsiaalse integratsiooni projekte.
Another action is to spread information about these religious communities within the Spanish society with the aim of fighting public stereotypes and prejudices.
Lisaks levitatakse teavet nende usukogukondade kohta Hispaania ühiskonnas, et võidelda levinud stereotüüpide ja eelarvamuste vastu.
Reflection and reporting
Analüüs ja aruandlus
Dialogue does not end with the actual exchanges.
Arutelu ei lõpe arvamuste vahetamisega.
Rather it represents an ongoing process of reply and reconsideration, agreement and contradiction, similarities and differences, protocol and experiment.
Pigem on see pidev vastamise ja läbikaalumise, nõustumise ja vastuvaidlemise, erinevuste ja sarnasuste, protokolli ja eksperimendi protsess.
The process is carried on through further discussions, bilateral meetings, research, consultation meetings, and so on.
Seda viivad edasi täiendavad arutelud, kahepoolsed kohtumised, uurimistöö, nõupidamised jne.
The role of convener or moderator may be accompanied by duties as a secretariat.
Foorumi kokkukutsujal või moderaatoril võib olla vaja võtta enda peale ka sekretariaadi ülesanded.
This responsibility facilitates communication and the proper functioning within the platform.
Sekretariaat korraldab suhtlemist ja foorumi tõrgeteta toimimist.
The writing up and maintenance of the platform’s outputs may also serve a clearinghouse function.
Foorumi tulemuste kirjapanekul ja haldamisel võib olla ka infopanga funktsioon.
Outputs include internal texts like minutes, rules of order, and records and evaluation reports.
See võib sisaldada sisetekste, nagu protokollid, töökord, dokumendid ja hindamisaruanded.
There are a range of possible external outputs, from framework agreements on minimum standards for dialogue, to frameworks for common action, guidelines and codes of conduct for organisations, common policy priorities, joint opinions, declarations, toolkits, and so on.
Väliseid tulemusi võib olla mitmesuguseid, alates raamkokkulepetest arutelude miinimumnõuete kohta kuni ühistegevuse raamistike, suuniste ja organisatsioonide tegevusjuhiste, ühiste poliitiliste prioriteetide, ühisarvamuste, avalduste ja meetmepakettideni jne.
These outputs are made accessible to the general public who may draw on these materials for further dialogues and building exercises.
Need tulemused tehakse kättesaadavaks üldsusele, kes võib neid kasutada uutes aruteludes ning vastastikuse mõistmise ja usalduse loomisel.
Assistance from public authorities in dissemination can also be an essential component of a dialogue platform’s outreach strategies.
Foorumi tutvustamisstrateegia oluline osa võib olla ka ametiasutuste abi teabe levitamisel.
Support in the development of a communications strategy can increase a dialogue platforms’ ability to generate press interest and make contacts with educational institutions, civil society, and political actors in other Member States and at the European level.
Kommunikatsioonistrateegia arendamist toetades võib suurendada foorumi võimet tekitada pressihuvi ning luua sidemeid teiste liikmesriikide ning Euroopa haridusasutuste, kodanikuühenduste ja poliitiliste jõududega.
They can monitor the process to ensure that information reaches the many elements of society, including vulnerable groups.
Ametiasutused võivad protsessi jälgida, et tagada teabe jõudmine ühiskonna paljude osadeni, kaasa arvatud haavatavate rühmadeni.
They can also make statements that put dialogue into context and manage the expectations of different actors and the public.
Samuti võivad nad teha avaldusi, mis asetavad arutelu konteksti, ning hallata eri osalejate ja üldsuse ootusi.
In 2008, the Dublin City Council Development Board launched ‘Towards Integration : A City Framework,’ a new framework for cooperation between state, local government, business and social partners.
2008. aastal käivitas Dublini linnavalitsuse arengunõukogu programmi „Integratsiooni poole: linna raamistik”, mis on uus raamistik koostööks riigi ja kohaliku omavalitsuse ning ettevõtjate ja sotsiaalpartnerite vahel.
Stakeholders in the platform are encouraged to promote partnerships for the implementation of integration policy.
Selles osalevaid sidusrühmi julgustatakse edendama partnerlussuhteid integratsioonipoliitika rakendamiseks.
For instance, they review and adapt their policies and priorities on the basis of a common 10-point Charter of Commitment.
Nii näiteks hindavad ja kohandavad nad oma tegevuspõhimõtteid ja prioriteete ühise kümnepunktilise kohustuste harta alusel.
The platform intends to act as a starting point for consultation with immigrant communities to identify key problem areas, a focal point for networks and research, and facilitator of an Annual Integration Dialogue and of integration forums at area level.
Raamistiku eesmärk on pakkuda lähtekohta konsulteerimiseks sisserändajate kogukondadega eesmärgiga teha kindlaks põhiprobleemid ning tegutseda sõlmpunktina võrgustike ja teadustöö jaoks, samuti korraldada iga-aastast integratsioonidialoogi ja piirkondlikke integratsioonifoorumeid.
Evaluation and action
Hindamine ja meetmete võtmine
In their role as convener, moderator, and often as funder, public authorities may be invited to conduct the evaluation.
Ametiasutustelt kui foorumi kokkukutsujatelt, moderaatoritelt ja sageli ka rahastajatelt võidakse paluda foorumi tegevuse hindamist.
Evaluation of dialogue platforms is a problematic area that has been flagged up for further discussion by practitioners.
See on problemaatiline valdkond, mida erialatöötajad on palunud lähemalt käsitleda.
Despite a positive assessment of the dialogue by the partners, each may draw different lessons and conflicting views from the exchange, while the underlying societal issues are likely to persist.
Kuigi partnerid võivad aruteludele anda positiivse hinnangu, võivad nad arvamustevahetusest teha erinevaid järeldusi ja asuda vastupidistele seisukohtadele, samal ajal kui arutelu aluseks olevad ühiskondlikud probleemid jäävad alles.
In their role as evaluators, public authorities will have to find various means to measure the outcomes of dialogue platforms.
Hindamisel peavad ametiasutused leidma mitmesuguseid viise arutelufoorumi tulemuste mõõtmiseks.
They will need to represent the interests and views of the involved partners through various qualitative and quantitative means like surveys and interviews.
Nad peavad mitmesuguste kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete vahendite, näiteks uuringute ja küsitluste abil välja selgitama osalevate partnerite huvid ja seisukohad.
A second phase may consist of deliberations before arriving at any final conclusions.
Enne lõplike järelduste tegemist võib kogutud teabe veel partneritega läbi arutada.
In 2007/8, the Austrian Federal Ministry of Interior and the Austrian Integration Fund organised the ‘Integration Platform,’ to which members of government, federal states, religious communities, migrant organisations, and expert NGOs were invited.
2007.–2008. aastal korraldasid Austria siseministeerium ja Austria integratsioonifond integratsioonifoorumi, kuhu kutsuti osalema valitsuse, liidumaade, usukogukondade, sisserändajate organisatsioonide ja pädevate vabaühenduste esindajad.
The Ministry of Interior’s national action plan served as the basis for a nationwide discussion linking expert findings, citizens’ ideas and community initiatives.
Siseministeeriumi koostatud riikliku tegevuskava alusel toimus üleriigiline arutelu, millesse kaasati asja- tundjate järeldusi, kodanike ideid ning kogukondade algatusi.
40,000 visited the website and 6,000 participated in a traveling information campaign to 20 cities, which led to over one thousand suggestions.
Foorumi veebisaiti külastas 40 000 inimest. 6000 inimest võttis osa rändkampaaniast, mis käis 20 linnas ja kogus üle tuhande ettepaneku.
The results of the ‘Integration Platform’, including the expert reports, informed the development of a National Action Plan for Integration in Austria.
Integratsioonifoorumi tulemused, kaasa arvatud asjatundjate aruanded, võeti aluseks Austria integratsioonikava koostamisel.
Lastly, public authorities may choose to translate the outcomes of dialogue into action by the various partners in dialogue.
Viimaks võivad ametiasutused suunata arutelude tulemused eri arutelupartnerite meetmetesse.
Platforms may spawn new dialogue platforms, information campaigns, petitions, referendums, courses, public services, handbooks, festivals, volunteer projects, brochures, research papers, textbooks, websites, artistic projects, and so on.
Arutelufoorumitest võivad sündida uued foorumid, teabekampaaniad, palvekirjad, referendumid, kursused, avalikud teenused, käsiraamatud, festivalid, vabatahtlikud projektid, brošüürid, teadusartiklid, õpikud, veebisaidid, kunstiprojektid jms.
Public authorities or other third parties can fund or oversee the implementation of any agreements on common actions that emerge from dialogue platforms.
Ametiasutused või foorumivälised kolmandad isikud võivad rahastada või jälgida foorumi tulemusena tekkivaid mis tahes ühistegevuse kokkuleppeid.
They can also ensure long-term continuity by creating feedback loops with other dialogues or mainstreaming it into their consultation procedures.
Nad võivad tagada ka pikaajalise järjepidevuse, luues mehhanisme tagasiside vahetamiseks teiste foorumitega või kaasates foorumi oma konsulteerimismenetlustesse.
In this way, public authorities help to cement the cooperation and trust generated by dialogue.
Selliselt aitavad ametiasutused kindlustada foorumis tekkinud koostööd ja usaldust.
Local Councils in the UK can use national ‘Best Value Performance Indicators’ on the Level of the Equality Standard for Local Governments to self assess the quality and progress of their work on equality and diversity.
Ühendkuningriigi kohalikud omavalitsused võivad võrdsuse ja mitmekesisuse probleeme käsitleva töö kvaliteedi ja edenemise hindamisel kasutada üleriigilisi „parima väärtuse tulemusnäitajaid”, millega mõõdetakse kohalike omavalitsuste võrdsusstandardi taset.
Level 2 looks at whether local authorities have development assessment and consultation platforms bringing together the various parts of government.
2. tasemel vaadatakse, kas kohalikel ametiasutustel on olemas mehhanismid arengu hindamiseks ja konsulteerimiseks valitsuse eri osadega.
Accenture’s Institute for Public Service Value conducted eight ‘Global Forums’ (including in London, Berlin, Paris, and Madrid) which brought together focus groups of 60-85 local inhabitants representative of city demographics.
Accenture’i avalike teenuste väärtuse instituut korraldas kaheksa ülemaailmset foorumit (muu hulgas Londonis, Berliinis, Pariisis ja Madridis), kus tulid kokku 60–85 kohalikust elanikust koosnevad linna demograafilist olukorda esindavad fookusgrupid.
Their feedback was used to make a ‘Public Service Value Governance Framework’ as a more publically engaged model of governance for citizens to work with elected officials to shape and direct public services.
Nende tagasisidet kasutati selleks, et muuta „avalike teenuste väärtuse juhtimisraamistik” üldsust kaasavamaks juhtimismudeliks, mis ühendab kodanikke nende valitud ametnikega, andes neile võimaluse anda oma panus avalike teenuste kujundamisse ja suunamisse.
The objective is for participants to develop shared understanding and trust on a specific problem and find common ground for working together to solve it.
Ees- märk on, et osalejate vahel tekiks probleemist ühine arusaam ja vastastikune usaldus ning leitaks ühiseid aluseid koostööks probleemi lahendamisel.
Removing barriers in the legal framework to immigrant civic participation creates opportunities for the development of civil society and consultative bodies, who will later be key participants in a dialogue platform.
Kaotades õiguslikus raamistikus takistused sisserändajate osalemisele kodanikuühiskonnas, luuakse arenguvõimalused kodanikuühiskonnale ja nõuandeorganitele, kellest hiljem saavad arutelufoorumi peamised osalejad.
The need for a platform is assessed by asking the affected community to identify their key problems ; whether they think others know of their problem ; and whether they trust others to cooperate with them to solve it.
Selleks et selgitada välja vajadus arutelufoorumi järele, tuleb asjaomaselt kogu- konnalt paluda, et ta annaks teada oma põhiprobleemidest ning sellest, kas nende arvates on nende probleem teada ka teistele ja kas nad usaldaksid teistega selle lahendamisel koostööd teha.