natgillin/translations-raw huggingface dataset:
) do not allow the creation of a single, cross-pil- lar instrument to deal with all these aspects.
Asutamislepingute õiguslikud piirangud ( hõlmava vahendi loomist.
The Instrument for Stability addresses thereforepurely first-pillar measures.
Seetõttu tegeleb stabiilsusabi ainult esimese samba meetmetega.
Second-pillar measures will continue to be adopted under the CFSP,the scope of which will be defined by the Council on a case-by-case basis, as is the current practice.
Teise samba meetmeid rakendatakse edaspidigi ÜVJP raames ning nende ulatus määratakse nagu praegugi üksikjuhtumite kaupa.
These measures are laid out in the communication from the Commission to the Council and the European Parliament onaccomplishing a sustainable agricultural model for Europe through the reformed CAP — sugar sector reform
(9) Need meetmed on ära toodud komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile, mis käsitleb Euroopa säästva põl- lumajanduse mudelit läbi ühise põllumajanduspoliitika reformi – suhkrusektori reform (KOM(2004) 499).
It is proposed to maintain the present format of EU humanitarian assistance, which is regardedas sufficiently well defined in terms of scope and objectives and as performing well in terms ofdelivery and efficiency.
Soovitatakse säilitada praegune ELi humanitaarabi süsteem, mis on nii ulatuse kui eesmärkideosas piisavalt hästi määratletud ning toimib hästi nii jaotamise kui tõhususe osas.
Nevertheless, as part of the simplification and rationalisation process, it is proposed to integrateother activities of a humanitarian nature in the humanitarian aid instrument.
Siiski soovitatakse lihtsustamise ja ratsionaliseerimise huvides kaasata humanitaarabi programmi teisi humanitaarse suunitlusega meetmeid.
This concernsinteraliafood aid activities and the humanitarian aspects of aid to uprooted people.
Muu hulgas puudutab see toiduabi meetmeid jakodukohast lahkuma sunnitud isikute abistamise humanitaarseid aspekte.
•Macro-Financial Assistance (MFA) Instrument
•Makromajanduslik finantsabi
Since its inception in 1990, MFA has proved an efficient instrument for economic stabilisationand a driver for structural reforms in the beneficiary countries.
Alates loomisest aastal 1990 on makromajandusliku finantsabi programm olnud tõhus vahendmajandusliku stabiilsuse saavutamiseks ja struktuurireformide käivitamiseks soodustatud riikides.
It has to be maintained and reinforced in the face of increased potential needs, notably from the enlarged Union’s neighbouringcountries: western NIS (Moldova, Ukraine, Belarus), the Caucasus and Mediterranean non-mem-ber countries.
Seda tuleb säilitada ja tõhustada eelkõige arvestades kasvavaid potentsiaalseid vajadusilaienenud liidu naaberriikides: läänepoolsetes uutes sõltumatutes riikides (Moldova, Ukraina,Valgevene), Kaukaasias ja Vahemere-äärsetes mitteliikmesriikides.
The instrument will continue, as long as the Constitutional Treaty has not entered into force, tobe governed by ad hoc decisions of the Council under Article 308 of the Treaty.
Kuni põhiseaduse jõustumiseni juhitakse programmi vastavalt nõukogu eriotsustele, lähtudesühinemislepingu artiklist 308.
The external aspects of internal policies
Sisepoliitika välisaspektid
The projection of internal policies outside the Union is also a critical aspect of the Union’s external relations.
Sisepoliitika tutvustamine väljaspool Euroopa Liitu on liidu välissuhete oluline tunnus.
It is vital to reconcile the need for policy coherence and thematic visibility for theinternal policies concerned (notably education, environment, immigration and asylum, customsand taxation, and networks), with the need for overall coherence of external relations (as definedin country or regional strategy papers).
Väga oluline on kokku viia poliitika ühtsus ja sisepoliitiliste valdkondade temaatiline nähtavus (eelkõigehariduse, keskkonna, sisserände ja varjupaigapoliitika, tolli ja maksupoliitika ning võrgustikevaldkonnas) välissuhete üldise ühtsuse vajadusega (nii nagu riiklikes või piirkondlikes strateegiadokumentides määratletud).
The three general instruments proposed in the field of external relations should cover all policyareas, either as a thematic strand or in the context of the policy mix defined for a given thirdcountry.
Välissuhete valdkonnas kavandatud kolm programmi peaksid hõlmama kõiki valdkondi, kas temaatiliselt või vastava kolmanda riigi jaoks kindlaks määratud poliitikakogumi kontekstis.
As a general rule, there is therefore no need for separate legal instruments to deal withexternal aspects of internal policies, if appropriate equivalent provisions are introduced in theexternal legal instrument to cover the specific requirements of the thematic policy concernedand to preserve their identity.
Üldreeglina ei ole seetõttu vajadust eraldi õigusakti järele sisepoliitika välisaspektidega tegelemiseks, kui välispoliitikat käsitlevas õigusaktis sisalduvad vastavad sätted, mis võimaldavad täitatemaatilise valdkonna erinõudmisi ja säilitada nende eripära.
Within the relevant instruments, appropriate and complete provision will be made to ensure that external aspects of internal policies are properly covered allowing measures in support of policy areas such as the environment, asylum and immigration, education, transport, and customs and taxation to be covered.
Vastavad dokumendid peavad sätestama, et asjakohaselt ja täielikult oleks tagatud sisepoliitika välisaspektide kajastumine, misvõimaldaks rakendada abimeetmeid sellistes valdkondades nagu keskkond, varjupaiga- ja sisserändepoliitika, haridus, transport ning toll ja maksupoliitika.
Specific recognition will be given tomeasures in support of third-level education (Tempus) with an emphasis on mobility.
Erilist tähelepanu pöörataksekraadiõppe toetusmeetmetele (TEMPUS), rõhuasetusega vahetusprogrammidel.
In somecases, the pursuit of the policy objective will require that funds are not programmed geographically, as they serve multilateral objectives, for example, to enable the EU to promote its environmental aims in the multilateral context, independently of the priorities of individual beneficiaries.
Mõnikord nõuabvaldkonna eesmärkide järgimine geograafilisest asukohast sõltumatut rahastamise kavandamist, näiteks selleks, et võimaldada ELil tutvustada oma keskkonnatemaatilisi eesmärke mitmepoolsete suhete kontekstis, sõltumatult konkreetsete abisaajate eelistustest.
Management would therefore be shared between the internal policy and the external Directorates-General: this implies co-programming, presidency of the relevant committee by the External Relations DG assisted by the internal policy DG concerned, or alternate presidency.
Seetõttu jaotub juhtimine sisepoliitika ja välissuhete peadirektoraatide vahel; see eeldab ühistplaneerimist, eesistujaks peab olema välissuhete peadirektoraadi vastav komitee, keda abistabasjaomane sisepoliitika peadirektoraat, või rakendatakse vahelduvat eesistumist.
Theselection and evaluation of projects by the EuropeAid Cooperation Office will involve the internal policy DG.
Projektide valikul ja hindamisel kaasab koostöötalitus EuropeAid ka sisepoliitika peadirektoraadi.
Financial perspectives 2007–13 — Added value and delivery instruments
Finantsperspektiivid 2007–2013 – Lisandväärtus ja rakendusvahendid
COMMUNICATIONTO THE SPRING EUROPEAN COUNCIL
TEATIS KEVADISELE EUROOPA ÜLEMKOGULE
Working together for growth andjobs
Koostöö majanduskasvujatöökohtade nimel
©European Communities, 2005Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Euroopa ühendused, 2005
Foreword Growth and jobs — A new start for the Lisbon strategy. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5
Eessõna Majanduskasv ja töökohad: Lissaboni strateegia uus algus. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5
Executive summary..........................................................9
Kommenteeritud kokkuvõte. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9
Growth and jobs centre stage............................................15
Majanduskasv ja töökohtade loomine esiplaanil. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15
3.2.1.Extend and deepen the single market. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
Euroopa partnerluse loomine majanduskasvu soodustamiseks ja tööhõive suurendamiseks. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
3.2.3.Improve European and national regulation. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
Meetmed majanduskasvu kiirendamiseks ja töökohtade loomiseks. . . . . . . . 21
3.2.4.Expand and improve European infrastructure...................22
Lissaboni tegevuskava Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide jaoks. . . . . . . . 21
Knowledge and innovation for growth. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22
Euroopa atraktiivsuse suurendamine investeerimis- ja töökeskkonnana. . . 22
3.3.1.Increase and improve investment in research and development...22
3.2.1.Ühtse turu laiendamine ja süvendamine. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22
3.3.2.Facilitate innovation, the uptake of ICT and the sustainable use of resources. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23
3.2.2.Avatud ja konkurentsile suunatud turud nii Euroopa Liidus kui väljaspool ELi. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23
3.3.3.Contribute to a strong European industrial base. . . . . . . . . . . . . . . . . 25
3.2.4.Euroopa infrastruktuuri laiendamine ja tõhustamine. . . . . . . . . . . . . 25
Creating more and better jobs.......................................26
3.3.2.Uuenduslikkuse edendamine, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakendamine ning ressursside jätkusuutlik kasutamine. . . . . 26
3.4.3.Investing more in human capital through better education and skills. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.3.3.Euroopa tööstusbaasi tugevdamine. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
The impact on growth and jobs. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29
Uute ja paremate töökohtade loomine. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29
Making the partnership deliver on growth and jobs........................31
3.4.2.Töötajate ja ettevõtete kohanemisvõime ning tööturu paindlikkuse suurendamine. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31
Growth and jobs A new start for the Lisbon strategy
Majanduskasv ja töökohad:Lissaboni strateegia uus algus
Just think what Europe could be.
Kujutage ette Euroopa tulevikku.
Think of the innate strengths of our enlarged Union.
Mõelge, milles peituvad laienenud liidu iseloomulikud tugevad küljed.
Think of its untappedpotential to create prosperity and offer opportunity and justice for all its citizens.
Vaadakeselle senini täielikult ära kasutamata potentsiaalile tuua jõukust, pakkuda kõikidele oma kodanikele võimalusija tagada õiglust.
Europe can be a beaconof economic, social and environmental progress to the rest of the world.
Majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste edusammude osas võib Euroopa olla ülejäänudmaailmale eeskujuks.
It is in this spirit of realistic optimism that the new European Commission has put together our policyrecommendations for the mid-term review of the Lisbon strategy — our ambitious agenda for reformlaunched by the European Council in March 2000.
Niinimetatud realistlikust optimismist juhindudes on uus Euroopa Komisjon koostanud poliitilised tegevussuunised Lissaboni strateegia, märtsis 2000 Euroopa Ülemkogu poolt algatatud ambitsioonika reformikavavahekokkuvõttena.
Europeans have every reason to be positive about our economic potential.
Eurooplastel on majanduspotentsiaali suhtes põhjust olla optimistlikud.
The successes of the second halfof the 20th century have left a strong legacy.
XX sajandi teise poole edu on jätnudvõimsa pärandi.
After half a century of peace we have one of the most developed economies in the world united together in a unique political Union of stable and democratic Member States.
Pärast poolt sajandit rahu on tegu maailma enim arenenud majandusega ühinenud stabiilseteja demokraatlike liikmesriikide unikaalses poliitilises liidus.
That Union has created a single market underpinned for participating members by a singlecurrency that consolidates economic stability and deepens the potential of economic integration.
See liit on loonud ühtse turu, mida selles osalejate jaoks toetab ühisraha, mis tugevdab majanduslikku stabiilsust ja süvendab majandusintegratsioonivõimalusi.
We haveconsolidated a unique participative social model.
Oleme konsolideerinud unikaalse sotsiaalse osalusmudeli.
Our standards of basic education are high and the sciencebase is historically well developed.
Meie põhihariduse standardid onkõrged ja teaduslik baas ajalooliselt hästi välja arendatud.
Europe is home to dynamic and innovative companies with extraordinary competitive strength.
Euroopa on koduks dünaamilistele ja uuendusmeelseteleäriühingutele, kelle konkurentsivõime on erakordne.
At their best, they are demonstrating a remarkable capacity for renewal.Wehave made more progress towards sustainable development than any other region of the world.
Oma parimas vormis ilmutavad nad märkimisväärsetuuenemisvõimet. Säästva arengu saavutamisel oleme teinud rohkem edusamme kui ükski teine maailmapiirkond.
We have done this by acting in partnership — Europe’s institutions, government and administrations atanational, regional and local level, our social partners, civil society — all moving together towards a common goal.
Ülaltoodu on saavutatud, tehes partneritena – Euroopa institutsioonid, siseriikliku, piirkondliku ja kohalikutasandi valitsused ning omavalitsused, tööturu osapooled, kodanikuühiskond – koostööd ühise eesmärgisaavutamisel.
This legacy represents a substantial down-payment towards the vision that binds us together; a vision,confirmed in the Constitution, of ensuring ‘the sustainable development of Europe based on balancedeconomic growth and price stability, a highly competitive social market economy, aiming at full employment and social progress and a high level of protection and improvement of the quality of the environment’.
Mainitud pärand kujutab endast olulist investeeringut visiooni, mis meid seob; visiooni, mida kinnitatakseka põhiseaduses; visiooni „säästva arengu tagamisest Euroopas, mis põhineks tasakaalustatud majanduskasvulja hindade stabiilsusel, kõrge konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel, mis seab eesmärgiks täielikutööhõive ja sotsiaalse progressi, ning kõrgetasemelise keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamise“.
The past 50 years have seen extraordinary progress, but in a changing world Europe cannot stand still.
Viimase 50 aasta jooksul on saavutatud erakordset edu, kuid muutuv maailm tingib ka Euroopa edasiliikumise.
Thisis why five years ago, Heads of State or Government signed up to an ambitious programme of change.
Nimelt seetõttu võtsid riigipead ja valitsusjuhid viis aastat tagasi vastu ambitsioonika muudatusteprogrammi.
Theycommitted themselves to making the European Union the most dynamic and competitive knowledge-basedeconomy in the world capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater socialcohesion, and respect for the environment.
Kohustuseks võeti teha Euroopa Liidust maailma kõige dünaamilisem ja konkurentsivõimelisemteadmuspõhine majandus, mis on suuteline saavutama jätkusuutlikku majanduskasvu arvukamate ja paremate töökohtade, suurema sotsiaalse ühtekuuluvusega ning keskkonnasäästlikult.
Today, we see that progress has at best been mixed.
Tänaseks võime tõdeda, et edusammud on parimal juhul olnud kaheldavad.
The Commission does notagree.
Komisjonsellega ei nõustu.
The challenges we face are even more urgent in the face of an ageing population and global competition.
Pidades silmas rahvastiku vananemist ja üleilmset konkurentsi, on meie ees seisvadülesanded nüüd veelgi suuremad.
Unless we reinforce our commitment to meeting them, with a renewed drive and focus, ourmodel for European society, our pensions, our quality of life will rapidly be called into question.
Kinnitamata veelkord oma pühendumust nende eesmärkide saavutamisele
Anew start for the Lisbon strategy
Lissaboni strateegia uus algus uue hoo ja keskendumisega, satub meie Euroopa ühiskonna mudel, meie pensionid, meie elukvaliteet kiirestikahtluse alla.
The need for urgent action is confirmed by the report from the High-Level Group chaired by Wim Koklast November.
Kiire tegutsemise vajadust kinnitab ka Wim Koki juhitud kõrgetasemelise töörühma möödunud aasta novembris avaldatud aruanne.
It identifies a daunting challenge.
Selles on esile toodud heidutav väljakutse.
According to Kok, ‘The Lisbon strategy is even more urgenttoday as the growth gap with North America and Asia has widened, while Europe must meet the combinedchallenges of low population growth and ageing.
Koki sõnutsi on „Lissaboni strateegiatäna veelgi hädavajalikum, kuna lõhe Põhja-Ameerika ja Aasia majanduskasvu vahel on suurenenud, samaskui Euroopa ees seisab kombineeritud probleem madala iibe ja vananemise näol.
Time is running out and there can be no room for complacency.
Aeg on otsa saamas ja enesegarahulolu ei või me enam endale lubada.
Better implementation is needed to make up for lost time’. Faced with this challenge, Europe needsto improve its productivity and employ more people.
Kaotatud aja tasategemiseks on vaja strateegia paremat rakendamist.“Väljakutse nõuab Euroopalt tootlikkuse tõstmist ja tööhõive suurendamist.
On current trends, the potential growth of the European economy will halve over the coming decades andreach just over 1% per year.
Seniste suundumuste jätkudes väheneb Euroopa majanduskasvu potentsiaal tulevaste aastakümnete jooksulpoole võrra, ulatudes aastas pisut üle 1%.
Europe’s performance has diverged from that of our competitors in other parts of the world.
Tulemuslikkuselt on Euroopa muu maailma konkurentidest maha jäänud.
Their productivity has grown faster and they have invested more in research and development.
Nende tootlikkus on kasvanudkiiremini ning teadus- ja arendustegevusse investeeritakse rohkem.
We have yet to putin place the structures needed to anticipate and manage better the changes in our economy and society.And we still need a vision for society which can integrate both the ageing and the young, particularly forthe development of our workforce, where current dynamics cast a shadow over both longterm growthand social cohesion.
Vajalikud struktuurid tuleb meil alles luua,et ennetada majanduses ja ühiskonnas toimuvaid muutusi ning nendega paremini toime tulla. Ning endiseltvajame me sellist ühiskonnanägemust, mis hõlmaks nii vananemise kui noorsoo aspekti, tööjõu kujundamisel,sest praegused suundumused heidavad varju nii pikaajalisele majanduskasvule kui ka sotsiaalsele ühtekuuluvusele.
The Commission has risen to this challenge in presenting it proposals for the Union’s strategic objectives,‘renewed growth is vital to prosperity, can bring back full employment and is the foundation of social justice and opportunity for all.
Komisjon on väljakutse vastu võtnud, tehes ettepanekud liidu strateegiliste eesmärkide osas: „Taaselustuvmajanduskasv on jõukuse saavutamiseks hädavajalik, see võib taastada täieliku tööhõive ning kujutab endastühiskondliku õigluse ja kõigile antud võimaluste alust.
It is also vital to Europe’s position in the world and Europe’s ability to mobilisethe resources that tackle many global different challenges’.
Samuti on see määrava tähtsusega Euroopa asendijaoks maailmas ning Euroopa võime jaoks mobiliseerida ressursse, millega vastata paljudele erinevatele üleilmsetele väljakutsetele.“
We need a dynamic economy to fuel our wider social and environmental ambitions. This is why therenewed Lisbon strategy focuses on growth and jobs.
Me vajame dünaamilist majandust, et edendada oma laiemaid sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid eesmärke.Just seetõttu keskendub Lissaboni strateegia majanduskasvule ja töökohtadele.
Europe is a more attractive place to invest and work,
Euroopa muutuks atraktiivsemaks investeerimis- ja töökeskkonnaks;
— knowledge and innovation are the beating heart of European growth,
— teadmised ja uuenduslikkus toetaksid Euroopa majanduskasvu;
— we shape the policies allowing our businesses to create more and better jobs.
— kujundaksime välja poliitika, mis võimaldab meie ettevõtetel luua rohkem ja paremaid töökohti.
The Lisbon strategy is an essential component of the overarching objective of sustainabledevelopment set out in the Treaty: improving welfare and living conditions in a sustainable way for present and future generations.
Lissaboni strateegia on asutamislepingus sätestatud säästva arenguüldeesmärgi – praeguse ja tulevaste põlvkondade heaolu ning elutingimuste jätkusuutlik parandamine –oluline komponent.
Both Lisbon and the sustainable development strategy contribute to ensuringthis goal.
Nii Lissaboni strateegia kui ka säästva arengu strateegia aitavad selle eesmärgi saavutamisele kaasa.
Being mutually reinforcing, they target complementary actions, use different instruments andproduce their results in different time frames.
Teineteist vastastikku tugevdades on need suunatud üksteist täiendavatele meetmetele, kasutavad erinevaid vahendeid ja annavad tulemusi eri ajavahemike järel.
The Commission is fully committed to sustainable development and to modernising and advancing Europe’s social model.
Komisjon on täielikult pühendunud säästvale arengule ning Euroopa sotsiaalse mudeli moderniseerimisele ja täiustamisele.
Our sustainable development strategy and our social agenda have been under review and proposals, ahead of the spring European Council, will be presented in the coming weeks.
Meiesäästva arengu strateegia ja sotsiaalmeetmete kava on olnud läbivaatamisel ja ettepanekud esitatakseeelseisvatel nädalatel enne kevadist Euroopa Ülemkogu.
In addition, we have to continue working with our international partners to address global macroeconomic unbalances, as boosting growth is as beneficial to ourpartners as to the Union.
Lisaks sellele tuleb meil jätkata tööd oma rahvusvaheliste partneritega, et korrigeerida globaalset makromajanduslikku tasakaalustamatust, kuna majanduskasvu soodustamine on meie partneritele niisama kasulik nagu Euroopa Liidulegi.
‘Lisbon’ therefore requires immediate action and the case for acting together in Europe is strong.
Seetõttu nõuab Lissaboni strateegia kohest tegutsemist ja kõik kõneleb selle poolt, et Euroopas tulekstegutseda üheskoos.
The costs of not doing so are large and quantifiable.
Tegevusetus läheb kalliks maksma – hinda on võimalik välja arvutada.
The ‘costs of non-Europe’ have been substantiatedthrough a large volume of academic evidence.
Hulk teaduslikke tõendeid põhjendab,kui kõrgeks kujuneks „mitte-Euroopa hind“.
One can argue with the figures.
Numbrite üle võib vaielda.
But not achieving ‘Lisbon’does have a cost.
Kuid Lissaboni strateegia saavutamata jätmisel on siiski oma hind.
However, the potential gains from wider and deeper economic integration in an enlarged Europe are massive.
Parimaks tõendiks on üha laienev lõhe Euroopa ja tema majanduspartnerite
This mid-term review sets out how we can help Europe to meet its growth and jobs challenge.
Käesolev vahekokkuvõte käsitleb küsimust, kuidas aidata Euroopal majanduskasvu ja töökohtade probleemiga toime tulla.
It launchesthe idea of a partnership for growth and jobs, supported by a Union action programme and national actionprogrammes containing firm commitments.
Selles algatatakse idee partnerlusest majanduskasvu ja töökohtade nimel Euroopa Liidutegevuskava ja siseriiklike tegevuskavade kaudu, mis sisaldavad kindlaid kohustusi.
It builds on three central concepts.
Ülesehitus põhinebkolmel kesksel ideel.
First, Europe’s actions need more focus.We must concentrate all our efforts on delivering on theground policies that will have greatest impact.
Esiteks vajavad Euroopa meetmed suuremat keskendatust. Jõupingutused tuleb suunata tulemuste saavutamisele põhivaldkondades, mis avaldavad kõige suuremat mõju.