natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It concluded that, by 2020, developing countries are likely to face annual costs of around €100 billion to mitigate their greenhouse gas emissions and adapt to the impacts of climate change.
Teatises on tõdetud, et aastani 2020 on kasvuhoonegaaside heite vähendamise ja kliimamuutuse mõjuga kohanemise kulud arenguriikide jaoks tõenäoliselt ligikaudu 100 miljardit eurot aastas.
Much of the finance needed will have to come from domestic sources and an expanded international carbon market, but international public financing of some €22–50 billion a year is also likely to be necessary. The Commission proposed that industrialised nations and economically more advanced developing countries should provide this public financing in line with their responsibility for emissions and ability to pay.
2-turult, kuid tõenäoliselt on lisaks vaja rahvusvahelise avaliku sektori vahendeid ligikaudu 22–50 miljardit eurot aastas. �omisjon tegi ettepaneku, et tööstusriigid ja majanduslikult rohkem arenenud arenguriigid peaksid andma siin oma osa vastavalt oma riigi tekitatud heitkogustele ja maksevõimele.
This could mean an EU contribution of some €2–15 billion a year by 2020.
See tähendab, et ELi panus aastani 2020 oleks ligikaudu 2–15 miljardit eurot aastas.
Meanwhile, representatives of the EU institutions reached out to other partners. The Commission and the Czech and Swedish Presidencies dedicated much time and effort to bilateral dialogues on climate change with key partner countries, including Canada, China, Japan, South Korea, Russia, the USA, India, Brazil and South Africa.
Samal ajal tegelesid ELi institutsioonide esindajad muude partnerite kaasamisega. �omisjon ning nõukogu eesistujad Tšehhi ja Rootsi p�hendasid palju aega ja energiat kliimamuutust käsitlevate kahepoolsete dialoogide pidamisele selliste peamiste partnerriikidega nagu �anada, Hiina, Jaapan, Lõuna-�orea, Venemaa, USA, India, Brasiilia ja Lõuna-Aafrika.
A delegation of the European Parliament’s Environment Committee travelled to Washington in late October to meet and discuss the Copenhagen conference with members of the US Congress, and the European Parliament sent official representatives to the UN Climate Change Conference in December.
Oktoobri lõpus sõitis Euroopa Parlamendi keskkonnakomisjoni delegatsioon Washingtoni, et kohtuda USA kongressi liikmetega ja pidada kõnelusi �openhaageni konverentsi teemadel, samuti saatis Euroopa Parlament ametlikud esindajad �RO kliimakonverentsile detsembris.
The year was punctuated by five high-level preparatory meetings for the Copenhagen conference, and the EU was an active participant in all of them, consistently calling on developed nations to commit to significant greenhouse gas emissions reductions.
Aasta jooksul toimus ELi aktiivsel osalusel viis kõrgetasemelist �openhaageni konverentsi ettevalmistavat kohtumist, kus EL kutsus arenenud riike jätkuvalt �les võtma kohustuseks vähendada märkimisväärselt kasvuhoonegaaside heidet.
CLIMATE FOR FUTURE GENERATIONS
SÄILITAGEM KLIIMA TULEVASTELE PÕLVEDELE
Speaking ahead of the October European Council, Jerzy Buzek, President of the European Parliament, said: ‘In Copenhagen, in December, we will need to find an agreement which will not only fit the EU but the entire world.
Enne oktoobri Euroopa �lemkogu lausus Euroopa Parlamendi president Jerzy Buzek järgmist:„Detsembris �openhaagenis peame saavutama kokkuleppe, mis sobib lisaks ELile ka �lejäänud maailmale.
Decisions taken there will influence generations to come’.
Seal tehtavad otsused mõjutavad tulevasi põlvkondi.”
When, just weeks before the Copenhagen meeting, both the USA and China made new offers, Swedish Prime Minister Fredrik Reinfeldt and President of the European Commission José Manuel Barroso welcomed the bids in a joint statement.‘We welcome the news — in just the last 24 hours — that the USA and China have both indicated what they are prepared to do, in concrete numbers, on mitigation.
Vaid mõned nädalad enne �openhaageni kohtumist tegid nii USA kui ka Hiina uued pakkumised, mille Rootsi peaminister Fredrik Reinfeldt ja Euroopa �omisjoni president José �anuel Barroso kiitsid heaks �hisavalduses.
Copenhagen must not be allowed to fail…We will continue to urge the USA, China and all our other partners in this negotiation to go to the outer limits of what is possible in order to find agreement in Copenhagen… It remains a positive sign that another major developing country following Brazil and Indonesia is ready to put concrete numbers on the table.’
USA-l ja Hiinal on läbirääkimistes väga oluline osa. �openhaagenis ei tohi leppida ebaõnnestumisega … �e kutsume USA-d, Hiinat ja kõiki teisi läbirääkimistes osalevaid partnereid jätkuvalt �les tegema kõik, mis võimalik, et jõuda �openhaagenis kokkuleppele … See on hea märk, et lisaks Brasiiliale ja Indoneesiale on veel �ks oluline arenguriik valmis esitama konkreetseid numbreid.”
In addition to their earlier commitments, European leaders agreed at their December summit to provide €2.4 billion per year between 2010 and 2012 in fast-start funding, to kick-start climate adaptation measures in developing countries.
Lisaks varem võetud kohustustele leppisid Euroopa Liidu juhid detsembri tippkohtumisel kokku, et aastatel 2010–2012 antakse arenguriikidele 2,4 miljardit eurot aastas stardiraha kliimamuutusega kohanemiseks vajalike meetmete kiireks rakendamiseks.
This exceeded the initial commitments made by Member States earlier in the year.
See �letas liikmesriikide varem sama aasta jooksul võetud kohustusi.
A LIMITED AGREEMENT
PIIRATUD KOKKULEPE
However, the outcome fell well below EU expectations.
�openhaageni konverentsi tulemus jäi siiski märkimisväärselt ELi ootustele alla.
The Council Presidency and the European Commission worked energetically to step up the negotiations throughout the two weeks of the Copenhagen meeting, maintaining the EU commitments and urging the parties to the talks to strengthen their commitments.
Nõukogu eesistuja ja Euroopa �omisjon tegid aktiivselt tööd läbirääkimiste kiirendamiseks kahenädalase kohtumise jooksul, ei taganenud ELi võetud kohustustest ning kutsusid läbirääkimistel osalejaid �les suurendama oma kohustusi.
But the progress achieved — in the form of the non-binding accord — was less than what had been hoped for by the EU.
Tulemus – mittesiduv kokkulepe – oli aga vähem kui EL lootis.
The accord reached included:
Saavutatud kokkulepe sisaldab järgmist:
4the objective of keeping the maximum temperature rise to below 2 °C;
 maakera keskmise temperatuuri tõus tuleb hoida alla 2 °C;
4the commitment to list developed country emission reduction targets and mitigation action by developing countries for 2020;
koostatakse loetelu arenenud riikides kehtestatud heite vähendamise eesmärkide ja arenguriikides võetavate vähendamismeetmete kohta aastani 2020;
4€20.685 billion ’fast-start’ funding for immediate action from industrialised countries until 2012, for adaptation, emissions reductions, research and capacity building in developing countries, including funding to prevent deforestation;
2012. aastani 20,685 miljardit eurot stardiraha, mida kasutatakse kliimamuutu-
4€68.95 billion annually by 2020 in long-term financing, as well as mechanisms to support technology transfer and forestry.
20,685 miljardit eurot stardiraha, mida kasutatakse kliimamuutu- miljardit eurot stardiraha, mida kasutatakse kliimamuutu- sega kohanemiseks, heitkoguste vähendamiseks, teadustegevuseks ja suutlikkuse suurendamiseks; kõnealune summa hõlmab ka vahendeid metsade hävitamise peatamiseks;
Attached to the agreement is an annex, where countries or groups of countries can fill in their commitments on emissions reductions or climate change action.
aastani 2020 eraldatakse pikaajalise rahastamise raames igal aastal 68,95 mil-68,95 mil- miljardit eurot ning luuakse mehhanismid tehnosiirde ja metsanduse toetamiseks.
But the agreement is not legally binding. The agreement was not suciently ambitious for the EU to change its emissions target to a 30 % reduction by 2020.
�okkuleppe juurde kuulub lisa, kuhu riigid või riikide r�hmad võivad kirja panna oma riigis heitkoguste vähendamiseks või kliimamuutuse leevendamiseks võetavad meetmed. �okkulepe ei ole aga õiguslikult siduv. �okkulepe ei ole piisavalt kaugeleulatuv, et EL suurendaks oma heite vähendamise eesmärki 2020. aastaks 30%ni.
‘What we wanted to achieve when we came here to Copenhagen was to get us out of the deadlock. Either we do something or we land in nothing.
„�openhaagenisse tulles oli meie eesmärk leida väljapääs ummikseisust. �e kas võtame midagi ette või lõpetame tupikus.
And now we have seen countries make eorts and set goals.
N��d oleme näinud, et riigid teevad jõupingutusi ja seavad eesmärke.
Even countries that said they wouldn’t make any commitments have presented gures,’ said Council President Fredrik Reinfeldt.
Isegi sellised riigid, kes väitsid, et nad ei võta endale mingeid kohustusi, on esitanud numbreid,” �tles Euroopa �lemkogu eesistuja Fredrik Reinfeldt.
Further international steps were left to the UN conferences in Bonn and Mexico in 2010.
Edasised rahvusvahelised sammud tuleb teha �RO konverentsidel 2010. aastal Bonnis ja �éxicos.
But the European Union’s commitments made during the year remain valid and will be delivered.
Euroopa Liidus aasta jooksul võetud kohustused jäävad aga kehtima ning neid täidetakse.
They are binding for all European Union Member States.
Nimetatud kohustused on siduvad kõikide Euroopa Liidu liikmesriikide jaoks.
) Commission document — The January 2009 gas supply disruption to the EU:
) �omisjoni dokument – 2009. aasta jaanuari gaasitarnehäire ELi: hindamine (SE�(2009)
Commission White Paper — Adapting to climate change: Towards a European framework for action (COM(2009) 147).
�omisjoni valge raamat – �liimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik (�O�(2009) 147).
) Proposal for a regulation concerning measures to safeguard security of gas supply
) Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse gaasivarustuse
Directive 2009/29/EC to improve and extend the greenhouse gas emission allowance trading scheme of the Community (OJ L 140, 5.6.2009).
Direktiiv 2009/29/E�, mis täiustab ja laiendab �henduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise s�steemi (ELT L 140, 5.6.2009).
) Directive 2009/119/EC imposing an obligation on Member States to maintain minimum stocks of crude oil and/or petroleum products (OJ L 265, 9.10.2009).
) Direktiiv 2009/119/E�, millega kohustatakse liikmesriike säilitama toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarusid (ELT L 265, 9.10.2009).
Decision No 406/2009/EC on the effort of Member States to reduce their greenhouse gas emissions to meet the Community’s greenhouse gas emission reduction commitments up to 2020 (OJ L 140, 5.6.2009).
Otsus nr 406/2009/E�, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita �henduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 (ELT L 140, 5.6.2009).
) Directive 2009/71/Euratom establishing a Community framework for the nuclear
) Direktiiv 2009/71/Euratom, millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev
safety of nuclear installations (OJ L 172, 2.7.2009).
�henduse raamistik (ELT L 172, 2.7.2009).
) Regulation (EC) No 714/2009 on conditions for access to the network for crossborder
) �äärus (E�) nr 714/2009 võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiri�leses
exchanges in electricity (OJ L 211, 14.8.2009).
) elektrikaubanduses (ELT L 211, 14.8.2009).
) Directive 2009/72/EC concerning common rules for the internal market in electricity
) Direktiiv 2009/72/E�, mis käsitleb elektrienergia siseturu �hiseeskirju (ELT L 211,
Directive 2008/101/EC including aviation activities in the scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community (OJ L 8, 13.1.2009).
Direktiiv 2008/101/E�, mis lisab lennutegevuse �henduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise s�steemi (ELT L 8, 13.1.2009).
) Directive 2009/73/EC concerning common rules for the internal market in natural gas
) �omisjoni teatis – Teine strateegiline energia�levaade – ELi tegevuskava
) Regulation (EC) No 443/2009 setting emission performance standards for new
) �äärus (E�) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid
) Commission communication — Second strategic energy review — An EU energy security and solidarity action plan (COM(2008) 781).
) �omisjoni teatis – Arengumaades katastroofiohu vähendamise toetamist käsitlev ELi strateegia (�O�(2009) 84).
passenger cars as part of the Community’s integrated approach to reduce CO2 emissions from light-duty vehicles (OJ L 140, 5.6.2009).
väikesõidukite s�sinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva �henduse tervikliku lähenemisviisi raames (ELT L 140, 5.6.2009).
) Commission communication — EU strategy for supporting disaster risk reduction in
) �omisjoni teatis – Ulatuslik kliimakokkulepe – eesmärk �openhaagenis (�O�(2009)
) Commission White Paper — Adapting to climate change: Towards a European developing countries (COM(2009) 84).
) �omisjoni valge raamat – �liimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik
) Commission communication — Towards a comprehensive climate change agreement
) 29.–30. oktoobri 2009. aasta Euroopa �lemkogu eesistujariigi järeldused
) Commission document — The role of European agriculture in climate change in Copenhagen (COM(2009) 39).
) �omisjoni dokument – Euroopa põllumajanduse roll kliimamuutuste mõju
mitigation (SEC(2009) 1093).
vähendamisel (SE�(2009) 1093).
) European Parliament resolution of 25 November 2009 on the EU strategy for the
) �omisjoni teatis – Euroopa ettepanek �openhaageni kokkuleppeks: kliimamuutuste
) European Parliament resolution of 25 November 2009 on the labelling of tyres with
) Euroopa Parlamendi resolutsioon, 25. november 2009, rehvide k�tusesäästlikkuse ja vastu võitlemise rahvusvahelise rahastamise suurendamine (�O�(2009) 475).
respect to fuel efficiency and other essential parameters.
muude oluliste parameetrite märgistamise kohta.
) Opinion of the European Economic and Social Committee on the theme‘Facing the
) Euroopa �ajandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal„Silmitsi naftaprobleemidega”
CHAPTER 3 THE EU AS A WORLD PLAYER
KOlMaS PeaTÜKK eli OlulIne rOll MaaIlMaS
It is the world’s largest market and biggest exporter of manufactured goods and services and the biggest source of investment.
EL on maailma suurim turg ning tööstuskaupade ja teenuste eksportija, samuti suurim investeeringute allikas.
It has global trade links, and it is a leading aid donor.
Tal on üleilmsed kaubandussidemed ning ta on suurimaid abiandjaid maailmas.
Its strength also derives from the cumulative political and cultural influence of its 27 Member States.
ELi tugevus tuleneb ka tema 27 liikmesriigi ühisest poliitilisest ja kultuurilisest mõjust.
Its own evolution is assisting the EU to attain greater coherence in external relations, and increasingly it is playing a role beyond the traditional areas of trade and aid.
ELi enda areng aitab tal saavutada välissuhetes suuremat sidusust. EL osaleb üha enam küsimuste lahendamisel väljaspool oma traditsioonilisi kaubandus- ja abiandmispiirkondi.
The size and significance of its own internal market means that what the EU does at home today often has an impact around the world tomorrow, on issues as distinct as energy security and setting safety standards for toys.
Tema siseturu suurus ja olulisus tähendab, et see, mida EL teeb täna oma koduturul selliste erinevate küsimuste lahendamisel nagu energiajulgeolek või mänguasjade ohutusnõuete kehtestamine, mõjutab sageli homme juba kogu maailma.
The world tends to listen when the EU speaks, as evidenced by its influence on international negotiations on combating climate change and planning recovery from the economic and financial crisis.
Maailm võtab ELi arvamust kuulda, tunnistuseks sellest on ELi seisukohtade mõju kliimamuutuse vastu võitlemist käsitlenud rahvusvahelistele läbirääkimistele ning majandus- ja finantskriisist taastumise kavandamisele.
Increasingly, the EU’s external relations are not a separate area of EU activity, but rather a geographically wider application of its central values and principles.
Üha enam ei ole ELi välissuhted enam üks tema eraldi tegevusvaldkondadest, vaid pigem tema kesksete väärtuste ja põhimõtete geograafiliselt kaugeleulatuvam rakendus.
This is seen clearly in its enlargement policy, where the EU engages with eligible neighbouring states in negotiations on how and when they will adopt the entire body of EU rules and practices.
See väljendub selgelt laienemispoliitikas, mille raames EL peab läbirääkimisi ühinemiskõlblike naaberriikidega selle üle, kuidas ja millal nimetatud riigid ELi eeskirjad ja tavad kasutusele võtavad.
But the same underlying process is visible too in the wider circles of EU external relations — with the countries in its broader neighbourhood, in its trade and diplomatic relations around the world, and in its assistance to developing countries.
Sarnane põhijoon on märgatav ka ELi välissuhetes laiemalt, eelkõige suhetes lähinaabruskonna riikidega, kaubandus- ja diplomaatilistes suhetes üle maailma ning toetuses arengumaadele.
The EU has been enlarging since it came into existence, and the process is not yet over.
EL on laienenud oma asutamisest peale ning see protsess ei ole veel lõppenud.
During 2009, accession negotiations continued, chapter by chapter, with Croatia and Turkey, and closer links were developed with other potential new members.
2009. aastal jätkati peatüki kaupa läbirääkimisi Horvaatia ja Türgiga ning tihedamad kontaktid loodi ka teiste võimalike uute liikmesriikidega.
Countries wishing to join the EU undertook reforms and deepened their ties with the EU.
ELiga liituda soovivad riigid teostasid reforme ja süvendasid oma sidemeid ELiga.
Trade and cultural exchanges expanded, advances were made in peace, stability, democracy and the rule of law, and, in most areas, their citizens experienced increased prosperity and wellbeing as the EU continued its support through technical and financial assistance programmes.
Laienes kauba- ja kultuurivahetus, edusamme tehti rahu, stabiilsuse, demokraatia ning õigusriigi põhimõtete edendamisel ning enamikus valdkondades kogesid nende riikide kodanikud õitsengu ja heaolu kasvu, kuna EL jätkas nende toetamist tehnilise ja finantsabi programmide kaudu.
The year 2009 also marked the fifth anniversary of the biggest enlargement in the history of the EU, when 10 new Member States — mostly from central and eastern Europe — entered the Union.
2009. aastal täitus ka viis aastat ELi kõige ulatuslikuma laienemise toimumisest, kui peamiselt Kesk- ja Ida-Euroopas asuvad 10 riiki ühinesid Euroopa Liiduga.
In late November, the European Parliament adopted a resolution (1) expressing its strong commitment to the EU’s enlargement policy.
Novembrikuu lõpus võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni, (1) milles väljendati oma sügavat pühendumust ELi laienemispoliitikale.
CANDIDATE COUNTRIES
KANDIDAATRIIGID
CELEBRATING ENLARGEMENTHOPE OVER FEAR
LAIENEMISE TÄHISTAMINE LOOTUS ON TUGEVAM KUI HIRM
The three current candidate countries, Croatia, the former Yugoslav Republic of Macedonia and Turkey, all made some progress during the year in their bids to become EU Member States.
�õik kolm praegust kandidaatriiki (Horvaatia, endine Jugoslaavia �akedoonia Vabariik ja T�rgi) tegid viimase aasta jooksul ELi liikmeks saamisel mõningaid edusamme.
‘We can all chalk up the 2004 enlargement as a major political success.
„Võime 2004. aasta laienemist pidada oluliseks poliitiliseks kordaminekuks.
The population of the European Union suddenly increased by 120 million people.
Euroopa Liidu elanikkond suurenes korraga 120 miljoni inimese võrra.
More importantly, this was the first time it had admitted countries with a rather different history, thus demonstrating the viability of its mission of integration.
Veelgi tähtsam on see, et tegemist oli esimese korraga, kui EL võttis liikmeks suhteliselt erineva ajaloolise taustaga riike, väljendades sellega oma integratsioonimissiooni elujõulisust.
It chose — rightly — hope over fear. This step, or rather leap, effectively meant that the EU was poised for a global role in the world.’
EL valis seega põhjendatult hirmu asemel lootuse. �õnealune samm või õigemini h�pe tähendas tegelikult seda, et EL oli valmis saama �leilmse tasandi otsustajaks.”
Czech Prime Minister and European Council President Mirek Topolánek at the celebration of five years after the enlargement of 2004.
Tšehhi peaminister ja Euroopa �lemkogu eesistuja �irek Topolánek 2004. aasta laienemise viienda aastapäeva tähistamisel.
The EU accession process provided a strong incentive for Turkey to advance democracy and human rights and to continue modernising the country’s institutions. The Commission reported in October that Turkey had showed renewed political reform efforts, with initiatives that could ease tensions with the Kurdish population, and it applauded the steps that Turkey took in October towards normalising relations with neighbouring Armenia.
ELiga �hinemise protsess andis T�rgile mõjusa tõuke demokraatia ja inimõiguste tugevdamiseks ning riigi institutsioonide moderniseerimise jätkamiseks. �omisjon teatas oktoobris, et T�rgi on jätkanud jõupingutusi poliitiliste reformide teostamiseks algatuste näol, mis võimaldavad vähendada pingeid kurdi elanikkonna hulgas, ning tervitas samme, mida T�rgi võttis oktoobris suhete normaliseerimiseks naaberriigi Armeeniaga.
However, the Council Presidency expressed concern in December over the decision by Turkey’s constitutional court to close the Democratic Society Party and ban some of its democratically elected representatives from political activity (2). Accession negotiations took place in June, when the first discussions were held on the taxation chapter, and in December, when discussions started on the environment chapter.
Nõukogu eesistuja väljendas detsembris siiski muret T�rgi konstitutsioonikohtu otsuse �le lõpetada Demokraatliku �hiskonna Partei tegevus ning keelata mõnede selle demokraatlikult valitud esindajate poliitiline tegevus (2). �hinemisläbirääkimised toimusid juunis, esimesed arutelud käsitlesid maksustamise peat�kki ning detsembris alustati keskkonnapea-t�kki käsitlevaid arutelusid.
So far, Turkey has closed one of the 35 chapters — science and research — and a further 12 are open.
Praeguseks on T�rgi sulgenud �he peat�ki (teadus- ja uurimistöö) 35st, avatud on veel 12 peat�kki.
The European Investment Bank supported small businesses and research in Turkey with record loans of €900 million in June.
Euroopa Investeerimispank toetas juunis väikeettevõtjaid ja teadusuuringuid T�rgis kokku rekordilise 900 miljoni euro suuruse laenuga.
Croatia, former Yugoslav Republic of Macedonia and Turkey
KANDIDAATRIIGID horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ja türgi
Accession negotiations with Croatia (3) neared the final phase. If the country meets all outstanding conditions in time, the negotiations could be concluded in 2010.
�hinemisläbirääkimised Horvaatiaga (3) jõudsid lõpusirgele. �ui Horvaatia täidab kõik �lejäänud tingimused õigeaegselt, võidakse läbirääkimised lõpetada 2010. aastal.
In October, negotiations were opened on: the free movement of capital; agriculture and rural development; justice, freedom and security; food safety, veterinary and phytosanitary policy; taxation; and regional policy and coordination of structural instruments.
Oktoobris avati läbirääkimised, mis hõlmavad kapitali vaba liikumise, põllumajanduse ja maaelu arengu, õigus-, vabadus- ja turvalisusk�simuste, toi-duohutus-, veterinaar- ja f�tosanitaarpoliitika, maksustamise, regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimise peat�kke.
Negotiations were also provisionally closed on customs, company law, trans-European networks, statistics and freedom of movement for workers.
Läbirääkimised suleti esialgselt ka tolli, äri�hinguõiguse, �leeuroopaliste võrkude, statistika ning töötajate vaba liikumise valdkonnas.