natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They have generally reduced capacity as operators adapt their fleet to their fishing rights in order to ensure profitability.
Lihtsalt väljendudes tähendab see, et iga püügilaeva jaoks määratakse kindlaks teatav lubatud püügikogus, mida laev võib edasi anda teistele laevadele (mis kuuluvad samale ettevõttele või teistele ettevõtetele).
The Commission nevertheless stresses the need to establish mechanisms to avoid excessive concentration of ownership and negative effects on the activities of small-scale fishing and coastal communities.
Koos võimalusega vältida vähemkasulike teenuste hoidmist hakkab kalandussektor ise end reguleerima, edastades püügiõigused senisest vähemale arvule laevadele, mille püügitegevus muutub seeläbi kasumlikuks.
If the‘new CFP’is to produce results, those concerned must understand the need for it and support it.
Et„uus ühine kalanduspoliitika”saaks olla tulemuslik, peavad seda toetama ja sellega arvestama kõik asjaomased huvirühmad.
In the place of top-down management, the Green Paper suggests an approach that gives more responsibility to the sector.
Just kalandussektor peab tegema vajalikud elluviimisotsused ja tõestama, et suudab vastutasuks kalandustegevuse võimaldamisele käituda vastutustundlikult.
A results-based culture could be developed: instead of establishing detailed rules about how to fish, rules should focus on the outcome.
Viimastel aastatel on mitmed liikmesriigid kehtestanud sellelaadseid instrumente riiklikul tasandil, üldiselt on sellega kaasnenud püügimahtude vähenemine, sest püügiettevõtted kohandavad laevastiku püügivõimsuse neile eraldatud püügiõigustega, et säilitada püügitegevuse kasumlikkus.
It would be up to the industry to take the more detailed implementation decisions and to demonstrate that it operates responsibly in return for access to fishing.
Komisjon rõhutab samas vajadust võtta meetmed selleks, et vältida omandi liigset koondumist või negatiivset mõju väikepüügile ja rannikupiirkonna asustusele.
Prioritizing objectives
Eesmärkide prioriteetide järjestamine
Examples of self-management exist in certain Producers’ Organisations (POs) that manage their members’ quota uptake and penalise those who overshoot their individual quota at the expense of others.
Rohelises raamatus märgitakse, et tihtipeale kasutatakse teaduslikult põhjendatud püügivõimalustest suuremate lühiajaliste püügivõimaluste põhjendamiseks sotsiaalseid või majanduslikke argumente.
This self-management system obliges fishermen to document their catches.
Selline lähenemine on tegelikult kahjustanud kalavarude olukorda ja seeläbi ka kalanduse majanduslikku ja sotsiaalset tulevikku.
According to the Green Paper, these initiatives could be generalised by turning the POs into bodies through which the industry takes responsibility for documentation and quota/effort management.
Rohelises raamatus tehakse ettepanek allutada kõik meetmed, sealhulgas ka lühiajalised meetmed,
The Green Paper observes that social and economic arguments have often been invoked to advocate short-term fishing opportunities more generous than what the experts recommended.
Näiteid iseseisvast juhtimisest võib tuua teatavate tootjaorganisatsioonide puhul, kes haldavad oma liikmete kvoodi täituvust ja määravad ise karistusi nendele, kes ületavad individuaalseid kvoote teiste arvel.
Such measures have jeopardized the state of stocks and the sector’s economic and social future.
Sellise iseseisva juhtimise süsteemi puhul eeldatakse, et kalurid dokumenteerivad oma püügitegevuse.
The Green Paper therefore suggests that all measures, even those focused on the short term, must be clearly conditional on the absolute priority of
Rohelises raamatus on väljendatud seisukohta, et seda kogemust on võimalik üldistada, muutes tootjaorganisatsioonid sellisteks üksusteks, mille kaudu tööstus võtab vastutuse dokumentatsiooni ja kvootide ja püügikoormuse haldamise eest.
The proposal aims to reinforce the control system, introduce dissuasive and harmonised penalties, fishing permits based on a penalty point system like the one many countries have adopted for driving licences, and so on.
Ettepanekus nähakse ette kontrolli tugevdamist, veenvate ja ühtlustatud karistuste kehtestamist, mitmetes riikides liikluses kehtestatud karistuspunktide süsteemiga sarnase põhimõtte juurutamist jne.
Safeguarding coastal and small-scale fishing
Väike- ja rannikupüügi säilitamine
Small-scale fishing is crucial for maintaining the economic and social fabric of certain coastal communities.
Väikepüük on hädavajalik teatavate rannikupiirkondade asustusalade majandusliku ja sotsiaalse struktuuri säilimiseks.
The challenge is how to keep jobs and the social fabric in such areas while pursuing the goal to reduce fishing fleet capacity.
Seoses sellega kerkib küsimus, kuidas hoida alal tööhõivet ja sotsiaalset struktuuri neis piirkondades, säilitades samas sidususe üldise suunitlusega püügilaevastike võimsuse vähendamisele.
The solution might be to help the small-scale fleet adapt to the changing conditions by setting up a specific management scheme focused mainly on social objectives through the allocation of fishing opportunities and the use of collective management schemes.
Üheks lahenduseks võib olla aidata väikesel püügilaevastikul kohaneda kavandatud arengutega, kehtestades eraldi spetsiifilise korralduse, mis seab esiplaanile sotsiaalsed eesmärgid, mida saavutatakse püügivõimaluste jaotamise ja kollektiivsete haldussüsteemide juurutamise teel.
The impact of such fishing on resources and the environment cannot be disregarded, however: a specific scheme would therefore have to be carefully designed to ensure the sustainability of the stocks exploited by small-scale fleets.
Seejuures ei saa jätta arvestamata sellise püügiviisi mõju kalavarudele ja keskkonnale – väikepüügiga seotud kalavarude jätkusuutlikkuse tagamiseks tuleb vastav püügikorraldus üksikasjalikult läbi mõelda.
The marketing of fish caught in Europe is not optimal for the moment, which has a negative impact on producers’earnings.
Euroopas püütud meretoodete turustamine ei ole praegu optimaalne ja see asjaolu mõjutab negatiivselt tootjate sissetulekuid.
The Commission would like to see producers’ organisations help adapt fisheries to market demand thus improving product marketing.
Komisjon soovib, et tootjaorganisatsioonid organiseeruks sel viisil, et kohandada püügitegevus turu vajadustega, mis võimaldaks paremini korraldada toodete turustamist.
Production would naturally better reflect market demand for quality, especially in terms of traceability, labelling and certification.
Tootmine vastaks sel juhul loomulikult paremini ka turu kvaliteedinõuetele, seda eeskätt toodete päritolu jälgitavuse, märgendamise ja sertifitseerimise puhul.
The Common Market Organisation (CMO) would put more emphasis on this aspect rather than on traditional policies of direct price support.
Turu ühine korraldus peaks keskenduma nimelt sellisele lähenemisviisile, mitte sedavõrd tavapärastele otsestele hinnatoetuspoliitikatele.
The Commission’s Green Paper clearly suggests that even short-term management measures should be conditional on the absolute priority of stock maintenance and sustainability.
Nimelt seda asjaolu silmas pidades on rohelises raamatus esitatud mõned küsimused.
The Green Paper raises certain questions in this context.
Kuidas saaks turumehhanisme kasutada selliselt, et edendada turu seisukohast tõhusate ja ka säästvalt majandatavate püügipiirkondade arendamist?
How could market mechanisms be used to encourage the development of fisheries that are market efficient as well as sustainably exploited?
Mida saaksid tootjaorganisatsioonid paremini teha, et toodang vastaks turuvajadustele?
How can the POs better work to match production with market needs?
Rohelises raamatus teeb komisjon ettepaneku allutada kõik haldusmeetmed, sealhulgas ka lühiajalised meetmed, ühemõtteliselt ja absoluutselt prioriteetselt kalavarude säilimise ja jätkusuutliku kasutamise huvidele.
Integrating the CFP in the Integrated Maritime Policy
Ühine kalanduspoliitika integreeritud merenduspoliitika komponendina
In a report published in November 2007 (1), the EU Court of Auditors pinpointed the ineffectiveness of the fisheries control system in Europe: fisheries control has generally been weak, penalties are not dissuasive and inspections not frequent enough to encourage compliance.
2007. aasta novembris avaldatud aruandes (1) tõi Euroopa Kontrollikoda välja asjaolu, et kontroll Euroopa kalapüügi üle ei ole tõhus: kontrollitoimingud on üldjuhul ebapiisavad, karistused ei ole veenvad ja kontrollreidid liiga harvad selleks, et tagada eeskirjadest kinnipidamist.
Unauthorised fishing activities, undeclared catches, non-standard nets, quota overruns and non-compliance with rules on minimum catch sizes all jeopardise the sustainability of European fishing.
Sellised rikkumised nagu püügikeeldude eiramine, deklareerimata saagikogused, nõuetele mittevastavad võrgud, kvootide ületamine, püütavate isendite miinimummõõtude mittearvestamine avaldavad hukatuslikku mõju Euroopa kalanduse jätkusuutlikkusele.
The new approach proposed by the Commission aims to help create a culture of compliance among all stakeholders.
Komisjoni välja pakutud uue lähenemise eesmärk on tekitada samaaegselt ka kõikides asjaomastes huvirühmades eeskirjadest kinnipidamist soosiv hoiak.
The Commission therefore made an ambitious proposal in
Seetõttu tegi komisjon 2008. aasta novembris sellekohase pretensioonika ettepaneku, mida praegu arutatakse liikmesriikides ja Euroopa Parlamendis (2).
The aim of the European Integrated Maritime Policy (IMP) is sustainable exploitation of the tremendous development potential of oceans.
Euroopa integreeritud merenduspoliitika eesmärk on kasutada jätkusuutlikult ookeanide pakutavat ülisuurt arengupotentsiaali.
To be successful, it will have to ensure that all sectoral policies that interact closely with maritime affairs (fisheries, transport, energy, tourism, etc.) work in a coordinated way.
Selleks tuleb jälgida, et kõik merendusega seotud valdkondlikud strateegiad (kalapüügi, transpordi, energeetika, keskkonnakaitse, turismi jne valdkonnas) toimiks koordineeritud viisil.
This new policy obviously has important implications for the CFP.
See uus poliitika avab ilmselt ka ühise kalanduspoliitika jaoks uued perspektiivid.
Capture fisheries and aquaculture compete increasingly with other maritime sectors for marine space, for example.
Näiteks püügisektor ja vesiviljelussektor konkureerivad üha enam teiste merendussektoritega hõlmatava mereruumi pärast.
Marine spatial planning is an important element of the IMP with which the future CFP must be integrated.
Merealade planeerimine on integreeritud merenduspoliitika üks olulisi valdkondi ja tulevane ühine kalanduspoliitika peab leidma selles oma koha.
In terms of adaptation to climate change consequences, development of coastal zones, surveillance, data collection, research and so on, there is strong synergy between the concerns of the fisheries sector and those of other maritime sectors.
Püügisektori problemaatika on seotud teiste merendussektorite omaga kliimamuutuste tagajärgedega kohandumise, rannikupiirkondade korralduse, järelevalve, andmete kogumise, teadusuuringute jne valdkonnas ja siin on võimalik saavutada sünergiat paljudes küsimustes.
(1) Special Report No 7/2007 on the control, inspection and sanction systems relating to the rules on conservation of Community fisheries resources, together with the Commission’s replies.
(1) Eriaruanne nr 7/2007, ühenduse kalavarude säilitamist käsitlevate eeskirjade kontrolli-, inspektsiooni- ja sanktsioonisüsteemide kohta koos komisjoni vastustega.
A wideranging consultation
Laialdane konsulteerimine
On top of these essential strategic areas, the Green Paper addresses all issues related to European fisheries.
Lisaks nendele olulistele strateegilistele teemapüstitustele hõlmab roheline raamat ka Euroopa kalandusega seotud konkreetseid küsimusi.
It raises the question of international relations, European influence in international bodies and regional fisheries management organisations (RFMOs), as well as fisheries partnerships concluded with non-EU countries.
Nii näiteks on tõstatatud küsimused rahvusvaheliste suhete kohta, Euroopa mõju kohta rahvusvahelistes organisatsioonides ja piirkondlikes kalandusorganisatsioonides ning mitme Euroopa Liitu mittekuuluva riigiga sõlmitud kalandusalaste partnerlussuhete kohta.
The need to encourage research and develop aquaculture are also discussed.
Samuti kajastab roheline raamat vajadust edendada teadusuuringuid ja arendustegevust vesiviljeluse valdkonnas.
The Green Paper represents the starting point of a wideranging consultation.
Avaldatud roheline raamat on lähtepunktiks laialdastele konsultatsioonidele.
The Commission wishes this debate to engage a wide array of stakeholders, ranging from those directly involved in the fisheries sector to other policy areas to European citizens at large, as consumers, citizens and taxpayers.
Komisjon soovib, et arutelusse kaasataks sidusrühmade lai ring, alates nendest, kes on otseselt seotud kalandussektori või muude poliitikavaldkondadega, kuni üldiselt Euroopa kodanike kui tarbijate ja maksumaksjateni.
The Commission will sum up the debate by first half of 2010 and produce conclusions on the direction of the CFP reform.
Komisjon teeb arutelust kokkuvõtte 2010. aasta esimesel poolel ning teeb seejärel järeldused, mis suunas tuleb ühise kalanduspoliitika reformi suunata.
An impact assessment will then be conducted and after further consultations with stakeholders, the Commission will draft a proposal for a new basic regulation which will be presented to the Council and the European Parliament together with all other legal base proposals in the context of the new Financial Framework after 2013.
Viiakse läbi mõju-uuring ning pärast täiendavat konsulteerimist huvirühmadega töötab komisjon välja uue alusmääruse ettepaneku, mis esitatakse nõukogule ja Euroopa Parlamendile koos teiste ettepanekutega reformi õiguslike aluste kohta lähtuvalt 2013. aastal jõustuvast uuest finantsraamistikust.
Longterm management
Pikaajaline haldus
For the first time in years, its biomass increased very slightly in 2008.
Esimest korda paljude aasate jooksul on selle liigi biomass 2008. aastal (väga) vähesel määral suurenenud.
This small sign of recovery encouraged the Fisheries Ministers to increase the 2009 TAC by 30%, although scientists consider it very insignificant, particularly because the biomass is still well below the biologically safe limit.
Kuid juba see väike taastumismärk innustas kalanduse eest vastutavaid ministreid suurendama 2009. aasta püügivõimalusi 30% võrra, kuigi teadlased ei pea seda biomassi kasvamist eriti oluliseks, liiatigi on liigi biomass ikkagi allpool bioloogilise ohutuse piirväärtust.
The same holds for other stocks: it is too early to draw conclusions from these limited variations.
Sama kehtib ka teiste kalavarude kohta – täheldatud üksikute kõikumiste põhjal on veel vara teha lõplikke järeldusi.
The management of stocks threatened by overfishing has to be based on a scientific approach covering at least the lifetime of the species concerned and the objectives of responsible and sustainable exploitation.
Ülepüügi tõttu ohustatud kalavarude haldamine eeldab tuginemist teaduslikult põhjendatud nägemusele, mille puhul võetakse arvesse vähemalt asjaomase liigi eluiga ja mille eesmärk on nende varude vastutustundlik ja jätkusuutlik kasutamine.
The solution requires longterm management plans that establish multi-annual measures, which also offers the advantage of giving the sector a longer operating perspective, in the place of the annual plans used until now.
Selle saavutamiseks väljapakutav lahendus seisneb pikaajaliste halduskavade koostamises, millega määratakse kindlaks meetmed mitmeks aastaks, seejuures pakub selline lähenemisviis eelisena ka võimaluse kalandussektorile ühest aastast pikemaajalisi tegevuskavasid, mida senini valdavalt kasutati.
Multi-annual plans make it possible to manage the fisheries sector and fish stocks in such a way as to create a more stable and more productive balance, with fewer ill effects on the environment.
Mitmeaastased kavad võimaldavad kalandussektorit ja kalavarusid suunata stabiilsema, suurema tootlikkusega ja keskkonda vähem kahjustava tegevuse suunas.
Multi-annual plans today cover 41% of pelagic catches and 44% of demersal catches.
Praegu on selliste mitmeaastaste kavadega seotud 41% pelaagiliste liikide ja 44% põhjalähedaste liikide väljapüügist.
New plans are being drawn up, particularly for Baltic salmon and pelagic stocks and for Western stocks of Atlantic horse mackerel.
Väljatöötamisel on ka uued kavad, eeskätt hõlmavad need lõhet ja Läänemere pelaagilisi kalavarusid, samuti ka läänepoolseid hariliku stauriidi varusid.
Longterm management is not limited to Community waters: the Commission, acting through the regional fisheries management organisations of which it is a member, has furthered the introduction of multi-annual plans by the ICCAT (1) (bluefin tuna) and the WCPFC (2) (tropical tuna, especially bigeye tuna).
Praegu rakendatavad mitmeaastased kavad• 2004: tursk (Kattegat kuni Iiri meri) ja põhjapoolsed merluusi varud.• 2005: lõunapoolsed merluusi varud ja salehomaar Biskaia lahe piirkonnas.• 2006: Biskaia lahe merikeel.• 2007: La Manche’i väina lääneosa merikeel, Põhjamere merikeel ja lest, Läänemere tursa kaks varu ja angerjas.• 2008: Lääne-Šoti mere heeringas.
At this stage, it is still hard to assess such plans.
2) (troopilised tuunid, näiteks ICCATi (1) (harilik tuun) või WCPFC (eeskätt suursilm-tuun) raames.
However, in 2008, most stocks for which quotas could be increased in 2009 had been regulated by longterm plans.
Kuid 2008. aastal hallati halduskavade alusel enamikku selliseid varusid, mille püügikvoote 2009. aastaks osutus võimalikuks suurendada.
International multi-annual plans in which the European Union is participating• 1996: North Sea herring.• 1997: mackerel.• 1998: Atlanto-Scandian herring.• 2003: North Sea haddock.• 2004, revised in 2008: North Sea cod.• 2006, revised in 2008: blue whiting.
Rahvusvahelised mitmeaastased kavad, milles Euroopa Liit osaleb• 1996: Põhjamere heeringas.• 1997: makrell.• 1998: Atlandi-Skandinaavia heeringas.• 2003: Põhjamere kilttursk.• 2004, läbi vaadatud 2008: Põhjamere tursk.• 2006, läbi vaadatud 2008: põhjaputassuu.
(2) Western and Central Pacific Fisheries Commission – www.wcpfc.int
(2) Vaikse Ookeani Lääne- ja Keskosa Kalanduskomisjon – Western and Central Pacific Fisheries Commission – www.wcpfc.int
Self-management: the Dutch example la g eu l
Iseseisev juhtimine: Madalmaade näide la g eu l
Urk, a town whose economy is based on the fishing industry, is where the Dutch self-management system was devised around 15 years ago.
Urkis, kalandusele ja kalatööstusele keskendunud Madalmaade linnas on Madalmaade iseseisva juhtimise süsteem töötanud juba viisteist aastat.
The Green Paper singles out the need to involve the sector more closely in fisheries management.
Roheline raamat toob esile vajaduse kaasata kalandussektor senisest suuremal määral kalanduse juhtimisse.
In most Member States today, fishermen are obliged to accept top-down management rules and have the impression that their views carry little weight.This tends to make them reluctant to comply with these rules.The Commission therefore proposes toinvolve fishermen further in fisheries management and control.
Praegutäidavad kalurid enamikus liikmesriikides kõrgemal pool kehtestatud eeskirju ja neil tekib tunne, et nad ei osale piisavalt otsustusprotsessis. Seetõttu esineb üldiselt palju tegematajätmist ja kalduvust eeskirjade täitmisest kõrvale hoida.
Self-management schemes are already being applied successfully in Denmark and the Netherlands.
Seda silmas pidades teeb komisjon ettepaneku kaasata kalureid senisest enam kalanduse haldus- ja kontrollimehhanismidesse.
Fisheries and Aquaculture in Europe takes a look at the Dutch experience.
Iseseisva juhtimise süsteeme on juba praegu edukalt rakendatud Taanis ja Madalmaades.
i es and a qu ac ul t ur is he r F
Vaatleme põgusalt Madalmaade kogemust.
Flevoland, it has turned into a small town on the banks of the IJsselmeer, around 100 kilometres from the closest sea shore.
Urk oli varem saar Zuiderzee lahes. Kuid Afsluitdijki (1) rajamine 70 aastat tagasi ja Flevolandi kuivendamine muutsid Urki väikeseks linnakeseks IJsselmeeri kaldal, sajakonna kilomeetri kaugusel lähimast mererannast.
Whether it is an island or on the banks of a river, however, the town’s local economy is still based on fishing.
Kuid sõltumata sellest, kas tegemist on saare või veeäärse linnaga, keskendub kohalik majandustegevus ikkagi kalapüügile.
An industrial zone on the edge of town is home to the biggest fish auction in the Netherlands and to some of the leading Dutch fish processing firms.
Siin, linnalähedases tööstuspiirkonnas asub Madalmaade suurim sadamaturg, siin asuvad ka riigi peamised kalatöötlemisettevõtted.
‘At the start of the 1980s, the introduction of the Common Fisheries Policy brought to light problems of compatibility between fleet capacity and available quotas,’ explains Geert Meun, Secretary of the Coöperatieve Producentenorganisatie voor Visserij Oost Nederland (CPO), the local producers’ organisation (PO).
„1980. aastate alguses tõi ühise kalanduspoliitika kehtestamine esile vastuolud püügilaevastiku võimsuse ja olemasolevate püügikvootide vahel,” selgitab kohaliku tootjaorganisatsiooni Coöperatieve Producentenorganisatie voor Visserij Oost Nederland (CPO) sekretär Geert Menn.
‘The situation changed for the worse, particularly between the catch sector and inspectors, who caught many fishermen for quota overruns or failure to declare catches.
„Olukord muutus järjest halvemaks, eriti tulid vastuolud ilmsiks püügisektori ja kontrollistruktuuride vahel, inspektorid tuvastasid arvukalt kvootide ületamise ja saagi deklareerimata jätmise juhtusid.
In the early 1990s, tension was running so high that the Parliament withdrew confidence from the Fisheries Minister and he had to resign.
1990. aastate keskel muutusid pinged nii suureks, et parlament avaldas kalandusministrile umbusaldust ja minister pidi ametist lahkuma.
Thatwas when fishermen’s awareness started to increase.’
Olukorra tõsidusest said suurepäraselt aru ka kalurid.”
Participation, flexibility and transfers
Osalus, paindlikkus ja ülekantavad kvoodid
The 52 fishing vessels secured to the port account for 35% of national quotas for plaice and sole.
Sadama 52 püügilaeva katavad 35% riiklikest lesta ja merikeele kvootidest.
However, they no longer come here just for the town’s shipyards.
Peamiselt asuvad laevad lähedalasuvates Harlingeri, Den Helderi või IJmuideni sadamates.
Although their home bases are in the coastal ports of Harlingen, Den Helder or IJmuiden, they transport the bulk of their catches by truck to the auction in Urk, as do many other Dutch fisheries firms, to take advantage of the traditionally high prices paid here thanks to the nearby presence of large processing plants.
Sellele vaatamata saadetakse ka nende laevade püütud saak, niisamuti nagu paljude teiste Madalmaade püügiettevõtete oma, veoautodega Urki, sest suurte töötlemisettevõtete läheduse tõttu on hinnad siin tavapäraselt pisut kõrgemad.
The key figure who helped spark this awareness was Klaas Kramer, President of the Urk PO and head of the national fishermen’s federation.
Probleemi teadvustamise võtmeisikuks oli Klaas Kramer, Urki tootjaorganisatsiooni juhataja, kes valiti ka riikliku kalurite föderatsiooni esimeheks.
Kramer, who sought to halt the tension and to
Püüdes piirata tekkinud pingeid ja tuua kalandussektor välja seadustega reguleerimata alast, kus see
(1) The large dyke that closes the Zuiderzee and, by separating it from the North Sea, transforms this former marine gulf into a large inland lake now known as IJsselmeer.
(1) Suur tamm, mis suleb Zuiderzee, eraldades selle Põhjamerest ja muutes endise merelahe sisejärveks, mida nüüd nimetatakse IJsselmeeriks.
bring the sector out of the semi-legality in which it had become ensnared, was behind a total reversal of the situation.
suuresti asus, pidas ta vajalikuks olukorda põhjalikult muuta.