natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Differences between countries have to be interpreted with caution owing to differences in types of settings and study methods; national sampling strategies vary.
Riikidevahelisi erinevusi tuleks tõlgendada ettevaatusega, kuna nende põhjuseks võivad ka olla erinevused asutuste tüüpide ja uuringumeetodite vahel; samuti on erinevad riikliku valimi koostamise strateegiad.
Countries are presented by order of increasing prevalence, based on the average of national data or, if not available, of subnational data.
Riigid on reastatud levimuse kasvu põhjal, mis on välja arvutatud riiklike andmete keskmiste väärtuste alusel, või kui need andmed ei ole kättesaadavad, siis kohalike või piirkondlike andmete põhjal.
For more information, see Figure INF-6 in the 2010 statistical bulletin.Reitox national focal points.
Täiendava teabe saamiseks vt joonist INF-6 2010. aasta statistikabülletäänis.Reitoxi riiklikud teabekeskused.
) See Table INF-111 in the 2010 statistical bulletin.
Vt tabel INF-111 2010. aasta statistikabülletäänis.)
Chapter 7: Drugrelated infectious diseases and drugrelated deaths
2010. aasta aruanne: uimastiprobleemide olukord Euroopas
Anthrax outbreak among heroin users in the United Kingdom and Germany with antiretroviral therapy and tuberculosis diagnosis and treatment, have been promoted by UN agencies as the core interventions for HIV prevention, treatment and care for injecting drug users (WHO, UNODC and UNAIDS, 2009).
Antraksipuhang heroiinitarbijate hulgas Ühendkuningriigis ja Saksamaal
Anthrax is an acute infectious disease caused by the bacterium Bacillus anthracis.
Antraks on äge nakkushaigus, mida põhjustab bakter ladinakeelse nimetusega Bacillus anthracis.
It most commonly occurs in wild and domestic animals, and is endemic in a number of mainly agricultural countries, but is very rare in Europe.
Kõige sagedamini esineb antraks mets- ja koduloomade seas ning paljudes põllumajandusliku suunitlusega riikides on see endeemiline, kuid Euroopas esineb seda haigust väga harva.
In December 2009, an alert reporting an outbreak of anthrax among injecting drug users in Scotland was issued by the United Kingdom.
C-hepatiidi levimuse langust on täheldatud üheksas riigis ja tõusu kolmes ülejäänud riigis ning sellele lisaks on veel neljal riigil andmekogud, mis tõestavad mõlemasuunaliste suundumuste esinemist, kuigi nendesse andmetesse tuleks suhtuda ettevaatusega, sest mõnedel juhtudel oli valimi suurus piiratud (133).
By 31 May 2010, 42 cases, 13 of which resulted in death, had been confirmed in Scotland, with a further three cases (two fatal) in England and two (one fatal) in Germany.
Uuringud noorte süstijate kohta (alla 25aastased) viitavad enamasti stabiilsele levimusele ning mõningatele langustendentsidele, kuid Kreeka üks piirkond (Attica) on teatanud ka tõusust.
The anthrax strain found in Germany and England was indistinguishable from that found in Scotland, strongly suggesting a common source of infection.
Seda kinnitavad ka Kreeka piirkondlikud (Attica) ja riiklikud andmed uute süstijate kohta (süstinud vähem kui kaks aastat).
Furthermore, as all reported cases occurred among heroin users, it is likely that the source is a contaminated batch of heroin. No¢evidence of anthrax spores was, however, found in samples of heroin analysed in Scotland by the end of May 2010.
Uute süstijate kohta esitatud andmed viitavad tõusutendentsile ka Sloveenias, kuigi valimid on seal väikesed, ning langusele Portugalis (riiklikul tasandil) ja Rootsis (Stockholmis).
The European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC) and the EMCDDA conducted joint risk assessments related to this outbreak.
2009. aasta detsembris avaldas Ühendkuningriik häireteate antraksipuhangu kohta Šotimaa süstivate narkomaanide hulgas.
Regular information updates were also disseminated, leading to subsequent reports of clusters of deaths in drug users in other countries. These proved, however, not to be related to anthrax infection.
2010. aasta 31. maiks oli Šotimaa andnud kinnituse 42 tuvastatud juhtumi kohta, millest 13 olid lõppenud surmaga, lisaks teatati veel kolmest juhtumist Inglismaal (2 lõppesid surmaga) ja kahest (üks lõppes surmaga) Saksamaal.
In Europe, the availability of drug treatment and harm-reduction measures has increased considerably since the mid-1990s.
Saksamaal ja Inglismaal leitud antraksitüve oli võimatu eristada Šotimaal leitust, mis viitas vaieldamatult ühisele nakkusallikale.
Both opioid substitution treatment and needle and syringe programmes now exist in all countries except Turkey.
Kuna kõikide teatatud juhtumite korral oli tegemist heroiinitarbijatega, oli nakkusallikaks tõenäoliselt saastunud heroiinipartii.
While the provision of these interventions remains limited in several countries, it is estimated that one in two problem opioid users in Europe could be receiving opioid substitution treatment (see Chapter 6).
2010. aasta mai lõpus Šotimaal analüüsitud heroiininäidistes tõendeid antraksieoste kohta ei leitud.
A recent review (Kimber et al., 2010) concludes that there is now sufficient evidence that this type of treatment reduces HIV transmission and self-reported injecting risk behaviour but evidence of a reduction in hepatitis C transmission is more limited.
Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) ja EMCDDA viisid seoses selle haiguspuhanguga läbi ühise riskihindamise.
A cohort study in Amsterdam found, however, that ‘full participation’ in both needle and syringe programmes and opioid substitution treatment was associated with a much lower incidence of both HIV and HCV among injecting drug users (Van den Berg et al., 2007), while a recent cohort study in the United Kingdom linked opioid substitution treatment with statistically significant reductions in HCV incidence (Craine et al., 2009).
Korrapäraselt levitati ka ajakohastatud teavet, millele järgnesid raportid surmaga lõppenud haiguspuhangute kohta teiste riikide uimastikasutajate hulgas. Siiski selgus, et need ei olnud antraksinakkusega seotud.
The most frequently reported priority is access to sterile injecting equipment. Data on syringe provision through specialised needle and syringe programmes in 2007–08 are available for all but four countries¢(136
B- ja C-hepatiidi registreeritud juhtumite põhjal kujunenud suundumused on erinevad, kuid neid erinevusi on raske tõlgendada, sest andmete kvaliteet on madal.
For hepatitis¢B, the proportion of injecting drug users has declined between 2003 and 2008 in eight out of 17 countries.
B-hepatiidi korral on uimastisüstijate osakaal langenud ajavahemikus 2003–2008 kaheksas riigis 17-st.
In the case of hepatitis C, the proportion of injecting drug users among notified cases has declined in six countries between 2003 and 2008, and has increased in three other countries (Czech Republic, Malta, United Kingdom)¢(134).
C-hepatiiti nakatumise teatatud juhtude hulgas on süstivate narkomaanide osakaal aastatel 2003–2008 kuues riigis langenud, kuid kolmes muus riigis (Tšehhi Vabariigis, Maltal, Ühendkuningriigis) jällegi tõusnud (134).
Preventing and responding to infectious diseases
Nakkushaiguste ennetamine ja nendega toimetulek
The average number of syringes distributed in a year per injecting drug user can be calculated for 13 European countries (Figure 14).
Nakkushaiguste ennetamine uimastitarbijate seas on oluline Euroopa Liidu rahvatervisealane eesmärk ja enamiku liikmesriikide uimastipoliitika üks osa.
In seven of these countries, the average number of syringes given out by specialised programmes is equivalent to less than 100 per injector, five countries give out between 140 and 175 syringes and Norway reports the distribution of more than 320 syringes per injector¢(137).
Nakkushaiguste leviku vastu võitlemiseks uimastitarbijate hulgas on ELi liikmesriikides kasutusel mitmeid kombineeritud lähenemisviise, sealhulgas uimastiravi, eriti opioiditarvitajate asendusravi; steriilsete süstimisvahendite ja muude süstimistarvikute jaotamine; kogukonnapõhised tegevused, mis hõlmavad teavitamist, nõustamist, testimist ja käitumuslikke sekkumisi, sageli otse abivajajateni jõudmiseks korraldatud sekkumiste või madala läve asutuste kaudu (135).
For the prevention of HIV, UN agencies judge the annual distribution of 100 syringes per injecting drug user as low, and 200 syringes per injector as high (WHO, UNODC and UNAIDS, 2009).
ÜRO agentuurid peavad neid meetmeid põhisekkumisteks süstivate narkomaanide HIVi nakatumise ennetamise, ravi ja hoolduse korral ning on edendanud neid koos retroviirusevastase raviga ning tuberkuloosi diagnoosimise ja raviga (Maailma Terviseorganisatsioon, UNODC ja UNAIDS, 2009).
The prevention of infectious diseases among drug users is an important public health goal of the European Union and a component of most Member States’ drug policies.
Euroopas on uimastiravi ja kahjude vähendamise meetmete kättesaadavus alates 1990ndate aastate keskpaigast oluliselt kasvanud.
Countries respond to the spread of infectious diseases among drug users by a combination of approaches, including: drug treatment, particularly opioid substitution treatment; the provision of sterile injection equipment and other paraphernalia; and community-based activities that provide information, education, testing and behavioural interventions, often implemented through outreach or lowthreshold agencies¢(135).
Nende sekkumiste pakkumine paljudes riikides on veel piiratud, kuid hinnanguliselt peaks Euroopa kahest opioiditarvitajast üks saama asendusravi (vt 6. peatükk). Hiljuti läbiviidud uuringus (Kimber et al., 2010) järeldatakse, et nüüdseks on juba kogutud piisavalt tõendeid selle kohta, et seda tüüpi ravi vähendab HIVi nakatumist ja ise süstimisest teatanud narkomaanide riskikäitumist, kuid tõendid C-hepatiiti nakatumise vähenemise kohta on piiratumad.
(134) See Tables INF-105 and INF-106 in the 2010 statistical bulletin.(135) For further information about national priorities and provision levels, see Table HSR-6 in the 2009 statistical bulletin.(136) See Table HSR-6 in the 2009 statistical bulletin and Table HSR-5 in the 2010 statistical bulletin.
) Vt tabel INF-111 2010. aasta statistikabülletäänis.)
For 2007/08, data on the number of syringes were not available for Denmark, Germany, Italy and the United Kingdom.)
Vt tabelid INF-105 ja INF-106 2010. aasta statistikabülletäänis.)
These figures do not include pharmacy sales, which may represent an important source of sterile syringes for drug users in several countries.
Lisateavet riiklike prioriteetide ja varustamistasemete kohta vt tabelist HSR-6 2009. aasta statistikabülletäänis.
Annual report 2010: the state of the drugs problem in Europe
Ebaseaduslike uimastitega seotud nakkushaigused ja surmad
Based on injecting drug use estimates from indicated years and most recent available data on number of syringes provided through specialised needle and syringe programmes (2006–08).
Käesolev joonis põhineb märgitud aastatel uimastite süstimise kohta antud hinnangutel ja hilisematel kättesaadavatel andmetel nõela ja süstla eriprogrammide (2006–2008) kaudu jagatud süstalde arvu kohta.
For full notes and sources, see Figure HSR-3 in the 2010 statistical bulletin.Reitox national focal points.
Täielike märkuste ja allikate kohta vt joonist HSR-3 2010. aasta statistikabülletäänis.Reitoxi riiklikud teabekeskused.
Recent developments in the diagnosis, prevention and treatment of chronic hepatitis have been reported by European countries. These include the adoption of specific programmes or action plans (e.g. Denmark, France, United Kingdom — England, Scotland and Northern Ireland).
Hiljuti Austraalias (kus igal aastal jagatakse välja 30 miljonit süstalt) läbi viidud nõela ja süstla programmi tõhususuuringu hinnangul on programmid alates nende rakendamisest 2000. aastal takistanud rohkem kui 32®000 juhul HIVi nakatumist ning ära hoidnud ligikaudu 100®000 C-hepatiidi juhtu (Riiklik Epidemioloogia ja Kliiniliste Uuringute Keskus, 2009).
The United Kingdom also reports the use of contingency management to encourage testing.
süstimist lõpetama.
Several countries have also launched initiatives aimed at increasing knowledge and awareness about chronic viral hepatitis among healthcare and social service providers (Austria) and among the public (e.g. Germany, Ireland, Netherlands).
Teiseks asjakohaseks näiteks on Tšehhi Vabariik, kus madala läve asutused hakkasid metamfetamiinisüstijatele pakkuma kõvu želatiinikapsleid, mida saab uimastiga täita ja alla neelata.
A recent study on the cost-effectiveness of needle and syringe programmes in Australia, where 30 million syringes are distributed each year, estimates that they have prevented more than 32¢000 cases of HIV infection and almost 100¢000 cases of hepatitis C since their introduction in 2000 (National Centre in HIV Epidemiology and Clinical Research, 2009).
2008. aasta uued andmed 14 riigist näitavad uimastitarbijatele süstalde pakkumise suurenemist Belgia flaami kogukonnas, Tšehhi Vabariigis, Eestis, Ungaris, Ühendkuningriigis (Põhja-Iirimaal) ja Horvaatias, kinnitades sellega varasemaid suundumusi.
Drug use is one of the major causes of health problems and mortality among young people in Europe and can account for a considerable proportion of all deaths among adults.
Suurenemisest on teatanud ka Portugal ja Leedu, kus arvnäitajad olid varem kahanenud.
Studies found that between 10¢%¢and¢23¢% of mortality among those aged 15 to 49 could be attributed to opioid use (Bargagli et al., 2006; Bloor et¢al., 2008).
Langusest 2007. aastaga võrreldes teatasid Kreeka, Rumeenia ja Slovakkia, aga ka Luksemburg ja Poola, kus langustendentsi oli märgata juba aasta varem.
Mortality related to drug use comprises the deaths caused directly or indirectly by the use of drugs.
Euroopa riigid on teatanud uutest arengutest kroonilise hepatiidi diagnoosimise, ennetamise ja ravi valdkonnas.
This includes deaths from drug overdoses (drug-induced deaths), HIV/AIDS, traffic accidents¢— in particular when combined with alcohol¢— violence, suicide and chronic health problems caused by repeated use of drugs (e.g.¢cardiovascular problems in cocaine users)¢(138).
Need hõlmavad spetsiaalsete programmide või tegevuskavade vastuvõtmist (nt Taani, Prantsusmaa, Ühendkuningriik: Inglismaa, Šotimaa ja Põhja-Iirimaa).
New data for 2008 from 14 countries show increases in syringe provision to drug users in Belgium (Flemish Community), the Czech Republic, Estonia, Hungary, the United Kingdom (Northern Ireland) and Croatia, thereby confirming earlier trends.
Kasutusel olevad sekkumised hõlmavad asjakohaseid teabematerjale; uute ja noorte süstijate ohutuma süstimise alast nõustamist, mille viivad läbi otse sihtrühmaga tegelevad meeskonnad (nt Rumeenia) või eakaaslased (nt Hispaania ja Luksemburgi vanglates); lihtsustatud pääsu tasuta nõustamisele ja kontrollimisele.
Increases were also reported in Portugal and Lithuania, where numbers had previously declined.
Ühendkuningriik on ka teatanud, et ergutab uimastitarbijaid end kontrollima edusammude tunnustamise abil.
A decrease compared to 2007 was reported in Greece, Romania and Slovakia, as well as in Luxembourg and Poland, where the downward trend was already observed the year before.
Muude teatatud meetmete abil püütakse hoida süstimistasemed madalana uimastiravil püsimise abil; integreerida seoses viirusliku hepatiidiga
Needle and syringe programmes in Europe increasingly provide a range of other injecting-related items (e.g.¢mixing containers) to prevent them being shared.
Nõela ja süstla programmide kaudu pakutakse Euroopas üha rohkem ka muid süstimisega seotud vahendeid (näiteks segamisnõusid), et vältida nende jagamist.
They also provide equipment that can be used for non-injecting forms of drug use, for example pipes or
Pakutakse ka vahendeid, mida saab kasutada muu uimastitarbimise kui süstimise juures, näiteks alumiiniumfooliumist piipusid, et ergutada narkomaane
) See ‘Drug-related mortality: a complex concept’ in the 2008 annual report.
) Vt tabel HSR-6 2009. aasta statistikabülletäänis ja tabel HSR-5 2010. aasta statistikabülletäänis.
rates due to overdoses vary between countries, ranging from two to just under 85 deaths per million population aged 15–64 years (average of 21 deaths per million).
2010. aasta aruanne: uimastiprobleemide olukord Euroopas osutatavad teenused uimastitarbijaid teenindavatesse asutustesse ja vaadata ravilepääsu parandamise eesmärgil läbi C-hepatiidi ravisuunised (nt Tšehhi Vabariik).
Rates of over 20 deaths per million are found in 14 out of 28 European countries, and rates of over 40 deaths per million in six countries. Among Europeans aged 15–39 years, drug overdoses accounted for 4¢% of all deaths¢(139).
Ka on mitu riiki teinud algatusi, mis on seotud tervishoiu- ja sotsiaalteenuste pakkujate (Austria) ning avalikkuse (nt Saksamaa, Iirimaa, Madalmaad) teadmiste ja teadlikkuse suurendamisega kroonilisest viiruslikust hepatiidist.
A number of factors are associated with fatal and nonfatal heroin overdoses. These include injection and simultaneous use of other substances, in particular alcohol, benzodiazepines and some antidepressants.
Surmajuhtumite arvu võivad mõjutada sellised tegurid nagu uimastitarbimise levimus ja harjumused (süstimine, mitme uimasti kasutamine), uimastitarbijate vanus ja kaasnevad terviseprobleemid ning ravi- ja hädaabiteenuste kättesaadavus, aga ka andmete kogumise ja esitamise kvaliteet.
Also related to overdoses are binge drug use, co-morbidity, homelessness, poor mental health (e.g. depression), not being in drug treatment, having experienced previous overdoses and being alone at the time of overdose (Rome et al., 2008).
Euroopa andmete kvaliteedi ja usaldusväärsuse paranemine viimastel aastatel on võimaldanud paremini kirjeldada üleüldisi ja riiklikke suundumusi ning enamik riike kasutab nüüd uimastitest põhjustatud surma definitsiooni, mis on
Improvements in the reliability of European data have allowed better descriptions of trends, and most countries have now adopted a case definition in line with that of the EMCDDA¢(140).
Uimastitega seotud surmad ja suremus kooskõlas EMCDDA asjakohase määratlusega (140).
Nevertheless, caution must be exercised when comparing countries, as national differences exist in the quality of case ascertainment and reporting practices.
Ettevaatlik tuleks olla riikide võrdlemisel, kuna uimastitest põhjustatud surmajuhtumite kindlakstegemise kvaliteet ja andmete esitamise tavad on riigiti erinevad.
The number of nonfatal overdoses occurring every year in Europe cannot be estimated with precision, as monitoring is very limited and definitions may vary between countries.
Uimastitarbimine on noorte üks peamisi terviseprobleemide ja surmapõhjusi Euroopas ning selle arvele langeb küllaltki oluline osa kõikidest täiskasvanute surmadest.
Nevertheless, the available information suggests that there could be between 120¢000 and 175¢000¢non-fatal overdoses every year in Europe.
Uuringud näitavad, et 10–23% suremusest 15–49aastaste vanuserühmas on tingitud opioidide tarbimisest (Bargagli et al., 2006; Bloor et al., 2008).
Surviving an overdose greatly increases the risk of dying from a later overdose (Stoové et al., 2009).
Uimastitarbimisega seotud suremus hõlmab surmasid, mille otseseks või kaudseks põhjuseks on uimastitarbimine.
Furthermore, nonfatal overdoses can cause a wide range of morbidity, including pulmonary impairment, pneumonia and muscular impairment. Overdoses may also lead to neurological damage, and the number of overdoses experienced is a significant predictor of poorer cognitive performance.
Siia kuuluvad uimasti üleannustamisega seotud surmad (uimastitest põhjustatud surmad), HIV/AIDS, liiklusõnnetused (eriti koos alkoholitarbimisega), vägivald, enesetapud ja uimastite korduvast kasutamisest tulenevad kroonilised terviseprobleemid (nt kokaiinitarbijate südameveresoonkonna probleemid) (138
Opioids, mainly heroin or its metabolites, are present in the majority of druginduced deaths reported in Europe.
Enamiku uimastitest põhjustatud surmade korral, mis Euroopa Liidus registreeritakse, on tegemist opioididega, peamiselt heroiini või selle metaboliididega.
In the 20 countries providing data in 2008, opioids accounted for more than three quarters of all cases (77–100¢%), with 11 countries reporting proportions of over 85¢%¢(141).
20 riigis, kes 2008. aasta kohta andmed esitasid, olid opioidid rohkem kui kolme neljandiku surmajuhtumite põhjuseks (77–100%), 11 riigis oli see määr üle 85% (141).
Substances often found in addition to heroin include alcohol, benzodiazepines, other opioids and, in some countries, cocaine.
Koos heroiiniga kasutatakse sageli alkoholi, bensodiasepiine, teisi opioide ja mõnedes riikides kokaiini.
This suggests that a¢substantial proportion of all druginduced fatalities may occur in a context of polydrug use.
Sellest nähtub, et märkimisväärne osa kõikidest uimastitest põhjustatud surmajuhtumitest võib olla põhjustatud mitme uimasti koostarbimisest.
Early recognition that an opioid overdose is occurring and the intervention of emergency services can be essential for preventing a fatal outcome.
See näitab noorte heroiinitarbijate arvu võimalikku stabiliseerumist või langust ning probleemsete opioiditarbijate rühma vananemist.
Contact with the emergency services, as well as giving treatment for acute poisoning, presents an opportunity to receive information on overdose prevention and referral for counselling and treatment.
Euroopas on alla 25aastaste osakaal üleannustamisjuhtumite hulgas keskmiselt 13%, kuigi Austria, Rumeenia ja Malta (väikesed arvud) on teatanud 40%-lisest ja seda ületavast määrast.
Monitoring nonfatal overdoses can allow cross-validation of information on drugrelated deaths.
Surmaga lõppevat ja muud heroiini üleannustamist põhjustavad mitu tegurit.
In the Czech Republic, for example, hospitalisation for nonfatal opioid overdoses decreased between 2001 and 2008, reflecting the decrease in opioid deaths.
Nende hulka kuulub süstimine ja muude ainete, eriti alkoholi, bensodiasepiinide ja mõnede antidepressantide samaaegne kasutamine.
At the same time, the numbers of nonfatal overdoses and deaths related to methamphetamine use increased.
Üleannustamisega on ka seotud uimastite kasutamine
Men account for most overdose deaths occurring in Europe (81¢%).
Aastatel 1995–2007 teatasid ELi liikmesriigid, Horvaatia, Norra ja Türgi 6400–8500 uimastitest põhjustatud surmajuhtumist aastas.
In the majority of countries, the mean age of those dying is in the mid-30s, and in many instances it is increasing.
2007. aastal langesid Ühendkuningriigi ja Saksamaa arvele peaaegu pooled kõikidest uimastitest põhjustatud surmajuhtumitest.
This suggests a possible stabilisation or decrease in the number of young heroin users, and an ageing cohort of problem opioid users.
28 Euroopa riigist 14-s on üle 20 surmajuhtumi miljoni elaniku kohta ning kuues riigis üle 40 surmajuhtumi.
Overall, 13¢% of overdose deaths reported in Europe occur among those aged under 25 years, though Austria, Romania and Malta (small numbers) report percentages of 40¢% or more. This
15–39aastaste eurooplaste hulgas langeb uimasti üleannustamise arvele 4% kõikidest surmajuhtumitest®(139). Probleemse uimastitarbimisega piirkondades võivad näitajad olla ebaproportsionaalselt kõrged.
(139) See Figure DRD-7 (part i) and Tables DRD-5 (part ii) and DRD-107 (part i) in the 2010 statistical bulletin.(140) For detailed methodological information, see the 2010 statistical bulletin.
Näiteks 2008. aastal oli Šotimaal 112,5 uimastitest põhjustatud surma miljoni elaniku kohta, mis on Ühendkuningriigi kogunäitajast palju kõrgem (38,7 surma miljoni elaniku kohta).
) As most of the druginduced deaths reported to the EMCDDA are opioid overdoses (mainly heroin), the general characteristics of the reported deaths are presented here to describe and analyse deaths related to heroin use.
Kuna enamik EMCDDA-le teatatud uimastitest põhjustatud surmadest on opioidide (peamiselt heroiini) üleannustamise tulemus, on siin heroiinist põhjustatud surmade kirjeldamisel ja analüüsimisel kasutatud teatatud surmade üldiseid tunnuseid.
See Figure DRD-1 in the 2010 statistical bulletin.)
Vt joonis DRD-1 2010. aasta statistikabülletäänis.)