natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Duringthe 1990sthe Commissionstruggledtospendits de-velopmentassistance budget which morethan doubled over the period.
1990.aastatel olikomisjonilraskusikulutadaarenguabieel-arvet, misselleajajooksul enamkuikahekordistus.Selletu-lemuseks oli kulutamata rahaliste vahendite tunduv kuhjumine.
Thisled to a substantial backlog of unspentfund-ing.Improvingthespeed ofaid delivery wasthereforeakey objective of devolution.
Seega oliabiandmisekiirendamine üleandmise peamine eesmärk.
To assess whether the speed of aid delivery hadincreased, the audit examinedthe Commission’s performance usingthe key financialindicators established by EuropeAid (see Box 1).
Selleks et hinnata,kasabiandmine onkiirenenud, uuriti auditiga komisjoni tulemuslikkust koostöötalituse EuropeAid kehtestatud peamistefinantsnäitajate saavutamisel(vt 1. selgitus).
The audit’s assessment included whether the indicators were based onreliable dataandtogether gaveacomprehensive picture ofthe speed of aid delivery.
Auditihinnanghõlmasseda,kasnäitajadpõhinesid usaldusväärsetelandmeteljaandsid põhjalikuülevaateabi andmise kiirusest.
The audit also soughttoidentify factors which hadinfluencedthespeed of aid delivery.
Samuti püüti auditiga määrata abi andmise kiirust mõjutanudtegurid.
KEY FINANCIAL DATAINDICATORS USED BY EUROPEAID
PEAMISED KOOSTÖÖTALITUSE EUROPEAID KASUTATUD FINANTSNÄITAJAD
Thefollowing speed-relatedindicators form part of the EuropeAid Indicators Report which is presented three times a year to the External Relations Commissioners’ group:
Järgmised abi andmise kiirusega seotud näitajad on üheks osaks koostöötalituse EuropeAid näitajaid käsitlevas aruandes, mida esitatakse kolm korda aastas Euroopa Komisjoni välissuhtlusega tegelevate volinike rühmale: a)kulukohustusega seotud, lepingujärgsed ja välja makstud abi rahastamise summad aastas; b)„vanade” ja „seisvate” kulukohustuste tase.
(a)the annual amount of aid funding committed, contracted and paid;
Selle näitajaga mõõdetakse, mil määral on sekkumisega seotud viivitused märkimisväärsed.
(b)level of ‘old’ and ‘dormant’ commitments. Thisindicator measures howfarinterventions have significant delays.
„Vanad” kulukohustused on need, mis on võetud rohkem kui 6±aastat tagasi.
(c)contracting on financing agreements subject to the so-called ‘D + 3’ rule.
„Seisvad” kulukohustused on need, mis on vähem kui viis aastat vanadja mille puhul finantstehinguid viimase 24 kuu jooksul ei toimunud; c)rahastamislepingute põhjal lepingute sõlmimine vastavalt nn „D + 3” reeglile.
This indicator also relates to the speed with which aid interventions are implemented, focusing on the risk that interventions will lose funds if they are not contracted within three years of the financing agreement signature.
See näitaja on seotud ka sekkumise rakendamise kiirusega, rõhutades ohtu, et sekkumist ei rahastata, juhul kui nende teostamiseks ei sõlmita lepingut kolme aasta jooksul alates rahastamislepingu allkirjastamisest.
Theauditconcludedthatthefinancialinformation usedfor theindicators wasreliableandthat, overall,there had been anincreaseinthespeed ofaid delivery.
Auditisjõutijäreldusele, et näitajate arvutamiseks kasutatud finantsteave oli usaldusväärneja abi andmine on üldiselt kiirem.
Thevolumeofaidunderimplementation wassignificantly higherin 2009thanin 2004.
Rakendatavaabi maht2009.aastalolioluliseltsuuremkui 2004. aastal.
The amount of development aid committedin 2009 was 42 % higher thanin 2004, the amount contractedin 2009increased by 45 % compared with 2004 and payments rose by 30 % over the same period.
2009. aastal oli kulukohustusega seotud arengu-abisumma 42%suuremkui 2004.aastal,lepingutegakaetud maht oli 2009.aastalvõrreldes 2004.aastaga 45%võrrasuu-remja maksedolidsamalperioodil30%võrrasuurenenud.
While there have been some fluctuationsin amounts of commitments, contracts and payments betweenthe years(see Figure 2),the underly-ingtrend has been clearly upwards.
Kuigi kulukohustusega seotud, lepingutega kaetud ja väljamakstud summad onaastatejooksulkõikunud(vtjoonis 2), on põhilinesuund olnudselgelttõusev.
AMOUNT OF EXTERNAL ASSISTANCE COMMITTED, CONTRACTED AND PAID 200409
VÄLISABI KULUKOHUSTUSTEGA SEOTUD, LEPINGUTEGA KAETUDJA VÄLJAMAKSTUD SUMMAD 20042009
Source: EuropeAid Indicators Reports.
Allikas: Koostöötalituse EuropeAid näitajate aruanded.
Despite the increasing volume of aid, the Commission was able in 2009to bring downthe volume of old commitmentstothe level of 2004.
Hoolimata abi suurenevast mahust suutis komisjon 2009. aastal vanade kulukohustuste mahtu vähendada 2004. aasta tasemele.
Whilethefigure had beenapproximately 50 % higherintheyears2006to2008thanin2004,this build-up of uncompleted aidinterventions was eliminatedin 2009.
Kuigi arvnäitaja oli ajavahemikul 2006–2008ligikaudu 50% suuremkui 2004.aastal,suudetiseelõpetamatasekkumiste kuhjumine 2009. aastallikvideerida.
The volume of dormant commitmentsfell over the same period by almost 25 %(see Figure 3).
Samal perioodillanges ka seisvate kulukohustuste maht peaaegu 25% võrra (vt joonis3).
Thisindicatesthatfewer newaid interventions committed are experiencingsignificant delays.
See näitab, et kulukohustusega seotud uute sekkumiste puhul on olulisi viivitusi vähem.
There has nevertheless beenasmall declineinthespeedat which commitments have been contracted since 2004 (see key indicator, Box 1 (c)).
Alates 2004. aastast on kulukohustustega seonduvatelepingu-te sõlmimise kiirus siiski veidilangenud.(vt. peamist näitajat 1. selgituse punktis c).
Whereas approximately 4 % of the amount of 2004commitments were uncontracted by 2007andthere-fore could nolonger be used, the corresponding figurein 2009 for 2006 commitments was 6 %.
Kui 2004. aasta kulukohustustestligi-kaudu 4%ei olnud 2007.aastaksveellepingutegakaetudja seetõttu ei saanud neid enam kasutada, siis vastav arvnäitaja 2006. aasta kulukohustuste kohta oli 2009. aastal 6%.
AMOUNT OF OLD AND DORMANT COMMITMENTS 200409
VANADEJA SEISVATE KULUKOHUSTUSTE MAHT 20042009
Old commitments
Vanad kulukohustused
Dormant commitments
„Seisvad” kulukohustused
7 See Special Report No 10/2008: EC development assistance to health services in Sub-Saharan Africa (paragraphs 26 and 27).
7 Vt kontrollikoja eriaruanne nr 10/2008:„EÜ arenguabi
The Court’s recent Annual Reportslargely confirm the overall improvementinthespeed of aid delivery compared withthe situation before devolution wherethe Court was particularly critical of the build-upin unspent funding, notablyin relation tothe EDF.
Kontrollikoja viimastes aastaaruannetes kinnitatakse abi andmise üldist kiirenemist võrreldes olukorraga enne üleandmist, kuikontrollikodakritiseeriseelkõigekulutamatasummade kuhjumist(eriti Euroopa Arengufondi puhul).
8 In 2008 approximately 16 % (300 million euro) of the EDF
tervishoiuteenustele Saharataguses Aafrikas” (punktid±26–27).
was contracted to be disbursed through this mechanism (see AIDCO Annual Activity Report for 2008, Annex 5).
8 2008. aastal sõlmiti nimetatud mehhanismi kaudu väljamaksmiseks lepinguid 300±miljoni euro väärtuses (16%) (vt koostöötalituse EuropeAid 2008. aasta tegevusaruanne, lisa±5).
The Court’s mainconcernwiththecomprehensivenessof theindicators usedisthattheylargelyfocus onthespeed of budget execution.
Kontrollikoja põhiline mure kasutatud näitajate põhjalikkuse pärast seisneb selles, et nendes keskendutakse peamiselt eel-arvetäitmisekiirusele.
(a)As muchas45 % ofthe developmentassistancefromthe EDFand25 %fromthe general budgetis programmedin countrystrategypaperstobedisbursedasbudgetsup-port over the period 2007–13.
Näiteks: a) Ajavahemikul 2007–2013kavandatakseriikidestrateegia-dokumentides 45%Euroopa Arengufondistja 25% üldeelarvest tulevast arenguabist välja maksta eelarvetoetusena.
Although for the Commission itstransfer ofthisfundingtothetreasuryaccount ofthe partner countryis the final payment, some time may elapse beforeitis actuallyfullyspent bythe national authorities as part of their budget.In addition, there may be delaysin thecountryimplementingitsannualrecurrent budget or initimplementingfundsit hasearmarkedforthecapital budgettofinanceinvestment projects.
Kuigikomisjonileonnimetatudrahalistevahenditeüle-kandmine partnerriigi riigikassa kontolelõppmakse, kulub aega,ennekuiriiklikudametiasutusedselle omaeelarve osanategelikulttäielikultkulutavad.Lisaksvõibesineda viivitusiriigijooksva eelarve kulutamisel võiriigi eelarves investeerimisprojektide rahastamiseks kavandatud rahaliste vahenditerakendamisel; b) Ühisehalduseraameskannabkomisjonühasuurenevad rahalisedvahendid ülerahvusvahelistele organisatsioonidele või rahvusvahelistele algatustele selleks, et rahastada programme, mida nimetatud organisatsioonidrakendavad sageli näiteks valitsusväliste organisatsioonide taoliste va-hendajatekaudu.
The Court’s Special Report on health assistance to Sub-Saharan Africa highlighted problemsin this areain relationtothe Global Fund against Aids, Tuberculosis and Malaria7.
Kontrollikoja eriaruandes „EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Saharataguses Aafri- kas” tõstetiesilesellekohasedprobleemidseosesüle-maailmse AIDSi,tuberkuloosija malaariavastasevõitluse fondiga7.
(c)For many projects, particularly in African, Caribbean, Pacific countries (ACP)8, the Commission makes advance payments tofinancetheannual work programmes of partnercoun-tries under decentralised management.
c) Paljude,eelkõige Aafrika,Kariibi mereja Vaikseookeani piirkonna riikide projektide puhul8 teeb komisjon ettemak- seid selleks, et rahastada detsentraliseeritud halduse korral partnerriikide aastategevuskavasid.
The implementation andtherefore disbursement ofthese programmescan be subjectto delays.
Kavaderakendamisel ja seega ka nende programmidega seonduvate rahade väljamaksmisel võib esineda viivitusi.
Devolution hasfacilitatedthespeeding up ofaidimplemen-tationinseveral ways.
Üleandmine on mitmelviisilaidanudabirakendamistkiiren-dada.
Having Commissionfinanceandcon-tractstaffinthe delegations meansthatthey,as wellasthe increased numbers of operational staff, are able to work more closely withnationaladministrationstopreventandsolve procedural problems more quickly. Theexistence offinance and contracts sections alongside operations sections alsoin-creasesthespeed with whichfinancial managementissues arising withinthe Commissionservicescan beresolved.
Nii rahastamise kui kalepingutega tegelevate komisjoni töötajate asumine delegatsioonides ning põhitegevusega seotud töötajate suurem arv tähendavad seda, et delegatsioonid suudavadtehatihedamat koostöödriiklike haldusasutustega selleks, et ennetadaja kiireminilahendada menetlusega seonduvaid probleeme.Kuna delegatsioonidesonlisaks põhitegevuse osakondadelekarahastamisejalepingutesõlmimise osakonnad, siis kiireneb komisjoni talitustes ka finantsjuhtimise küsimuste lahendamine.
The significant measures taken by EuropeAid to streamline and standardise procedures have also facilitated financial manage-mentin delegations.
Koostöötalitus EuropeAid on võtnud märkimisväärseid meetmeidselleks,ettäiustadaja standardiseerida menetlusi ningsee onsamuti hõlbustanud delegatsioonidefinantsjuhtimist.
Nevertheless, otherfactorsapartfrom devolution havealso been important in speeding up aid delivery.
Peale üleandmise on ka teisi tähtsaid tegureid, mis on abi and-mistkiirendanud.
The Commission’s increasing use of budget support, a generally faster disbursinginstrumentthanthetraditional project approach, has been one aspect ofthis.
Üheksselliseksaspektiks on olnudkomis-jonipoolne ühasuurenev eelarvetoetusekasutamine, mis on üldiselt kiiremtoetuse väljamaksmise vahend kuitavapärane projektipõhinelähenemisviis.
The Commission’s greater use of internationalorganisationshassimilarlybeenafactor.
Sarnaseks teguriks on olnud ka komisjonipoolne rahvusvaheliste organisatsioonide parem kasutamine.
The stricter requirements of the 2002 financial regulation concerning deadlinesforthecontracting ofaidassistance havealso providedfurtherincentivesfor aidto be delivered quicklyto avoidsignificantamounts beingcancelled.Itis not possible to quantify the degree to which devolution and the degree to whichtheseotherfactorshavecontributedtospeedingup delivery.
2002. aasta finantsmääruse rangemad nõuded välis-abilepingute sõlmimise tähtaegadele on samuti soodustanud abiandmisekiirenemistselleks,etvältida märkimisväärsete summadetühistamist.Eiolevõimalikkvantifitseerida, mil määral onabiandmisekiirenemiselekaasaaidanud üleand-mineja mil määral ülalkirjeldatudteisedtegurid.
ALTHOUGH SOMEINDICATORS POINT TOIMPROVEMENTS IN THE QUALITY OF AID THE COMMISSION’S SYSTEMS FOR ASSESSING QUALITY DO NOT ALLOW FIRM CONCLUSIONS TO BE DRAWN
KUIGI MÕNEDE NÄITAJATE ALUSEL ON ABI KVALITEET PARANENUD, EI SAA KOMISJONI KVALITEEDI HINDAMISSÜSTEEMIDE ALUSEL KINDLAIDJÄRELDUSI TEHA
The overarching objective ofthe Commission’s development assistanceis povertyreduction.
Komisjoniarenguabiüldeesmärkonvaesusevähendamine.
Thecontributionit makesin thisrespectinterms of outcomes andimpact andtheirlong-term sustainability are the ultimate determinants of the quality ofits aid.
Seosessellegaonarenguabitulemuste, mõjujapikaaegse jätkusuutlikkusegaseonduvadsaavutusedkomisjonabikva-liteedi põhilised määrajad.
To assess whether devolution hadimproved the quality of aid, theaudit examinedthe Commission’s performance usingthe key qualityindicatorsestablished by EuropeAid (see Box 2). The audit’s assessmentincluded whethertheindicators were reliableandtogethergaveacomprehensivepictureofthe quality of aid.
Selleks et hinnata,kas üleandmine on parandanudabikvali-teeti, uuriti auditiga komisjoni tulemuslikkust koostöötalituse EuropeAid kehtestatud põhiliste kvaliteedinäitajate alusel(vt 2.selgitus).Auditihinnanghõlmasseda,kasnäitajadolid usaldusväärsedjaandsid põhjaliku ülevaateabikvaliteedist.
The audit also sought toidentify factors relating to devolution which hadinfluenced the quality of aid delivery.
Samutipüütiauditigaleidaneidüleandmisegaseonduvaid tegureid, mis olid abi andmise kvaliteeti mõjutanud.
The auditfoundthatsome Commissionindicators pointedto improvementsinthe quality ofaidinterms ofresults.
Auditigaleiti,et mõnekomisjoni näitajaalusel onabikvali-teet paranenud.
How-ever,theassessment of qualityisaninherently difficultex-ercise andthe Court considersthere areshortcomingsinthe Commission’s assessmentsystem bothinrelationtothe usefulness ofthe dataas wellasthecoverageandrelevance of theindicators.
Kvaliteedi hindamine on olemuselt siiski raske ülesannejakontrollikoda onarvamusel,etkomisjoni hindamissüsteemis on puuduseid niiseosesandmetekasulikkuse kui ka näitajate asjakohasuseja katvusega.
KEY QUALITY DATAINDICATORS USED BY EUROPEAID
KOOSTÖÖTALITUSE EUROPEAID KASUTATUD PÕHILISED KVALITEEDINÄITAJAD
(a)quality measuring during implementation: overall assessment of project performance based on scores for five standard evaluation criteria (relevance, efficiency, effectiveness, impact, sustain- ability)9
Koostöötalitus EuropeAid kasutab sekkumise kvaliteedi hindamisel nelja näitajat: a)kvaliteedi mõõtmine projekti rakendamise ajal: üldhinnang projekti tulemuslikkusele viie stan- dardkriteeriumi abil (olulisus, tõhusus, mõjusus, mõju ja jätkusuutlikkus)9 saadud punktide alusel; b)kvaliteedi mõõtmine projekti rakendamise ajal: projektide üksikasjalik hindamine viie standardse hindamiskriteeriumi põhjal.
(b)quality measuring duringimplementation: detailed assessment of projects accordingtofive standard evaluation criteria. The indicator represents the percentage of projects, which are rated as ‘very good’ or ‘good’ for each criterion;
Näitaja on protsent projektidest, mida hinnatakseiga kriteeriumi põhjal kas „väga heaks” või „heaks”; c)kvaliteedi mõõtmine projekti ettevalmistamise ajal: protsent projektitaotlustest, mis hinnangu alusel tuleb ümber teha; d)üldisele eelarvetoetusele ja valdkondlikele toetusprogrammidele eraldatud kulukohustuste maht.
These ²ve criteria are standard evaluation criteria for development as recommended by the OECD Development Assistance Committee (DAC).
Need on viis standardset arengu hindamise kriteeriumit, nagu seda soovitab Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitee.
The main tool used by the Commission for assessing the overall quality ofitsinterventionsisthe Results Oriented Monitoring System (ROM).
Tulemuspõhinejärelevalvesüsteem on põhiline vahend, mida komisjon kasutab omasekkumiste üldise kvaliteedi hindamisel.
The ROM systeminvolves external monitors under contract withthe Commission visiting projects on one or moreoccasions duringa project’slifetime.
Seesüsteem hõlmabkomisjonilepingulisivälisjäreleval-vajaid, kes külastavad projekte ühel või mitmel korral projekti rakendamise ajal.
The monitors assessthe overall performance ofthe projects and also score their performanceinrelationtothefivestandard evaluation criteria (see first two indicators in Box 2).
Järelevalvajad hindavad projektide üldist tu-lemuslikkustja ka viie standardse hindamiskriteeriumi põhjal antud punktidealuselsaavutatudtulemuslikkust(vt esimest kahte näitajat 2. selgituses).
The ROM results indicatethatthere has beenanimprovementintheoverall performance of projects since 2004 on the basis that the percentage of non-performing projects hasfallensteadilyfrom 11 %in 2004to 6 %in 2009(see Figure 4).
Tulemuspõhise järelevalvesüstee-mitulemused näitavad, etalates 2004.aastast on projektide üldine tulemuslikkus paranenud, arvestades seda, et mittetoimivate projektide protsent onlangenud 11%-lt(2004.aasta) 6%-le(2009. aasta)(vtjoonis 4).
PERCENTAGE OF NON PERFORMING PROJECTS ACCORDING TO ROM ASSESSMENTS 200409 e g t an e rce P
MITTETOIMIVATE PROJEKTIDE PROTSENT VASTAVALT TULEMUSPÕHISE JÄRELEVALVESÜSTEEMI HINNANGUTELE 20042009
Not performing, major problems
Mittetoimivad, suured probleemid
The ROM assessments also point to a general improvement inrelationtosomeofthestandardevaluationcriteria(see
Tulemuspõhisejärelevalvesüsteemi hinnangud näitavad para-nemistka mõnestandardse hindamiskriteeriumiseisukohalt
paragraph 24 (d)).
10Tuleks ära märkida, et 2009.±aastal tehti tulemuspõhise järelevalvesüsteemi metoodikas muudatus (vt punkt 24 d)).
(a)Relevance,thecriterion where projectsscoredthe high-est,increasedfrom68 %to82 % between2005and2009 although mostofthisincreasetookplacefrom2008to 2009.Impact alsoincreased significantly from 69 %in 2005 to 78³%in 2009.
a) Asjakohasusekriteeriumialuseloliprojektidepunktide summa suurimja see oli ajavahemikul 2000–2009 suurenenud 68%-lt 82%-le, kuigi suurem osa sellest kasvust toimus ajavahemikul 2008–2009. Oluliselt suurenes ka mõju: 69%-lt 2005. aastal 78%-le 2009. aastal.
(b)Efficiency and sustainabilityremained at or slightly above their 2005levels.
b) Tõhususjajätkusuutlikkusjäi kas 2005. aasta tasemele või veidi üleselle.
(c)Effectiveness wasratedin 2009 belowthe 2005level,fall-ing from 65 % to 61 %, reversing a trend of steadyimprove- ment upto2008.Itis difficulttoreconcilethis decrease in effectiveness with the assessment that there has been a significantriseinimpactforthesame projects(see paragraph 24(a)).
c) Mõjusus oli 2009. aastal 2005. aasta tasemest madalam, langedes 65%-lt 61%-le, muutesaastani 2008kestnudkindla paranemistrendi vastassuunaliseks. Sellist mõjususe vähe-nemist on raske seostada hinnanguga, et samade projektide mõju on oluliseltsuurenenud(vt punkt 24 a)).
(d)The significant changesin the scoresforrelevance and ef-fectivenessfrom 2008to 2009 are duein part atleastto a changeinthe methodologyforcarrying outthe ROMas-sessments.
d) Olulised muutusedasjakohasuseja mõjususepunktide summasajavahemikul2008–2009ontingitudosaliselt muutusesttulemuspõhisejärelevalvesüsteemi hindamise metoodikas.
This highlightsthattheassessment of quality within the ROM system is necessarily dependent on the specific methodology used.
Seetõstab esile asjaolu, ettulemuspõhisejä-relevalvesüsteemi hinnangute kvaliteet sõltub paratamatult konkreetsest kasutatud metoodikast.
ROM ASSESSMENT OF PROJECT RELEVANCE, EFFICIENCY, EFFECTIVENESS, IMPACT AND SUSTAINABILITY 200509
TULEMUSPÕHISEJÄRELEVALVESÜSTEEMI HINNANG PROJEKTIDE ASJAKOHASUSELE, TÕHUSUSELE, MÕJULEJAJÄTKUSUUTLIKKUSELE AJAVAHEMIKUL 20052009
E ec tiveness
Mõjusus
However,thereareseveralgeneralfactors whichlimitthe useto which the ROM system can be putfor measuringim-provementsin the overall effectiveness of aid delivery.
Siiski on mitu üldtegurit, mis piiravadtulemuspõhisejärele-valvesüsteemi kasutamist selleks, et mõõta abi andmise üldise mõjususe paranemist.Seetuleneb peamiseltasjaolust, et tulemuspõhistjärelevalvesüsteemieikavandatudesialgselt selleks, et mõõta komisjoni abi portfelli üldist tulemuslikkust.
These largely stem from the fact that ROM wasnotoriginallyde-signedforthe purpose of measuringthe overall performance ofthe Commission’said portfolio.
Pigem mõeldi sellegajälgida projekte nende rakendamise ajal eesmärgigavõtta õigeaegseid parandusmeetmeidselleks, et aidata tagada projektide kavandatud tulemuste saavutamine.
Ratherit wasintendedto monitorindividual projects during theirimplementation with a viewtoidentifyingtimely corrective actionsto help ensure they achievedtheir plannedresults. Keylimitationsreducing ROM’s usefulnessasanindicatorforthe overallaid portfolio are asfollows.
Tulemuspõhise järelevalvesüsteemi kui abiportfelli peegeldava näitaja kasulikkust piiravad asjaolud onjärgmised: a) Kuna tulemuspõhinejärelevalvesüsteem hõlmab peamiselt käimasolevate projektidekontrollkäike,siisselle usaldusväärsus erineb olenevalt hinnatud kriteeriumist.
(a) Since ROM very largely involves monitoringvisitstoon-going projects,itsreliabilityvariesaccordingtothecri- terion assessed.Its assessment ofrelevanceislikelyto be reliable since this criterion can be assessed before and during projectimplementation.
Selle hin-nangasjakohasusele ontõenäoliselt usaldusväärne,kuna nimetatudkriteeriumisaab hinnataenne projektiraken-damistjasellejooksul.
Efficiency too can be assessed duringimplementation.
Katõhusustsaab hinnata projekti rakendamiseajal.
However,forthe mostimportant area ofresultsthe ROMsystem can only assessthe potential effectiveness,impact and sustainability of projects, not their actual performanceinthese areas which can only be judged afterthe end ofthe project.
Tulemusteseisukohaltkõigetähtsama valdkonna puhul saab tulemuspõhisejärelevalvesüsteemi-ga hinnata siiski ainult projektide potentsiaalset mõjusust, mõjujajätkusuutlikkust, kuid mitte nendetegelikkutule-muslikkust, mille ülesaab otsustadaalles pärast projekti lõppu.
(b)Itis not areliableinstrumentfor making comparisons between years. Thisis because the sample of projects selected for monitoringina givenyearis not established onasta-tistical butrather on ajudgemental basis.
b) Tulemuspõhinejärelevalvesüsteemeioleusaldusväärne erinevateaastatevõrdlemiseks,kuna hindamiseksvalitud projektidevalimitantudaastalei moodustatastatistika, vaid otsustuse alusel.
(c)ROM’scoverageofaidinterventionsislimited.
c) Tulemuspõhinejärelevalvesüsteem hõlmab sekkumisi piiratud määral.
The ROM methodology was designedfor projectsandremainsvery largelyfocused on this type ofintervention.
Nimetatud süsteemi metoodika kavandati ainult projektidelejaseetõttu keskendubseesuurel määral projektipõhistele sekkumistele.
However, only approximately halfthe Commission’saidisstill delivered throughprojectsbecauseofthegrowthinnewformsof aid,in particular budgetsupport whichis notcovered by the ROM.
Vaidligikaudu pool komisjoni abist antakse veel projektide kaudu, seda uute abi andmise vormide(eelkõige eelarvetoetuse) kasutamise kasvu tõttu, midatulemuspõhinejärelevalvesüsteem ei hõlma.
The Commission is in the process of testing a ROM methodologyforsector policysupport programmes (SPSP),including sector budget support, but as yet has no ROM methodologyfor assessing general budgetsupport.
Praegu katsetab komisjon tulemuspõhistjärelevalvesüsteemi valdkondliku poliitika toetusprogrammide suhtes, sh valdkondlik eelarvetoetus,kuid üldise eelarvetoetuse hindamiseks tulemuspõhinejärelevalvesüsteem veel puudub.