natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Available in EN. Author: Jesús G. Regidor (Universidad Autónoma de Madrid, Spain).
Keel: EN. Autor: Jesús G. Regidor (Universidad Autónoma de Madrid, Hispaania).
Available in EN. Author: Luigi Vanini et al (DEIAGRA, Università di Bologna, Italy).
Keel: EN. Autor: Luigi Vanini jt (DEIAGRA, Università di Bologna, Itaalia).
March 2008.
Märts 2008.
Available in EN.
Keeleversioon EN.
March 2008.
Märts 2008. Keeled: DA, DE, EN, ES, FR, IT, HU, PL ja PT.
Author: Albert Massot (Policy Department B. European Parliament).
Autor: Albert Massot (Poliitikaosakond B. Euroopa Parlament).
January 2008.
Jaanuar 2008.
Available in EN.
Keel: EN. Autor: Edward Oliver ja Conrad Caspari (Agra CEAS Consulting. Ühendkuningriik).
Available in DE, EN, ES, FR and PL.
Keeled: DE, EN, ES, FR ja PL. Autor: EuroCARE (Bonn, Saksamaa).
Available in EN.
Keel: EN. Autor: ÖIR-Managementdienste GmbH (Viin, Austria).
Available in EN.
Keel: EN. Autor: Danish Agriculture Advisory Service (Taani).
Available in EN.
Keel: EN.
Author: Stratégies d’Acteurs (MOISA) (France).
Autor: Stratégies d’Acteurs (MOISA) (Prantsusmaa).
RECENT PUBLICATIONS BY POLICY DEPARTMENT B
POLIITIKAOSAKONNA B VIIMASED VÄLJAANDED PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU VALDKONNAS
February 2009.
Veebruar 2009.
Author: Ekaterini Stavridi (Policy Department B. European Parliament).
Autor: Ekaterini Stavridi (Poliitikaosakond B. Euroopa Parlament).
• The CAP in the Face of the Economic and Financial Crisis.
• Ühine põllumajanduspoliitika majandus- ja finantskriisi olukorras.
March 2009.
Märts 2009.
Available in all Community languages.
On olemas ühenduse kõikides keeltes.
April 2009.
Aprill 2009.
Available in EN. Author: Universität Hohenheim (Germany).
Keel: EN. Autor: Universität Hohenheim (Saksamaa).
Available in EN.
Keel: EN. Autor: EuroCARE (Bonn, Saksamaa).
Available in EN.
Keel: EN. Autor: Gide, Loyrette, Nouel (Belgia).
Author: Institut de l’élevage (France).
Autor: Institut de l’élevage (Prantsusmaa).
Planned for December 2009.
Ilmub kava kohaselt 2009. aasta detsembris.
For a complete list of Policy Department B’s studies and notes published in the field of agriculture between 2005 and 2009, go to: http://www.europarl.europa.eu/studies
Poliitikaosakonna B aastatel 2005–2009 avaldatud põllumajandusuuringute ja teadete täieliku nimekirja leiab veebilehelt: http://www.europarl.europa.eu/studies
You can access the complete catalogue of publications on our Intranet site: www.europarl.ep.ec
Väljaannete täielik kataloog on kättesaadav meie siseveebis: www.europarl.ep.ec
To request documents or a copy of the catalogue, please email: poldep-cohesion@europarl.europa.eu.
Dokumentide või kataloogi saamiseks palume saata elektronkiri aadressil:poldep-cohesion@europarl.europa.eu
EUROPEAN PARLIAMENT DOCUMENTARY SOURCES
Euroopa Parlamendi põllumajanduse
EP Committee on Agriculture and Rural Development (AGRI)
Euroopa Parlamendi põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon (AGRI) ja maaelu arengu komisjon (AGRI)
European Parliament Library
Euroopa Parlamendi raamatukogu
General information on agriculture and rural development, including access to the documents of the AGRI Committee, Policy Department B, the European Commission (DG AGRI), the FAO, the European Food Safety Authority (EFSA), the World Bank, the OECD and the World Trade Organization, among other sources:http://www.library.ep.ec/library-app/viewthemepage.action?id=19 & pid=03-02-01
Üldine teave põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonna kohta, sealhulgas juurdepääs AGRI komisjoni, poliitikaosakonna B, Euroopa Komisjoni (põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi), FAO, Euroopa Toiduohutusameti (EFSA), Maailmapanga, OECD ja Ülemaailmse Kaubandusorganisatsiooni dokumentidele:http://www.library.ep.ec/library-app/viewthemepage.action?id=19 & pid=03-02-01
Briefing notes on agriculture:http://www.library.ep.ec/library-cms/services/brie ngs-sacp.jsp?pid=03-05-02#AGRI
Põllumajandusvaldkonna teated (briefing notes):http://www.library.ep.ec/library-cms/services/brie ngs-sacp.jsp?pid=03-05-02#AGRI
Legislative Observatory of the European Parliament
Euroopa Parlamendi õigusloome andmebaas
Search tool for parliamentary procedures by: words; reference; agent; subject and country; or progress of the procedure:http://www.europarl.europa.eu/oeil/index.jsp?language=en
Parlamendimenetlusi on võimalik otsida võtmesõnade, viitenumbri, autori, teema ja riigi või menetlusetapi põhjal:http://www.europarl.europa.eu/oeil/index.jsp?language=en
OTHER SOURCES OF INFORMATION ON AGRICULTURE
PÕLLUMAJANDUSVALDKONNA MUUD TEABEALLIKAD
USEFUL RESEARCH LINKS a) Organisations
KASULIKUD LINGID a) Organisatsioonid a) Organisatsioonid
European Commission DG AGRI website:http://ec.europa.eu/agriculture/index_en.htm
Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi koduleht:http://ec.europa.eu/agriculture/index_en.htm
European Food Safety Authority (EFSA) website:http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753812_home.htm
Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) koduleht:http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_home.htm
Food and Agriculture Organization of the United Nations (FAO) website:http://www.fao.org/ag/portal/home/en/
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) koduleht:http://www.fao.org/ag/portal/home/en/
World Bank (agriculture) website: http://web.worldbank.org/WBSITE/EXTERNAL/NEWS/0,,contentMDK:20432940~menuPK:34480 ~pagePK:64257043~piPK:437376~theSitePK:4607,00.html
Maailmapanga koduleht (põllumajandus): http://web.worldbank.org/WBSITE/EXTERNAL/ACCUEILEXTN/NEWSFRENCH/0,,contentMDK:204 85322~pagePK:64257043~piPK:437376~theSitePK:1074931,00.html
COPA-COGECA (EU agricultural organisations and cooperatives) website: http://www.copa-cogeca.be/Main.aspx?page=HomePage
COPA-COGECA (Euroopa Liidu põllumajandusorganisatsioonid ja -ühistud) koduleht: http://www.copa-cogeca.be/Main.aspx?page=HomePage
Confederation of the Food and Drink Industries of the EU (CIAA) website:http://www.ciaa.be/asp/index.asp
ELi Toiduaine- ja Joogitööstuse Liidu (CIAA) koduleht:http://www.ciaa.be/asp/index.asp
b) Topics of interest
b) Olulised teemad b) Olulised teemad
Distribution of CAP aid:http://ec.europa.eu/agriculture/funding/index_en.htmhttp://www.farmsubsidy.org/
ÜPP raames makstavad toetused:http://ec.europa.eu/agriculture/funding/index_en.htmhttp://www.farmsubsidy.org/
Current WTO negotiations on agriculture:http://www.wto.org/english/tratop_e/agric_e/negoti_e.htmhttp://ec.europa.eu/agriculture/external/wto/index_en.htm
WTO raames toimuvad põllumajandusläbirääkimised:http://www.wto.org/french/tratop_e/agric_e/negoti_f.htmhttp://ec.europa.eu/agriculture/external/wto/index_en.htm
The common agricultural policy Health Check:http://ec.europa.eu/agriculture/healthcheck/index_en.htmhttp://caphealthcheck.eu/
Ühise põllumajanduspoliitika “tervisekontroll” (“Health Check”):http://ec.europa.eu/agriculture/healthcheck/index_fr.htmhttp://caphealthcheck.eu/
EU rural development policy:http://ec.europa.eu/agriculture/rurdev/index_en.htmhttp://ec.europa.eu/agriculture/agrista/rurdev2008/index_en.htm
Euroopa Liidu maaelu arengu poliitika:http://ec.europa.eu/agriculture/rurdev/index_en.htmhttp://ec.europa.eu/agriculture/agrista/rurdev2008/index_en.htm
The review of the EU budget:http://ec.europa.eu/budget/reform/index_en.htm
Euroopa Liidu eelarve läbivaatamine:http://ec.europa.eu/budget/reform/index_en.htm
EUR-Lex, a database for consulting EU law, which includes the Official Journal, the treaties, case-law and preparatory acts for legislation:http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm
Eur-Lex, Euroopa Liidu õigusaktide andmebaas, mis hõlmab Euroopa Liidu Teatajat, aluslepinguid, kohtupraktikat ja õigusakte ettevalmistavaid dokumente:http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm
A Practical Guide — Agriculture and Rural Development
Praktiline Juhend — Põllumajandus ja Maaelu Areng
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities
Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus
How to obtain EU publications
Euroopa Liidu väljaannete tellimine
Publications for sale:
Tasulised väljaanded:
• • • • via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);from your bookseller by quoting the title, publisher and/or ISBN number;by contacting one of our sales agents directly. You can obtain their contact details on the Internet (http://bookshop.europa.eu) or by sending a fax to +352 2929-42758.
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);raamatukauplustes, esitades pealkirja, väljaandja ja/või ISBNi numbri;võtke otse ühendust meie müügiesindajatega; kontaktandmed leiate veebilehelt http://bookshop.europa.eu või saatke faks numbrile +352 2929-42758.
Free publications:
Tasuta väljaanded:
• • via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);at the European Commission’s representations or delegations.You can obtain their contact details on the Internet (http://ec.europa.eu) or by sending a fax to +352 2929-42758.
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);Euroopa Komisjoni esindustes ja delegatsioonides;kontaktandmed leiate veebilehelt http://ec.europa.eu või saatke faks numbrile +352 2929-42758.
The Policy Departments are research units that provide specialised advice to committees, inter-parliamentary delegations and other parliamentary bodies.
Poliitikaosakonnad on uurimisüksused, mis jagavad spetsialistide nõuandeid parlamendikomisjonidele, parlamentidevahelistele delegatsioonidele ja teistele parlamendi organitele.
Policy Areas
Poliitikavaldkonnad
Agriculture and Rural Development Culture and Education Fisheries Regional Development Transport and Tourism
Põllumajandus ja maaelu areng Kultuur ja haridus Kalandus Regionaalareng Transport ja turism
Visit the European Parliament website: http://www.europarl.europa.eu/studies
Külastage Euroopa Parlamendi veebilehte: http://www.europarl.europa.eu/studies
STRUCTURAL AND COHESION POLICIESB
STRUKTUURI JA ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKAB
PRACTICAL GUIDE
PRAKTILINE JUHEND
Freephone number (*):
Tasuta infotelefon (*):
© European Communities, 2009Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Euroopa ühendused, 2009Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed on white chlorine-free PaPer
TrükiTud valgele kloorivabale paberile
DIRECTORATE GENERAL FOR INTERNAL POLICIES
SISEPOLIITIKA PEADIREKTORAAT
The common fisheries policy
Ühine kalanduspoliitika
AUTHORJesús Iborra Martín, Policy Department B: Structural and Cohesion Policies, European Parliament
AUTORJesús Iborra Martín, poliitikaosakond B: struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika, Euroopa Parlament
ABOUT THE EDITORTo contact the Policy Department or to subscribe to its monthly Newsletter please write to: poldep-cohesion@europarl.europa.eu
VÄLJAANDJAPoliitikaosakonnaga ühenduse saamiseks või selle igakuise uudiskirja tellimiseks kirjutage aadressil poldep-cohesion@europarl.europa.eu
Manuscript completed in April 2009.Brussels, null
Käsikiri valmis 2009. aasta aprillis.Brüssel, null
THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE CFP ....................................................................21
EUROOPA PARLAMENT JA ÜHINE KALANDUSPOLIITIKA ...........................................21
THE PRIORITIES FOR THE 7TH PARLIAMENTARY TERM ................................................29
PÕHILINE ÕIGUSLOOMETEGEVUS KUUENDAL AMETIAJAL .....................................29
POLICY DEPARTMENT B AND ITS SUPPORT ROLE FOR PARLIAMENT’S WORK ..........................................................................................................33
SEITSMENDA KOOSSEISU AMETIAJA PRIORITEEDID ÜHISE KALANDUSPOLIITIKA REFORM ..................................................................................33
LATEST PUBLICATIONS OF POLICY DEPARTMENT B ON FISHERIES ......................35
POLIITIKAOSAKOND B JA SELLE ROLL PARLAMENDI TÖÖ TOETAMISEL ............35
LIST OF ABBREVIATIONS ..............................................................................................................47
LÜHENDITE LOETELU .....................................................................................................................47
ANNEX: ORGANISATION CHART OF THE DIRECTORATE GENERALFOR MARITIME AFFAIRS AND FISHERIES .............................................................................49
MERENDUS JA KALANDUSASJADE PEADIREKTORAADI ORGANISATSIOONILINE STRUKTUUR ...................................................................................49
TERMINOLOGICAL ANNEX ..........................................................................................................51
TERMINOLOOGILINE LISA ...........................................................................................................51
CARTOGRAPHICAL ANNEX .........................................................................................................95
KARTOGRAAFILINE LISA ..............................................................................................................95
‘Only a crisis – actual or perceived – produces real change.
„Ainult kriis – tõeline või oletatav – võib tuua muutusi.
When that crisis occurs, the actions that are taken depend on the ideas that are lying around.
Kui tekib kriis, sõltuvad võetavad meetmed kriisi ajal valitsevatest ideedest.
That, I believe, is our basic function: to develop alternatives to existing policies, to keep them alive and available until the politically impossible becomes politically inevitable.’
Minu arvates on meie tõeline ülesanne leida kehtivale poliitikale alternatiivseid lahendusi ja nende juurde jääda, kuni poliitiliselt võimatu saab poliitiliselt vältimatuks.”
‘As soon as questions of will or decision or reason or choice of action arise, human science is at a loss.’
„Niipea kui tegemist on tahte, otsuse või valiku tegemisega, taandub teadus tahaplaanile.”
I would like to take this opportunity to welcome you to the European Parliament and to provide you with information on the in-house resources available in terms of expert advice.
Tahaksin kasutada võimalust, et tervitada teid Euroopa Parlamendis ja anda teile teavet parlamendisiseste võimaluste kohta eksperdiarvamuse saamiseks.
Eective parliamentary work relies on specialised, objective, high-quality, up-to-date information.
Parlamendi töö tõhusus sõltub erialasest, objektiivsest, kvaliteetsest ja ajakohasest teabest.
To this end, five units responsible for research, known as ‘Policy departments’, have been created.
Selleks on loodud viis uurimistöö eest vastutavat üksust ehk poliitikaosakonda.
Their activities cover all the European Parliament’s areas of competence. They produce high-quality independent research, which is carried out either in house or by external experts.
Nende töö hõlmab kõiki Euroopa Parlamendi pädevusvaldkondi ning nad avaldavad kvaliteetseid sõltumatuid uuringuid, mida viivad läbi sise- või väliseksperdid.
Policy Department B‘Structural and Cohesion Policies’is in charge of five policy areas: agriculture and rural development, culture and education, fisheries, regional development, and transport and tourism.
Poliitikaosakond B (struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika) vastutab viie poliitikavaldkonna eest: põllumajandus ja maaelu areng, kultuur ja haridus, kalandus, regionaalareng ning transport ja turism.
It delivers a wide variety of tools, ranging from in-depth analyses of complex legislative issues to short background notes and even workshops where experts are invited to make live presentations.
Osakond teeb väga mitmekesist tööd, koostades näiteks keeruliste õigusloomeküsimuste põhjalikke analüüse, andes lühikest taustateavet või korraldades isegi seminare, kuhu kutsutakse eksperte ettekandeid tegema.
The purpose of these tools is to support the work of parliamentary bodies, for instance by contributing directly to the legislative work of a specic committee or serving as background information for delegation visits by Members.
Eesmärk on toetada parlamendi tegevust, aidates näiteks vahetult kaasa konkreetse parlamendikomisjoni õigusloometegevusele või jagades taustateavet parlamendiliikmete delegatsioonide visiitideks.
Apart from a few condential documents, all the texts produced by Policy Department B‘Structural and Cohesion Policies’are published on Parliament’s website for the benet of MEPs and the wider public.
Kõik poliitikaosakonna B (struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika) koostatud dokumendid avaldatakse Euroopa Parlamendi veebisaidil ning on kõigile parlamendiliikmetele ja laiemale üldsusele kättesaadavad, välja arvatud mõned kondentsiaalsed dokumendid.
In this publication you will find brief information on the major policy developments in the area of fisheries that occurred during Parliament’s last term.
Käesolevas väljaandes leiate lühiülevaate parlamendi viimase koosseisu ametiaja jooksul kalanduse valdkonnas toimunud peamiste poliitiliste arengute kohta.
We also discuss the challenges that fisheries policy will face in the near future.
Arutatakse ka kõige tähtsamaid küsimusi, millega kalanduspoliitikas tuleb lähitulevikus tegelda.
Finally, we provide an introduction to the options available to you in terms of the in-house and external expertise provided by Policy Department B.
Lõpetuseks tutvustatakse poliitikaosakonna B pakutavaid ja teile kättesaadavaid võimalusi sise- ja välisekspertide arvamuse saamiseks.
Directorate B: Structural and Cohesion Policies Directorate-General for Internal Policies of the Union
Direktoraat B: struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika Sisepoliitika peadirektoraat
EUROPEAN FISHERIES fishing activities, putting the EU in third place as a global producer, behind China and Peru.
EUROOPA KALANDUS kalapüügist, millega ta oli maailma tootjate seas Hiina ja Peruu järel kolmandal kohal.
Between 1992 and 2006 there was a gradual reduction of 21% in European production, even taking account of successive enlargements, to 5.3 million tonnes.
Ajavahemikul 1992–2006 on Euroopa tootmine hoolimata isegi liidu kahest vahepealsest laienemisest järk-järgult 21% vähenenud ning langenud 5,3 miljonile tonnile.
In 2005, Community production represented 6% of world catches.
2005. aastal moodustas ühenduse toodang 6% maailma kalapüügist.
In 2006, these catches could be broken down as follows: 75% of Community catches came from the north-east Atlantic, 11% from the Mediterranean and the Black Sea, 8% from the central-eastern Atlantic, and 3% from the western Indian Ocean.
Püük jagunes 2006. aastal järgmiselt: 75% ühenduse püügist toimus Atlandi ookeani kirdeosas, 11% Vahemerel ja Mustal merel, 8% Atlandi ookeani kesk- ja idaosas ja 3% India ookeani lääneosas.
Despite the ambitious reform of the common fisheries policy (CFP) adopted in 2002, there has been little improvement in the situation of Community fishing activities.
Vaatamata 2002. aastal vastu võetud ühise kalanduspoliitika (ÜKP) ambitsioonikale reformile ei ole olukord ühenduse kalanduses sugugi paranenud.
Many fish stocks are still being overexploited.The fishing fleet remains oversized and, in a quest for protability, it is trying to push back the frontiers of its activities, by fishing over greater distances, at greater depths, and for smaller fish.
Jätkub paljude kalavarude ülepüük. Kalalaevastik on endiselt liiga suur ja püüab tasuvuse nimel oma tegevuspiire üha laiendada, püüdes üha kaugemalt, sügavamalt ja üha väikseimaid kalu.
The financial problems have been exacerbated by rising costs, pressure from imports (60% of consumption) and the increasing power of mass marketing.
Majandusraskused on kulude kasvust, importtoodete survest (60% tarbimisest) ja üha suuremate jaemüügikettide esilekerkimisest tulenevalt süvenenud.
The 2004 enlargement, with 10 new Member States, prompted a 9% increase in European Union catches.
Liidu laienemisega 2004. aastal kümne uue liikmesriigi võrra suurenes Euroopa Liidu püük 9%.
However, 97% of this increase came from catches in the four countries along the Baltic coast.
Suurenemisest 97% moodustas aga nelja Läänemere-äärse riigi püük.
Of these four countries, only Lithuania has maintained a steady level of catches throughout the past decade, whereas catches have decreased by 54% in Poland, 34% in Estonia and 21% in Latvia.
Nendest neljast riigist on ainult Leedu säilitanud püügimahu muutumatuna tervel viimasel kümnendil, samas kui Poola püük on vähenenud 54%, Eesti püük 34% ja Läti oma 21%.
The crisis the sector is experiencing is due to a combination of factors.
Sektoris valitsev kriis on tingitud paljude tegurite koosmõjust.
Fishing activities are suering from reduced catches as a result of the poor situation of fish stocks and restricted access to certain stocks.The combined eects of overcapacity and the low level of many stocks are reected in poor economic returns in the catching sector and low protability in many fleets.
Kalandus kannatab püügi vähenemise all, mis tuleneb kalavarude halvast olukorrast ja osa varude suhtes kehtestatud püügipiirangutest. Liigne püügivõimsus ja samas mitmete kalaliikide varude vähesus tähendab kokkuvõttes vähest majanduslikku tootlikkust püügisektoris ja paljude laevastike madalat tulusust.
Rising costs owing to increasing fuel prices and market trends are also having an eect on the fisheries sector’s economic results.
Peale selle kahjustab kalandussektori majandustulemusi kütusehinna tõusust ja turu arengust tingitud kulude kasv.
The market is suering the impact of, among other things, imports from third countries, concentrated distribution and the reduced purchasing power of consumers.
Kalanduses on muu hulgas tunda kolmandatest riikidest pärit impordi, turustussektori koondumise ja tarbijate ostujõu languse mõjusid.
The rate at which the crisis in the fisheries sector is developing, and its extent, are striking.
Kriisi haare ja leviku kiirus kalandussektoris on jahmatav.
Between 2005 and 2007 the value of the fresh products covered by the Common Market Organisation (CMO) fell by 50% and the quantities marketed by 60%.
Aastatel 2005–2007 langes ühise turukorralduse (ÜTK) alla kuuluvate värskete toodete väärtus 50% ja turustatud kogused vähenesid 60%.
In 2006, five Member States (Denmark, Spain, France, the UK and the Netherlands) accounted for 60% of Community production.
2006. aastal moodustas viie liikmesriigi (Taani, Hispaania, Prantsusmaa, Ühendkuningriik ja Madalmaad) püük 60% ühenduse toodangust.
There are major structural dierences between these five countries.
Nimetatud viie riigi vahel on olulised struktuurilised erinevused.
Sixty-nine per cent of Danish production and 6% of UK production is destined for industrial use, mainly for the manufacture of fish meal.
69% Taani toodangust ja 6% Ühendkuningriigi toodangust kasutatakse tööstuses, põhiliselt kalajahu valmistamiseks.
In Spain, France and the Netherlands, 100% of production is destined for human consumption.
Hispaanias, Prantsusmaal ja Madalmaades on kogu toodang mõeldud inimtoiduks.
This situation is fully reected in the value of catches and employment in the fisheries sector.
Kalasaagi väärtus ja tööhõive kalandussektoris kajastavad seda olukorda väga selgelt.
For example, the unit value of landings in Spain is seven times higher than that of landings in Denmark.
Näiteks on lossimisväärtus ühiku kohta Hispaanias seitse korda kõrgem kui Taanis toimuvate lossimiste ühikuväärtus.
Following a period of sustained growth, world catches appear to have hit a ceiling of 145 million tonnes.
Pärast pidevat kasvu näib, et maailma kalapüük on 145 miljoni tonni näol saavutanud oma lae.
In the early 1990s, European Union catches represented 7% of world
Üheksakümnendate alguses moodustas Euroopa Liidu kalapüük 7% maailma
The decline in the total production of fisheries products follows the downward trend in catches, and aquaculture is unable to
Püügi vähenemine on toonud kaasa kalanduse kogutoodangu languse ja vesiviljelus ei suuda seda vähenemist korvata.
REGIONAL DEPENDENCY ON FISHERIES
PIIRKONDADE MAJANDUSLIK SÕLTUVUS KALANDUSEST
11 compensate for this reduction. 2002 is a reference year, since it marked the adoption of the last CFP reform and the strategy for the sustainable development of European aquaculture.
11 siis võeti vastu ÜKP viimane reform ja Euroopa vesiviljeluse säästva arengu tagamise strateegia.
Since then, however, aquaculture production has stagnated and catches have continued to decline.
Sellegipoolest on vesiviljelustoodang sellest ajast alates stagneerunud ja püük väheneb jätkuvalt.