natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To support this work, evaluation tasks need to be redefined with a view to becomemore strategic and result-oriented.
Et seda tööd toetada, tuleb hindamiskriteeriumid uuesti sõnastada, jälgides, et need oleksid strateegilisemad ning enam eesmärgile orienteeritud.
Simplification based on more subsidiarity
Subsidiaarsusel põhinev lihtsustamine
Already during the current period, the Commission has embarked on an exhaustive examination of ways to streamline the management of cohesion policy.
Juba praegusel perioodil on komisjon alustanud põhjalikku uurimist, leidmaks mooduseid muuta ühtekuuluvuspoliitika juhtimine tõhusamaks.
For the next period, the Commission proposes to simplify further the system in a number of key aspects.
Komisjon on teinud järgmiseks perioodiks ettepaneku lihtsustada süsteemi veelgi mitmes võtmeaspektis.
Large projects would be adopted by the Commission separately, but managed within the related programmes.
Programmide kujundamine
The programming system would be simplified as follows:
Programmide kujundamise süsteemi lihtsustatakse järgmiselt: nu ll
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
Järeldused: ettepanek reformida ühtekuuluvuspoliitikat
Conclusions: a proposal for a reformed cohesion policy
Proportsionaalsus ning finantsjuhtimise ja -kontrolli edasine lihtsustamine peab käima käsikäes rangemate sanktsioonidega ning ebakorrapärasuste või pettuse puhul tuleb nõuda kohest hüvitamist.
75 the “Regional competitiveness and employment” and “European territorial cooperation” programmes.
sustades kodanike ja ettevõtete ligipääsu, suurendades tulevaste projektide arvu ning aidates saavutada tehtud kulutuste ja saadud tulu paremat vastavust, muutes konkurentsi toetuse saamise nimel suuremaks.
Partnership and coordination
Rohkem ressursside koondamist
0 0 Payments would be made at the level of each high-level priority and no longer, as today, at the lower level of the “measure”.
Põhiline ressursside koondamine peaks jätkuvalt toimuma vähemkindlustatud liikmesriikidesse ja regioonidesse, pöörates peatähelepanu uutele liikmesriikidele.
The system of payments (advances and reimbursement) aswell as the essential principle of automatic de-commitment (the `n+2´ rule) would be maintained.
Individuaalsete arenguprogrammide tasemel on koondamist võimalik saavutada, keskendudes Lissaboni ja Göteborgi prioriteetidele ning „konvergentsiregioonides“ institutsionaalse suutlikkuse arendamisele.
Partnership would be enhanced by reinforcing the complementarity and cooperation betweenMember States, regions and local authorities both at the programming and implementation levels.
Täiendatavus, mille all mõistetakse nõuet, et EL-i ressursid peavad täiendama riiklikke ressursse, mitte aga neid asendama, jääb ühtekuuluvuspoliitika võtmesõnaks.
In this respect, according to its institutional arrangements, eachMember State should seek to organise the coordination between the different levels of government through tripartite agreements.
Kuid kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kontrollib komisjon selle rakendamist ainult „konvergentsuseesmärgi“ raames.
National rules would largely determine eligibility of expenditure, with the exception of a limited number of fields such as VAT, technical assistance and passive interests11, where Community rules would continue to apply.
Liikmesriigid vastutavad selle eest, et täiendatavuse põhimõtet rakendatakse regionaalse konkurentsivõime ja tööhõive ning Euroopa territoriaalse koostöö programmide raames.
Financial control
Partnerlus ja kooskõlastamine
To promote better governance, the social partners and representatives from civil society should become increasingly involved through appropriate mechanisms in the design, implementation and follow-up of the interventions.
Viidates regionaalse konkurentsivõime programmidele on praegune rõhuasetus (Eesmärk 2 raames) abiõiguslike alade kaardistamisele valla-, munitsipaal-, ja limoneajao tasandil tähendanud, et koondamist mõistetakse peaaegu eranditult mikrogeograafilises mõttes.
One direction of reform would be to reinforce the partnership with the European InvestmentBank and the European Investment Fund, for example, by establishing a stronger link between co-financing rates and the economic viability of programmes and projects.
Kuna ressursside geograafiline koondamine kõige raskemas seisus olevatele aladele peab jääma ka tulevaste jõupingutuste oluliseks osaks, tuleb silmas pidada ka seda, et nende alade väljavaated on väga tihedalt seotud regiooni kui terviku eduga.
Below certain thresholds, the Member State would have the option of using its national control systems for the programmes concerned, and the Commission would rely principally on a declaration of assurance by an independent national control body.
Partnerlussuhete parandamine toimub liikmesriikide, regioonide ja kohalike võimude vahelise komplementaarsuse ja koostöö tugevdamise teel nii programmide kavandamise, kui nende elluviimise tasandil.
The Commission would continue to apply closure of account procedures and financial correction mechanisms, which enable it to assume its responsibility for the implementation of the budget.
Selles suhtes peab iga liikmesriik vastavalt oma institutsionaalsele korraldusele püüdma organiseerida koostööd valitsuse eri tasandite vahel kolmepoolsete kokkulepete abil.
These proposed changes should bring greater transparency to the operation of the policy, facilitating the access of citizens and companies thus increasing the number of projects coming forward and helping to make a contribution to greater value-for-money through increased competition for support.
Parema valitsemise nimel tuleks sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna esindajaid sobivate mehhanismide kaudu kaasata senisest rohkem sekkumiste kavandamisse, rakendamisse ning jätkukäsitelusse.
Proportionality and further simplification of financial management and control should go hand-in-hand with stricter sanctions and prompt recovery in case of irregularities or fraud.
Mitmed regioonid on täheldanud, et see eeldab ühtse strateegia loomist kogu regioonile, mis tähendab ühtlasi ka tähelepanu pööramine kõige nõrgemate osade vajadustele.
Additionality— that EU resources should add to rather than replace national resources — would remain a key principle of cohesion policy.
Et suurendada võimendavat mõju, tuleb pöörata rohkem tähelepanu rahastamise kaasaegsetele vormidele.
However, in linewith the principle of proportionality, the Commission would verify its application only within the “convergence” objective . Member Stateswould be responsible for ensuring that the principle of additionality applies within
Reformi üheks suunaks oleks partnerlussuhete tugevdamine Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondiga, luues näiteks tugevama seose programmide ja projektide kaasfinantseerimise määrade ning nende majandusliku elujõulisuse vahel.
The major concentration of resources should remain on the less prosperous Member States and regions with an emphasis on the newMember States.
See ei tähenda, et pingutused EL-i rahaliste ressursside kasutamiseks vähenevad.
Thematic concentration would be stronger outside the “convergence” regions, in the sense that programmes would address a maximum of three themes (see Box).
Järeldused: ettepanek reformida ühtekuuluvuspoliitikat et programmid tegelevad maksimaalselt kolme teemaga (vt tabel); nu ll
Conclusions: a proposal for a reformed cohesion policy
Järeldused: ettepanek reformida ühtekuuluvuspoliitikat test eraldistest.
0 0 Finally, the Commission proposes that Member State create within their national allocation a small reserve enabling them to respond swiftly to unexpected sectoral or local shocks resulting from industrial restructuring or the effects of trade agreements.
Selle eesmärgiks on toetada aastatel 2004–2006 nende riikide olulisi vajadusi transpordi ja keskkonna infrastruktuuri osas, pidades silmas alustatud pingutusi.
This reservewould be used for providing ancillary support to the re-training of the most affected workers and to the diversification of the economy in the areas concerned, acting as a complement to the national and regional programmes which should constitute the principal instrument for restructuring in anticipation of economic change.
Vahendite jagamisel riikide vahel võetakse arvesse iga liikmesriigi vajadusi ning nagu tänagi, määratakse kindlaks ülem- ja alampiirid (rahaline “puhvet”).
to promote growth and job creation in its less favoured areas. For the period 2007–2013, the Commission has proposed in the financial perspectives to allocate a sum equivalent to 0.41% of the GNI of the EU27 (which equates to 0.46% before the transfers to the proposed single rural and fisheries instruments) in support of the three priorities of the reformed cohesion policy.
2007–2013 on komisjon finantsperspektiivis pannud ette eraldada reformitud ühtekuuluvuspoliitika kolme prioriteedi toetuseks summa, mis võrdub 0,41%-ga EL27 rahvamajanduse kogutulust (0,46% enne ülekandeid maapiirkondade ja kalanduse üksikutele instrumentidele).
This percentage corresponds to EUR 336.3 billion over the period (or EUR 344.9 billion taking into account the administrative expenditures and the Solidarity Fund).
See protsent vastab 336,3 miljardile eurole antud perioodil (344,9 miljardile eurole, kui arvestada Solidaarsusfondi juhitmiskulutusi).
With the exception of the Solidarity Fund, these resources would remain, as today, an expenditure target, while remaining subject to the rules related to de-commitment (`n+2´).
Kui Solidaarsusfond välja arvata, oleksid need ressursid nagu tänagi määratud kulutamisele, kuuludes kasutamata jätmise korral tagastamisele (N+2).
The indicative division of this amount among the three priorities of the reformed policywould be as follows:
Regioonid, mida mõjutab nn statistiline efekt, saaksid konvergentsi eesmärgi raames kasu spetsiifilistest, kahanevatest assigneeringutest, et lihtsustada nende väljumist kriisifaasist.
It is important to recall here that the new financial perspective propose the creation of a specific instrument (Growth Adjustment Fund) to complement growth and cohesion objectives in the light of the objectives of the Union and to react to crises stemming from international economic and trade developments.
2) Ligikaudu 18% “regionaalse konkurentsivõime ja tööhõive” prioriteedile.
The Commission proposes to add to this instrument by using the committed, but unused, funds from the ERDF and ESF up to a maximum of EUR 1 billion per year.
Väljaspool phasing-in regioone jagunevad ERDF-i poolt rahastatavad regionaalprogrammid ja ESF-i poolt rahastatavad riiklikud programmid pooleks.
The financial resources dedicated to cohesion policy should reflect the ambition of an enlarged Union
Ühtekuuluvusfondi suhtelist osatähtsust tõstetakse sel määral, et see moodustaks kolmandiku uutele liikmesriikidele määratud rahalis-
Around 78% for the “convergence” priority (less developed regions, Cohesion Fund, and “statistical effect” regions), with the emphasis on help to the 12 newMember States.
Phasing-in piirkondade regionaalprogrammid järgivad sama, ühe allika poolt (ERDF) rahastatavuse põhimõtet.
The absorption limit (“capping”) for financial transfers to any given Member State under cohesion policywould be maintained at its current 4% of national GDP, taking into account amounts included under the rural development and fisheries instruments.
ETS-i järgivad toetused nendes regioonides leiavad aset ESF-i poolt rahastatavate riiklike programmide kontekstis ESF-i ressursside sobiva märgistamisega ERF-i ja ESF-i ressursside kombineerimisel, et kindlustada täielik arvestamine phasing-in profiiliga. Iga fondi panus nendesse regioonidesse
Expenditure on cohesion policy, 2000-2013
Maaelu arendamise mahaarvamine (vasak telg)
EUR million (at 2004 prices)
Miljonit eurot (2004. a. hindades)
% of EU27 GNI
% EL27 rahvuslikustkogutulust
Expenditure in EU15 as % of GNI in EU27 (right axis)
Kulutused EL15-s %-na EL27 rahvuslikust kogutulust (parem telg)
Expenditure in N12 as % of GNI in EU27 (right axis)
Kulutused N12 %-na EL27 rahvuslikust kogutulust (parem telg)
Conclusions: a proposal for a reformed cohesion policy
Järeldused: ettepanek reformida ühtekuuluvuspoliitikat oleks ligikaudses vastavuses praeguste mit-me-fondi-programmidega.
For the distribution of the financial resources among Member States, the Commission proposes to apply the method based on objective criteria used at the time of the Berlin Council (1999) for the “convergence” priority, taking into account the need for fairness
Rahaliste ressursside jaotamiseks liikmesriikide vahel paneb komisjon ette rakendada Berliini Nõukogul (1999) konvergentsusprioriteedi jaoks kasutatud objektiivsetel kriteeriumidel põhinevat meetodit, võttes laienemise statistilise efekti poolt mõjutatud regioonide puhul arvesse võrdsuse vajadust.
Priority themes
Prioriteetsed valdkonnad
“Convergence” priority
“Konvergentsus“ prioriteet
“Regional competitiveness and employment” priority Regional competitiveness strand
“Regionaalse konkurentsivõime ja tööhõive“ prioriteet Regionaalse konkurentsivõime haru
Conclusions: a proposal for a reformed cohesion policy
Järeldused: ettepanek reformida ühtekuuluvuspoliitikat nu ll
Objectives
Eesmärgid Konvergents ja konkurentsivõime
Objectives
Eesmärgid Ühtekuuluvusfond Eesmärk 1
Objective 1
Eesmärk 2
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
1.osa- Ühtekuuluvus,konkurentsivõime,tööhõivejakasv-olukordjasuunad
Part1—Cohesion,competitiveness,employmentandgrowth – Situation and trends
Majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus..........................................................................................2
Territorial cohesion. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27
Territoriaalne ühtekuuluvus..........................................................................................................27
Factors determining growth, employment and competitiveness. . . . . . . . . . . . . . . . . . 36
Kasvu, tööhõivet ja konkurentsivõimet määravad faktorid............................................................36
Statistical annex to Part 1 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 65
Statistiline lisa 1. osa juurde.........................................................................................................65
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
1.osa — Ühtekuuluvus,konkurentsivõime,tööhõivejakasv–olukordjasuunad
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus
0 0 secondly, the extent of disparities between regions in the EU15 and how this has changed over the past decade or so, with particular focus on the Objective 1 regions receiving Structural Fund support; thirdly, economic developments in the accession countries over the recent past and the way that economic performance has varied across regions within these countries; fourthly, the growth rates they require to converge towards the income levels in the present EU withina reasonable period of time; and fifthly, the implications of an ageing population.
Sissejuhatus nevate piirkondade vahel ning kuidas see on viimase kümne aasta jooksul muutunud, pöörates põhitähelepanu struktuurifondi toetust saavatele Eesmärk 1 piirkondadele; kolmandaks majanduse arengut liituvates riikides viimastel aastatel ning seda, kuidas majandustegevus on nende riikide erinevates piirkondades muutunud; neljandaks majanduskasvu intensiivsust, mis on vajalik praeguse EL-i sissetulekute tasemele lähenemiseks mõistliku aja jooksul; ja viiendaks vananeva rahvastiku osatähtsust.
It then goes on to consider two aspects of social cohesion, unemployment and low income levels across the EU.
Seejärel vaadeldakse sotsiaalse ühtekuuluvuse kahte aspekti: töötuse ja madala sissetuleku tasemeid EL-is.
Economic cohesion
Majanduslik ühtekuuluvus
Disparities in income and employment in the European Union have narrowed over the past decade and, most especially, since themid-1990s.
Erinevused sissetuleku ja tööhõive osas Euroopa Liidus on viimase kümne aasta jooksul ning eriti alates 1990ndate keskpaigast vähenenud.
This is the case in terms of disparities both betweencountries and between regions.
See puudutab erinevusi nii riikide kui ka regioonide vahel.
At the same time, productivity in the least prosperous parts of the Union has risen relatively to that elsewhere, implying an improvement in their competitiveness.
Samal ajal on tööviljakus liidu vähem edukates osades kasvanud võrdselt liidu teiste osadega, mis näitab nende konkurentsivõime paranemist.
Large differences in relative levels of prosperity and economic performance, however, remain, reflecting continuing structural weaknesses despite the improvements made as a result of Structural Fund support.
Vaatamata struktuurifondi toetusel toimunud edusammudele säilivad siiski suured erinevused jõukuse ja majandusnäitajate osas, peegeldades jätkuvat strukturaalset nõrkust.
Convergence ofGDPper head in the cohesion countries
Inimese kohta toodetud SKP konvergents kohesiooniriikides
In all four Cohesion countries1, Greece, Spain, Ireland and Portugal, growth was well above theEUaverage between 1994and 2001.
Kõigis neljas kohesiooniriigis1, Kreekas, Hispaanias, Iirimaal ja Portugalis, oli aastatel 1994–2001 majanduskasv oluliselt kõrgem EL-i keskmisest.
Since, apart from Ireland, their growth of population, was only slightly higher than the average, this was translated into significant growth inGDPper head relative to that in the rest of the EU.
Kuna kõikides nimetatud riikides, välja arvatud Iirimaal, oli rahvastiku kasv keskmisest ainult veidi kõrgem, siis tõlgendati seda kui SKP olulist kasvu ühe inimese kohta võrreldes ülejäänud EL-iga.
Disparities in both income and employment will widen much further when the newMemberStates join the EU inMay, 2004, both across countries and across regions.
Erinevused sissetuleku ja tööhõive osas suurenevad nii erinevate riikide kui ka erinevate piirkondade vahel veelgi, kui uued liikmesriigid 2004. a. mais EL-iga ühinevad.
These countries have, in nearly all cases, experienced significantly higher growth than the EU15 since the mid1990s after the turmoil of the initial transition years, but have a much lower level ofGDPper head and, in most cases, of employment than the EU15 average.
Alates 1990ndate keskpaigast on nimetatud riikide majanduskasv pärast üleminekuaja algusaastate segadusi olnud peaaegu alati oluliselt kiirem kui EL15 oma, kuid nendes riikides on palju madalam SKP inimese kohta ning enamikel juhtudel ka madalam tööhõive kui EL15-s keskmiselt.
In Ireland, where population rose by over 1%ayear , GDPper head increased in real terms by almost four times theEUaverage rate (8% a year as against just over 2%a year).
Iirimaal, kus rahvaarv suurenes üle 1% aastas, kasvas korrigeeritud SKP ühe inimese kohta peaaegu neli korda EL-i keskmisega võrreldes (8% aastas EL-i keskmise 2% vastu).
As a result, in 2001, GDPper head in Ireland in terms of purchasing power standards (PPS) was over 17% above the EU15 average, whereas it had been 25% below average at the beginning of the 1990s.
Selle tulemusena oli Iirimaal 2001. a. ostujõu standardites (PPS) arvutatud SKP ühe inimese kohta üle 17% suurem kui EL15 keskmine, samal ajal kui 1990ndate aastate alguses oli see olnud 25% alla keskmist.
The Irish example demonstrates forcibly the effectiveness of Structural Funds support if combined with growth-oriented national policies.
Iirimaa näide kujutab veenvalt struktuurifondide toetuse efektiivsust, kui sellele lisandub majanduskasvule orienteeritud riiklik poliitika.
Sustained growth well above the rate in the present Unionwill be necessary for a prolonged period if these countries are to attain income levels close to theEUaverage .
On vaja pikaajalist pidevat majanduskasvu, mis oleks oluliselt kiirem kui majanduskasv praeguses liidus, juhul kui uute liikmesriikide eesmärgiks on saavutada EL-i keskmisele sarnane sissetulekute tase.
To achieve this high growth with high levels of employment, the newMemberStates will need substantial help to tackle wide-ranging structural problems and to realise their economic potential.
Sellise kiire majanduskasvu ning kõrge tööhõive saavutamiseks on uutel liikmesriikidel vaja olulist abi laiaulatuslike strukturaalsete probleemide lahendamiseks ning oma majandusliku potentsiaali realiseerimiseks.
Just as in the existing parts of theUnionwhere economic performance is lagging, overcoming the structural weaknesses in the newMemberStates would not only raise living standards there, but it would also strengthen the competitiveness and increase the growth of the EU economyas awhole.
Täpselt samamoodi nagu liidu praegustes majanduslikult mahajäänud osades, ei tõsta strukturaalsete nõrkuste ületamine uutes liikmesriikides mitte ainult sealset elatustaset, vaid tugevdab ka konkurentsivõimet ning tõstab EL-i majanduskasvu tervikuna.
In the other three Cohesion countries, growth in real GDPper head has been more modest but still higher than in the rest of the EU since themid-1990s.
Ülejäänud kolmes kohesiooniriigis on korrigeeritud SKP kasv ühe inimese kohta olnud tagasihoidlikum, kuid siiski kõrgem kui ülejäänud EL-is alates 1990ndate aastate keskpaigast.
From theendof recession in 1994 to the recent slowdown, growth of real GDPper head in Greece, Portugal and Spain was consistently above theEUaverage, whereas during the recession years, it was consistently below average (Graph 1.1).
Alates 1994. a. majanduslanguse lõpust kuni hiljutise majanduskasvu aeglustumiseni oli korrigeeritud SKP kasv inimese kohta Kreekas, Portugalis ja Hispaanias
These are the main points to emerge from the analysis presented below.
Need on allpool esitatud analüüsi põhipunktid.
This examines, first, the growth of GDP and employment in the Cohesion countries over recent years relative to that in the rest of the EU;
Analüüs vaatleb esiteks SKP ja tööhõive kasvu kohesiooniriikides viimastel aastatel võrreldes ülejäänud EL-iga; teiseks erinevuste ulatust EL15 eri-
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
1.osa– Ühtekuuluvus,konkurentsivõime,tööhõivejakasv–olukordjasuunad
Growth in GDP per head in Spain, Portugal and Greece relative to EU15 average, 1992-2002
SKP kasv inimese kohta Hispaanias, Portugalis ja Kreekas suhtes EL15 keskmisse, 1992-2002 muutuse % suhtes EU15-ga
Spain Portugal Greece Cohesion 3
Hispaania Portugal Kreeka Ühtekuuluvus 3
The rise in Ireland was particularlylarge (10 percentage points), reflecting its rapid economic growth, increasing the employment rate to slightly above the EU15 average.
Aastatel 1996–2002 on tööl käiva tööealise elanikkonna (vanuses 15–64) osatähtsus EL15-s — tööhõive määr — kasvanud veidi üle 4 protsendipunkti.
The rise in Spain, however, was even larger (almost 11 percentage points), though the employment rate in 2002 (58½%) was still well below the EU15 average.
60%-ni, mis on 4 protsendipunkti vähem kui EL15 keskmine (64%) ning poole vähem 6 aastat varem olnud vahest (tabel A1.1).
Source: Eurostat, National Accounts
Allikas: Eurostat, riikide statistika pidevalt üle EL-i keskmise, samal ajal kui majanduslanguse aastail oli see pidevalt alla keskmist (graafik 1.1).
The increase (6½ percentage points) was more modest in Portugal, where employment was already relatively high, but still well above theEUaverage, taking the employment rate to 68½%, only slightly below the target of 70% set in Lisbon for the EU in 2010.
Kasv (6½ protsendipunkti) oli tagasihoidlikum Portugalis, kus tööhõive oli juba enne suhteliselt kõrge, ulatudes siiski üle EL-i keskmise ja tõstes tööhõive määra 68½%-ni. See on ainult veidi alla 70% — siht, mille saavutamist nähti EL-i jaoks Lissabonis ette alles 2010. aastal.
Between 1991and 1994, therefore, GDPper head fell in both Greece and Portugal, while in Spain it grew more slowly than theEUaverage .
Seetõttu langes aastatel 1991–1994 SKP inimese kohta nii Kreekas kui ka Portugalis, samal ajal kui Hispaanias kasvas see aeglasemalt kui EL-i keskmine.