natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Thedaily average liquidity needs of the euro areabanking system amounted to 311.8 billionin 2004, representing a 30% increase bycomparison with 2003, when they stood at241.5 billion (see upper part of Chart 34).
RAHAPOLIITILISTEKS OPERATSIOONIDEKS KÕLBLIKUDVARADEt kaitsta eurosüsteemi kahjude eest, peavadkõik eurosüsteemi laenutehingud olema tagatud
Chart35Eligible marketablecollateral
Joonis 35 Turukõlblikud tagatised
Chart36 Useof marketablecollateral
Joonis 36 Turukõlblikud tagatiste kasutamine
(nominal amount outstanding; EUR billions)
(nominaalne tasumata summa; mld EUR)
(nominal amount outstanding; EUR billions) corporations
(nominaalne tasumata summa; mld EUR) valitsus valitsus ettevõtted
ABS 1)other governmentuncovered bank bondscovered bank bonds credit institutions 2) governmentuncovered bank bondscovered bank bondscorporations
ABS 1)muud krediidiasutused 2) kattega võlakirjad kattega võlakirjadettevõtted
Source: ECB.1) Separate data for asset-backed securities are only availablefrom 2004; they were previously reported under corporations.
Allikas: EKP.1) Eraldi andmed varaga tagatud väärtpaberite jaoks on kättesaadavad alates 2004. aastast; varem esitati andmed ettevõteteall.
Source: ECB.1) Separate data for asset-backed securities are only availablefrom 2004; they were previously reported under corporations.2) This category includes covered and uncovered bonds issuedby credit institutions.
Allikas: EKP.1) Eraldi andmed varaga tagatud väärtpaberite jaoks on kättesaadavad alates 2004. aastast; varem esitati andmed ettevõteteall.2) See kategooria hõlmab krediidiasutuste poolt väljastatud kattega ja katteta võlakirju.
Moreover, demandfor collateral is on an upward trend, not least onaccount of the fact that the liquidity deficit ofthe banking sector increased in the course of2004.
mise suunas on suurendanud osapoolte vajadusttagatiste järele.
The range of assets accepted ascollateral is broad.
piisava tagatisega.
The bulk consists ofmarketable debt instruments which fulfil euroarea-wide eligibility criteria and are referred toas “tier one” assets.
Tagatisena aktsepteeritavatevarade valik on lai.
“Tier two” consists ofadditional assets, marketable and nonmarketable, which have been of particularimportance to national financial markets andbanking systems.
Peamiselt on nende näol tegemist turukõlblike võlainstrumentidega, misvastavad euroala sobivuskriteeriumidele ja mida nimetatakse ka “esimese taseme” varadeks.“Teine tase” koosneb täiendavatest varadest,mis võivad, kuid ei pruugi olla turukõlblikud jamis on eriti olulised riiklike finantsturgude japangasüsteemide jaoks.
To address these issues, the Eurosystemdecided to establish over time a single list ofcollateral eligible for all Eurosystem creditoperations, taking into account the results of apublic consultation.
Nende küsimuste lahendamiseks on eurosüsteem otsustanud koostada aja jooksul ühtse nimekirja kõikidest eurosüsteemi laenutehingutejaoks kõlblikest tagatistest, võttes arvesse avalike konsultatsioonide tulemusi.
This single list will beintroduced gradually and will eventuallyreplace the current two-tier system.
Ühtne nimekiri võetakse kasutusele etapiviisiliselt ja lõppkokkuvõttes vahetab see välja olemasolevakahetasemelise süsteemi.
The firststep towards establishing the single list willcome into force on 30 May 2005.
Esimene samm ühtsenimekirja loomise suunas astutakse 30. mail2005.
–The inclusion in tier one of new instrumentsthat are currently ineligible, namely eurodenominated debt instruments issued byentities established in those G10 countriesthat are not part of the EEA (United States,Canada, Japan and Switzerland).
Uute, hetkel veel kõlbmatute instrumentide– Euroopa majanduspiirkonda mittekuuluvates G10 riikides (USAs, Kanadas, Jaapanis ja Šveitsis) asutatud ettevõteteemiteeritud, eurodes nomineeritud võlainstrumentide – lisamine esimesse tasemesse.
The average value of marketable collateraleligible for Eurosystem credit operationsstood at 7.7 trillion in 2004, compared with7.1 trillion in 2003 (see Chart 35).
Eurosüsteemi laenutehinguteks turukõlbliketagatiste väärtus oli 2004. aasta lõpu seisuga 7,7 triljonit eurot, võrrelduna 7,1 triljoni euroga 2003. aasta lõpus (vt joonist 35).
Themajority of marketable assets took the formof government securities (54%) or covered(i.e. Pfandbrief-style securities) and uncoveredbonds issued by credit institutions (28%).
Enamikturukõlblikest varadest on riigivõlakirjad (54%)või krediidiasutuste poolt emiteeritud tagatud(s.t Pfandbrief-tüüpi väärtpaberid) ja tagamatavõlakirjad (28%).
Inaddition, strong growth has been observed inasset-backed securities, which represented 5%of outstanding marketable collateral at the endof 2004.
Lisaks on täheldatud kiiretkasvu varaga tagatud väärtpaberite hulgas, mismoodustasid 2004. aasta lõpu seisuga 5% turukõlblike tagatiste jäägist.
The average value of marketableassets used by counterparties as collateralagainst Eurosystem credit operations stoodat 787 billion in 2004, compared with704 billion in 2003 (see Chart 36).
Osapoolte poolt eurosüsteemi laenutehingute tagamiseks kasutavateturukõlblike tagatiste väärtus oli 2004. aastal787 miljardit eurot, võrrelduna 704 miljardieuroga 2003. aastal (vt joonist 36).
Relativeto the overall eligible amount, governmentissues and corporate securities were underproportionally used as collateral in creditoperations with the Eurosystem.
Kogu kõlblike tagatiste hulgaga võrreldes kasutati riigivõlakirju ja ettevõtete väärtpabereid eurosüsteemilaenutehingutes tagatisena proportsionaalseltvähem.
Conversely,credit institution issues and asset-backedsecurities were over-proportionally used. Forinformation on the use of eligible assets acrossnational borders, see Section 2 of this chapter.
Seevastu kasutati aga krediidiasutustepoolt emiteeritud väärtpabereid ja varaga tagatud väärtpabereid proportsionaalselt rohkem.Kõlblike varade piiriülest kasutamist on kirjeldatud käesoleva peatüki punktis 2.
–Debt instruments which are only listed orquoted on non-regulated markets willbecome or remain eligible if the respectivenon-regulated market has been positivelyassessed by the Eurosystem against the threestandards of safety, transparency andaccessibility.
Aja jooksul muutuvad kõlbmatuks ja kõrvaldatakse üksnes vähesed turukõlblikud võlakirjad.
These standards have beenintroduced to broaden the number ofacceptable markets while at the same timeensuring the smooth and efficientassessment of Eurosystem collateral.
Lisaks on teise taseme varade nimekirjast eemaldatud aktsiad ja osakud.
–A very limited number of marketable debtsecurities will lose their eligibility statusand will be phased out over time.
ÜHTSE TAGATISTE NIMEKIRJA KEHTESTAMINEEurosüsteemi olemasolev kahetasemeline tagatiste süsteem on esimestel kasutusaastatelhõlbustanud eurosüsteemi rahapoliitilise tegevusraamistiku toimimist.
Inaddition, equities have been withdrawn fromthe list of tier two assets.
Nõudlus tagatiste järele kasvab ja sugugimitte seetõttu, et pangandussektori likviidsusepuudujääk suurenes 2004. aasta jooksul.
As a second step towards a single list ofcollateral, the Governing Council has approvedin principle the inclusion in the single list of
Pankadevahelise turu suundumine tagatud laenuand-
assessment for bank loans will need to beestablished once bank loans are included inthe single list for the whole Eurosystem.The development and implementation of aconsistent and efficient Eurosystem creditassessment framework for marketable and, inparticular, non-marketable assets is expectedto represent a major challenge over the comingyears.
2004. aastal kasutati neljal korral EKPja Rahvusvahelise Valuutafondi vahelist kokkulepet,mille kohaselt võimaldatakse Rahvusvahelisel Valuutafondil algatada EKPnimel Rahvusvahelise Valuutafondi arvestusühikute tehinguidteiste Rahvusvahelise Valuutafondi arvestusühikute omanikega.
1.2FOREIGN EXCHANGE OPERATIONS bank loans from all euro area countries, as wellas non-marketable retail mortgage-backed debtinstruments, which currently only include Irishmortgage-backed promissory notes.
RISKIJUHTIMINEEurosüsteemi rahapoliitiliste operatsioonide (s.t rahapoliitika või maksesüsteemide laenutehingute) kontekstis keskendub riskijuhtimineeurosüsteemi laenuriskile, mis tekib siis, kuiosapoolele eraldatakse keskpankade vahendeid,kuigi arvesse võetakse ka muid riske.
The mainreason for accepting bank loans is that, despitethe increasing role of capital markets, thefinancial system of the euro area still relies to alarge extent on bank intermediation, with bankloans remaining the most important asset classon banks’ balance sheets.
VÄLISRESERVIDE JUHTIMINEEKPvälisreservide portfell koosneb euroalaliikmesriikide keskpankadelt saadud välisreservide sissemaksetest. Portfellist rahastatakse EKP tehinguid valuutaturul.
By accepting bankloans as collateral, the Eurosystem reaffirms itspreference for ensuring broad access forcounterparties to monetary policy and intradaycredit operations.
EKPhoiab eurosüsteemi reservide osa, mida saab otseselt ja viivitamatult kasutada valuutaturu tegevusse sekkumiseks, ja ta võib taotleda liikmesriikidekeskpankadelt täiendavate sissemaksete tegemist juhul, kui tal on vaja ärakulutatud ressursid taastada.
In 2004 the ECB did not undertake anyinterventions in the foreign exchange marketfor policy reasons.
2004. aastal analüüsiti põhjalikult pangalaenude lisamist ühtsesse tagatiste nimekirja.
Its foreign exchangetransactions were exclusively related toinvestment activity.
Ettevõtete laenude väljastajad on sageli ilma reitinguta ja seepärast tuleb pangalaenude puhulkasutada alternatiivseid laenukvaliteedi hindamise allikaid.
Furthermore, the ECB didnot undertake any foreign exchange operationsin the noneuro area currencies that participatein ERM II.
Kuigi keskpangad on loonud omalaenuhindamissüsteemid nendes liikmesriikides, kus pangalaene teise taseme tagatistena juba aktsepteeritakse, tuleb pärast pangalaenudelisamist eurosüsteemi ühtsesse tagatiste nimekirja luua täiendavad pangalaenude hindamiseallikad.
RISK MANAGEMENT ISSUESRisk management in the context of the Eurosystem’s policy operations (i.e. monetarypolicy or payment systems credit operations)focuses mainly on the credit risk the Eurosystem incurs when providing centralbank funds to a counterparty, although othertypes of risk are also taken into account.
Eelseisvatel aastatel on kõige keerulisem ülesanne järjepideva ja tõhusa eurosüsteemi laenude hindamisraamistiku väljatöötamineja rakendamine turukõlblike ja eelkõige turukõlbmatute varade suhtes.
The standing agreement between the ECB andthe IMF to facilitate the initiation of specialdrawing rights (SDR) transactions by the IMFon behalf of the ECB with other SDR holderswas activated on four occasions in 2004.
EKPvälisreservide portfell koosneb peamiselt USA dollaritest, kuid ka Jaapani jeenidest, kullast ja Rahvusvahelise Valuutafondi arvestusühikutest. Vastavalt 26. septembril 1999 sõlmitud keskpanga kullalepingule, mida muudeti 8.märtsil 2004, ei juhitud kullavarusid 2004. aastal aktiivselt.
Extensive analysis was carried out in 2004 onthe inclusion of bank loans in the single list ofcollateral.
Iga euroala liikmesriigi keskpank juhib üht osa EKP-le kuuluvast USA dollarite ja jeenide portfellist.
Since corporate loan issuers areoften unrated, alternative credit qualityassessment sources for bank loans will need tobe used.
2004. aastal ei sekkunud EKPvaluutaturu tegevusse rahapoliitilistel põhjustel.
While those NCBs that already acceptbank loans as tier two collateral haveestablished in-house credit assessmentsystems, additional sources of credit
EKPvaluuta-tehingud olid seotud üksnes investeerimisega.Samuti ei sooritanud EKPvaluutatehinguideuroalaväliste vääringutega, mis osalevad ERM2s.
FOREIGN RESERVE MANAGEMENTThe ECB’s foreign reserve portfolio iscomposed of foreign reserve contributionsfrom the euro area NCBs.
laienemise valguses tehti 2004. aastal jõupingutusi laenu- ja tururiskiraamistiku lihtsustamiseks.
The purpose of thisportfolio is to provide the ECB with a reserve tomeet possible losses.
tõhusus – eriti euroala edasise laienemise taustal.
The objective of itsmanagement is to generate returns over thelong term in excess of the average mainrefinancing rate of the ECB.
Uue süsteemi väljatöötamine on praegu lõpujärgus ja seda hakatakse rakendama 2006. aastal.
In 2004 theinvestment options of the own funds portfoliowere expanded by adding euro-denominatedfixed-income securities issued by some new Member States, some euro area regionalgovernment bonds and more covered bonds.
See näeb ette eurosüsteemi liikmete spetsialiseerumise hallatavate portfellide vääringute põhjal, lähtudes detsentraliseerimise põhimõttest.
In particular, thepaid-up capital portion increased by 63.5million due to EU enlargement and changes inthe ECB’s capital key.
USAdollariteportfellis asuva, väärtpaberitega seotud automaatse laenuandmisprogrammi jaoks töötativälja katseülesanne, mille täitmine peaks algama 2005. aastal.
The ECB’s foreign reserve portfolio mainlyconsists of US dollars, but also includes Japanese yen, gold and SDRs.
OMAVAHENDITE JUHTIMINEEKPomavahendite portfell koosneb märgitudkapitali sissemakstud osast ja üldreservfondist.Selle portfelli eesmärk on moodustada EKP-lereserv võimalike kahjude katmiseks.
In line with the Central Bank Gold Agreement of 26 September1999, renewed on 8 March 2004, gold holdingswere not actively managed in 2004.
Omavahendite juhtimise eesmärgiks on teenida pika ajajooksul tulu, mis ületab EKPkeskmise refinantseerimismäära.
The valueof the ECB’s net foreign reserve assetsdeclined from 38.3 billion to 36.3 billionduring 2004, mainly due to the depreciation ofthe US dollar against the euro.
2004. aastal laienesid omavahendite portfelli investeerimisvõimalused:lisandusid mõnede uute liikmesriikide emiteeritud, eurodes nomineeritud ja fikseeritud tulususega väärtpaberid, mõned euroala piirkondlikud riigivõlakirjad ning uued kaetud võlakirjad.
This framework isimplemented, inter alia, via a detailed limitssystem, whereby compliance is monitored andverified on a daily basis. With a view to thefuture enlargement of the euro area, work wasconducted in 2004 with the aim of simplifyingthe credit and market risk framework.
2004. aastal kasvas EKPomavahendite portfell0,3 miljardit eurot ehk 6,2 miljardi euroni.Sissemakstud kapitali osa kasvas 63,5 miljarditeurot tänu ELi laienemisele ja muutustele EKPkapitalibaasis.
2STRIP stands for Separate Trading of Registered Interest and Principal, which is a security created by separating the bondprincipal from the interest payments in a US government bond.
STRIP(Separate Trading of Registered Interest and Principal)on väärtpaber, mis on loodud intressimaksete eraldamise teel USA riigivõlakirja põhiosast.
During 2004 work began on expanding theinvestment universe to include interest rateswaps, currency-hedged instruments and USSTRIPs2.
RISKIJUHTIMINEInvesteerimisportfellide (välisreservide ja omavahendite) juhtimisel ohustavad EKPd finantsriskid.
In addition, quantitative forecastingmodels for government bond yields increasedthe sophistication of the analysis of marketdevelopments.
Nende juhtimiseks on EKPmääratlenudraamistiku, mis kajastab EKPeelistusi laenu-,likviidsus- ja tururiski osas.
Finally, a pilot exercise, due tostart in 2005, was devised for an automaticsecurities lending programme in the US dollarportfolio.
Seda raamistikkurakendatakse muuhulgas ka üksikasjaliku limiidisüsteemi kaudu, mille puhul jälgitakse ja kontrollitakse vastavust iga päev. Euroala tulevase
2 PAYMENT AND SECURITIES SETTLEMENT SYSTEMS in any of the Member States whose NCBs arelinked, directly or indirectly, to TARGET.Such transfers may be made both betweenbanks in the same Member State (intra-Member State traffic) and between those in different Member States (inter-Member State traffic).The latest survey in 2004 revealed thatthere were 10,483 participants in TARGET.This is about three times higher than thefigure for 2002 and mainly reflects theintroduction of a new methodology fordefining TARGET participants.
2MAKSE-JA VÄÄRTPABERIARVELDUSSÜSTEEMID aastal korraldatud viimase uuringu kohaselt oli TARGETis 10 483 osalejat. See on ligikaudukolm korda rohkem kui 2002. aastal ja selle peamiseks põhjuseks on uue metoodika kasutuselevõtmine TARGETis osalejate määratlemiseks.TARGETi kaudu saab panga tunnuskoodi abilpöörduda kokku ligikaudu 48 500 institutsioonipoole ning seda ka osalejate filiaalide kaupa.
Overall, around48,500 institutions, in particular branchesof participants, can be addressed through TARGET using a Bank Identifier Code.
TEHINGUD TARGETI SÜSTEEMIS2004. aastal arveldati TARGETis päevas keskmiselt 267 234 makset kogukäibega 1714 miljardit eurot päevas.
The Eurosystem has the statutory task ofpromoting the smooth operation of paymentsystems.
Eurosüsteemi seadusjärgne ülesanne on maksesüsteemide sujuva töö edendamine.
Its main instrument for carrying outthis task – besides the oversight function – isthe provision of payment and securitiessettlement facilities.
Peaminevahend selle ülesande täitmiseks (lisaks järelevaatamise funktsioonile) on makse- ja väärtpaberiarveldusvõimaluste pakkumine.
To this end, the Eurosystem has created the Trans-European Automated Real-time Gross settlement Express Transfer system, known as TARGET,for large-value payments in euro. It has beensubject to enhancements over the past fewyears, and work is under way to develop asecond-generation system, TARGET2.
Selleks oneurosüsteem loonud üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarveldussüsteemi, mida tuntakse TARGETi nime all ja mida kasutatakse eurodes tehtavate suurmaksete puhul.Viimastel aastatel on seda täiustatud ja juba onväljatöötamisel teise põlvkonna süsteem TARGET2.
On thesecurities settlement side, the Eurosystem andthe market offer a number of channels tofacilitate the use of collateral across nationalborders.
Väärtpaberiarvelduste osas pakuvadeurosüsteem ja turg mitmeid viise tagatiste piiriüleseks kasutamiseks.
Of the total TARGET traffic in 2004, interMember State traffic represented 33% in termsof value and 24% in terms of volume, comparedwith 33% and 23% respectively in 2003.
2004. aastal moodustas liikmesriikide vahelistemaksete käive 33% ja arv 24% TARGETi maksetest, võrrelduna vastavalt 33% ja 23%ga 2003.aastal.
Ofthat interMember State traffic, 95% in termsof value and 49% in terms of volume wereinterbank payments, the remainder beingcustomer payments.
Pankadevahelised maksed moodustasidliikmesriikide vaheliste TARGETi maksete käibest 95% ja arvust 49%, ülejäänud maksete puhul oli tegu kliendimaksetega.
The average value of aninter-Member State interbank payment was17 million, and the average value of aninter-Member State customer payment was0.8 million.
Liikmesriikide vahel sooritatud pankadevahelise makse keskmine suurus oli 17 miljonit eurot ja liikmesriikide vahelise kliendimaksekeskmine suurus oli 0,8 miljonit eurot.
Further information on paymenttraffic is provided in Table 12.
Täpsemad andmed on esitatud tabelis 12.
The present TARGET system is a “system ofsystems” made up of the national paymentsystems of the 15 countries that were membersof the EU at TARGET’s launch, the ECBpayment mechanism (EPM) and an interlinkingmechanism that enables the processing ofpayments between the linked systems.
Olemasolev üleeuroopaline automatiseeritudreaalajaline brutoarveldussüsteem TARGETon“süsteemide süsteem”, mis koosneb 15 TAR-GETi käivitamise ajal Euroopa Liidu liikmeksolnud riigi maksesüsteemidest, EKPmaksesüs-teemist ja sidussüsteemist, mis võimaldab arveldada makseid seotud süsteemide vahel.
In 2004TARGET contributed further to the integrationof the euro money market and, because the Eurosystem’s credit operations are processedvia this system, continued to play an importantrole in the smooth implementation of the singlemonetary policy.
2004.aastal aitas TARGETjätkuvalt kaasa eurorahaturu lõimumisele ja et eurosüsteemi krediiditehinguid arveldatakse selle süsteemi kaudu, mängis see endiselt olulist rolli ühtse rahapoliitikasujuval rakendamisel.
On account of its real-timesettlement service in central bank money andits broad market coverage, the TARGETsystem also attracts a variety of otherpayments.
Keskpanga raha reaalajalise arveldamise ja suure turuulatuse tõttu meelitab TARGETarveldama ka mitmeid teisi makseid.
In 2004 the overall availability of TARGET,i.e. the extent to which participants were ableto use TARGET during its business hourswithout incident, reached 99.81%.
TARGETi kogukäideldavus, s.t ulatus, millesosalejad said TARGETit tööajal ilma vahejuhtumiteta kasutada, oli 2004. aastal 99,81%.Keskmiselt arveldati 95,87% liikmesriikidevahelistest maksetest viie minuti jooksul.
On average,95.87% of interMember State payments wereprocessed within five minutes.
Täpsemad andmed on esitatud tabelis 13.
Furtherinformation is provided in Table 13.
2004. aasta jooksul jätkus muudatuste tegemineuue sõnumiedastussüsteemiga SWIFTNet FINliitumiseks ja kõigi TARGETi osade liitumineõnnestus.
TARGET functioned smoothly and successfullyin 2004 and continued its trend of settlingan increasing number of large-value europayments.
2004. aastal toimis TARGETsujuvalt ja jätkusselle kauduarveldatud,eurodestehtavatesuurmaksete arvu kasv.
This is in line with the Eurosystem’spolicy objective of promoting settlement incentral bank money as a uniquely safe meansof payment.
See on kooskõlas eurosüsteemieesmärgiga soodustada arveldamist keskpangarahaga, mis on ainulaadselt turvaline maksevahend.
In 2004 88% of the total turnoverof large-value payments in euro was executedvia TARGET.
88% eurodes tehtud suurmaksete kogukäibest sooritati 2004. aastal TARGETi kaudu.TARGETit saavad eurodes tehtavateks kreeditülekanneteks kasutada nende liikmesriikidepangad, mille keskpank on otseselt või kaudselt TARGETiga seotud.
Throughout 2004 the mandatory changesnecessary for the migration to the newmessaging system, SWIFTNet FIN, continued,and all components of TARGET migratedsuccessfully.
On ülimalt tähtis, et süsteemi seisukohalt kriitilise tähtsusega maksed, s.t need,mis õigeaegse arveldamata jätmise korral või-
Table 13 Overall availability of TARGET
Tabel 13 TARGETi keskmine käideldavus
Volume (numberof transactions)
Muutus(protsentides)
Overall Total Daily average Intra-Member State Total Daily average InterMember State Total Daily average
Kõik sektorid Kokku Päeva keskmine Liikmesriikide sisesed Kokku Päeva keskmine Liikmesriikide vahelised Kokku Päeva keskmine
Value(EUR billions)
Muutus(protsentides)
Overall Total Daily average Intra-Member State Total Daily average InterMember State Total Daily average
Kõik sektorid Kokku Päeva keskmine Liikmesriikide sisesed Kokku Päeva keskmine Liikmesriikide vahelised Kokku Päeva keskmine praeguse TARGETiga.
Source: ECB.
Ühenduse tagab 2005. aastal Banca d’Italia.
Source: ECB.1) 255 operating days in 2003 and 259 operating days in 2004.
Allikas: EKP.1) 2003. aastal töötas TARGET255 päeva ja 2004. aastal 259päeva.
TARGET CONNECTION FOR THE NEW EU MEMBERSTATESIn October 2002 the Governing Councildecided that, following EU enlargement, the Eurosystem would connect the real-time grosssettlement (RTGS) systems of the NCBs of thenew Member States to TARGET at theirrequest.
vad põhjustada suurt riski, teostataks ilma viivituseta isegi erakorralises olukorras. Eurosüsteem on kehtestanud talitluspidevuse meetmed,et tagada selliste maksete nõuetekohane arveldamine isegi juhul, kui TARGETi töö on häiritud.
Given the limited remaining lifetimeof the current TARGET system and in order tosave costs, the Eurosystem developedalternatives to full integration which allowthe new Member States’ RTGS systems tobe connected to the current TARGET system.For instance, the solution envisaged for SORBNET-EURO, Narodowy Bank Polski’seuro RTGS system, is a connection via acurrent euro area NCB.
2004. aastal viisid keskpangad läbi mitutesti (mis sageli hõlmasid ka kommertspanku)ja need kinnitasid TARGETi talitluspidevusemeetmete tõhusust.
The connection will beprovided in 2005 through the Banca d’Italia.
Testid näitasid, et eurosüsteem suudab tagada maksesüsteemide ja finantsturgude häireteta toimimise ka kriisiolukorras.