natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Community law — Principles — Principle of retroactive application of the more lenient penalty
Ühenduse õigus – Põhimõtted – Kergema karistuse tagasiulatuva kohaldamise põhimõte (Nõukogu määrus 2988/95, artikli 2 lõiked 1 ja 2)
Agriculture — Common agricultural policy — Integrated administration and control system for certain aid schemes
Põllumajandus – Ühine põllumajanduspoliitika – Ühenduse teatavate toetuskavade ühtne haldus- ja kontrollisüsteem
(Council Regulations No 2988/95, Art. 2(2), and No 1782/2003; Commission Regulations No 3887/92, Art. 10c, No 2419/2001, Art. 39(1), and No 796/2004, Arts 66 and 67)
(Nõukogu määrus nr 2988/95, artikli 2 lõige 2 ja määrus nr 1782/2003; komisjoni määrus nr 3887/92, artikkel 10c, määrus nr 2419/2001, artikli 39 lõige 1 ja määrus nr 796/2004, artiklid 66 ja 67)
sions contained in Community sectoral rules introducing less severe administrative penalties.
duse asjaomase valdkonna õigusnormide kergemaid halduskaristusi määravates sätetes.
The principle of the retroactive application of the more lenient penalty forms part of the constitutional traditions common to the Member States and, accordingly, must be considered to be one of the general principles of Community law, which the Court ensures are respected and which national courts are required to abide by.
Kergema karistuse tagasiulatuva kohaldamise põhimõte kuulub liikmesriikide ühiste riigiõiguslike tavade hulka, millest tulenevalt peab seda käsitama kui ühenduse õiguse üldpõhimõtet, mille järgimise Euroopa Kohus tagab ning mida siseriiklik kohus peab järgima.
(see paras 59, 60)
(vt punktid 59 ja 60)
The second sentence of Article 2(2) of Regulation No 2988/95 on the protection of the European Communities’ financial interests is to be interpreted as meaning that the provisions laid down by Articles 66 and 67 of Regulation No 796/2004 laying down detailed rules for the implementation of crosscompliance, modulation and the integrated administration and control system provided for in Regulation No 1782/2003 establishing common rules for direct support schemes under
See põhimõte on täpsema väljenduse leidnud määruse nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta artikli 2 lõike 2 teises lauses, mille kohaselt peavad pädevad asutused sellise käitumise suhtes, mis on selle artikli lõike 1 tähenduses eeskirjade eiramine, kohaldama tagasiulatuvalt hilisemaid muudatusi, mis on kehtestatud ühen-
That principle is expressed more specifically in the second sentence of Article 2(2) of Regulation No 2988/95 on the protection of the European Communities’ financial interests, pursuant to which the competent authorities are required to apply retroactively to conduct constituting an irregularity within the meaning of Article 2(1), subsequent amendments made by provi-
Määruse nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta artikli 2 lõike 2 teist lauset tuleb tõlgendada nii, et määruse nr 796/2004 – millega kehtestatakse nõukogu määruses nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllu-majan duspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teata- vad toetuskavad põllumajandustootjate
JAGER icles 66 and 67 does not therefore reflect a revised assessment by the Community legislature as to whether the penalty is commensurate with the gravity of the irregularity at issue.
JAGER reformi aluspõhimõtetega. Nimetatud artiklitega 66 ja 67 sätestatud süsteem ei väljenda seega ühenduse seadusandja muutunud hinnangut selle kohta, kas karistus vastab asjaomase eiramise raskusastmele.
the common agricultural policy and establishing certain support schemes for farmers, as amended and corrected by Regulation No 239/2005, may not be applied retroactively to an application for ‘livestock’ aid falling within the scope ratione temporis of Regulation No 3887/92 laying down detailed rules for applying the integrated administration and control system for certain Community aid schemes, as amended by Regulation No 2801/1999, which gave rise to an exclusion from the benefit of aid under Article 10c of that regulation.
jaoks) ette nähtud nõuetele vastavuse, toetuse ümbersuunamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamise üksikasjalikud reeglid, mida on muudetud ja parandatud määrusega nr 239/2005 – artiklite 66 ja 67 sätteid ei saa tagasiulatuvalt kohaldada loomapidamistoetuse taotlusele, mis kuulub ajaliselt määruse nr 3887/92 – millega sätestatakse teatavate ühenduse toetuskavade ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, mida on muudetud määrusega nr 2801/1999 – kohaldamisalasse, mille artikli 10c alusel arvati taotleja toetuse saajate hulgast välja.
The system of penalties established in Articles 66 and 67 of Regulation No 796/2004 is not designed to change the nature or severity of the penalties applicable in the context of the aid system for bovine animals established by Regulation No 1254/1999 on the common organisation of the market in beef and veal, but is aimed at adapting those penalties, from the entry into force of Regulation No 1782/2003, to the new regulatory context resulting from reform of the common agricultural policy introduced by the latter regulation, in order to maintain the coherence of the system of penalties applicable to the aid schemes concerned in the light of the principles underlying that reform. The system introduced by Art-
Määruse nr 796/2004 artiklites 66 ja 67 sätestatud karistuste süsteemi eesmärk ei ole muuta määrusega nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta kehtestatud veisetoetuskava raames kohaldatavate karistuste olemust või raskusastet, vaid sellega soovitakse viia need karistused alates määruse nr 1782/2003 kehtima hakkamisest kooskõlla viimati nimetatud määrusega sätestatud ühise põllumajanduspoliitika reformist tuleneva uue õigusnormide kontekstiga, et säilitada asjaomaste toetuskavade suhtes kohaldatava karistuste süsteemi sidusus seoses selle
It follows that the system of penalties, being so directly and closely related to the reform of the common agricultural policy introduced by Regulation No 1782/2003, cannot, without distorting the system of crosscompliance as envisaged by the Community legislature in the context of that reform, be transposed to a case of noncompliance with the rules of identification and registration of bovine animals falling ratione temporis under Regulation No 3887/92.
Nimetatud karistuste süsteemi, mis on otseselt ja tihedalt seotud määruses nr 1782/2003 sätestatud ühise põllumajanduspoliitika reformiga, ei saa üle kanda nimetatud veiste identifitseerimise ja registreerimise nõuete eiramise juhule, mis kuulub ajaliselt määruse nr 3887/92 kohaldamisalasse, kuna see võib moonutada nõuetele vastavuse korda, nagu ühenduse seadusandja on seda asjaomase reformi raames silmas pidanud.
Accordingly, the system does not constitute a ‘subsequent amendment’, within the meaning of the second sentence of Article 2(2) of Regulation No 2988/95, of the system of penalties provided for by Regulation No 2419/2001 laying down detailed rules for applying the integrated administration and control system for certain Community aid schemes established by Regulation No 3508/92, as amended by Regulation No 118/2004, it cannot be relied on in such a context.
Kuna nimetatud süsteem ei kujuta endast määrusega nr 118/2004 muudetud määruses nr 2419/2001, millega sätestatakse nõukogu määrusega nr 3508/92 kehtestatud teatavate ühenduse toetuskavade ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, sätestatud karistuste süsteemi hilisemat muudatust määruse nr 2988/95 artikli 2 lõike 2 teise lause tähenduses, ei saa sellisele korrale taolises kontekstis tugineda.
On the other hand, Article 39(1) of Regulation No 2419/2001, as amended by Regulation No 118/2004, may be relied on in
Sellises kontekstis võib see -vastu tugineda määruse nr 2419/2001
SUMMARY — CASE C-420/06 the national court to apply Article 39(1) retroactively to the farmer concerned.
KOKKUVÕTE – KOHTUASI C-420/06 ülesanne kohaldada asjaomase põllumajandustootja suhtes kõnealuse artikli 39 lõiget 1 tagasiulatuvalt.
such a context.
artikli 39 lõikele 1 määruse nr 118/2004 redaktsioonis.
That provision which constitutes such a ‘subsequent amendment’ of Article 10c of Regulation No 3887/92, inasmuch as it introduces inter alia an upper limit on the reduction applicable, contains a system of penalties which are less severe than those set out in the latter provision.
See säte, mis kujutab endast hilisemat muudatust määruse nr 3887/92 artikli 10c tähenduses, sisaldab niivõrd, kuivõrd sellega kehtestati muu seas kohaldatava vähendamise maksimaalne piirmäär, viimati nimetatud sättes kehtestatud karistustest kergemate karistuste süsteemi.
It is therefore for
Seega on eelotsusetaotluse esitanud kohtu
(see paras 70, 82-85)
(vt punktid 70 ja 82–85)
BOTdelivered on 27 November 2007 of the 2003 reform of the common agricultural policy.
KOHTUJURISTI ETTEPANEKYVES BOT esitatud 27. novembril 2007 1 ühise põllumajanduspoliitika reformist 2003. aastal.
This new legislative framework now provides for a system of support which is linked no longer to production, but to the producer in the form of a single payment subject to compliance with the standards and requirements laid down by Community law in areas such as the environment, public health, and animal and plant health.
Uus õiguslik raamistik ei näinud enam ette toetuse andmist tootmisele, vaid tootjale ühtse toetuskava vormis tingimusel, et täidetud on ühenduse õigusnormides ettenähtud standardid ja nõuded sellistes valdkondades nagu keskkond, rahvatervis, loomade tervishoid ja taimetervis.
This reference for a preliminary ruling raises the question of the limits attaching to the implementation of the principle of retroactively applying a less severe penalty, as laid down in the second sentence of Article 2(2) of Council Regulation (EC, Euratom) No 2988/95 of 18 December 1995 on the protection of the European Communities’ financial interests 2 and subsequently confirmed by the Court’s caselaw, 3following the reform of the common agricultural policy in 2003.
Käesolev eelotsusetaotlus tõstatab küsimuse, milline ulatus on kergema karistuse tagasiulatuva kohaldamise põhimõttel, mida käsitleb nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta 2artikli 2 lõike 2 teine lause ja hiljem Euroopa Kohtu vastav praktika 3, pärast 2003. aastal toimunud ühise põllumajanduspoliitika reformi.
More specifically, this reference for a preliminary ruling raises the question of whether a farmer may rely upon this principle in order to secure the application of a scheme of penalties which was adopted after the irregularities had been identified, if that scheme is part of an amended legislative framework — the result, in this instance,
See eelotsusetaotlus tõstatab täpsemalt küsimuse selle kohta, kas põllumajandustootja võib tugineda nimetatud põhimõttele selleks, et tema suhtes kohaldataks pärast tuvastatud rikkumiste toimumist vastu võetud sanktsioonisüsteemi, kuna see süsteem kuulub muudetud õiguslikku raamistikku, mis käesoleval juhul tulenes
1 — Original language: French.2 — OJ 1995 L 312, p. 1.
1 – Algkeel: prantsuse.2 – EÜT L 312, lk 1; ELT eriväljaanne 01/01, lk 340.
The Court is therefore being asked to interpret several articles of Commission Regulation (EC) No 796/2004 of 21 April 2004 laying down detailed rules for the implementation of crosscompliance, modulation and the integrated administration and control system provided for in Council Regulation (EC) No 1782/2003 establishing common rules for direct support schemes under the common agricultural policy and establishing certain support schemes for farmers, 4as well as to interpret the second sentence of Article 2(2) of Regulation No 2988/95.
Samuti palutakse Euroopa Kohtul tõlgendada mitmeid artikleid komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrusest (EÜ) nr 796/2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ette nähtud nõuetele vastavuse, toetuse ümbersuunamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamise üksikasjalikud reeglid, 4samuti määruse nr 2988/95 artikli 2 lõike 2 teist lauset.
4 — OJ 2004 L 141, p. 18.
4 – ELT L 141, lk 18; ELT eriväljaanne 03/44, lk 243.
Regulation as amended by Commission Regulation (EC) No 239/2005 of 11 February 2005 (OJ 2005 L 42, p. 3) (‘Regulation No 796/2004’).
Muudetud komisjoni 11. veebruari 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 239/2005 (ELT L 42, lk 3; edaspidi „määrus nr 796/2004”).
3 — Case C-354/95 National Farmers’ Union and Others [1997] ECR I-4559, paragraph 41; Case C-295/02 Gerken [2004] ECR I-6369, paragraph 61; Joined Cases C-387/02, C-391/02 and C-403/02 Berlusconi and Others [2005] ECR I-3565, paragraphs 67 to 69; Case C-286/05 Haug [2006] ECR I-4121, paragraph 23; Case C-45/06 Campina [2007] ECR I-2089, paragraphs 32 and 33; Case C-45/05 Maatschap Schonewille­Prins [2007] ECR I-3997, paragraph 55.
3 – 17 juuli 1997. aasta otsus kohtuasjas C-354/95: National Farmers’ Union jt (EKL 1997, lk I-4559, punkt 41); 1. juuli 2004. aasta otsus kohtuasjas C-295/02: Gerken (EKL 2004, lk I-6369, punkt 61); 3. mai 2005. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-387/02, C-391/02 ja C-403/02: Berlusconi jt (EKL 2005, lk I-3565, punktid 67–69); 4. mai 2006. aasta otsus kohtuasjas C-286/05: Haug (EKL 2006, lk I-4121, punkt 23); 8. märtsi 2007. aasta otsus kohtuasjas C-45/06: Campina (EKL 2007, lk I-2089, punktid 32 ja 33) ja 24. mai 2007. aasta otsus kohtuasjas C-45/05: Maatschap Schonewille-Prins (EKL 2007, lk I-3997, punkt 55).
OPINION OF MR BOT — CASE C-420/06
KOHTUJURIST BOT’ ETTEPANEK – KOHTUASI C-420/06
I — Legislative framework
I. Õiguslik raamistik
That request has been made in connection with a dispute between Mr Jager, a farmer, and the Amt für Landwirtschaft Bützow (Agriculture Agency, Bützow, the ‘Amt’), concerning the rejection of an application for suckler cow premia for 2001.
See taotlus esitati põllumajandustootja R. Jageri ja Amt für Landwirtschaft Bützowi (Bützowi põllumajanduskorralduse amet, edaspidi „amet”) vahelises kohtuvaidluses seoses ammlehmatoetuse taotluse rahuldamata jätmisega 2001. aasta kohta.
The application was rejected on the ground there had been irregularities in identifying and registering unclaimed bovine animals.
Taotluse rahuldamata jätmist põhjendati toetusetaotlusega hõlmamata veiste identifitseerimisel ja registreerimisel tuvastatud rikkumistega.
Identification and registration of bovine animals
Veiste identifitseerimine ja registreerimine
Regulation (EC) No 1760/2000 of the European Parliament and of the Council of 17 July 2000 establishing a system for the identification and registration of bovine animals and regarding the labelling of beef and beef products and repealing Council Regulation (EC) No 820/97, 6contains, in particular in Articles 4 and 7 thereof, provisions concerning the identification and registration of bovine animals.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta 6sisaldab eelkõige artiklites 4 ja 7 sätteid, mis puudutavad veiste identifitseerimist ja registreerimist.
Under Article 24(2) of Regulation No 1760/2000, references to Regulation No 820/97 are to be construed as references to Regulation No 1760/2000 itself.
Määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 24 lõike 2 kohaselt käsitletakse viiteid määrusele nr 820/97 viidetena määrusele nr 1760/2000.
Changes to the aid schemes applicable to bovine animals
Veistele kohaldatavate abikavade kuju -nemine
I shall explain below why, in my view, the second sentence of Article 2(2) of Regulation No 2988/95 must be interpreted as meaning that the scheme of penalties laid down in Articles 66 and 67 of Regulation No 796/2004 does not apply retroactively to an aid application which is caught by the temporal scope of Commission Regulation (EEC) No 3887/92 of 23 December 1992 laying down detailed rules for applying the integrated administration and control system for certain Community aid schemes. 5
Järgnevas arutluskäigus näitan, miks määruse nr 2988/95 artikli 2 lõike 2 teist lauset tuleb minu arvates tõlgendada selliselt, et määruse nr 796/2004 artiklites 66 ja 67 sätestatud sanktsioonisüsteem ei kuulu tagasiulatuvalt kohaldamisele abitaotluse suhtes, mis jääb komisjoni 23. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3887/92 (millega sätestatakse teatavate ühenduse toetuskavade ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) 5 ajalisse kohal damisalasse.
According to Article 6(1) of Council Regulation (EC) No 1254/1999 of 17 May 1999 on
Nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu
Regulation as amended by Commission Regulation (EC) No 2801/1999 of 21 December 1999 (OJ 1999 L 340, p. 29) (‘Regulation No 3887/92’).
Muudetud komisjoni 21. detsembri 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 2801/1999 (EÜT L 340, lk 29; edaspidi „määrus nr 3887/92”).
6 — OJ 2000 L 204, p. 1.
6 – EÜT L 204, lk 1; ELT eriväljaanne 03/30, lk 248.
JAGER the common organisation of the market in beef and veal, 7a producer keeping suckler
JAGER ühise korralduse kohta 7artikli 6 lõike 1 kohaselt on tootjal, kes peab oma talumajapidamises ammlehmi, õigus saada taotluse korral lisatasu ammlehmade pidamiseks (lisatasu ammlehma eest).
Recitals (24) and (25) in the preamble to Regulation No 1782/2003 describe the main features of the reform of the common agricultural policy which that regulation introduces.
Määruse nr 1782/2003 põhjendustes 24 ja 25 on toodud selle määrusega teostatud ühise põllumajanduspoliitika reformi peamised tunnusjooned.
Those recitals are worded as follows: cows on his holding may qualify, on application, for a premium for maintaining suckler cows (suckler cow premium).
Need on sõnastatud järgmiselt:
According to Article 21 of that regulation, in order to qualify for the premium an animal must be identified and registered in accordance with Regulation No 820/97.
Selle määruse artikli 21 kohaselt tuleb nimetatud otsetoetuste saamiseks loom identifitseerida ja registreerida vastavalt määrusele nr 820/97.
‘Enhancing the competitiveness of Community agriculture and promoting food quality and environment standards necessarily entail a drop in institutional prices for agricultural products and an increase in the costs of production for agricultural holdings in the Community.
„Ühenduse põllumajanduse konkurentsivõime suurendamine ning toidukvaliteedi ja keskkonnastandardite soodustamine põhjustab paratamatult põllumajandustoodete institutsionaalsete hindade languse ning ühenduse põllumajandustootjate jaoks toomiskulude kasvu.
To achieve those aims and promote more market-oriented and sustainable agriculture, it is necessary to complete the shift from production support to producer support by introducing a system of decoupled income support for each farm.
Nende eesmärkide saavutamiseks ning rohkem turule orienteeritud ja säästva põllumajanduse soodustamiseks on vaja lõpetada üleminek tootmise toetamiselt tootjate toetamisele, kehtestades iga põllumajandustootja jaoks toodanguga sidumata sissetulekutoetuse süsteemi.
While decoupling will leave the actual amounts paid to farmers unchanged, it will significantly increase the effectiveness of the income aid.
Toetuse lahutamine toodangust ei muuda põllumajandustootjale tegelikult makstavaid toetussummasid, vaid suurendab märkimisväärselt sissetulekutoetuse tõhusust.
It is, therefore, appropriate to make the single farm payment conditional upon crosscompliance with environmental, food safety, animal health and welfare, as well as the maintenance of the farm in good agricultural and environmental condition.
Seetõttu tuleks ühtse otsetoetuse saamise tingimuseks kehtestada see, et peetaks kinni keskkonna, toidu ohutuse ning loomade tervishoiu ja heaoluga seotud tingimustest ja et põllumajandusettevõttes valitseksid head põllumajandus ja keskkonnatingimused.
As of 1 January 2005, the provisions of Regulation No 1254/1999 were repealed and replaced by Council Regulation (EC) No 1782/2003 of 29 September 2003 establishing common rules for direct support schemes under the common agricultural policy and establishing certain support schemes for farmers and amending Regulations (EEC) No 2019/93, (EC) No 1452/2001, (EC) No 1453/2001, (EC) No 1454/2001, (EC) No 1868/94, (EC) No 1251/1999, (EC) No 1254/1999, (EC) No 1673/2000, (EEC) No 2358/71 and (EC) No 2529/2001. 8
Alates 1. jaanuarist 2005 on need määruse nr 1254/1999 sätted kehtetud ja asendatud nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/2001. 8
Such a system should combine a number of existing direct payments received by a farmer from various schemes in a single payment, determined on the basis of previous entitle-
Selline süsteem peaks ühendama põllumajandustootjale eri kavade alusel makstavad mitmed otsetoetused ühtseks otsemakseks, mis määratakse kindlaks varasemate
OPINION OF MR BOT — CASE C-420/06 ments, within a reference period, adjusted to take into account the full implementation of measures introduced in the framework of Agenda 2000 and of the changes to the amounts of aid made by this regulation.’ taking the three-year average of the total amounts of payments which a farmer was granted under the support schemes referred to in Annex VI to the regulation, 10 calculated and adjusted pursuant to Annex VII to the regulation, in each calendar year of a reference period.
KOHTUJURIST BOT’ ETTEPANEK – KOHTUASI C-420/06 määruse VI lisas osutatud toetuskavade alusel 10põllumajandustootjatele võrdluspe- toetusõiguste alusel võrdlusperioodi jooksul ja mida kohandatakse, et võtta arvesse Agenda 2000 raames kehtestatud meetmete täielikku rakendamist ning käesoleva määrusega toetusesummadesse tehtavaid muudatusi.” rioodi igal aastal antud toetuse kolme aasta keskmine, mida arvutatakse ja kohandatakse nimetatud määruse VII lisa kohaselt.
Pursuant to Article 38 of Regulation No 1782/2003, that period comprises the 2000, 2001 and 2002 calendar years.
Määruse nr 1782/2003 artikli 38 kohaselt on võrdlusperioodiks kalendriaastad 2000, 2001 ja 2002.
The farmer is then accorded entitlement to payments.
Seejärel saab põllumajandustootja toetusõigused.
As a rule, each entitlement is calculated by dividing the reference amount by the number of hectares to which the payments during the reference years relate. 11
Üldreeglina arvutatakse iga toetusõigus, jagades võrdlussumma kõikide võrdlusaastatel maksetega seotud hektarite arvu kolmeaastase keskmisega. 11
Title III of Regulation No 1782/2003 sets out the rules relating to the single payment system.
Määruse nr 1782/2003 III jaotises on toodud ühtset otsemaksete kava reguleerivad normid.
Within that system, the direct aids to farmers are largely granted in the form of a single annual payment replacing most of the direct aids that had previously existed.
Selle abikava raames antakse põllumajandustootjatele otsetoetusi peamiselt ühtse otsemaksena kord aastas, mis asendab enamiku varasematest otsetoetustest.
The Member States may prefer to opt for a regional flat-rate approach.
Kohaldamisele kuuluva ühtse otsemaksete kava määratlemisel võimaldab määrus nr 1782/2003 liikmesriikidel valida mitme võimaluse vahel, millest põhilised on järgmised. 9
In order to determine which single payment system should be applied, Regulation No 1782/2003 allows the Member States to choose from a number of options, and the main options available to them are described below.
Liikmesriigid võivad otsustada ühtse määraga piirkondliku rakendamise kasuks. 12