natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This was illustrated with a bang in the negative referenda which took place in France and the Netherlands, and subsequently in Ireland.
Seda tõendasid negatiivsed tulemused Prantsusmaal, Mada-lamaades ja Iirimaal toimunud referendumitel.
Public ownership of the EU will only return when our populations are confident that their values and interests are better served by the Union.
Euroopa Liidu käekäigu eest ühise vastutuse taastamine on võimalik üksnes juhul, kui kodanikud on veendunud, et liit teenib paremini nende väärtusi ja huve.
Strengthening this sense of ownership must become the driving force of all our collective action.
Sellise vastutustunde tugevdamine peab muutuma kogu meie ühise tegevuse liikumapanevaks jõuks.
The EU endeavours to deliver on these principles through a system of ‘multi-level governance’, where competences are shared – rather than split – between various levels of authority.
EL püüab neid põhimõtteid järgida mitmetasandilise valitsemissüsteemi abil, mille puhul pädevus on erinevate võimutasandite vahel pigem jagatud kui lahutatud.
In practice, multi-level governance is a system of agreed, binding and crosscutting networks that operate between localities, regions, national authorities and EU institutions, as well as between labour and business associations and other non-governmental organisations.
Praktikas on mitmetasandilise valitsemise puhul tegemist heakskiidetud, siduvate ja sektoritevaheliste võrgustike süsteemiga, mis toimib nii piirkondade, siseriiklike asutuste ja ELi institutsioonide vahel kui töötajate ja ettevõtjate ühenduste ning teiste valitsusväliste organisatsioonide vahel.
By working through these networks, and within their own communities and municipalities, European citizens can have a say in areas of importance for the future of the EU.
Nende võrgustike kaudu ning oma kogukondade ja omavalitsuste piires tegutsedes on Euroopa kodanikel võimalik mõjutada valdkondi, mis on ELi tuleviku seisukohalt olulised.
Taking good governance seriously: sharing, explaining and delivering
Tähelepanu pööramine heale valitsemistavale: jagamine, selgitamine ja elluviimine
Delivering “good governance” is by far the EU’s most powerful means of ensuring the continuous commitment and engagement of its citizens.
Hea valitsemistava elluviimine on ELi kõige mõjusam vahend, et tagada oma kodanike jätkuv pühendumine ja osalus.
Underpinned by the principles of openness, participation, power sharing, accountability, partnership and effectiveness, good governance must also conform to the principle of “subsidiarity” – the
Hea valitsemistava aluseks on avatuse, osaluse, võimu jagamise, aruandekohustuse, partnerluse ja tulemuslikkuse põhimõtted ning samuti peab hea valitsemistava olema kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, mis tähen-
In a multi-level governance system, each level of authority – the European, national, regional and local – exercises its powers according to its respective statutory responsibility.
Mitmetasandilises valitsemissüsteemis täidab iga tasand – Euroopa, riigi, piirkondlik ja kohalik tasand – oma volitusi vastavalt oma seadusejärgsetele kohustustele.
As such, the system is designed to create the conditions in which Member States – irrespective of their size, population or economic weight - can grow together, while respecting their national cultures, languages, religions and regional and local characteristics.
Süsteem on kujundatud selliselt, et luua tingimused, mille alusel saavad liikmesriigid hoolimata nende suurusest, rahvaarvust või majanduslikust osakaalust koos areneda, austades samas nende kultuuri, keeli, religioone ning nende riiklikku ja kohalikku eripära.
At the same time, the system respects the sovereign right of Member States to decide on the
„Kas ütleksite, et olete Euroopa Liidu tuleviku suhtes väga optimistlik, mõõdukalt optimistlik, mõõdukalt pessimistlik või väga pessimistlik?”
modalities for the devolution of power within their own borders.
Kasutades Lissaboni lepinguga loodud uusi vahendeid: poliitiline kodakondsus praktikas
The availability of multiple entry points through which citizens can engage with the legislative process should provide the EU with the legitimacy and flexibility it needs to address the challenges arising from globalisation in a digital, interdependent, network-oriented and open society.
Erinevate võimaluste olemasolu, mille kaudu kodanikud saavad osaleda õigusloomeprotsessis, peaks andma ELile legitiimsuse ja paindlikkuse, mis on vajalik selleks, et lahendada üleilmastumisest tekkivad probleemid digitaalses, omavahel seotud, võrgustikepõhises ja avatud ühiskonnas.
However, multi-level governance will not provide the public with a sense of ownership automatically.
Mitmetasandiline valitsemine ei taga siiski automaatselt avalikkuse vastutustunde kujunemist.
It is a complex system, which needs to be harnessed, nurtured and above all communicated to the public.
Tegemist on keerulise süsteemiga, mida tuleb kasutada, toetada ja eelkõige avalikkusele selgitada.
Good governance and a stronger focus on output are sine qua non for citizens to support the EU.
Hea valitsemistava ja suurem rõhuasetus tulemustele on vältimatud, et tagada kodanike toetus ELile.
Yet on their own they might not suffice.
Ometi ei pruugi neist piisata.
In spite of all the EU’s past achievements there is a worrying indifference, if not disenchantment, towards the European project.
Vaatamata ELi hiljutistele saavutustele esineb Euroopa projekti suhtes muret tekitavat ükskõiksust, et mitte öelda rahulolematust.
We can no longer ignore this challenge.
Me ei saa enam seda eirata.
We need to refresh the pact between the EU and its citizens by making use of the entire range of tools provided by the Lisbon Treaty to galvanise the public’s support and participation.
Meil on vaja uuendada ELi ja tema kodanike vahelist kokkulepet, kasutades selleks kõiki Lissaboni lepinguga loodud vahendeid, et elustada avalikkuse toetus ja osalus.
There is consequently a strong need for more transparency and accuracy in the way we communicate EU policy-making.
Sellest tulenevalt on tungivalt vaja, et ELi poliitika kujundamisest teavitamine oleks läbipaistvam ja täpsem.
The image of the EU which is conveyed to the public must be balanced, reflecting both strengths and weaknesses, rather than an idealised or overly pessimistic account.
Avalikkusele edastatav ELi kuvand peab olema tasakaalustatud, kajastades nii tugevusi kui puudujääke ning mitte olema idealiseeritud või liigselt pessimistlik.
Instead of focusing on a communication policy which sometimes verges on propaganda, it would be preferable to communicate on policies, explaining frankly what is at stake and the different options available.
Selle asemel et keskenduda teavituspoliitikale, mis mõnikord kaldub propaganda valdkonda, oleks soovitav edastada poliitikat käsitlevat teavet, selgitades avameelselt, mis on kaalul ja millised on erinevad võimalikud lahendused.
Not least, Member States must be accountable for what they do in Brussels and for what they do to implement EU decisions.
Lisaks peavad liikmesriigid vastutama oma tegevuse eest Brüsselis ja selle eest, mida nad teevad ELi otsuste elluviimiseks.
The Treaty of Lisbon reinforces the concept of ‘political citizenship’ by opening up the possibility of a popular initiative on legislative matters and increasing the role of national parliaments.
Lissaboni lepinguga tugevdatakse poliitilise kodakondsuse kontseptsiooni, võimaldades seadusandluse puhul kodanikualgatust ning suurendades riikide parlamentide rolli.
Time will show the extent to which these innovations contribute to the emergence of a European public space, increase political awareness and strengthen the legitimacy of the Union.
Aeg näitab, mil määral aitavad sellised uuendused luua Euroopa avalikku ruumi, suurendada poliitilist teadlikkust ja tugevdada liidu legitiimsust.
Today, there is no true European political arena and politics is likely to remain an essentially national pursuit.
Praegu ei ole olemas tõelist Euroopa poliitilist areeni ning poliitika jääb tõenäoliselt oma olemuselt põhiliselt riiklikuks.
But if the Union is to increase its legitimacy, it must do its utmost to enhance European political citizenship.
Kui liit soovib aga suurendada oma legitiimsust, peab ta tegema kõik endast oleneva, et edendada Euroopa poliitilist kodakondsust.
To this end, the EU should:– Develop political rights.
Sel eesmärgil peaks EL tegema järgmist:
– Make elections more meaningful for citizens.
Poliitiliste õiguste arendamine.
Yet, at the end of the day, good governance will be judged by its results.
Head valitsemistava hinnatakse lõpuks aga ikkagi selle tulemuste põhjal.
The EU has already brought numerous benefits to the lives of its citizens – for instance through the Euro, cohesion policy, common agricultural policy, Schengen – even if the credit for these achievements is not always attributed to the EU.
EL on oma kodanikele juba palju kasu toonud näiteks euro kasutuselevõtu, ühtekuuluvuspoliitika, ühise põllumajanduspoliitika, Schengeni ala rajamisega jne, kuigi mitte alati ei talle nende saavutuste eest tunnustust jagatud.
But there is still a lot of work to be done.
Kuid teha on veel palju.
Surveys consistently show that the public has high expectations of the EU in such sensitive policy areas as security, terrorism, energy and climate change as well as foreign policy.
Küsitlused näitavad järjepidevalt, et ELile pannakse kõrgeid ootusi sellistes tundlikes poliitikavaldkondades nagu julgeolek, terrorismivastane võitlus, energeetika ja kliimamuutused ning välispoliitika.
The EU should rise to this challenge by developing new objectives and a more results-oriented rationale.
EL peaks tõusma nende väljakutsete kõrgusele, arendades uusi eesmärke ja võtma tegutsemise lähtekohaks tulemuste saavutamise.
In short, it must avoid rhetoric and explain in plain language how it adds value to its citizens’ lives.
Lühidalt, EL peab vältima retoorikat ja selgitama lihtsalt, kuidas ta annab oma kodanike elule lisaväärtust.
At the 2009 European citizens' summit, citizens from all 27 EU Member States discussed the national recommendations. Photo: Toussaint/ifok
2009. aasta Euroopa kodanike tippkohtumisel arutasid 27 ELi liikmesriigi kodanikud riiklikke soovitusi.Foto: Toussaint/ifok
Fostering ownership and identification: a bottom-up approach have more knowledge about EU policies; above all they must be able to identify with European politicians.
Isevastutuse ja samastumise suurendamine: alt-üles-lähenemisviis
For future European parliamentary elections, the EU’s political parties should present truly European programmes and choose candidates for the post of Commission president.
Parlamendi tulevasteks valimisteks peaksid ELi poliitilised parteid esitama tõelised Euroopa programmid ja valima kandidaadid Euroopa Komisjoni presidendi ametikohale.
If we want citizens to take full ownership of the European project, the EU needs a shared understanding of its history, its day-to-day realities and its future.
Kui soovime, et kodanikud võtavad endale täieliku vastutuse Euroopa-projekti eest, peab ELis valitsema ühine arusaamine selle ajaloost, igapäevareaalsusest ja tulevikust.
The historical origins of the EU, born out of the ashes of the Second World War, are well known.
Teise maailmasõja tuhas asuvad ELi ajaloolised lätted on hästi tuntud.
This knowledge must be nurtured and promoted, not only to prevent a return to the brutality of the past, but also to provide a reference for the rest of the world.
Seda teadmist tuleb hoida ja edendada ning seda mitte üksnes mineviku brutaalsusesse naasmise ärahoidmiseks, vaid ka ülejäänud maailmale võrdlusaluse andmiseks.
– Ensure more publicity and more transparency.
Avalikkuse ja läbipaistvuse suurendamise tagamine.
This is needed both in relation to high-level decisions, such as the appointment of the permanent President of the European Council and the High Representative, and in the day-to-day work of the EU.
See on vajalik nii seoses kõrgetasemeliste otsustega, nagu näiteks Euroopa Ülemkogu alalise eesistuja ning kõrge esindaja nimetamine, ning ELi igapäevase tööga.
There are numerous ways of achieving this, including more systematic use of digital resources (e-governance); the introduction of a European dimension in public media; and providing incentives for private media to broadcast programmes on the EU.
Selle saavutamiseks on mitmeid viise, sealhulgas digitaalsete ressursside süsteemsem kasutamine (e-valit-sus); Euroopa mõõtme tutvustamine avalik-õiguslikes meediakanalites ning eraõiguslikele meediakanalitele stiimulite andmine ELi käsitlevate programmide edastamiseks.
The Lisbon Treaty also provides a comprehensive set of rights and benefits for citizens to enjoy in their day-to-day life.
Lissaboni lepinguga sätestatakse samuti kodanike igapäevaeluks vajalik terviklik õiguste ja hüvede kogum.
Based on the principle of non-discrimination, this ‘social’ dimension of European citizenship includes, among others, the right to move, reside and work freely within the territory of the Member States, and the mutual recognition of qualifications.
See Euroopa kodakondsuse sotsiaalne mõõde põhineb mittediskrimineerimise põhimõttel ning hõlmab muu hulgas õigust vabalt liikuda, elada ja töötada liikmesriikide territooriumil ning kvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist.
Action should be taken on four fronts in order to address this problem:
Sel eesmärgil peaksid komisjon ja nõukogu korrapärasemalt konsulteerima Euroopa Majandus- ja Sotsiaalko-mitee ning Regioonide Komiteega.
To this end, the Economic and Social Committee and the Committee of Regions should be consulted more systematically by the Commission and the Council.
Selle probleemi lahendamiseks tuleks võtta meetmeid neljas valdkonnas:
Source: TNS opinion in cooperation with the EP
Allikas: TNS opinion koostöös Euroopa Parlamendiga
– Strengthen information services provided by local authorities to raise public awareness of the rights and benefits associated with EU citizenship.
Tugevdada kohalike ametiasutuste teabeteenistusi, et parandada teadlikkust ELi kodakondsusega seotud õigustest ja hüvedest.
– Create a specific administrative instrument that would provide proof of European citizenship for individuals to use on a voluntary basis in order to access residence, employment and social security rights.
Luua konkreetne haldusvahend, mille abil isikud saavad tõendada Euroopa kodaniku staatust ning mida nad saavad vabatahtlikult kasutada elu- ja töökoha ning sotsiaalkindlustusõiguste saamiseks.
Schools can play a crucial role in fostering identification with Europe among children, by providing instruction in European languages, using text books on Europe’s common cultural heritage, and offering courses on European citizenship.
Koolid saavad etendada otsustavat rolli laste hulgas Euroopa identiteedi tugevdamisel, viies tunde läbi Euroopa keeltes, kasutades õppematerjale Euroopa ühise kultuuripärandi kohta ning pakkudes Euroopa kodakondsust käsitlevaid õppekursusi.
Exchange programmes, based on the hugely successful example of ERASMUS for university students, should be extended to include primary and secondary school exchanges as well.
Vahetusprogramme, mis põhinevad üliedukal üliõpilasvahetuse programmil ERASMUS, tuleks laiendada ka alg- ja keskkooliõpilastele.
A “European civilian service”, designed and implemented in coordination with Member States, could also offer young people a platform to contribute to missions of general interest inside and outside the EU.
Koostöös liikmesriikidega väljatöötatud ja elluviidud Euroopa kodanikuteenistus võib samuti anda noortele võimaluse osaleda üldist huvi pakkuvas tegevuses ELis ja sellest väljaspool.
– Establish a system for evaluating the impact of EU law, making full use of the Commission’s powers in this respect, and develop measures to strengthen the enforcement and application of EU law at national level.
Luua süsteem ELi õiguse mõju hindamiseks, kasutades selleks täiel määral komisjoni volitusi, ning töötada välja meetmed, millega tugevdatakse ELi õiguse jõustamist ja kohaldamist siseriiklikul tasandil.
The European Parliament and national parliaments should play a leading role in this process.
Selles protsessis peaksid juhtivat rolli etendama Euroopa Parlament ja riikide parlamendid.
If properly implemented, these measures will enhance the public’s appreciation for European law and institutions, but they will not in themselves create a “sense of belonging” to the EU. This can only develop over
Nõuetekohase elluviimise korral parandavad need meetmed avalikkuse hinnangut Euroopa õigusele ja institutsioonidele, kuid ainult neist ei piisa, et luua ELi „kuulumise tunnet”.
We all have multiple identities which include local, regional and national elements.
Meil kõigil on mitu erinevat identiteeti, millel on kohalikud, piirkondlikud ja riiklikud elemendid.
There is no doubt that these primary forms of identity will remain the key reference points for citizens for a long time to come.
Pole kahtlustki, et need peamised identiteedivormid jäävad kodanikele kauaks peamiseks võrdlusaluseks.
But these elements have to go hand in hand with an emerging ‘European’ identity based on shared understandings of EU’s history, the practical benefits deriving from EU citizenship, and a common vision of Europe’s future and place in the world.
Kuid need elemendid peavad käima käsikäes tekkiva Euroopa identiteediga, mis tugineb ühisel arusaamisel ELi ajaloost, ELi kodakondsusest tuleneval praktilisel kasul ning ühisest nägemusest Euroopa tulevikust ja tema kohast maailmas.
It is only by clearly spelling out the EU’s common agenda and purpose in the 21st century that our citizens will develop a stronger sense of ownership of the European project.
Meie kodanikel kujuneb suurem vastutustunne Euroopa projekti eest üksnes juhul, kui sõnastame selgesõnaliselt ELi ühise tegevuskava ja tema olemasolu põhjenduse 21. sajandil.
BUILDING ON THE EU’S STRENGTHS to realise its ambitious agenda.
TUGINEMINE ELi TUGEVATELE KÜLGEDELE
It needs to identify the measures required to adapt to the global era, and the costs and implications of standing still.
EL peab tegema kindlaks meetmed, mida on vaja kohandada ülemaailmse ajastu jaoks, ning paigalseisust tulenevad kulud ja selle mõju.
In short, it needs to communicate a common vision of how Europe can secure its future.
Lühidalt peab EL esitama ühise visiooni, kuidas Euroopa saab kindlustada oma tuleviku.
The choice we face is therefore clear: build on the strengths of the EU and use its collective weight to become an assertive and relevant player in the world, or cultivate fragmentation and contemplate the possibility of absolute decline in a world where the rules are defined by those who matter.
Meie ees seisev valik on seega selge: kas tugineda ELi tugevatele külgedele ja kasutada kollektiivset kaalu, et muutuda maailmas enesekindlaks ja oluliseks osapooleks või viljeleda killustatust ja kaaluda täieliku allakäigu võimalust maailmas, kus reeglid määravad kindlaks need, kelle käes on mõjuvõim.
Many people still see 2030 as a date far into the future and dismiss the validity of predictions.
Paljud inimesed peavad aastat 2030 ikka veel kaugeks tulevikuks ja ei usu prognooside paikapidavusse.
But we should be under no illusion.
Ent me ei peaks looma endale illusioone.
The world is experiencing a period of rapid and far-ranging global transformations which will continue to have a significant impact on the lives of our citizens.
Maailmal on praegu käes kiirete ja kaugeleulatuvate ülemaailmsete muutuste aeg, millel on meie kodanike elule ka edaspidi oluline mõju.
The last twenty years may have only provided a hint of what the future has in store.
Viimased kakskümmend aastat on andnud meile ainult aimduse tulevikust, mis meid ees ootab.
The next twenty years are bound to accelerate and exacerbate many of the trends we are witnessing.
Järgmised kakskümmend aastat kindlasti kiirendavad ja süvendavad paljusid suundumusi, mille tunnistajateks me oleme.
Think longterm but act with determination now – this message must shape European policymaking in the current age of insecurity.
Mõelda pikas perspektiivis, kuid tegutseda kindlameelselt kohe – see sõnum peab olema Euroopa poliitikakujundamise aluseks praegusel ebakindluse ajastul.
In the interest of our citizens
Meie kodanike huvides!
Europe’s strengths are real.
Euroopa tugevad küljed on tegelikkuses olemas.
With the biggest market on earth, a quarter of the world's trade and the donor of two thirds of development aid, the EU matters.
Maailma suurim turg, veerand maailma kaubavahetusest ja kaks kolmandikku maailma arenguabist näitavad, et EL on oluline.
It offers a joint infrastructure providing citizens with a wide array of rights, services and opportunities.
ELil on ühine infrastruktuur, mis annab kodanikele suure hulga õigusi, teenuseid ja võimalusi.
EU policies and programmes have helped to create an interconnected policy area spanning communications, transport, social questions, research and education.
ELi poliitikad ja programmid on aidanud luua omavahel seotud poliitikavaldkonna, mis hõlmab sidet, transporti, sotsiaalpoliitikat, teadusuuringuid ja haridust.
By organising and regulating these so called “common spaces”, the EU acts as an enabler of activities for its citizens, companies and governments.
Nende nn ühiste ruumide loomise ja reguleerimisega loob EL oma kodanikele, ettevõtetele ja valitsustele tegutsemisvõimalusi.
A common agenda and vision for Europe’s future
Euroopa tuleviku ühine tegevuskava ja visioon
The EU also inspires positive perceptions.
ELi tajutakse samuti positiivsena.
The Union is one which many aspire to join, either by accession or immigration.
Paljud püüdlevad Euroopa Liiduga ühinemise poole kas ühinemise või sisserändamise teel.
It boasts an excellent quality of life, reflected in some of the highest life expectancy figures in the world.
EL pakub suurepärast elukvaliteeti, mida kajastab maailma pikimate hulka kuuluv eluiga.
The EU governance model – “governing in partnership” – is an example of effective regionalism: a common public space with pooled sovereignty and capacity to define common interests, strong institutions and the primacy of the rule of law.
ELi juhtimismudel (juhtimine partnerluse teel) on näide avatud piirkondlikkusest: ühine avalik ruum koos jagatud suveräänsusega ja suutlikkusega määratleda ühiseid huve, tugevad institutsioonid ja õigusriigi põhimõtte ülimuslikkus.
It has sound underlying strengths: political stability, solid legal foundations, achievements in social and economic cohesion and rich cultural and ethnic diversity.
ELil on usaldusväärsed tugevad küljed: poliitiline stabiilsus, tugev õiguslik alus, sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse alased saavutused ning ulatuslik kultuuriline ja etniline mitmekülgsus.
These goals and ambitions will require a step change in the approach of national governments to the EU.
Nimetatud eesmärkide ja ambitsioonide saavutamiseks peavad riikide valitsused muutma oma lähenemisviisi ELi suhtes.
Too often they fail to realise that, in an increasingly interdependent and multi-polar world, their longterm interests are best served by pursuing them at the European rather than national level.
Liiga sageli ei mõista nad, et üha suuremal määral iseseisvamaks ja mitmepoolsemaks muutuvas maailmas saavad nad oma huvide eest kõige paremini seista siis, kui kaitsevad neid pigem Euroopa kui siseriiklikul tasandil.
They have failed to mobilise the support and participation of citizens which is essential to the legitimacy of the project.
Liikmesriigid ei ole suutnud mobiliseerida kodanike toetust ja osalust, mis on ürituse legitiimsuse jaoks hädavajalik.
More often than not Member States have withdrawn into themselves, focussing only on their national interests, to the detriment of the wider European interest.
Paha-tihti on liikmesriigid „enesessetõmbunud”, keskendudes vaid oma siseriiklikele huvidele ja kahjustades nii laiemat Euroopa huvi.
It is also a union of values, embodied in a commitment to human
See on ka väärtuste liit, mis leiab väljenduse pühendumises seista inimõiguste, rahu, vabaduse ja solidaarsuse eest.
Now more than ever, the EU is able to focus on the longterm interests and needs of its citizens.
nüüd keskenduda kodanike pikaajalistele huvidele ja vajadustele.