natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Also, it did not examine the Belgian Government’s argument that on-the-spot checks carried out after 31 August would have been just as effective as those carried out before that date, since in the case of some crops the harvested land has not yet been ploughed up in September and October, whilst in the case of some other types of crop harvesting does not take place until the end of October or even the beginning of November.
Samuti ei käsitlenud kõnealune kohus Belgia valitsuse argumente, mille kohaselt oleksid pärast 31. augustit läbi viidud kohapealsed kontrollid olnud niisama tõhusad, kui enne seda kuupäeva teostatud samasugused kontrollid, kuna teatavate kultuuride puhul ei ole koristatud põllud veel septembriks-oktoobriks üles küntud ning teist tüüpi kultuuride puhul toimub saagikoristus alles oktoobri lõpus või novembri alguses.
In the Commission’s view, the complaint at issue before the Court of First Instance related not to the delay in carrying out the on-the-spot checks, as the Kingdom of Belgium appears to understand it, but to the late input of the graphic data into the
Komisjoni hinnangul ei puuduta Esimese Astme Kohtus vaidluse all olnud argument mitte kohapealsete kontrollide hilinemist, nagu näib tunduvat Belgia Kuningriigile, vaid graafiliste andmete hilinenud salvestamist GIS-is. Selline andmete hilinenud
The Belgian authorities have moreover acknowledged that the late input of the graphic data into the GIS had an impact on the selection of aid applications in connection with the risk analysis.
Belgia ametiasutused möönsid komisjoni väitel, et graafiliste andmete hilinenud salvestamine GIS-is mõjutas toetusetaotluste valikut riskianalüüsi raames.
First of all it should be noted, as the Commission pointed out, that in paragraphs 65 to 70 of the judgment under appeal the Court of First Instance did not consider the effectiveness of the on-the-spot checks carried out after 31 August but the late input of the area data into the GIS, which subsequently meant that the administrative checks could not be carried out on time, thus preventing on-the-spot checks from taking place.
Kõigepealt tuleb sarnaselt komisjoniga rõhutada, et vaidlustatud kohtuotsuse punktides 65–70 ei hinnanud Esimese Astme Kohus mitte pärast 31. augustit teostatud kohapealsete kontrollide tõhusust, vaid GIS-pindala andmete salvestamise hilinemist, mis seetõttu ei võimaldanud viia õigel ajal läbi salvestamisele järgnevaid halduskontrolle, takistades nii ka kohapealsete kontrollide teostamist.
So far as the lack of adequate reasons is concerned, the arguments submitted by the Belgian Government in that regard are unfounded.
Belgia valitsuse argumendid põhjendamiskohustuse täitamata jätmise kohta on alusetud.
In paragraph 70 of the judgment under appeal the Court of First Instance set out the reasons why it considered that late input of data was likely to cast doubt on the reliability of subsequent checks.
Esimese Astme Kohus selgitas tegelikult vaidlustatud kohtuotsuse punktis 70 põhjuseid, miks ta leidis, et hilinenud salvestamine annab alust kahtlustele sellele järgnevate kontrollide usaldusväärsuse osas.
It also held that this finding was not called into question by the fact that there was no EAGGF rule that graphic data must be entered before 31 August each year.
Esimese Astme Kohus leidis ka, et seda järeldust ei sea kahtluse alla tõsiasi, et ükski EAGGF-iga seonduv õigusnorm ei näe ette graafilist salvestamist igal aastal enne 31. augustit.
As regards the validity of the findings of the Court of First Instance in this respect, the Court of Justice has already had occasion to state that, in accordance with the objective and the scheme of Regulation No 3887/92, it is appropriate to interpret the second subparagraph of Article 6(3) of that regulation as meaning that both the
Esimese Astme Kohtu selliste järelduste paikapidavuse kohta on Euroopa Kohus varem tõdenud, et lähtudes määruse nr 3887/92 eesmärgist ja ülesehitusest, tuleb artikli 6 lõike 3 teist lõiku tõlgendada selliselt, et nii põhikontrollid kui täiendavad kontrollid tuleb teostada siis, kui toetust saanud põllukultuuride või maa tootmisest
The Court of Justice went on to state that for the sake of efficiency it is appropriate to carry out checks on the areas down to arable crops before the harvest and on the areas subject to set-aside before that requirement ends, which is 31 August of the current year.
Euroopa Kohus jätkas rõhutades, et tõhususe tagamiseks tuleb põllukultuuride all olevaid alasid kontrollida enne saagikoristust ja tootmisest kõrvalejäetud maid enne selle kohustuse lõppemist, s.o jooksval aastal enne 31. augustit.
At any event, the later the checks the more likely it is that the Commission may reasonably conclude that those checks do not offer the expected level of assurance that the applications are in order and the risk of losses for the EAGGF is significant (Case C-153/01 Spain v Commission, paragraph 153).
Igal juhul on selge, et mida hiljem kontrollid teostatakse, seda tõenäolisem on, et komisjon võib jõuda mõistlikule järeldusele, et nimetatud kontrollidega ei tagata taotluste nõuetekohasuse oodatavat taset ja EAGGF-i jaoks eksisteerib märkimisväärne kahju tekkimise oht (eespool viidatud 7. oktoobri 2004. aasta kohtuotsus Hispaania vs. komisjon, punkt 153).
It is therefore clear from caselaw that the relevant time factor for assessing whether a Member State has been late in carrying out checks on arable crops is the time of the harvest.
Kohtupraktikast tuleneb selgelt, et põllukultuuride sektoris on liikmesriigi poolt teostatud kontrollide hilinemise hindamise osas asjakohaseks ajaliseks näitajaks saagikoristuse ajavahemik.
In that regard, as the Kingdom of Belgium itself recognised, in particular in paragraph 104 of its appeal, some crops are harvested before 31 August.
Nagu Belgia Kuningriik oma apellatsioonkaebuse punktis 104 selle kohta õigesti märkis, toimus saagikoristus teatavate kultuuride puhul enne 31. augustit.
The input of area data into the GIS was a necessary preliminary to selection, on the basis of the risk analysis in particular, of the aid application files that required an on-the-spot check.
Pindala andmete salvestamine GIS-is kujutas endast vajalikku eeldust nende toetusetaotluse toimikute riskianalüüsil põhinevale valikule, mille puhul oli vaja teostada kohapealne kontroll.
The Commission was therefore entitled to use that date in order to calculate, as stated in paragraph 65 of the judgment under appeal, the percentage of data entered into the GIS by that date and, consequently, assess the reliability of the inspection system put in place by that Member State.
Sellest tulenevalt võis komisjon kasutada kõnesolevat kuupäeva, et hinnata – nagu on märgitud ka vaidlustatud kohtuotsuse punktis 65 – sel kuupäeval GIS-is salvestatud andmete protsenti ja seega hinnata ka kõnealuse liikmesriigi poolt sisse seatud kontrollisüsteemi usaldusväärsust.
The Court of First Instance was therefore right to consider that entering data into the GIS after 31 August might be regarded as somewhat late.
Järelikult leidis Esimese Astme Kohus õigesti, et 31. augustile järgnevat andmete salvestamist GIS-is võib pidada mõningal määral hilinenuks.
It was also right to consider that, in those circumstances, the Commission as was found in paragraph 67 of the judgment under appeal, had grounds for claiming that late input had meant that the administrative checks could not be carried out on time, thus preventing on-the-spot checks from taking place, and that, as was found in paragraph 69 of that judgment, a number of files had therefore escaped such checks.
Samuti oli tal neil tingimustel võimalik õigesti leida, et komisjon väitis sarnaselt vaidlustatud kohtuotsuse punktis 67 sedastatule põhjendatult, et hilinenud salvestamine ei võimaldanud õigel ajal läbi viia halduskontrolle, takistades nii kohapealseid kontrolle, ning et seetõttu – nagu on järeldatud ka vaidlustatud kohtuotsuse punktis 69 – jäi teatav arv toimikuid kohapealsetest kontrollidest kõrvale.
Consequently, the fourth part of the second ground of appeal cannot be accepted.
Teise väite neljanda osaga ei saa seega nõustuda.
As the first three parts of the second ground of appeal have also failed, this ground of appeal must be rejected.
Kuna teise väite kolm esimest osa on samuti tagasi lükatud, tuleb kogu teine väide tagasi lükata.
C — Third ground of appeal: infringements of the obligation to provide adequate reasons
C. Kolmas väide, mille kohaselt rikuti põhjendamiskohustust
The Kingdom of Belgium claims that the reasoning set out in paragraphs 29 to 71 of the judgment under appeal is manifestly inadequate and/or contradictory.
Belgia Kuningriik väidab, et vaidlustatud kohtuotsuse punktides 29–71 esitatud põhjendused on ilmselgelt ebapiisavad ja/või vastuolulised.
First, in paragraph 33 of the judgment under appeal, the Court of First Instance endorsed without examination the Commission’s assertion that the condition laid down in the Guidelines that a flatrate financial correction requires there to be a serious deficiency in the compliance with explicit Community rules should be read
Belgia Kuningriigi väitel kinnitas Esimese Astme Kohus vaidlustatud kohtuotsuse punktis 33 vähimagi analüüsita komisjoni väidet, et juhistes esitatud tingimuse – mis näeb ette, et ühtse määraga finantskorrektsiooni eeldus on sõnaselgete ühenduse
Such an assertion contradicts the actual wording of those Guidelines, under which the condition of a serious deficiency in the compliance with explicit Community rules is linked to the nature of the inspection procedure and whether it is open to improvement.
Belgia Kuningriigi sõnul on selline väide vastuolus juhiste endi sõnastusega osas, milles ühenduse õigusnormide silmanähtavalt puuduliku kohaldamise tingimus on seotud kontrollimenetluse laadi ja selle parendamise võimaluse olemasolu või puudumisega.
Secondly, the Court of First Instance did not address the Belgian Government’s argument that the obligations stipulated by the Commission in the summary report, namely, in the case of anomalies, the obligation to conduct an on-the-spot check or reduce the area for which aid would be granted, were contrary to the relevant legislation and the caselaw of the Court of Justice resulting from Agrargenossenschaft Pretzsch.
Teiseks ei vastanud Esimese Astme Kohus Belgia valitsuse väitele, et komisjoni koondaruandes soovitatud kohustus viia hälvete ilmnemisel läbi kohapealne kontroll või siis vähendada toetusalust pindala, on vastuolus kohaldatavate õigusnormide ja eespool viidatud kohtuotsusest Agrargenossenschaft Pretzsch tuleneva Euroopa Kohtu praktikaga.
Thirdly, the Court of First Instance held, in paragraph 52 of the judgment under appeal, that the Commission was right to impose the checking procedures laid down in the summary report.
Kolmandaks leidis Esimese Astme Kohus vaidlustatud kohtuotsuse punktis 52, et komisjonil oli õigus kehtestada koondaruandes ette nähtud üksikasjalikud kontrollieeskirjad.
In the preceding paragraph of the judgment under appeal the Court stated, without justification, that the Commission had stipulated that those authorities should either conduct an on-the-spot check or reduce the area for which aid would be granted, or conduct other administrative checks, although the report did not make any reference to those other administrative checks.
Vaidlustatud kohtuotsuse eelnevas punktis nentis Esimese Astme Kohus aga vastavat väidet õigustamata, et komisjon oli näinud nende asutuste jaoks ette kas kohapealse kontrolli, toetusaluse pindala vähendamise või muud halduskontrollid, samas kui kõnesolev koondaruanne ei viidanud mingil viisil nimetatud muudele halduskontrollidele.
Fourthly, the Court of First Instance’s assertions, contained in paragraphs 60 and 70 of the judgment under appeal respectively, are contradictory.
Neljandaks on vaidlustatud kohtuotsuse punktides 60 ja 70 sisaldunud Esimese Astme Kohtu väited vastuolulised.
According to the Kingdom of Belgium, either the risk analysis is ineffective as a whole owing to application of a margin of tolerance, or it is effective but only as regards aid applications in respect of which data was entered before 31 August.
Belgia Kuningriigi arvates ei ole riskianalüüs tervikuna tõhus lubatud hälbe kohaldamise tõttu või siis on tõhus, ent ainult nende taotluste osas, mille puhul on andmed sisestatud enne 31. augustit.
According to the Commission, the Court of First Instance complied with the obligation to provide adequate reasons, in particular by noting in paragraphs 52 and 57 of the judgment under appeal that it is for the Member States to organise an effective system of inspection and supervision and that the Belgian authorities were required to take action in response to the anomalies detected by the GIS.
Komisjoni väitel täitis Esimese Astme Kohus põhjendamiskohustuse, meenutades eeskätt vaidlustatud kohtuotsuse punktides 52 ja 57, et liikmesriikidel lasub kohustus seada sisse tõhus kontrolli- ja järelevalvesüsteem, ning et Belgia ametiasutused olid kohustatud GIS-is ilmnenud hälvetele reageerima.
Moreover, the Commission considers that paragraphs 60 and 70 of the judgment under appeal do not contain any contradictions since the Court of First Instance was examining two separate types of irregularity in those two paragraphs.
Lisaks leiab komisjon, et vaidlustatud kohtuotsuse punktides 60 ja 70 ei ole mingisugust vastuolu, sest Esimese Astme Kohus käsitles kohtuotsuse vastavates punktides eeskirjade kaht eri tüüpi eiramisi.
Concerning first of all the alleged contradiction in and/or inadequacy of the statement of reasons given in paragraph 33 of the judgment under appeal, it should be noted that the fact that a procedure is open to improvement does not in itself justify a financial correction.
Väidetava vastuolu ja/või ebapiisava põhjenduse kohta vaidlustatud kohtuotsuse punktis 33 tuleb märkida, et menetluse parendamise võimalus ei õigusta iseenesest finantskorrektsiooni.
There must be a serious failing in the application of express Community rules and such a failing must expose the EAGGF to a genuine risk of loss or irregularity (see Case C-318/02 Netherlands v Commission, paragraph 34, and Case C-5/03 Greece v Commission [2005] ECR I-5925, paragraph 51).
Ühenduse sõnaselgeid eeskirju peab olema silmanähtavalt puudulikult kohaldatud ning selline kohaldamata jätmine peab põhjustama EAGGF-ile tegeliku kahju või eeskirjade eiramise ohu tekkimise (vt selle kohta eespool viidatud 24. veebruari 2005. aasta kohtuotsus Madalmaad vs. komisjon, punkt 34, ja 7. juuli 2005. aasta otsus kohtuasjas C-5/03: Kreeka vs. komisjon, EKL 2005, lk I-5925, punkt 51).
According to the Kingdom of Belgium, the Court of First Instance did not explain why the abovementioned rule, included by the Commission in its Guidelines, should be read in the light of the rule laid down in the Guidelines that flatrate corrections should be considered when the Commission finds a failure adequately to effect any control which is explicitly required by a regulation, or implicitly required in order to respect an explicit rule.
Belgia Kuningriigi väitel ei selgitanud Esimese Astme Kohus, miks eespool toodud eeskirja, mida komisjon oma juhistes kordas, tuleks käsitleda neis juhistes sõnastatud tingimust arvestades, mille kohaselt tuleb kohaldada ühtse määraga korrektsiooni, kui komisjon tuvastab, et määruses sõnaselgelt nõutud või sõnaselge eeskirja järgimiseks kaudselt vajalikku kontrollimeedet ei ole kohaldatud.
In that regard, it should be pointed out that the Court of First Instance justified a joint reading of the provisions of the Guidelines on the basis in particular of the rules concerning the burden of proof in disputes connected with the clearance of EAGGF accounts.
Selle kohta tuleb märkida, et Esimese Astme Kohus õigustas juhiste eespool käsitletud sätete käsitlemist koostoimes, tuginedes eeskätt tõendamiskoormist puudutavatele eeskirjadele kohtumenetluses, mis seondub EAGGF-i raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega.
Such justification was adequate.
Sellist õigustust tuleb pidada piisavaks.
Despite the scope prima facie of the rule set out in paragraph 124 of the present judgment, a flatrate correction may be applied even where deficiencies are found in the application of implicit rules, provided compliance with those implicit rules is required in order to comply with an explicit rule (see, as regards a flatrate correction in conjunction with infringement of implicit obligations, Case C-157/00 Greece v Commission, paragraphs 28 and 37).
Tegelikult võib vaatamata käesoleva kohtuotsuse punktis 124 käsitletud eeskirja prima facie ulatusele kohaldada ühtse määraga korrektsiooni ka siis, kui puudusi on tuvastatud kaudsete eeskirjade kohaldamisel, niivõrd kui nende kaudsete eeskirjade järgimine on vajalik sõnaselgest eeskirjast kinnipidamiseks (vt ühtse määraga korrektsiooni kohta seoses kaudsete kohustuste rikkumisega eespool viidatud 9. jaanuari 2003. aasta kohtuotsus Kreeka vs. komisjon, punktid 28 ja 37).
Next, as regards the alleged incompatibility of the implicit obligations in question with Community caselaw, it is clear that, in the light of what was stated in paragraph 84 of this judgment, there was no need for the Court of First Instance to examine the alleged contradiction.
Kõnesolevate kaudsete kohustuste väidetava vastuolu osas ühenduse kohtupraktikaga näib, et arvestades käesoleva kohtuotsuse punktis 84 tõdetut, ei olnud Esimese Astme Kohtul põhjust seda väidetavat vastuolu käsitleda.
So far as paragraph 51 of the judgment under appeal is concerned, it should be noted that that paragraph consisted of a summary of the claims made by the Kingdom of Belgium, which argued that the Commission had required it, where there were anomalies, either to conduct on-the-spot checks or reduce the area for which aid would be granted, or conduct other administrative checks.
Vaidlustatud kohtuotsuse punkti 51 kohta tuleb aga märkida, et see sisaldas kokkuvõtet Belgia Kuningriigi nõuetest, kes väitis, et komisjon oli nõudnud temalt hälvete esinemise tõttu kas kohapealsete kontrollide läbiviimist, pindala vähendamist või siis muid halduskontrolle.
As regards ’other administrative checks’, it should be pointed out that, in point B.7.1.1 of the summary report, the Commission had already criticised that Member State for the absence of additional checks, that is to say, in this case, the absence of other checks, including administrative checks, in connection with aid applications where the area differences exceeded 5%.
Mis puudutab „muid halduskontrolle”, siis tuleb märkida, et komisjon heitis kõnesolevale liikmesriigile täiendavate kontrollide puudumist ette juba koondaruande punktis B.7.1, mille all peeti kõnesoleval juhul silmas muude, sh halduskontrollide puudumist toetusetaotluste osas, mille puhul oli pindalade erinevus suurem kui 5%.
It follows from this that the Court of First Instance did not go further than the complaints contained in the contested decision and did not therefore have to provide any specific reasoning in that regard.
Sellest tuleneb, et Esimese Astme Kohus ei väljunud vaidlusaluses otsuses esitatud etteheidete piiridest ega pidanud seega esitama vastava küsimuse kohta eripõhjendust.
Lastly, as regards paragraphs 60 and 70 of the judgment under appeal, it must be concluded that the two separate findings made by the Court of First Instance are not at all contradictory.
Viimaks tuleb vaidlustatud kohtuotsuse punktide 60 ja 70 kohta märkida, et Esimese Astme Kohtu poolt neis esitatud kaks erinevat järeldust ei olnud vähimalgi määral vastuolulised.
In view of the foregoing, the third ground of appeal must be rejected as being unfounded.
Eespool toodut arvesse võttes tuleb kolmas väide seega põhjendamatuse tõttu tagasi lükata.
D — Fourth ground of appeal: infringement of the principle of proportionality
D. Neljas väide, mille kohaselt rikuti proportsionaalsuse põhimõtet
In this ground of appeal, the Kingdom of Belgium alleges that the Court of First Instance wrongly applied the principle of proportionality in considering that the Commission was justified in imposing on it a financial correction of EUR 9 322 809.
Kõnesoleva väitega heidab Belgia Kuningriik Esimese Astme Kohtule ette, et viimane kohaldas vääralt proportsionaalsuse põhimõtet, leides, et komisjon kohaldas apellandile põhjendatult 9 322 809 euro suurust finantskorrektsiooni.
According to the extrapolation method submitted to the Court by that Member State, the loss actually sustained by the EAGGF as a result of the alleged irregularities was EUR 1 079 814 or at most EUR 1 491 085.
Vastavalt selle liikmesriigi poolt Esimese Astme Kohtus tutvustatud ekstrapolatsiooni meetodile ulatub EAGGF-ile eeskirjade väidetavate eiramiste tõttu tegelikult tekkinud kahju 1 079 814 euroni või siis maksimaalselt 1 491 085 euroni.
The Belgian Government also contends that its evaluation of the loss actually sustained by the EAGGF was wrongly rejected by the Court of First Instance solely on the ground that it failed to take into account the recovery of undue payments and files in respect of which data had been entered late.
Lisaks väidab Belgia valitsus, et Esimese Astme Kohus lükkas tema hinnangu EAGGF-ile tegelikult tekkinud kahju kohta ekslikult tagasi üksnes põhjusel, et ta ei olnud arvestanud alusetult tasutud summade tagasimaksmist ega toimikuid, mille puhul salvestamine oli toimunud hilinenult.
However, even without those two factors, that Member State argues that its extrapolations were enough to show that the flatrate financial correction applied by the Commission was in any event disproportionate.
Kõnealune liikmesriik leiab, et ka nimetatud kahe elemendi puudumise korral võimaldasid tema ekstrapolatsioonid igal juhul tõendada komisjoni kohaldatud ühtse määraga finantskorrektsiooni ebaproportsionaalsust.
The Commission maintains that the Belgian authorities should have taken into account the recovery of undue payments in their initial extrapolation, something they failed to do.
Komisjon väidab, et Belgia ametiasutused oleksid pidanud oma algses ekstrapolatsioonis arvestama alusetult tasutud summade tagasimaksmist, mida nad aga ei teinud.
In reality, they are trying to put forward a fresh extrapolation by arguing at the appeal stage a maximum potential loss for the EAGGF now amounting to EUR 3 500 000.
Tegelikkuses üritasid nad esitada uut ekstrapolatsiooni, väites apellatsioonimenetluses, et EAGGF-i maksimaalne võimalik kahju ulatus nüüd juba 3 500 000 euroni.
The Court has consistently held that, although it is for the Commission to prove that Community rules have been infringed, once it has established such an infringement it is for the Member State to demonstrate, if appropriate, that the Commission made an error as to the financial consequences to be attached to that infringement (Case C-5/03 Greece v Commission, paragraph 38, and caselaw cited therein).
Ehkki komisjon peab väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tõendama ühenduse eeskirjade rikkumist, tuleb liikmesriigil selle rikkumise tõendatuse korral vajadusel omakorda tõendada, et komisjon tegi vea selle rikkumise rahaliste tagajärgede kindlaksmääramisel (eespool viidatud 7. juuli 2005. aasta kohtuotsus Kreeka vs. komisjon, punkt 38 ja viidatud kohtupraktika).
As regards the type of correction applied, it should be noted, in the light of the Guidelines, that a flatrate correction may be considered by the Commission where it is not possible to determine precisely the losses suffered by the Community (see Case C-346/00 United Kingdom v Commission [2003] ECR I-9293, paragraph 53).
Kohaldatud korrektsiooni tüübi kohta tuleb juhiseid arvesse võttes meenutada, et kui ühenduse kantud kahju ei ole võimalik täpselt hinnata, võib komisjon näha ette ühtse määraga korrektsiooni (vt 18. septembri 2003. aasta otsus kohtuasjas C-346/00: Ühendkuningriik vs. komisjon, EKL 2003, lk I-9293, punkt 53).