natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Chinese renminbi continued to appreciate gradually against the US dollar throughout the year, although movements in effective terms were more subdued.
USA dollari suhtes, ehkki efektiivse vahetuskursi muutus oli väiksem.
In May the People’s Bank of China announced a widening of the daily trading band of the renminbi exchange rate against the US dollar from +/-0.3% of the reference rate to +/-0.5%.
Mais teatas Hiina keskpank jüääni vahetuskursi igapäevase kauplemisvahemiku laiendamisest USA dollari suhtes +/-0,3%lt +/-0,5%ni kontrollmäärast.
The trade surplus continued to widen, bringing the cumulated surplus in 2007 to USD 262 billion – or about 8% of GDP – almost 50% higher than the surplus for the whole of 2006.
Kaubanduse ülejääk suurenes jätkuvalt ning ulatus 2007. aastal kumulatiivselt 262 miljardi USA dollarini, s.o ligikaudu 8% SKPst, mis ületab kogu 2006. aasta ülejääki peaaegu 50% võrra.
In this context, foreign exchange reserves continued to rise, totalling USD 1.5 trillion, close to 50% of GDP, at the end of 2007.
Välisvaluutareservid kasvasid veelgi, moodustades 2007. aasta lõpus 1,5 triljonit USA dollarit, s.o ligi 50% SKPst.
Throughout the year oil markets remained tight.
Olukord naftaturgudel oli kogu aasta jooksul pingeline.
As regards supply, the Organization of the Petroleum Exporting Countries (OPEC) had lowered its production quota and actual production towards the end of 2006, while nonOPEC supply growth fell short of expectations and, thus, did not compensate for lower OPEC output.
Pakkumise poolel oli Naftat Eksportivate Riikide Organisatsioon (OPEC) oma tootmiskvoote ja tegelikku tootmist 2006. aasta lõpuks alandanud; OPECi-väliste riikide pakkumise kasv ei vastanud ootustele ega suutnud seega OPECi toodangu vähenemist korvata.
In addition, some production disruptions attributable to the hurricane season temporarily reduced output.
Peale selle vähendasid toodangut ajutiselt mõned orkaanihooajaga seotud tootmiskatkestused.
Global demand growth remained relatively robust.
Ülemaailmse nõudluse kasv jäi suhteliselt suureks.
Some weakness in OECD demand towards the end of the year was compensated for by robust non-OECD
OECD mõnevõrra vähenenud nõudlust aasta lõpus korvas OECD-väliste riikide nõudluse jõuline kasv.
Chart 4 Main developments in commodity markets
Joonis 4 Toormeturgude arengu põhisuunad
Brent crude oil (USD/barrel; left-hand scale)non-energy commodities(USD; index: 2000 = 100; right-hand scale)
Brenti toornafta (USD/barrel; vasak telg)toore (v.a energia) (USD; indeks 2000 = 100; parem telg)
2.2 MONETARY AND FINANCIAL DEVELOPMENTS
vähenesid, muutusid hinnad järjest volatiilsemaks.
THE PACE OF MONETARY EXPANSION REMAINED STRONGThe year 2007 was again characterised by strong monetary and credit growth, following the strengthening observed since mid-2004.
lus rahaliste varade järele. Samal ajal on rahamassi ja laenude arengut selgelt mõjutanud EKP baasintressimäärade tõstmine alates 2005. aasta detsembrist.
This strength is reflected in the continued high growth rates of both the broad monetary aggregate M3 and lending to the private sector (see Chart 5), which stood at 12.0% and 11.1% respectively in the fourth quarter of 2007.
Lühiajaliste intressimäärade tõstmise mõju rahapakkumise dünaamikale ilmnes näiteks nii M1 kui ka kodumajapidamiste laenude aastaste kasvumäärade mõõdukamaks muutumises.
In addition, oil demand was supported by subsidies on oil products in many of these countries. Inventories in both the United States and the OECD countries failed to build up before the northern hemisphere heating season, a period when inventories normally increase.
Rahutused on aga mõjutanud M3 üksikuid komponente ja vastaskirjeid, eriti neid, mis on tihedalt seotud rahaturul tekkinud pingetega, nagu näiteks rahaturufondide osakute ja rahaloomeasutuste võlaväärtpaberite emiteerimist.
The low level of oil inventories triggered concerns about the lack of a safety cushion against possible future supply disruptions (related to geopolitical tensions and extreme weather) at a time when oil market conditions were already tight.
Vähemalt seni pole aga ilmnenud üldisemat nihet rahaliste varade suunas, mille võiks vallandada mittefi nantstee-nuseid pakkuva erasektori suurenev riskikartlikkus finantsrahutuste kontekstis.
Towards the end of the year, prices became increasingly volatile as a result of changing market perceptions about a slowdown in the US and global economy and some unwinding of speculative activity.
Seda hinnangut toetab M3 komponentide ja vastaskirjete üksikasjalik analüüs, mis on esitatud allpool.
Prices stayed at high levels, however, as the International Energy Agency confirmed the positive outlook for global oil demand in 2008 owing to strong non-OECD demand growth and hinted at possible lower rates of oil discovery over the next decade.
M3 KOMPONENTE MÕJUTAS LAME TULUKÕVERKomponentide poolel aeglustus veelgi M1 aastakasv, mis 2007. aasta lõpus oli 4,1% ehk seega oluliselt madalam kui need kahekohalised näi-
A broad-based analysis of monetary developments shows that the growth of M3 in 2007 may somewhat overstate the underlying rate of monetary expansion, owing to the stimulative effect of the relatively flat yield curve, which increased the attractiveness of shortterm MFI deposits relative to longerterm deposits and securities.
Peale naftahinna kerkisid 2007. aastal oluliselt ka muu toorme hinnad. Hamburgi Rahvusvahelise Majandusinstituudi andmetel olid toorme (v.a energia) hinnad peaaegu kogu 2007. aasta jooksul kõrged ja saavutasid kõrgeima taseme oktoobri keskel, olles teataval määral volatiilsed.
At the same time, the increases in key ECB interest rates since December 2005 have clearly continued to influence money and credit developments.
Teisel poolaastal põllumajandustoodete ja toiduainete hinnatõus jätkus, seda peamiselt Hiina suure nõudluse tõttu; tööstustooraine ja eriti mitteraudmetallide hinnad aga alanesid, peegeldades OECD riikide tööstustootmise kahanemist.
The impact of these increases in shortterm interest rates on monetary dynamics remained visible, for example, in the
Kokkuvõttes tõusid muu toorme kui energia hinnad (USA dollarites) 2007. aastal võrreldes eelmise aastaga keskmiselt 19%.
Chart 5 M3 and loans to the private sector
Joonis 5 M3 ja laenud erasektorile
(annual percentage changes; adjusted for seasonal and calendar effects)
(aastane muutus protsentides; korrigeeritud sesoonsete ja kalendriliste mõjude suhtes)
M3loans to the private sector
M3laenud erasektorile
Chart 6 Main components of M3 moderation in the annual growth rates of both M1 and loans to the household sector.
Joonis 6 M3 põhikomponendid
M1other shortterm deposits (M2-M1)marketable instruments (M3-M2)
M1muud lühiajalised hoiused (M2-M1)turukõlblikud instrumendid (M3-M2)
This assessment is supported by the detailed analysis of components and counterparts of M3 reported below.
Nende instrumentide osa M3 aastakasvus oli suhteliselt suur – 2007. aasta detsembris 2,7 protsendipunkti.
most of the strong overall monetary expansion as well as its recent dynamics.
Lühiajaliste hoiuste, välja arvatud üleööhoiuste (M2-M1) aastase kasvumäära tugevnemine, mis sai alguse 2004. aasta keskel, jätkus 2007. aastal ja ulatus detsembris 17,8%ni (vt joonis 6).
However, this strong growth masks divergent developments across the various sub-components.
See tugev kasv varjab aga mitmesuguste alamkomponentide erisuunalist arengut.
The ongoing strong inflows for shortterm time deposits (i.e. deposits with an agreed maturity of up to two years), which grew at an annual rate of 41.4% in December, up from 27.2% in December 2006, were accompanied by a continuous decline in theholdings of deposits redeemable at notice of up to three months, which declined by 3.6% in the year to December, after low levels of growth at the end of 2006.
Kui jätkuvalt tugeva sissevooluga lühitähtajaliste (s.t kuni kaheaastase lepingulise tähtajaga) hoiuste aastakasv ulatus 2007. aasta detsembris 41,4%ni, võrreldes 2006. aasta detsembri 27,2%ga, siis kuni kolmekuulisel etteteatamisel lõpetatavad tähtajalised hoiused vähenesid jätkuvalt: pärast väikest kasvu 2006. aasta lõpus kahanesid sellised hoiused 2007. aasta detsembriks 3,6% võrra.
This moderation is visible in both components of M1, i.e. overnight deposits and currency in circulation.
See osa ei näita aga erinevaid arengusuundi enne ja pärast finantsrahutuste algust; need ilmnevad alamkomponentide arengut vaadeldes.
M1 growth in 2007 was influenced mainly by two countervailing forces.
Näiteks rahaturufondide osakute aastane kasvumäär tugevnes 2007. aastal kuni juulini pidevalt.
On the one hand, there was a dampening effect resulting from the rising opportunity cost of holding M1 associated with the increases in interest rates since December 2005.
Mõned rahaturufondid võtsid riske struktureeritud krediiditoodete turul, et suurendada tulusust ja ületada sel moel rahaturu võrdlusmäär.
On the other hand, there was greater transaction-related demand for M1 given the continued strength of economic activity, as well as, potentially, a desire to hold M1 as a buffer in the context of the recent financial turmoil.
Finantsrahutuste kontekstis tabas rahaturufondide osakuid augustis ja septembris ning hiljem ka detsembris eriti suur netoväljavool, mis vähendas aastast kasvumäära.
The strengthening observed since mid-2004 in the annual growth rate of shortterm deposits other than overnight deposits (M2-M1) continued in 2007, with that growth rate reaching 17.8% in December (see Chart 6).
Tõenäoliselt peegeldas see väljavool üldist riskikartlikkust nende fondide suhtes, sest nähtavasti leidsid investorid, et nad ei suuda hinnata üksikute fondide poolt seoses varaga tagatud väärtpaberitega võetud riske ajal, mil nende instrumentide hind oli volatiilne ja raskesti kindlaksmääratav.
The remuneration of shortterm time deposits has broadly followed the rise in shortterm money market interest rates (see Chart 7).
Lühitähtajaliste hoiuste tulumäär on üldiselt järginud rahaturu lühiajaliste intressimäärade kasvu (vt joonis 7).
The spread vis-à-vis the remuneration of shortterm savings deposits and overnight deposits has thus widened, as the remuneration of these deposits has increased more slowly and modestly, in line with historical patterns.
Erinevus lühiajaliste säästuhoiuste ja üleööhoiuste tulumääraga on seega suurenenud, sest nende hoiuste tulumäär on traditsiooniliselt kasvanud aeglasemalt ja vähesemal määral.
This has supported shifts into time deposits from M1 and savings deposits.
See on toetanud nihet M1 ja säästuhoiustelt tähtajaliste hoiuste suunas.
Moreover, with a relatively flat yield curve, shortterm time deposits have been attractive by comparison with riskier longermaturity assets outside M3, since they offer greater liquidity and less risk at little cost in terms of return, thereby supporting shifts away from longerterm assets as well.
Pealegi on lühitähtajalised hoiused suhteliselt lameda tulukõvera juures M3-väliste riskantsemate pikema tähtajaga varadega võrreldes olnud atraktiivsemad, sest need pakuvad tulusust oluliselt vähendamata suuremat likviidsust ja väiksemaid riske, toetades seega samuti eemaldumist pikemaajalistest varadest.
Chart 7 MFI interest rates on shortterm deposits and a money market interest rate
Joonis 7 Lühiajaliste hoiuste ja turukõlblike instrumentide intressimäärad rahaloomeasutustes
(percentages per annum) overnight depositsdeposits with an agreed maturity of up to one yeardeposits redeemable at notice of up to three monthsdeposits with an agreed maturity of one to two yearsthree-month EURIBOR
(protsenti aastas) üleööhoiusedkuni 1aastase lepingulise tähtajaga hoiusedkuni 3kuulise etteteatamistähtajaga lõpetatavadhoiused1- kuni 2aastase lepingulise tähtajaga hoiused3 kuu EURIBOR
HOUSEHOLDS’ MONEY HOLDINGS GREW STRONGLY The broadest aggregation of M3 components for which reliable information is available by holding sector is shortterm deposits plus repurchase agreements (hereafter referred to as “M3 deposits”).
LAENUD ERASEKTORILE KASVASID JÕUDSALTRahaloomeasutuste poolt euroala residentidele antavate laenude aastakasv tugevnes nii 2004. kui ka 2005. aastal ning stabiliseerus 2006. aastal.
The annual growth rate of the aggregate M3 deposits of the household sector, the sector contributing the most to total M3 deposit growth, reached 8.1% in December 2007 (see Chart 8).
2007. aastal püsis laenukasv suur, olles neljandas kvartalis 9,3% (vt joonis 9).
The upward trend observed in this growth rate since mid-2004 thus continued, supported by income and wealth growth and the increasing remuneration of M3 deposits.
Rahaloomeasutuste jõuline laenuandmistegevus peegeldas erasektorile antavate laenude mahu kiiret kasvu, ent valitsussektorile antavat laenu piirati.
The robust growth of household M3 deposits is therefore evidence of the strength of underlying money growth.
Augustist novembrini kasvasid raha hoidva sektori investeeringud kõnealustesse väärtpaberitesse kiireimas tempos alates majandus- ja rahaliidu kolmanda etapi algusest, rahastades seega rahaloomeasutuste sektorit.
Having already strengthened considerably in 2006, the annual growth rate of marketable instruments (M3-M2) increased further in the course of 2007, standing at 19.9% in December, up from 13.3% in December 2006.
Konkreetsemalt vähendasid rahaloomeasutused mõnevõrra valitsussektorile antavate laenude mahtu, kõrvaldades oma portfellidest netoarvestuses üsna olulise osa valitsussektori võlaväärtpabereid.
To a large extent, this reflects the impact of the relatively flat yield curve in the euro area, which encouraged shifts into shorter-term monetary assets.
Rahaloomeasutuste hoitavad valitsussektori väärtpaberid vähenesid 2007. aasta neljandas kvartalis aasta arvestuses 5,0%.
As a result, the contribution of these instruments to the annual growth rate of M3 was relatively strong, standing at 2.7 percentage points in December 2007.
Seda tendentsi on koos mõnede lühiajaliste eranditega täheldatud alates 2006. aasta keskpaigast ning see on iseloomulik perioodidele, mil lühiajalised intressimäärad tõusevad ja rahastamiskulud kasvavad.
This strong contribution conceals divergent developments before and after the start of the fi financial turmoil, which become visible when looking at developments in the sub-components.
KODUMAJAPIDAMISTE RAHAVARUDE KASV OLI TUGEVM3 komponentide suurim koond, mille kohta on olemas usaldusväärsed andmed sektorite lõikes, on lühiajalised hoiused ja repotehingud (edaspidi ”M3 hoiused“).
For instance, the annual growth rate of money market fund shares/units strengthened continuously in the year to July 2007.
Kodumajapidamiste – M3 hoiuste kasvu suurima panustaja – M3 hoiuste aastakasv ulatus 2007. aasta detsembris 8,1%ni (vt joonis 8).
Some money market funds took on exposure to the structured credit market in order to boost returns and thereby outperform their benchmark money market rate.
Seega on jätkunud 2004. aasta keskel alanud tõusujoon, mida toetab sissetulekute ja jõukuse kasv ning M3 hoiuste kasvav tulumäär.
In the context of the financial turmoil, money market fund shares/units suffered particularly large net outflows in August and September and again in December, leading to a decline in their annual growth rate.
Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete M3 hoiuste aastakasv, mis on suurenenud alates 2004. aasta lõpust, kiirenes 2007. aasta esimeses pooles veelgi ning stabiliseerus detsembris 11,1% tasemel.
These outflows are likely to have reflected general
Ettevõtete 2007. aasta suur nõudlus likviidsete varade järele oli vastavuses
Continuing the strengthening observed since late 2004, the annual growth rate of M3 deposits held by non-financial corporations increased further in the first half of 2007, before levelling off to stand at 11.1% in December 2007.The strong corporate demand for liquid assets in 2007 was in line with strong profitability and robust (current and expected) business investment.
Rahaloomeasutuste poolt erasektorile antavate laenude aastakasv tugevnes 2004.–2005. aastal ja jäi 2006. aastal kõrgel tasemel stabiilseks.
To some extent, this strengthening reflects an increase in secured interbank lending settled through electronic trading platforms, as a loss of confidence in counterparties in the context of the financial market turmoil has caused market
Laenud erasektorile moodustasid 2007. aastal taas rahaloomeasutuste peamise laenuliigi; rahaloomeasutuste poolt väärtpaberite (v.a aktsiate) omandamise osatähtsus suurenes.
Chart 8 Sectoral M3 deposits
Joonis 8 M3 hoiused sektorite lõikes
Chart 9 Credit to euro area residents
Joonis 9 Laenud ja krediit euroala residentidele
(annual percentage changes; contributions in percentage points)
(aastane muutus protsentides; komponendid protsendipunktides)
(annual percentage changes; not adjusted for seasonal or calendar effects) nonfinancial corporationshouseholdsother financial intermediaries shares and other equitysecurities of the private sector other than sharessecurities of general government other than sharesloans to the private sectorloans to general governmentcredit to euro area residents
(aastane muutus protsentides; sesoonsete ja kalendriliste mõjude suhtes korrigeerimata) kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõttedkodumajapidamisedmuud finantsvahendajad aktsiad ja muud omandiväärtpaberiderasektori väärtpaberid (v.a aktsiad)valitsussektori väärtpaberid (v.a aktsiad)laenud erasektorilelaenud valitsussektorilekrediit euroala residentidele
M3 deposits include shortterm deposits and repurchase agreements.
M3 hoiused hõlmavad lühiajalisi hoiuseid ja repotehinguid.
of decline of holdings of general government securities stood at 5.0% in the fourth quarter of 2007.
Rahaloomeasutuste poolt erasektorile antavate laenude aastakasv oli 2007. aasta neljandas kvartalis 11,1%, püsides enam-vähem samal tasemel alates 2006. aasta keskpaigast, sest tugev majandusaktiivsus ja laenuvõtjatele esitatavad soodsad nõuded on laenukasvu soodustanud.
This development has – with some brief exceptions – been observed since mid-2006 and is typical of periods with rising shortterm interest rates and funding costs.
Samal ajal on erasektori laenunõudlust vähendanud pankade tõusvad intressimäärad, mis peegeldavad EKP baasintressimäärade tõstmist alates 2005. aasta detsembrist.
participants to prefer secured to unsecured interbank lending.
Erasektorile antavate laenude kasv varjab eri sektorite erisuunalist arengut.
In addition, this strengthening is also related in part to some investment funds’ need to maintain larger cash buffers and, in the fourth quarter of 2007, to additional deposit holdings in the context of the acquisition, through a non-monetary financial intermediary, of a euro area MFI by several other MFIs.
Kodumajapidamistele antavate laenude aastakasv aeglustus 2007. aastal, järgides alates 2006. aasta algusest täheldatud tendentsi, finantsasutustele ning kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvatele ettevõtetele antavate laenude aastakasv aga kiirenes.
The annual growth rate of MFI credit to the private sector strengthened gradually over the period 2004-05, before stabilising at a high level in 2006.
Rahaloomeasutuste poolt kaupu ja fi nantstee-nuseid pakkuvatele ettevõtetele antavate laenude aastakasv suurenes 2007. aastal, ulatudes viimase kolmekümne aastaga võrreldes väga kõrgele tasemele.
It remained robust in 2007, hovering at around 11.5%.
Esimesel poolaastal toetas laenunõudlust tugev majanduskasv ning ühinemised ja ülevõtmised, samuti soodsad laenutingimused.
Loans granted to the private sector remained the dominant form of credit granted by MFIs in 2007, while the importance of MFIs’ purchases of securities other than shares increased.
2007. aasta teises pooles, mil tekkisid finantsrahutused, tekitas rahaloomeasutuste poolt mittefinantsteenuseid pakkuvale erasektorile antavate laenude suur maht küsimuse, kas pangabilansside haldamisel finantsrahutuste tingimustes on kodumajapidamistele ning kaupu mittefinantsteenuseid pakkuvatele ettevõtetele antavate laenude registreeritud mahtu moonutatud.
CREDIT TO THE PRIVATE SECTOR GREW VIGOROUSLYAfter strengthening in both 2004 and 2005,the annual growth rate of MFI credit to euroarea residents stabilised in 2006. It remained robust in 2007, standing at 9.3% in the fourth quarter (see Chart 9).
Olemasolevad andmed rahaloomeasutuste bilansist välja viidud laenude mahu kohta viitasid sellele, et pankadel õnnestus 2007. aasta teises pooles jätkuvalt laene oma bilansist välja viia, ehkki mõnevõrra väiksemas ulatuses.
This stronglending activity by MFIs reflected the rapid expansion of credit to the private sector, while credit extended to general government was curtailed.
Sellest võib järeldada, et esitatud andmed ei kajastanud kõnealusele sektorile rahaloomeasutuste antud laenude kogu mahtu.
At the same time, rising bank interest rates, reflecting the increases in key ECB interest rates since December 2005, have dampened private sector demand for credit.
Seega peegeldasid 2007. aasta suured laenumahud rahastamisvooge pankadelt kaupu ja
The strength of lending to the private sector masks divergent developments across the individual sectors.
rumente selle asemel, et neil hüpoteeklaenude turgudel otseinvesteeringuid teha.
While the annual growth rate of loans to households moderated in 2007, continuing a trend observed since early 2006, the annual growth rates of lending to financial and non-financial corporations increased.
Lisaks soetasid rahaloomeasutused 2007. aasta lõpus arvestatavas koguses võlaväärtpabereid ühe rahaloomeasutuse ülevõtmise raames, mille viis läbi muude fi nants-vahendajate sektorisse kuuluv finantsvahendaja.
the view that the supply of bank credit had been severely affected by the turmoil in 2007.
Seega ei toetanud andmed seisukohta, et 2007. aasta rahutused oleksid pangalaenude pakkumist oluliselt mõjutanud.
However, this evidence is consistent with the more restrictive supply conditions indicated by the two bank lending surveys for the third and fourth quarters, which point to significant tightening of credit standards applied to the corporate sector, especially in the case of loans to larger firms and loans with longer maturities.
Küll aga on need kooskõlas rangemate laenutingimustega, millele viitavad kolmanda ja neljanda kvartali pankade laenutegevuse uuringud, mille kohaselt ettevõtete sektorile laenu saamiseks esitatavad nõuded on oluliselt rangemaks muutunud, eriti suuremate ettevõtete ning pikema tähtajaga laenude puhul.
At the same time, non-financial corporations may have been able to continue borrowing through approved lines of credit under conditions agreed prior to the turmoil.
Samal ajal võis kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvatel ettevõtetel olla jätkuvalt võimalik heakskiidetud krediidiliinide kaudu enne rahutusi kokkulepitud tingimustel laenu võtta.
The moderation in the annual growth rate of loans to households was driven mainly by the falling annual growth rate of lending for house purchase, which reflected the slowdown observed in house price growth and housing market activity in a number of euro area economies and the gradual increase seen in mortgage rates throughout the euro area over the past few quarters.
M3 teiste vastaskirjete hulgas vähenes raha hoidva sektori käes olevate rahaloomeasutuste pikemaajaliste finantskohustuste (välja arvatud kapital ja reservid) aastakasv 2006. aasta lõpu 9,7%lt 2007. aasta detsembris 7,8%ni.
The annual growth rate of loans to OFIs strengthened markedly in the course of 2007. In the first half of the year MFI lending to these entities seems to have been driven mainly by demand on the part of investment funds and demand for bridge financing for true-sale securitisation transactions.
Need näitajad varjavad aga asjaolu, et kõnealune kasvumäär tugevnes kuni 2007. aasta keskpaigani, enne kui hakkas järk-järgult vähenema – arengutendents, mida võib üldiselt täheldada nii pikemaajaliste hoiuste kui ka rahaloomeasutuste võlaväärtpaberite puhul.