natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jüri Ratas Vice-President of the Parliament of Estonia, the Riigikogu (Former Mayor of the City of Tallinn)
Jüri Ratas Eesti parlamendi (Riigikogu) aseesimees(endine Tallinna linnapea)
MAKE YOUR CITY FIT FOR LIFE
ELUKESKKOND LINNAS TERVISLIKUKS
– Join the race for the European Green Capital Award.
– Lööge kaasa Euroopa rohelise pealinna tiitli taotlemisel.
the quality of life of its citizens.
palju ära teha, et Euroopa muutuks rohelisemaks ja meie kodanike elukvaliteet paremaks.
The award aims to provide an incentive for cities to inspire each other and share best practices, while at the same time engaging in friendly competition.
Auhinna eesmärk on anda linnadele stiimul, et üksteist innustada ja parimaid tavasid jagada, kuid samal ajal sõbralikult konkureerida.
In other words, the cities become role models for each other.
Teisisõnu on linnad üksteisele eeskujuks.
Parks and pollution-free environments.
Pargid ja saastevaba ümbrus.
High quality urban living.
Kvaliteetne linnaelu.
Sustainable ideas for a fit city.
Linn keskkonnasäästlike ideedega tervislikuks.
The race has begun for the prestigious position as an environmentally friendly frontrunner.
On alanud võidujooks keskkonnasõbraliku teenäitaja prestiižsele staatusele.
Cities from all over Europe can now compete for the EUROPEAN GREEN CAPITAL AWARD, introduced by the European Commission.
Nüüd on linnadel üle Euroopa võimalik kandideerida Euroopa Komisjoni loodud EUROOPA ROHELISE PEALINNA AUHINNALE.
Healthy urban living The European Green Capital Award is given to a city that has improved its urban living environment as a whole through concrete activities such as:
Tervislik linnaelu Euroopa Rohelise Pealinna tiitel omistatakse linnale, kes on parandanud linnakeskkonda tervikuna konkreetsete tegudega, näiteks:
How to claim the award Once a year from 2010 a European city will be appointed the European Green Capital by a panel of environmental experts and a jury.
Kuidas auhinnale pretendeerida Igal aastal alates 2010. aastast nimetavad keskkonnaekspertidest koosnev komisjon ja žürii ühe Euroopa linna Euroopa roheliseks pealinnaks.
The award is given to the European city that has demonstrated a well-established record of achieving high environmental standards and is committed to ongoing and ambitious goals for further environmental improvement and sustainable development.
Auhind antakse Euroopa linnale, kus on järjepidevalt suudetud saavutada kõrgeid keskkonnaeesmärke ning seatakse jätkuvalt ambitsioonikaid sihte, et parandada veelgi keskkonnanäitajaid ja edendada säästvat arengut.
The European Green Capital should also be able to promote best practices to all other European cities.
Ühtlasi peaks Euroopa roheline pealinn propageerima parimaid tavasid kõigi teiste Euroopa linnade seas.
Co-operation and partnership among authorities, citizens, business life and other stakeholders aimed at developing and improving urban living conditions Implementation of sustainable mobility solutions Introduction and expansion of parks and recreational areas A modern approach to waste management Innovative solutions to noise pollution An integrated approach to urban management ensuring positive long-term effects ects
• ametiasutuste, kodanike, äriringkondade ja teiste sidusrühmade koostöö ja partnerlussuhted, mille eesmärk on elutingimusi linnas arendada ja paremaks muutakeskkonnasäästlike liikumisviiside rakendamineparkide ja puhkealade rajamine ja laiendaminekaasaegne lähenemisviis jäätmehoolduseleuuenduslikud lahendused mürareostuse probleemileühtne lähenemisviis linnajuhtimisele, mis tagab pikaajalised positiivsed tulemused
Race for environmental recognition The idea of a European Green Capital was originally conceived at a meeting in Tallinn, Estonia, held on May 15th 2006, on the initiative of the former City Mayor, Jüri Ratas.
Konkurss keskkonnaalase tunnustuse pälvimiseks Euroopa rohelise pealinna idee sündis 15. mail 2006 Tallinnas (Eesti) peetud kohtumisel, kus selle käis välja toonane Tallinna linnapea Jüri Ratas.
Now, major cities from all over the EU are getting ready to take part in this race for environmental recognition.
Nüüd valmistuvad suuremad linnad üle Euroopa Liidu selleks, et keskkonnaalast tunnustust võita.
Cities as role models The general aim of the initiative is to improve the European urban living environment – and thus the environment as a whole.
Linnad, millest eeskuju võtta Algatuse peamine eesmärk on parandada elukeskkonda Euroopa linnades – ja seega keskkonda tervikuna.
80 pct. of the European population live in an urban environment.
80% Euroopa rahvastikust elab linnakeskkonnas.
It is therefore natural that cities play a key role in making the environment greener and improving
Seepärast saavad just linnad väga
Start building a green future today for the Europeans of tomorrow.
Kuidas ja millal kandideerida?Euroopa Rohelise Pealinna aunimetusele võivad pretendeerida kõik Euroopa linnad, kus elab vähemalt 200 000 inimest.
Make your living environment a healthy environment.
Riikides, kus pole enam kui 200 000 elanikuga linnu, võib osaleda riigi suurim linn.
Make your city a European Green Capital – and fit for life!
2010. ja 2011. aasta tiitlile kandideerimise tähtaeg on 1. oktoober 2008.
KEY DATES IN 2008
TÄHTSAMAD KUUPÄEVAD 2008.
Inauguration of the European Green Capital Award in Brussels
Euroopa rohelise pealinna auhinna pidulik sisseõnnistamine Brüsselis
Signing of the Declaration
Deklaratsiooni allkirjastamine
Launch of the European Green Capital website and invitation to apply via online application
Euroopa rohelise pealinna veebilehe avamine ja üleskutse veebi kaudu kandideerida
October 1
1. oktoober
Deadline for submission of applications
Taotluste esitamise tähtaeg
Final decision taken by the Jury
Žürii teeb lõpliku otsuse
Announcement of the first two European Green Capitals for 2010 and 2011
Kahe esimese Euroopa rohelise pealinna väljakuulutamine aastateks 2010 ja 2011
SELECTION PROCESS
VALIKUPROTSESS
The selection of cities to be given the European Green Capital award for 2010 and 2011 will be assessed on the basis of 10 environmental indicators.
Euroopa 2010. ja 2011. aasta rohelise pealinna tiitlile kandideerivaid linnu hinnatakse 10 keskkonnanäitaja alusel.
The applications from the cities should for each indicator include the following information:
Linna esitatud taotlus peab sisaldama iga näitaja kohta järgmist teavet:
Panel assessment A panel of internationally acknowledged experts will assess the information supplied.
Eksperthindamine Esitatud andmeid hindab rahvusvaheliselt tunnustatud ekspertidest koosnev komisjon.
They will then select three cities per award year for a second round of applications.
Selle käigus valitakse välja iga aasta kohta kolm linna, kes pääsevad edasi teise kandideerimisvooru.
In their second application each city will provide detailed documentation of their achievements and plans.
Teise vooru taotluses esitab iga linn oma saavutuste ja plaanide kohta üksikasjalikud dokumendid.
Finally, the winning cities for 2010 and 2011 will be appointed by a jury composed of representatives from:
Lõpliku otsuse 2010. ja 2011. aasta võidulinnade osas teeb žürii, mille koosseisus on esindatud:
• the European Commission the European Environment Agency (EEA)ICLEI - Local Governments for Sustainabilitythe European Federation for Transport and Environment (T & E)the Union of Capitals of the European Union (UCUE)Committee of the Regions
Euroopa Komisjon Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA)ICLEI – kohalikud omavalitsused keskkonnasäästvuse teenistuses Euroopa transpordi- ja keskkonnaföderatsioon (T & E)Euroopa Liidu Pealinnade Liit (UCUE) Regioonide Komitee
Read more about the application procedure, evaluation criteria and regulations on the website: www.europeangreencapital.eu
Täpsemat teavet kandideerimise korra, hindamiskriteeriumide ja eeskirjade kohta leiateveebilehelt: www.europeangreencapital.eu
INDICATORSThe evaluation panel will base its assessments on these 10 indicator areas:
NÄITAJADHindamiskomisjon lähtub alltoodud 10 valdkonnast:
Local contribution to global climate change Local transportation Availability of green areas open to the public Quality of local ambient air Noise pollution Waste production and management Water consumption Waste water treatment Environmental management of the local authority Sustainable land use
Piirkonna roll üleilmses kliimamuutuses Kohalik transport Rahvale avatud rohealade olemasolu Kohaliku õhu kvaliteet Mürareostus Jäätmeteke ja -hooldus Veetarbimine Reoveekäitlus Kohaliku omavalitsuse poolne keskkonnajuhtimine Keskkonnasäästlik maakasutus
Green Capital Secretariat The application process, the work of the evaluation panel and the jury, are facilitated by the Green Capital Secretariat, currently run by the Danish company COWI.
Rohelise pealinna sekretariaat Kandideerimisprotsessi ning hindamiskomisjoni ja žürii tööd aitab läbi viia rohelise pealinna sekretariaat, mille tegevust korraldab praegu Taani firma COWI.
The secretariat also assists with PR activities related to the award scheme through the Green Capital website and through various communication channels such as brochures, news -fl flashes and film clips etc.
Samuti on sekretariaat abiks auhinnakavaga seotud PR-tegevuses, mis toimub rohelise pealinna veebilehe ja mitmesuguste muude teabekanalite kaudu nagu brošüürid, lühiuudised, filmiklipid jms.
February 2002
Veebruar 2002
M agazi n e of the
Keskkonna
Directorate-General for the
Peadirektoraadi a ja k i r i
Special issue on EU enlargement
EL laienemist puudutav erinumber
Raising environmental standards across
Keskkonnastandardite tõstmine kogu
> From the Atlantic to the Black Sea > Green Week 2002 > Better management for coastal zones
> Atlandi ookeanist Musta mereni > Roheline nädal 2002 > Rannikualade parem majandamine Page 2
Editorial information
Väljaandja
Environment for Europeansis published by the Communications andthe Civil Society Unit of the Environment DG.
Ajakirja Environment for Europeansannab välja Keskkonna Peadirektoraadi teabe- ja kodanikuühiskonna küsimustega tegelev üksus.
Special enlargement section
Laienemist puudutav eriosa
Editor-in-chief: J.-F. Verstrynge.
Peatoimetaja: J.-F. Verstrynge.
Co-ordinators: Tiina Multasuo and Lois Williamson.Publishedquarterly, Environment for Europeansis available in English, French,German, Italian and Spanish.
Koordinaatorid: Tiina Multasuo ja Lois Williamson. Ajakirja Environment for Europeansantakse välja kord kvartalis inglise, prantsuse, saksa, itaalia jahispaania keeles.
Subscriptionis free (see below).
Tellimine on tasuta (vt. allpool).
For more infor-mation, please contact the Communications and the Civil Society Unit:
Lisainformatsiooni saamiseks võtke palunühendust teabe- ja kodanikuühiskonna küsimustega tegeleva üksusega.
❚ The full story on environment and enlargement❚ Rescue call for the Blue Danube❚ Bringing home the benefits ❚ The big push to raise standards
Kogu teave keskkonnast ja laienemisest Üleskutse päästa Sinine Doonau Laienemise positiivsed küljed Jõupingutus standardite tõstmiseks
Environmental Europe online
Euroopa keskkond online
Protecting coastlines
Rannajoonte kaitsmine
Better management for coastal zones
Rannikualade parem majandamine
Green Week 2002
Roheline nädal 2002
Changing our ways for the better
Muudame kurssi parema tulemuse nimel
Young people in mind
Noortele mõeldes
Children’s ‘open door’
Lastele avatud uksed
Recent proposals and communications Agenda
Uued ettepanekud ja teadaanded Tegevuskava
Neither the European Commission nor any person acting on its behalf may be heldresponsible for the use to which information contained in this publication may beput, or for any errors which, despite careful preparation and checking, may appear.
Euroopa Komisjon ja tema nimel tegutsevad isikud ei vastuta väljaande sisu edasise kasutamise ega vigade eest, mis võivad ilmneda vaatamata hoolikale ettevalmistusele ja kontrollile.
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2001ISSN 1563-4183© European Communities, 2001Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.Printed in Belgium
Luxembourg: Euroopa ühenduste ametlike väljaannete toimetus, 2001ISSN 1563-4183© European Communities, 2001Paljundamine on lubatud väljaandja loal. Trükitud Belgias
Subscriptions
Tellimine
I wish to receive a free quarterly copy of Environment for Europeans
Soovin kord kvartalis saada tasuta ajakirja Environment for Europeans inglise keeles prantsuse keeles saksa keeles itaalia keeles hispaania keeles
Name: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Organisatsioon: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Country: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Riik: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Enlargement and cooperation
Laienemine ja koostöö
Soledad Blanco: “There are already positive changes.”
Soledad Blanco: “Positiivsed muutused juba ilmnevad.”
The European Union has reached full speed on the road towardsenlargement.
Euroopa Liidu laienemine on saavutanud täiskiiruse.
Soledad Blanco, who heads the unit in charge ofenlargement's environmental aspects, is hoping for a successfuloutcome to negotiations with the candidate countries.
Soledad Blanco, kes juhatab laienemise keskkonnaaspektide eest vastutavat üksust, loodab kandidaatriikidega peetavatelt läbirääkimistelt edu.
This is agoodtime totake stock of the workalreadyaccomplished, andthetasks still remaining – looking towards thefuture of environmental cooperation afterenlargement.
Kuigi keskkonnaläbirääkimised on ajutiseltlõpetatud, ei tähenda see, et ELvõi kandidaatriigid võiksid nüüd loorberitel liitumist oodata.
“No”, says Soledad Blanco.
“Ei,” ütleb Soledad Blanco.
As head of theunitresponsible for enlargement's environmental aspects in the European Commission, she has followedthe negotiations fromthe frontseat.
Laienemise keskkonnaaspektide eest vastutava üksuse juhatajana Euroopa Komisjonis on ta jälginud läbirääkimisi n.ö. ‘esimesest reast’.
“There weresome very difficultissues, butthe outcome is satisfactory for all parties.
“Oli ka vägaraskeid probleeme, kuid lõpptulemus rahuldab kõiki osapooli.
Ourpriorities have notbeencompromised,and atthe same time the EU has accept-edthat candidate countries needtime tobuildupthe necessary physical infras-tructure.”
Me ei ole oma prioriteetidest taganenud, kuid samas aktsepteerib EL,et kandidaatriikidel on vaja aega tarviliku infrastruktuuri ülesehitamiseks.”
Whenthe EUandagroupof candidatecountries firstsatdowntodiscuss environment in Decem ber 1999, representa-tives on either side of the table had quitedifferent ideas about the best results to beachievedfromthe negotiations.
Kui ELja kandidaatriigid istusid detsembris1999 esimest korda ühise laua taha keskkonnaküsimusi arutama, erinesid osapoolte ootused läbirääkimiste tulemustest üsnagi suurelmääral.
Candidate countries, faced with having to tackle their serious environmental problemsbyup-grading environmental infras-tructure andlegislation, were aiming tosecure aseries of long transitional periods to ease the financial and administrative burden.
Seistes silmitsi vajadusega lahendadaoma tõsised keskkonnaprobleemid antudvaldkonna infrastruktuuri ja seadusandlusetäiustamisega, taotlesid kandidaatriigid pikkiüleminekuperioode finants- ja halduskoormuse vähendamiseks.
They were m e t with the Union 's firm determ ination to keep up EU standards andavoidenvironmentaldumping.
Vastaspool jäi agakindlalt oma seisukoha juurde mitte taganeda EL standarditest ning vältida dumping'utkeskkonnaküsimustes.
The EUwas especially keentoensurethat the candidates took on board majordirectives covering, for example, natureprotection, andaccess toinformationandenvironmental impactassessment,designed to increase public participationin environmental decision-making.
ELoli eriti huvitatud sellest, et oleks tagatudkandidaatriikide poolne vastutus peamiste direktiivide täitmise eest, näiteks looduskaitse,ligipääs informatsioonile ja keskkonnamõjuhindamine, mille eesmärgiks on avalikkuserolli suurendamine keskkonnaküsimuste üleotsustamisel.
“Adopting EU laws is anecessary firststep, butwithoutpeople implementingandenforcing these laws, they are justpieces of paper.
“ELõigusaktide kohandamine on esimenevajalik samm, kuid antud seaduste rakendamise ja täitmise tagamiseta jäävadki needvaid paberile.
In other words, success increating ahealthier, safer environmentboils down to the qualifications and com-mitmentof the people working inenvi-ronmental administrations,”says Blanco.“According toarecentstudy(1)the mainfuturechallengeformanycandidatecountries will be the day-to-day handlingof tasks requiredby EU environmentallegislation.
Teisisõnu, tervema ja turvalisema keskkonna väljakujundamise edukustaandub tegelikult keskkonnaasutustes töötavate inimeste erialasele ettevalmistusele japühendumisele,” ütleb Blanco. “Äsjase uurimuse kohaselt (1) saab paljudele kandidaatriikidele tulevikus peamiseks väljakutseks ELkeskkonnaseadusandlusest tulenevate ülesannete igapäevane lahendamine.
Cities and municipalities willplay acrucial role, since mostenviron-mental legislation has to be put into practice at the local level.”
Otsustavroll on siin linnadel ja valdadel, kuna enamiku keskkonnaseaduste ellurakendamine jääbkohaliku tasandi õlule.”
Finding acommonpathseemedaslowprocess, yet over the last year the negotiations gatheredspeedina way thatsur-prised eventhose involvedinthem. The
Ühise keele leidmine tundus siis aeganõudvaprotsessina, kuid viimasel aastal suurenes läbirääkimiste hoog sel määral, et üllatas isegiasjaosalisi endid.
Local authorities will, for example, beresponsible for issuing permits for industrial plants.
Nadpeavad olema võimelised taotlusi hindama,mis sageli nõuab põhjalikke tehnilisi teadmisi.
They have to be able to evaluate
Teiseks ülesandeks on õhu- ja veekvalitee-
“Thecandidatecountries tooktheserequirements very well.
“Kandidaatriikide reaktsioon neile nõueteleoli väga hea.
My feeling is thatthere are already positive changes, that
Arvan, et positiivsed muutusedon juba ilmnenud ning valitsused arvestavadveidi rohkem avalikkuse ja keskkonnagruppide seisukohtadega,” arvab Blanco.
Budapest: “Cities will play a crucial role.” requests, andthis oftenrequires highlytechnical knowledge.
Budapest: “Linnadel on otsustav roll.” di seire.
Tobegin with, monitoring equipment has tobe developedandcertainprocedures fol-lowedtomake sure thateverybody ismeasuring the same emissions.
Tuleb muretseda mõõteaparatuur jakehtestada kindlad protseduurireeglid, tagamaks kõikidel juhtudel samade emissioonidemõõtmist.
Intheend, results have tobe reported to the Commission and also made available tothe public.
Lõpuks esitatakse tulemused Komisjonile, need peavad olema kättesaadavadka avalikkusele.
“The candidate countries contributedtothe Commission's Environment Action Programme for the next decade.(2) In 2002, mostof themwill also join theEuropean Environment Agency.
tööd Doonau ja Musta mere äärsete regioonidega, samuti Venemaa, Ukraina ning teistevastiseseisvunud riikidega. Neil on teravadkeskkonnaprobleemid, kuid samas ka vägasuured loodusvarud.
This willhelpthemtoset up monitoring systems,andwill inturnmake reporting onthestate of Europe’s environment a lot easier.They have alsoagreedtostartcontribut-ing to the Union’s strategy on sustainabledevelopment, so as to be includedinthe2003 synthesis report for discussion at the EU summit meeting in Spring 2003. Andof course we wanttokeepthemuptodate on changes in our legislation.”
See on põhjuseks, miksme järk-järgult laiendame keskkonnaalastkoostööd väljapoole kandidaatriikide piire,s.o. väljapoole tulevasi ELpiire.” ning muudab teisalt aruandluse Euroopa kesk-konnaseisundi üle tunduvalt lihtsamaks.Kandidaatriigid on nõustunud panustama ka EL säästva arengu strateegia küsimustes, etolla kaasatud 2003. a. kevadel ELtippkohtu-misel arutatavasse 2003. a. sünteesaruandesse.Ning loomulikult hoiame neid kursis meieseadusemuudatustega.”
Beyond enlargement
Lisaks laienemisele
“Environmentis perhaps the EU policywiththe largesttrans-border dimension:environmental decisions inone countryaffectthe environmentnotonly inallneighbouring countries, butalsoatregional andglobal level.
Et tööd hõlbustada, moodustab osa ELkesk-konnapoliitikast kohalike võimude koolitamine.
To meetglobalenvironmental challenges suchas loss ofbiodiversity or climate change, we willneedastrong partnershipwithregionssurrounding the Danube andthe Black Sea, and Russia, Ukraine andthe oth er Newly In depen d ent States.
Samal ajal pannakse paika protseduur,mis kindlustab, et kandidaatriigid arenevadning kohanduvad ELreeglitega, nagu lubatud.
Forthis reasonwe are gradually extendingour environmental cooperationbeyondthe borders of the candidate countries:the future EU borders.” ❚
Soledad Blanco näeb praegust laienemist Euroopa kontinendil toimuva laiema protsessiloomuliku kulminatsioonina.
Involving the candidates
Kandidaatide kaasamine
Soledad Blanco sees the currentenlarge-mentas a natural culminationof thewider process thatis taking place on theEuropean continent.
“Paljud Euroopa riigid on hetkel läbimas majandusliku, sotsiaalse ja poliitilise ümberkujunemise erinevaid etappe.
With the accession dates approaching, thefuture Member States are becoming moreinvolved in EU environmental policy.
“Kandidaatriikidel onväärtuslikke kogemusi ja oskusi – näitekslooduskaitses –, mis saavad ainult rikastada EL poliitikat.
(1)Administrative Capacity for Implementation and Enforcement of EU Environmental Policy in the 13 Candidate Countries, ECOTEC 2001.
)13 kandidaatriigi administratiivne suutlikkus EL kesk- konnapoliitikat rakendada ja täitmist tagada ECOTEC2001.
"The candidate countrieshave valuable experience andexpertise – for instance in nature protection – thatcanonly en rich EU policy-making.
Soledad Blanco viitab äsjastele näidetele: “Kandidaatriigid andsid oma panuse Komisjoni keskkonnategevusprogrammi väljatöötamisse järg-
Weshouldtake their views intoaccountwhen shaping policies.”
)Keskkond 2010: meie tulevik, meie valik, Euroopa
Howis this done inpractice?
2 miseks kümnendiks (
“Many countries on our continentare atthemomentgoing throughdifferentphases of an economic, social and political transformation.
Ühenduse VI Keskkonnategevusprogramm 2001—2010.http://www.europa.eu.int/comm/environment/newprg/index.htm musneist ka Euroopa Keskkonnaagentuuriga,mis aitab neil seiresüsteeme üles ehitada,
The candidate countries seeking membership of the EU are inthe most advanced phaseof this process.Others are less advanced, and it is our taskto bring them closer to the Union.
Keskkond on võib-olla kõige enam riigipiireületav ELpoliitika: keskkonda puudutavadotsused ühes riigis mõjutavad keskkonda mitte ainult kõigis naabermaades, vaid ka regionaalsel ja globaalsel tasandil.
This isinline withthe EU's priority of ensuringpeace andstability inthose countries –whichwill inturnensure stability andprosperity in the whole of Europe.
Vastamaks ülemaailmsetele keskkonnaväljakutsetele, nagubioloogilise mitmekesisuse kadumine võikliima muutumine, tuleb teha tihedat koos-
The full story on environment and enlargement
Kogu teave keskkonnast ja laienemisest
Awealth of information is available via the Internet about the candidatecountries’ progress towards meeting the environmental standards requiredfor accession, and related issues affecting the EU’s neighbours.
Internetis on rikkalikult informatsiooni kandidaatriikide edusammude kohta liitumisel nõutavate keskkonnastandardite kohandamisel,ning EL naaberriike mõjutavate seonduvate küsimuste kohta.