natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Relations with States and organisations outside the European Union
Paljudel juhtudel ei ole artikli 6 ja 7 volitusi kasutada vajagi, kuna soovitused võetakse vastu juba liikmesriikide liikmete ja asjaomaste riikide ametiasutuste mitteametlike läbirääkimiste käigus.
Eurojust’s powers under articles 6 and 7 of the Eurojust Decision were exercised on 10 occasions in 2009. nine recommendations were formally issued under article 6 of the Eurojust Decision, which enables national Members to ask competent Member State authorities to undertake specific casework action.
Prioriteetideks seati 2009. aastal koostöölepingute läbirääkimised venemaa Föderatsiooni, Ukraina, Albaania, Moldova, Liechtensteini ja Cabo verdega.
In one instance, the College acted under article 7 of the Eurojust Decision to resolve a problem of extradition of own nationals between Member States.
Lisandu-sid veel Serbia, Montenegro, Bosnia ja Hertsegoviina ning Iisrael, kes väljendasid ametlikult huvi sõlmida Eurojustiga koostööleping. Lisaks uutele läbirääki-
In many cases, the formal use of powers under articles 6 and 7 is not necessary because recommendations have already been accepted through informal negotiations between the national Members and national authorities concerned.
Üksikasjalikum ülevaade prioriteetsete valdkondade kriminaalasjades ning Euroopa vahistamisemääruste ja ühiste uurimisrühmade alal tehtud tööst on esitatud 2. peatükis. Kriminaalasjade ja koordineeri-
Eurojust held 131 coordination meetings in 2009 with the participation of judges, prosecutors and investigators from the Member States.
Eurojust korraldas 2009. aastal liikmesriikide kohtunike, prokuröride ja uurijate osavõtul 131 koordineerimisnõupidamist.
Of these coordination meetings, 16 were held outside Eurojust for operational reasons.
Operatiivtööga seotud põhjustel toimusid neist nõupidamistest 16 väljaspool Euro-justi.
Two-thirds of the coordination meetings involved three or more countries.
Kahel kolmandikul nõupidamistest osalesid kolme või enama riigi esindajad.
10 interest in cooperation agreements with Eurojust.
10 se teemal.
In addition to new rounds of negotiations with the Russian Federation, a seminar on judicial cooperation in criminal matters, attended by practitioners and representatives from the European Commission and the Russian Federation, was held at Eurojust in October.
Leiti, et koostöö on muutunud intensiivsemaks ning et on soovitav jätkata sideprokuröri lähetust Eurojustis.
The seminar dealt with extradition, transfer of criminal proceedings and MlA. One outcome of the seminar was to create a working group to solve practical issues regarding judicial cooperation between the European Union and the Russian authorities.
Šveitsi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga 2008. aasta novembris sõlmitud koostöölepingud jõustuvad, kui on teineteisele kirjalikult teatatud kõikide sisemenetluste lõpuleviimisest.
force (thus facilitating the exchange of data in operational cases) with norway, Iceland and the USA.
misvoorudele venemaa Föderatsiooniga toimus oktoobris Eurojustis seminar õigusalase koostöö kohta kriminaalasjades, kus osalesid õigusorganite töötajad ning Euroopa Komisjoni ja venemaa Föderatsiooni esindajad.
On 26 June 2009, Eurojust and norway held their annual consultation on the implementation of the cooperation agreement.
Seminaril käsitleti väljaandmise, kriminaalasjade üleandmise ja vastastikuse õigusabi küsimusi.
It was concluded that cooperation had intensified and that it was advisable to continue with the secondment of the liaison Prosecutor at Eurojust.
Seminari ühe tulemusena loodi ELi ja venemaa Föderatsiooni ametivõimude töörühm õigusalase koostöö praktiliste küsimuste lahendamiseks.
The cooperation agreements signed with Switzerland and fYROM in november 2008 will enter into force when written notification that all internal procedures have been completed is exchanged.
Eurojusti kolmandate riikide võrgustikku lisandus 2009. aastal Korea vabariigi kontaktisik. Kontaktisikute täisnimekirja leiate Eurojusti veebilehelt.
Michèle Coninsx, Eurojust, Viviane Reding, Vice-President, European Commission, Francisco Caamaño Domínguez, Minister of Justice, Spain, and Antonio Costa, Executive Director, UNODC
Michèle Coninsx, Eurojust, Viviane Reding, asepresident, Euroopa Komisjon, Francisco Caamaño Domínguez, Hispaania justiitsminister ja Antonio Costa, UNODC tegevdirektor
In 2009, Eurojust added a contact point in the Republic of Korea to its third State network. For the full list of contact points, please see the Eurojust website.
4. mail 2009 allkirjastati vastastikuse mõistmise memorandum Ibero-Ameerika rahvusvahelise õiguskoostöö võrgustikuga (Iber-RED), mille moodustavad õigusalase koostöö kontaktisikud Kesk- ja Lõu-na-Ameerikas.
In 2009, Eurojust also finalised negotiations with the United Nations Office on Drugs and Crime (UnODC).
24. juunil 2009 rahuldas FATF ühehäälselt Eurojusti taotluse vaatleja staatuse saamise kohta.
lack of data protection legislation meant that little progress could be made in negotiations with Ukraine.
Andmekaitseõiguse puudulikkuse tõttu ei õnnestunud saavutada suuremat edu läbirääkimistel Ukrainaga.
Preliminary talks on negotiations for cooperation agreements were held with Serbia and Bosnia and Herzegovina.
Serbia ning Bosnia ja Hertsegoviinaga peeti koostöölepingute sõlmimise eelläbirääkimisi.
The cooperation agreement with Croatia, signed in 2007, entered into force on 02 June 2009, and a liaison prosecutor was appointed to Eurojust in november 2009.
2007. aastal Horvaatiaga sõlmitud koostööleping jõustus 2. juunil 2009 ning novembris 2009 määras Horvaatia Eurojusti oma sideprokuröri.
Apart from Croatia, cooperation agreements are in
Lisaks Horvaatiale on kehtivad koostöölepingud (mis soodustavad operatiivtööga seotud infovahetust) Norra, Islandi ja USA-ga.
On 24 June 2009, Eurojust’s application for observer status was unanimously accepted by the FATF.
26. juunil 2009 toimus Eurojusti ja Norra iga-aastane nõupidamine koostöölepingu rakendami-
A Memorandum of Understanding was signed with the Iberoamerican network of International legal Cooperation (Iber-RED), a network of contact points for judicial cooperation in Central and South America, on 04 May 2009.
Eurojust viis 2009. aastal lõpule ka läbirääkimised ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastase võitluse bürooga (UNODC).
An assessment phase started in spring 2009 with an analysis of the current management structure, focusing on the overall corporate governance system and on realignment of administrative workflows with Eurojust’s operational work.
Hindamisetapp algas 2009. aasta kevadel olemasoleva juhtimisstruktuuri analüüsiga, milles keskenduti asutuse juhtimissüsteemile üldiselt ning Eurojusti operatiivtööga seotud halduskoormuse ümberjaotamisele.
Workshops were held with national Members and members of the administration to further common understanding of management processes.
Liikmesriikide liikmete ja haldusaparaadi töötajate osavõtul toimusid nõupidamised juhtimisprotsesside alal ühisele seisukohale jõudmiseks.
The results of the assessment phase of the OSR will be considered during the second quarter of 2010.
OSÜ hindamisetapi tulemused vaadatakse läbi 2010. aasta teises kvartalis.
Housing continued to be an important issue in 2009.
Ruumide küsimus oli 2009. aastal jätkuvalt olulisel kohal.
Because of its increasing workload, Eurojust has been located in two separate buildings in The Hague since 2008.
Suurenevast töökoormusest tulenevalt on Eurojust alates 2008. aastast tegutsenud Haagis kahes eraldi hoones.
In October 2009, the Ministry of Justice of the netherlands and the Municipality of The Hague presented a proposal for possible locations for new premises, which would allow all Eurojust staff to work in one building. negotiations on the future premises are ongoing, and various substantial issues remain unresolved.
Oktoobris 2009 esitasid Madalmaade justiitsministeerium ja Haagi linnavalitsus ettepaneku kogu Eurojusti personali ühes hoones töötamist võimaldavate uute ruumide võimalike asukohtade kohta.
In 2010, Eurojust will establish a programme to deal with the detailed projects for the new premises.
Läbirääkimised uute ruumide üle jätkuvad ning mitmed olulised küsimused on seni lahendamata.
Implementation of the new Eurojust Decision (see chapter 4) started in parallel with another major project at Eurojust, the OSR.
Aastal 2010 algatab Eurojust programmi uute ruumide üksikasjalike projektide arutamiseks.
Eurojust was granted a budget of €22.5 million in 2009.
Eurojusti 2009. aasta eelarve oli 22,5 miljonit eurot.
The amending budget, granted in September 2009, added another €3.9 million.
Septembris 2009 tehtud eelarvemuudatusega lisandus veel 3,9 miljonit eurot.
The operational budget increased during 2009 by 10 per cent due to the increased caseload, operational coordination and strategic meetings and the further development of the CMS.
Operatiivtöö eelarve suurenes 2009. aastal 10 protsendi võrra tulenevalt kriminaalasjade, operatiivtööga seotud koordineerimisnõupidamiste ja strateegianõupidamiste arvu kasvust ning kriminaalasjade haldamise süsteemi edasiarendamisest.
A total of approximately
Kokku töödeldi 2009. aastal umbes 6700 makset ja 950 kulukohustust.
The EPOC software has been used as the Eurojust CMS since October 2004.
Eurojusti kriminaalasjade haldamise süsteemina kasutatakse alates oktoobrist 2004 EPOC-tarkvara.
The software was developed during three projects co-funded by the European Commission (EPOC I to III).
Tarkvara töötati välja Euroopa Komisjoni kaasrahastatud kolme projekti raames (EPOC I-III).
Following the successful completion of EPOC III, Eurojust initiated the EPOC III+ Project to refine the software.
EPOC III eduka lõpuleviimise järel algatas Eurojust tarkvara viimistlemiseks projekti EPOC III+.
All funding for EPOC III+ has been provided by Eurojust.
Kõik EPOC III+ kulud on katnud Eurojust.
EPOC III+ was launched in April 2008 with the aim of increasing the user-friendliness of the CMS.
EPOC III+ algatati aprillis 2008, selleks et muuta kriminaalasjade haldamise süsteem kasutajasõbralikumaks.
Based on practical experience in using the software, the user interface was revised and workflows were re-designed to better support different aspects of Eurojust casework. The new
Tarkvara praktilistest kasutuskogemustest lähtudes muudeti kasutajaliidest ning korraldati ümber töövoogusid, selleks et Eurojusti kriminaalasjades tehtava töö eri aspekte paremini toetada.
Public access to Eurojust documents investigations and prosecution in which Eurojust assists fulfillment of the applicable rules on professional secrecy” (per article 4(1)(a), 6th and 7th indents of the Decision).
Avalikkuse ligipääs Eurojusti dokumentidele seitsmes taane).
As regards the documents originating from the Member States in the same request, the grounds were refusal of disclosure from the national authorities involved as provided in article 4(4) of the Decision.
Sama taotluse objektiks olnud liikmesriikidest pärit dokumentide puhul oli põhjuseks asjaomaste liikmesriikide ametiasutuste avalikustamiskeeld, nagu see on sätestatud otsuse artikli 4 lõikes 4.
software also provides for access with different security levels.
parandada süsteemi sisestatud andmete kvaliteeti ja kvantiteeti.
In addition, EPOC III+ introduces some technical modifications and revised software architecture.
Lisaks tehti EPOC III+ käigus mõned tehnilised muudatused ja korrigeeriti tarkvara arhitektuuri.
These modifications provide a sound basis for the implementation of future changes arising from the new Eurojust Decision.
Muudatused loovad kindla aluse Eurojusti otsusest tulenevate edasiste ümberkorralduste rakendamiseks.
The EPOC III+ system was installed at Eurojust during summer 2009.
Süsteem EPOC III+ paigaldati Eurojusti 2009. aasta suvel.
In accordance with the College Decision on Rules Regarding Public Access to Eurojust Documents, “any citizen of the Union, and any natural or legal person residing or having its registered office in a Member State, has a right of access to documents of Eurojust”. In addition, “Eurojust shall include in its annual report the number of cases in which it refused to grant access to documents”.
vastavalt Eurojusti kolleegiumi otsuse „Avalikkuse Eurojusti dokumentidele ligipääsu eeskirjade vastuvõtmine” artiklile 2 on igal liidu kodanikul ning igal füüsilisel ja juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on mõnes liikmesriigis, juurdepääsuõigus Eurojusti dokumentidele ning Eurojust avaldab oma aastaaruandes, kui mitmel juhul ta on keelanud juurdepääsu dokumentidele.
As part of the new approach of the Annual Report 2009, information formerly found in our annual reports can now be found detailed and updated on our website, which was completely revised in October 2009. The website includes an expanded section on Joint Investigation Teams,
Osana 2009. aasta aruande uuest lähenemisviisist on varem aastaaruannetes sisaldunud info nüüd detailselt ja ajakohastatult kättesaadav meie veebilehel, mis 2009. aasta oktoobris põhjalikult ümber tehti. veebilehelt leiab muu hulgas laiendatud jaotise ühiste uurimisrühmade, kaasa arvatud nende rahastamisprojekt, ning lastekaitse kontaktisiku ja õigusorganite töötajaid huvitavate muude teemade kohta. veebilehe aadress on www.eurojust.europa.eu.
In 2009, Eurojust refused to grant access to Eurojust documents on one occasion.
Aastal 2009 keelas Eurojust oma dokumentidele juurdepääsu ühel juhul.
The grounds were that “disclosure would undermine the protection of the public interest as regards […] national
Põh-jusena märgiti, et nende avalikustamine kahjustaks […] Eurojusti toetatavate siseriiklike uurimiste ja kohtu alla andmistega seotud avalikke huve [ning] rikuks kehtivaid ametisaladuse hoidmise nõudeid (otsuse artikli 4 lõike 1 punkti a kuues ja
Eurojust’s administration
Eurojusti administratsioon
Eurojust’s Heads of Units and Services.
Eurojusti talituste ja teenistuste juhid.
Introduction information on obstacles, problems, best practice, and solutions found in judicial co-operation.
Sissejuhatus õigusalases koostöös ilmnenud takistusi, probleeme, häid tavasid ning lahendusi.
Co-ordination, strategic, and tactical meetings held in 2009 provided a platform for the exchange of best practice in judicial co-operation.
2009. aastal peetud koordineerimis-, strateegia- ja taktikalised nõupidamised lõid aluse õigusalase koostöö kogemuste vahetamiseks.
Specific examples are described in the individual sections below.
Konkreetsed näited on esitatud järgmistes jaotistes.
This Annual Report applies a new approach to classifying the cases referred to Eurojust.
Tänavuses aastaaruandes kasutatakse Eurojustile saadetud kriminaalasjade liigitamiseks uut süsteemi.
The statistics in figures 24 of the annex provide information about casework in line with the objectives and priorities for Eurojust’s activities laid down by the Council.
Lisa joonistel 2–4 toodud statistika sisaldab kriminaalasjade andmeid nõukogu poolt Eurojustile seatud eesmärkide ja tegevusprioriteetide kaupa.
Additionally, about 66 per cent of Eurojust’s coordination meetings involved three or more countries, as did about 20 per cent of the overall caseload.
Lisaks tuleb märkida, et umbes 66 protsenti Eurojusti koordineerimisnõupidamistest hõlmasid kolme või enamat riiki, nagu ka 20 protsenti kõikidest kriminaalasjadest.
Eurojust’s operational priorities for 2009 were adopted in light of the Council’s conclusions on the OCTA, the ROCTA, the TE-SAT Report, and the EU strategy for the development of an area of freedom, security and justice.
Eurojusti 2009. aasta operatiivtöö prioriteetide vastuvõtmisel peeti silmas nõukogu järeldusi OCTA, ROCTA ja TE-SATi aruannete kohta ning EL vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala arendamise strateegiat.
Accordingly, Eurojust in 2009 focused on the fight against terrorism, drug trafficking, trafficking in human beings, fraud, corruption, cybercrime, money laundering, and other activities related to the presence of organised crime groups in the economy.
Sellest tulenevalt keskendus Eurojust 2009. aastal võitlusele terrorismi, narkokaubanduse, inimkaubanduse, pettuste, korruptsiooni, küberkuritegevuse, rahapesu ning kuritegelike ühenduste muu majanduses osalemisega seotud tegevuste vastu.
More than 90 per cent of the cases referred to Eurojust involve the types of crime and offences in respect of which Europol is also competent to act (article 4(1) of the Eurojust Decision). Only a minority of the cases concern other types of offences where Eurojust has assisted at the request of a competent authority of a Member State (article 4(2) of the Eurojust
Üle 90 protsendi Eurojustile saadetud kriminaalasjadest hõlmas kuriteo- ja süüteoliike, mis kuuluvad ühtlasi ka Europoli pädevusalasse (Eurojusti otsuse artikli 4 lõige 1). vaid väike osa kriminaalasjadest on seotud muud liiki süütegudega, mille puhul Eurojust on liikmesriigi pädeva asutuse taotlusel abi osutanud (Eurojusti otsuse artikli 4 lõige 2). Tuleb märkida, et
In 2009, Eurojust registered 1,372 new cases where Member States sought its assistance.
Eurojust registreeris 2009. aastal 1372 uut kriminaalasja, mille osas liikmesriigid talle abitaotlusi esitasid.
Statistics with more detailed information about the growth in casework and the countries involved are provided in figures 1, 5 and 6 of the annex.
Kriminaalasjade täpsem statistika koos üksikasjalike andmetega kriminaalasjade arvu kasvu ja asjassepuutuvate riikide kohta on esitatudlisa joonistel 1, 5 ja 6.
15 settle under traditional MlA procedures were rapidly resolved during coordination meetings.
15 menetlustes kulunuks kuid, lahendati koordineerimisnõupidamistel kiiresti.
Decision). It should be noted that such cases can also be of a particularly serious nature, such as genocide, but which fall outside the competence of Europol (see figure 2).
just seda liiki kriminaalasjad võivad olla eriti rasked, seotud näiteks genotsiidiga, kuid Europoli pädevusalasse need ei kuulu (vt joonis 2).
Of the cases referred to Eurojust under article 4(1), almost two-thirds of the crime types involved were within the identified priority crime areas (see figures 3 and 4 of the annex).
Artikli 4 lõike 1 alusel Eurojustile saadetud kriminaalasjades esindatud kuriteoliikidest ligi kaks kolmandikku olid seotud kindlaksmääratud prioriteetsete kuritegevusvaldkondadega (vt lisa joonised 3 ja 4).
investigations and for planning joint actions.
mise vahenditeks.
These meetings allow competent national authorities and Eurojust national Members, including representatives from relevant EU partners such as Europol and OlAF, where appropriate, to agree a common strategy between Member States, to plan and co-ordinate simultaneous investigations and actions (such as arrests, searches, and seizure of property), to anticipate and resolve legal difficulties, and to facilitate the execution of subsequent MlA requests.
Neil nõupidamistel saavad riikide ametiasutused ja Eurojusti liikmesriikide liikmed, nende seas Europo-li, OLAFi ja teiste asjaomaste ELi partnerite esindajad, vastavalt vajadusele kokku leppida liikmesriikide ühisstrateegias ning kavandada ja koordineerida üheaegseid uurimisi ja toiminguid (nt vahistamisi, läbiotsimisi, vara konfiskeerimist), prognoosida ja lahendada õiguslikke probleeme ning lihtsustada järgnevate vastastikuse õigusabi taotluste täitmist.
In 2009, 118 of the 131 coordination meetings involved crime types in the priority areas.
2009. aasta 131 koordineerimisnõupidamisest 118 olid seotud prioriteetsetesse valdkondadesse kuuluvate kuriteoliikidega.
Eight coordination meetings concerned cases involving other offences at the request of the competent authorities of a Member State (article 4(2)).
Kaheksa koordineerimisnõupidamist olid seotud muude süütegudega, mille osas esitasid taotluse liikmesriikide pädevad asutused (artikli 4 lõige 2).
Coordination meetings continue to be a very useful tool for Member States’ judges, prosecutors and investigators in cross-border cases.
Pärast 2008. aasta katseprojekti teostasid liikmesriikide esindused 2009. aasta viimasel kolmel kuul kõikide lõpuleviidud kriminaalasjade üksikasjaliku hindamise.
In 2009, coordination meetings were the most common vehicle for the exchange of information on linked
Hinnatud 255 kriminaalasjast enamiku puhul oli tegemist Euroopa vahistamismäärustega ning kahtlustatavate, tunnistajate ja/või ohvritega seotud õigusalase koostöö taotlustega.
In the last three months of 2009, following a pilot project in 2008, the national Desks carried out a detailed evaluation of all closed cases.
Taotleti ka muud liiki tõendeid (esemeid, dokumente ja andmeid) ning teavet õiguslike ja praktiliste küsimuste kohta.
Of the 255 cases that were evaluated, the majority dealt with EAWs and requests for judicial cooperation in respect of suspects, witnesses and/or victims.
Õigusalaseks koostööks kasutati kõige sagedamini 1959. ja 2000. aasta vastastikuse õigusabi konventsioone ning 13. juuni 2002. aasta raamotsust Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta.
There were also requests for other forms of evidence (obtaining objects, documents, or data) and information on legal or practical issues.
2000. aasta konventsiooni ja Euroopa vahistamismäärusega esines probleeme väga harva.
The legal instruments most often used in judicial cooperation were the 1959 and 2000 Mutual legal Assistance Conventions, and the Framework Decision of 13 June 2002 on the EAW and the surrender procedures between Member States.
Paljud Eurojusti menetletud abitaotlused käsitlesid õigusmenetlustele või dokumentide, näiteks õigusabipalvete, orderite ja määruste täitmisele kaasaai-
On very few occasions were problems identified in relation to the 2000 Convention and the EAW.
Koordineerimisnõupidamised on liikmesriikide kohtunikele, prokuröridele ja uurijatele piiriülestes kriminaalasjades jätkuvalt kasulikud vahendid.
Many requests for assistance dealt with by Eurojust related to the facilitation of legal procedures or documents, such
Koordineerimisnõupidamised olid 2009. aastal kõige levinumaks seotud uurimiste kohta teabevahetamise ja ühismeetmete kavanda-
Figures 7-9 of the annex contain statistics on coordination meetings held in 2009.
Lisa joonised 7–9 sisaldavad 2009. aastal toimunud koordineerimisnõupidamiste statistilisi andmeid.
Most meetings were requested by France, the UK and Italy, with 29, 19 and 14 coordination meetings, respectively.
Kõige rohkem nõupidamistaotlusi esitasid Prantsusmaa, Ühendkuningriik ja Itaalia, kelle korraldusel toimus vastavalt 29, 19 ja 14 koordineerimisnõupidamist.
The same Member States were invited to participate as involved country in 18, 28 and 24 coordination meetings, respectively.
Seotud riikidena osalesid nad vastavalt 18, 28 ja 24 koordineerimisnõupidamisel.
Examples of successful coordination are given in the sections on different crime types later in this chapter.
Eduka koordineerimise näited on ära toodud peatüki lõpu pool eri kuriteoliike käsitlevates jaotistes.
Issues that could have taken months to
Küsimused, mille lahendamiseks traditsioonilistes vastastikuse õigusabi
witness protection available (e.g. in cases involving organised crime or THB), and fair trial requirements in evidentiary matters (e.g. witness statements being admissible only when taken before a judge, but not when taken by the police).
Eurojustil sekkuda, kui EJNi abil ei õnnestu neist praktilistest takistustest üle saada.
as letters rogatory, warrants, and orders. Where legal problems were identified, Eurojust’s services were used to obtain information on national legal provisions and on how legal difficulties could be overcome.
Mõningaid peamisi õigusliku koostöö vahendeid (õigusabitaotlused/vastastikune õigusabi, menetluste üleandmine, kohtuotsuste tunnustamine, väljaandmine/Euroopa vahistamismäärused) läbi vaadates täheldas Eurojust operatiivtöös järgmisi konkreetseid õiguslikke probleeme: tamist.
Eurojust time and again assisted in the identification of competent authorities in the Member States, a task normally to be resolved by the use of the EJn tools or contact points.
Õiguslike probleemide ilmnemisel kasutati Eurojusti talitusi, selleks et riikide õigusnormide ning õiguslike raskuste ületamise võimaluste kohta teavet saada.