natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Contributing to better governance through assistance programmes, conditionality and targeted trade measures remains an important feature in our policy that we should further reinforce.
Abiprogrammide, tingimuste seadmise ja suunatud kaubandusmeetmete abil paremale valitsemisele kaasaaitamine on jätkuvalt oluline osa meie poliitikast, mida me peaksime veelgi tugevdama.
A world seen as offering justice and opportunity for everyone will be more secure for the European Union and its citizens.
Maailm, milles tagatakse õiglus ja pakutakse võimalusi kõigile, on Euroopa Liidu ja selle kodanike jaoks palju turvalisem.
A number of countries have placed themselves outside the bounds of international society.
Mitmed riigid on asetanud ennast väljapoole rahvusvahelist üldsust.
Some have sought isolation; others persistently violate international norms.
Mõned soovivad olla isoleeritud, mõned rikuvad järjepidevalt rahvusvahelisi norme.
It is desirable that such countries should rejoin the international community, and the EU should be ready to provide assistance.
On soovitav, et sellised riigid ühineks taas rahvusvahelise üldsusega, ning EL peaks olema valmis neile abi osutama.
Those who are unwilling to do so should understand that there is a price to be paid, including in their relationship with the European Union.
Riigid, kes ei soovi seda teha, peaksid aru saama, et selle eest tuleb maksta, sealhulgas suhetes Euroopa Liiduga.
EU High Representative Javier Solana, US Secretary of State Hillary Rodham Clinton, Czech Foreign Minister Karel Schwarzenberg and EU Commissioner for External Relations Benita Ferrero-Waldner, at the press point after the EU-US Ministerial meeting held during the Czech Presidency of the EU
ELi kõrge esindaja Javier Solana, USA riigisekretär Hillary Rodham Clinton, Tšehhi Vabariigi välisminister Karel Schwarzenberg ja komisjoni välissuhete volinik Benita Ferrero-Waldner pressikonverentsil pärast Tšehhi Vabariigi eesistumisperioodil toimunud ELi-USA ministritaseme kohtumist.
Policy Implications for Europe
Mõju Euroopa poliitikale
The European Union has made progress towards a coherent foreign policy and effective crisis management.
Euroopa Liit on teinud sidusa välispoliitika ja tõhusa kriisiohje väljakujundamisel edusamme.
We have instruments in place that can be used effectively, as we have demonstrated in the Balkans and beyond.
Meil on olemas vahendid, mida saab tõhusalt kasutada, nagu seda on tõestatud Balkani piirkonnas ja mujal.
But if we are to make a contribution that matches our potential, we need to be more active, more coherent and more capable.
Kuid võimetekohase panuse andmiseks peame olema aktiivsemad, ühtsemad ja võimekamad.
And we need to work with others.
Me peame teistega koostööd tegema.
More active in pursuing our strategic objectives.
Euroopa Liit peab olema oma strateegiliste eesmärkide poole püüdlemisel aktiivsem.
This applies to the full spectrum of instruments for crisis management and conflict prevention at our disposal, including political, diplomatic, military and civilian, trade and development activities.
See puudutab kõiki meie kasutuses olevaid kriisiohje ja konfliktide ennetamise vahendeid, sealhulgas poliitilist, diplomaatilist, sõjalist, tsiviil- ning kaubandus- ja arengukoostööalast tegevust.
Active policies are needed to counter the new dynamic threats.
Uute dünaamiliste ohtude käsitlemiseks on vaja aktiivseid poliitikaid.
We need to develop a strategic culture that fosters early, rapid, and when necessary, robust intervention.
Me peame välja kujundama strateegilise kultuuri, mis toetab varajast, kiiret ja vajaduse korral jõulist sekkumist.
As a Union of 25 members, spending more than 160 billion Euros on defence, we should be able to sustain several operations simultaneously.
25 liikmesriigiga liiduna, mis kulutab kaitsele üle 160 miljardi euro, peaksime olema võimelised üheaegselt läbi viima mitut operatsiooni.
We could add particular value by developing operations involving both military and civilian capabilities.
Võiksime lisada konkreetset väärtust sellega, kui töötame välja nii sõjalisi kui tsiviilvõimeid kasutavad operatsioonid.
The EU should support the United Nations as it responds to threats to international peace and security.
EL peaks toetama Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni tegevust rahvusvahelist rahu ja julgeolekut ähvardavatele ohtudele vastamisel.
The EU is committed to reinforcing its cooperation with the UN to assist countries emerging from conflicts, and to enhancing its support for the UN in short-term crisis management situations.
EL on võtnud kohustuse tugevdada oma koostööd ÜROga, et aidata konfliktist väljuvaid riike, ning tõhustada oma toetust ÜROle lühiajalist kriisiohjamist nõudvates olukordades.
We need to be able to act before countries around us deteriorate, when signs of proliferation are detected, and before humanitarian emergencies arise.
Me peame olema võimelised tegutsema enne, kui meid ümbritsevate riikide olukord halveneb, kohe, kui tuvastatakse märke massihävitusrelvade levikust, ja enne, kui tekivad humanitaarhädaolukorrad.
Preventive engagement can avoid more serious problems in the future.
Ennetava tegevusega saab vältida tõsisemaid probleeme tulevikus.
A European Union which takes greater responsibility and which is more active will be one which carries greater political weight.
Suuremat vastutust võtval ja aktiivsemal Euroopa Liidul on ka suurem poliitiline kaal.
More Capable.
Võimekam.
A more capable Europe is within our grasp, though it will take time to realise our full potential.
Võimekam Euroopa on saavutatav, kuigi meie täieliku potentsiaali realiseerimine võtab aega.
Actions underway – notably the establishment of a defence agency – take us in the right direction.
Käimasolevad meetmed, eelkõige kaitseagentuuri rajamine, juhivad meid õiges suunas.
To transform our militaries into more flexible, mobile forces, and to enable them to address the new threats, more resources for defence and more effective use of resources are necessary.
Kaitsevaldkonda on vaja suunata rohkem ressursse ja neid tuleb tulemuslikumalt kasutada, et muuta meie väed paindlikumaks ja liikuvaks ning võimaldada neil reageerida uutele ohtudele.
Systematic use of pooled and shared assets would reduce duplications, overheads and, in the medium-term, increase capabilities.
Koondatud ja jagatud vahendite süstemaatiline kasutamine vähendab dubleerimist, üldkulusid ja keskpikas ajavahemikus suurendab võimeid.
In almost every major intervention, military efficiency has been followed by civilian chaos.
Peaaegu iga suurema sekkumise korral on sõjalisele tõhususele järgnenud tsiviilkaos.
We need greater capacity to bring all necessary civilian resources to bear in crisis and post crisis situations.
Me vajame suuremat võimsust, et võtta kriisi ja kriisijärgses olukorras kasutusele kõik vajalikud tsiviilressursid.
Stronger diplomatic capability: we need a system that combines the resources of Member States with those of EU institutions.
Suurem diplomaatiline suutlikkus: me vajame süsteemi, milles liikmesriikide ressursid on ühendatud ELi institutsioonide ressurssidega.
Dealing with problems that are more distant and more foreign requires better understanding and communication.
Kaugemal aset leidvate ja meile võõraste probleemide lahendamiseks on vaja paremat arusaamist ja suhtlemist.
Common threat assessments are the best basis for common actions.
Ühised ohtude hinnangud on parimaks aluseks ühismeetmetele.
This requires improved sharing of intelligence among Member States and with partners.
Selleks on vaja parandada liikmesriikide ja partnerite vahelist luureandmete vahetamist.
As we increase capabilities in the different areas, we should think in terms of a wider spectrum of missions.
Suutlikkuse suurendamisel eri valdkondades tuleks võtta arvesse missioonide laiemat ringi.
This might include joint disarmament operations, support for third countries in combating terrorism and security sector reform.
Nende hulka võivad kuuluda ühised desarmeerimisoperatsioonid, kolmandate riikide toetamine võitluses terrorismiga ja julgeolekusektori reform.
The last of these would be part of broader institution building.
Viimatinimetatu oleks osa laiemast institutsioonide väljaarendamisest.
The EU-NATO permanent arrangements, in particular Berlin Plus, enhance the operational capability of the EU and provide the framework for the strategic partnership between the two organisations in crisis management.
ELi ja NATO vahelised alalised kokkulepped, eelkõige Berlin Plus, tõhustavad ELi operatiivvõimeid ning loovad kahe organisatsiooni vahelise kriisiohje alase strateegilise partnerlusraamistiku.
This reflects our common determination to tackle the challenges of the new century.
See kajastab meie ühist kindlameelsust tulla toime uuel sajandil eesseisvate väljakutsetega.
More Coherent. The point of the Common Foreign and Security Policy and European Security and Defence Policy is that we are stronger when we act together.
Ühtlasem.Ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika sõnumiks on, et ühiselt tegutsedes oleme tugevamad.
Over recent years we have created a number of different instruments, each of which has its own structure and rationale.
Viimaste aastate jooksul oleme loonud mitmeid eri vahendeid, millest igaühel on oma struktuur ja eesmärk.
The challenge now is to bring together the different instruments and capabilities: European assistance programmes and the European Development Fund, military and civilian capabilities from Member States and other instruments.
Nüüd on väljakutseks koguda kokku erinevad vahendid ja võimed: Euroopa abiprogrammid ja Euroopa Arengufond, liikmesriikide sõjalised ja tsiviilvõimed ning muud vahendid.
All of these can have an impact on our security and on that of third countries.
Need kõik võivad mõjutada meie ja kolmandate riikide julgeolekut.
Security is the first condition for development.
Julgeolek on arengu esimene eeltingimus.
Diplomatic efforts, development, trade and environmental policies, should follow the same agenda.
Diplomaatilised jõupingutused ning arengu-, kaubandus- ja keskkonnapoliitika peaksid järgima sama joont.
In a crisis there is no substitute for unity of command.
Ühtsele tegevusele ei ole kriisiolukorras asendust.
Better coordination between external action and Justice and Home Affairs policies is crucial in the fight both against terrorism and organised crime.
Välistegevuse ning justiits- ja siseküsimuste poliitika vaheline parem koordineerimine on äärmiselt oluline nii võitluses terrorismi kui ka organiseeritud kuritegevuse vastu.
Greater coherence is needed not only among EU instruments but also embracing the external activities of the individual member states.
Suuremat sidusust on vaja nii ELi vahendite osas kui ka üksikute liikmesriikide välistegevuse osas.
Coherent policies are also needed regionally, especially in dealing with conflict.
Sidusaid poliitikaid on vaja ka piirkondlikult, eelkõige konfliktide lahendamisel.
Problems are rarely solved on a single country basis, or without regional support, as in different ways experience in both the Balkans and West Africa shows.
Probleeme lahendatakse harva ühe riigi poolt või ilma piirkondliku toetuseta, nagu kogemused Balkani piirkonnas ja Lääne-Aafrikas mitmel viisil tõestavad.
Working with Partners.
Koostöö partneritega.
There are few if any problems we can deal with on our own.
On väga vähe, kui üldse, selliseid probleeme, mida Euroopa Liit saab lahendada üksi.
The threats described above are common threats, shared with all our closest partners.
Eespool kirjeldatud ohud on ühised ohud, mida me jagame kõigi oma lähedaste partneritega.
International cooperation is a necessity.
Rahvusvaheline koostöö on möödapääsmatu.
We need to pursue our objectives both through multilateral cooperation in international organisations and through partnerships with key actors.
Me peame üritama oma eesmärke saavutada nii rahvusvahelistes organisatsioonides tehtava mitmepoolse koostöö kui ka partnerluse kaudu kesksete osalejatega.
The transatlantic relationship is irreplaceable.
Atlandi-ülesed suhted on asendamatud.
Acting together, the European Union and the United States can be a formidable force for good in the world.
Koostöös suudavad Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid moodustada maailma hüvanguks tegutseva võimsa jõu.
Our aim should be an effective and balanced partnership with the USA.
Meie eesmärk peaks olema tõhus ja tasakaalustatud partnerlus USAga.
This is an additional reason for the EU to build up further its capabilities and increase its coherence.
See on veel üks põhjus ELi võimete edasiarendamiseks ja sidususe suurendamiseks.
We should continue to work for closer relations with Russia, a major factor in our security and prosperity.
Me peaksime jätkama tööd lähedaste suhete loomiseks Venemaaga, kes on meie julgeoleku ja heaolu oluline mõjutaja.
Respect for common values will reinforce progress towards a strategic partnership.
Ühiste väärtuste austamine soodustab edasiliikumist strateegilise partnerluse suunas.
Our history, geography and cultural ties give us links with every part of the world: our neighbours in the Middle East, our partners in Africa, in Latin America, and in Asia.
Meie ajalugu, geograafia ja kultuurilised sidemed ühendavad meid kõikide maailma piirkondadega: meie naabritega Lähis-Idas ning meie partneritega Aafrikas, Ladina-Ameerikas ja Aasias.
These relationships are an important asset to build on.
Need suhted on oluline väärtus, millele toetuda.
In particular we should look to develop strategic partnerships, with Japan, China, Canada and India as well as with all those who share our goals and values, and are prepared to act in their support.
Eelkõige peaksime töötama välja strateegilise partnerluse Jaapani, Hiina, Kanada ja Indiaga ning samuti kõikide selliste riikidega, kes jagavad meie eesmärke ja väärtusi ning on valmis nende toetuseks tegutsema.
This is a world of new dangers but also of new opportunities.
Kaasaegses maailmas on nii uusi ohte kui ka uusi võimalusi.
The European Union has the potential to make a major contribution, both in dealing with the threats and in helping realise the opportunities.
Euroopa Liidul on potentsiaal aidata suuresti kaasa nii ohtude vastu võitlemisele kui ka võimaluste realiseerimisele.
An active and capable European Union would make an impact on a global scale.
Aktiivsel ja võimekal Euroopa Liidul oleks ülemaailmne mõju.
In doing so, it would contribute to an effective multilateral system leading to a fairer, safer and more united world.
Sellega panustaks liit tõhusasse mitmepoolsesse süsteemi, mis viiks õiglasema, turvalisema ja ühendatuma maailmani.
EUROPEAN SECURITY STRATEGY - A SECURE EUROPE IN A BETTER WORLD
EUROOPA JULGEOLEKUSTRATEEGIA. TURVALINE EUROOPA PAREMAS MAAILMAS
2009 — 43 pp. — 14,8 x 21 cm
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus
Council of the European Unionwww.consilium.europa.eu
Euroopa Liidu Nõukoguwww.consilium.europa.eu
Guide on videoconferencing in cross-border proceedings
Juhend piiriüleste menetluste puhul videokonverentside pidamiseks
This booklet, which has been prepared by the General Secretariat of the Council, does not commit either the European Union or the governments of the Member States.
Käesolev nõukogu peasekretariaadi koostatud väljaanne ei sea Euroopa Liidu institutsioonidele ega liikmesriikidele mingeid kohustusi.
Certain mobile telephone operators do not allow access to 00 800 numbers or these calls may be billed.
Teatud juhtudel ei võimalda mobiilsideoperaatorid helistamist 00 800 numbritele või on need kõned tasulised.
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet.
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saate Internetist Europa serverist (http://europa.eu).
It can be accessed through the Europa server (www.europa.eu).Cataloguing data can be found at the end of this publication.Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2009ISBN 978-92-824-2472-8doi:10.2860/3012© European Communities, 2009Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.Printed in Belgium PRINTED ON WHITE CHLORINE-FREE PAPER
Kataloogimisandmed on väljaande lõpus.Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2009ISBN 978-92-824-2480-3doi:10.2860/32083© Euroopa ühendused, 2009Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.Printed in Belgium TRÜKITUD VALGELE KLOORIVABALE PABERILE
CROSS-BORDER VIDEOCONFERENCING IN THE EU 1.1.
PIIRIÜLESTE VIDEOKONVERENTSIDE PIDAMINE ELIS 1.1.
Scope and Background 1.2.
Kohaldamisala ja taust 1.2.
Overview of the Legal Framework in European Union law
Ülevaade õiguslikust raamistikust Euroopa Liidu õiguses
PRACTICAL CONSIDERATIONS FOR VIDEOCONFERENCING
VIDEOKONVERENTSIGA SEOTUD PRAKTILISED KAALUTLUSED
Preparatory arrangements Request Necessary Preparations Interpretation Hearing Minutes of the Hearing
Ettevalmistamine Taotlus Vajalikud ettevalmistused Suuline tõlkimine Istung Kohtuistungi protokoll
ANNEX I FURTHER EXPLANATION OF THE LEGAL FRAMEWORK FOR THE USE OF VIDEOCONFERENCING IN CROSSBORDER CASES 4.1.
I LISA TÄIENDAVAD SELGITUSED VIDEOKONVERENTSIDE KASUTAMISE ÕIGUSRAAMISTIKU KOHTA PIIRIÜLESTE KOHTUASJADE PUHUL 4.1.
Legal Framework in Criminal Matters 4.2.
Kriminaalasjade puhul kohaldatav õigusraamistik 4.2.
Legal Framework in Civil and Commercial Matters
Tsiviil- ja kaubandusasjade puhul kohaldatav õigusraamistik
Annex II – Technical Standards
II LISA TEHNILISED STANDARDID
ANNEX III KEY STEPS FOR USING VIDEOCONFERENCING IN CROSSBORDER PROCEEDINGS
III LISA PIIRIÜLESTES MENETLUSTES VIDEOKONVERENTSIDE KASUTAMISE PÕHIETAPID
CROSS-BORDER VIDEOCONFERENCING IN THE EU
PIIRIÜLESTE VIDEOKONVERENTSIDE PIDAMINE ELis
CROSS-BORDER VIDEOCONFERENCING IN THE EU
PIIRIÜLESTE VIDEOKONVERENTSIDE PIDAMINE ELIS
Scope and Background
Kohaldamisala ja taust
This guide covers the use of videoconferencing equipment in cross-border court proceedings in the European Union.
Käesolev juhend hõlmab videokonverentsiseadmete kasutamist piiriülestes kohtumenetlustes Euroopa Liidus.
It discusses the organizational, technical and legal aspects of the use of videoconferencing technology.
Selles käsitletakse videokonverentsitehnoloogia kasutamise organisatsioonilisi, tehnilisi ja õiguslikke aspekte.
Furthermore, it analyzes the use of equipment in courtrooms and witness rooms, and the use of portable equipment.
Lisaks analüüsitakse seadmete kasutamist kohtusaalis ja tunnistaja ütluste andmise ruumis ning kaasaskantavate seadmete kasutamist.
The guidance applies to cases where videoconferencing is used for any part of legal proceedings, in particular for taking of evidence from remote locations in other EU Member States.
Juhendit kohaldatakse videokonverentside kasutamisele kohtumenetluse mis tahes osas, eelkõige tõendite kogumiseks teises liikmesriigis paiknevast kaugasukohast.
This guide contains advice and guidance for legal professionals, court clerks and technical staff.
Käesolev juhend sisaldab nõuandeid ja suuniseid õigusala esindajatele, kohtuametnikele ja tehnilistele töötajatele.
The guide discusses practical considerations on the use of videoconferencing equipment that is of particular interest to legal professionals and court staff, and then examines technical aspects that are of specific interest to technical staff.
Juhendis käsitletakse videokonverentsiseadmete kasutamisega seotud praktilisi kaalutlusi, mis pakuvad huvi eelkõige õigusala esindajatele ja kohtuametnikele, ning seejärel vaadeldakse tehnilisi aspekte, mis pakuvad huvi eelkõige tehnilistele töötajatele.
The annex to the guide provides details on the legal framework for the cross-border use of videoconferencing in criminal, as well as civil and commercial matters.
Juhendi lisa sisaldab üksikasjalikke andmeid piiriüleste videokonverentside kasutamise õigusliku raamistiku kohta kriminaal-, tsiviil- ja kaubandusasjades.
Further annexes outline the technical standards to be taken into consideration and provide a summary of key steps in the processes for using videoconferencing in cross-border court proceedings.
Täiendavad lisad sisaldavad tehnilisi norme, mida tuleb arvesse võtta, ning ülevaadet videokonverentside piiriülestes kohtumenetlustes kasutamise peamistest etappidest.
This document aims to help users by providing advice and guidance.
Käesoleva dokumendi eesmärk on aidata kasutajaid, pakkudes nõuandeid ja suuniseid.
It does not replace detailed work instructions or detailed operating instructions.
See ei asenda üksikasjalikke tööjuhendeid ega üksikasjalikke kasutusjuhendeid.
This document is concerned mainly with the use of videoconferencing in legal proceedings in criminal, civil and commercial courts.
Käesolevas dokumendis keskendutakse peamiselt videokonverentside kasutamisele kohtumenetlustes kriminaal-, tsiviil- ja kaubandusasju käsitlevates kohtutes.
However, many of the technical aspects on the use of videoconferencing are more generally applicable to its use within the wider justice community. The hearing of witnesses and experts does not always take place in courts and it is possible to arrange for a videoconferencing connection between courts and other locations, such as consular and diplomatic representations, prisons, hospitals and asylum centres.
Kuid paljud videokonverentside kasutamise tehnilised aspektid on üldisemalt kohaldatavad ka õigusvaldakonnas laiemalt.Tunnistajate ja ekspertide ülekuulamine ei toimu alati kohtus ning kohtute ja muude asukohtade (konsulaar- ja diplomaatilised esindused, vanglad, haiglad, varjupaigad) vahel on võimalik luua videokonverentsiühendus.
As such, this document can be used as a basis for the use of videoconferencing in other procedures.
Käesolevat dokumenti saab kasutada alusena videokonverentside kasutamiseks muudes menetlustes.
Usually in cross-border civil proceedings there are two possible situations where witnesses and experts may be heard via videoconferencing: i.
Piiriülese tsiviilmenetluse puhul esineb tavaliselt kaks võimalikku olukorda, kus tunnistajaid ja eksperte võib üle kuulata videokonverentsi teel: i.
Indirect taking of evidence, where the court in the requested state conducts the hearing of e.g. a witness (under certain conditions with the participation of the requesting court’s representatives) ii.
kaudne tõendite kogumine, mille puhul taotluse saanud riigis asuv kohus viib läbi näiteks tunnistaja ülekuulamise (teatud tingimustel taotluse esitanud kohtu esindajate osavõtul); ii.
Direct taking of evidence, where the requesting court hears a witness in another Member State directly via videoconferencing.
tõendite vahetu kogumine, mille puhul taotluse esitanud kohus kuulab teises liikmesriigis asuva tunnistaja üle vahetult videokonverentsi teel.
In pre-trial criminal investigations, the investigating judge or prosecutor could decide to take evidence from a witness who is under threat or a witness or expert residing abroad, via videoconference or any other appropriate means of remote audiovisual communication, with the witness’s agreement, if it is not possible or desirable for latter to appear at the trial in person.
Kriminaalkuriteo eeluurimise puhul võib eeluurimiskohtunik või prokurör otsustada üle kuulata tunnistaja, kes on ohus, või tunnistaja või eksperdi, kes elab välismaal, kasutades selleks tunnistaja nõusolekul videokonverentsi või mis tahes muud asjakohast audiovisuaalset kaugsidet, kui tunnistajal ei ole võimalik või soovitav isiklikult kohtuistungile ilmuda.
The availability of expert witnesses has been identified as one cause of delays both in civil cases (e.g. medical experts and psychologists in child custody or child care cases) and in criminal cases (e.g. forensic or computer experts).
Eksperttunnistajate kättesaadavust on nimetatud üheks viivituste põhjuseks nii tsiviilasjades (nt meditsiinieksperdid ja psühholoogid laste hooldusõigust või laste hooldamist käsitlevates kohtuasjades) kui kriminaalasjades (nt kohtumeditsiini- või arvutieksperdid).
The use of videoconferencing equipment will provide the courts with greater flexibility for when and how expert witnesses from other Member States are required to give evidence.
Videokonverentsiseadmete kasutamine võimaldab kohtutele suuremat paindlikkust selle otsustamiseks, millal ja kuidas muudest liikmesriikidest pärit eksperttunnistajad peavad oma tunnistusi andma.