natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Outcome es es ti on s a ea ls ti on s en ed / t v e ri m m ea su rt er t er of a p p an rG e ri m m ea su rt is m is se d / D er of a p p lic in and ed decision upheld e st t
Lahendi sisu tud tud v v t mine / t mine aid lus ta tuotsuse o h ta jä ta jä e meetmete e meetmete tud k kaebuste ar o haldamise ar k tu otsusetühistamine ju tis tA ju tis tA muu tm a a hul da m aR astumise peale e si ta o h k aid lus ta v o haldamise ja menetlusse k a hul da mine / v R
Total EC Treaty EA Treaty Others OVERALL TOTAL
EÜ asutamisleping kokku Euratomi asutamisleping Muu KÕIK KOKKU
Completed cases — Judgments concerning failure of a Member State to full its obligations: outcome (2006)1
Kohtuotsused liikmesriigi kohustuste rikkumise kohta: lahendi sisu (2006)1
Sp ai la v i at La en car F el and Ir o l and P u st rA yp ru s C eec G r in l and F on ia E st e public er or e de n w S in g do m el g B en ia v S lo
Eesti a an iT tu ga l o o la P al ta M lia Itaa ee du L
Infringement declared
Ühe n dk u ning
Infringement declared
Rahuldamata jätmine
Completed cases — Duration of proceedings (2000–06)1
Lõpetatud kohtuasjad
(Decisions by way of judgments and orders)2
(õigusemõistmise iseloomuga kohtuotsused ja määrused)2
References for a preliminary ruling
Eelotsusetaotlused Otsesed hagid Apellatsioonkaebused
The following types of cases are excluded from the calculation of the duration of proceedings: cases involving an interlocutory judgment or a measure of inquiry; opinions and rulings on agreements; special forms of procedure (namely taxation of costs, legal aid, application to set a judgment aside, thirdparty proceedings, interpretation of a judgment, revision of a judgment, rectication of a judgment, attachment procedure, cases concerning immunity); cases terminated by an order removing the case from the register, declaring that there is no need to give a decision or referring or transferring the case to the Court of First Instance; proceedings for interim measures and appeals concerning interim measures and interventions.
Menetluse kestuse arvutamisel on välja jäetud: kohtuasjad, milles on tehtud vaheotsus või võetud uurimismeede; arvamused ja lahendid; erimenetlused (st kohtukulude jaotamine, õigusabi, kaja, kohtuotsuse vaidlustamine kolmanda isiku poolt, kohtuotsuse tõlgendamine, teistmine, kohtuotsuse parandamine, arestimismenetlus ja immuniteedivaldkonna kohtuasjad); kohtuasjad, mis lõpevad registrist kustutamise, kohtuasja raugemise või kohtuasja Esimese Astme Kohtule saatmise määrusega; ajutiste meetmete kohaldamise menetlused ning ajutiste meetmete kohaldamise ja menetlusse astumise peale esitatud kaebused.
The duration of proceedings is expressed in months and tenths of months.
Kestust väljendatakse kuudes ja kümnendikkuudes.
Other than orders terminating a case by removal from the register, declaration that there is no need to give a decision or referral to the Court of First Instance.
Määrused, välja arvatud need, mis lõpetavad menetluse registrist kustutamise, kohtuasja raugemise või kohtuasja Esimese Astme Kohtule saatmise teel.
New cases9.
Saabunud kohtuasjad
Nature of proceedings (2000–06)1
Menetluse liigid (2000–2006)1
Direct actions Appeals
Taotlused ajutiste meetmete kohaldamiseks
Opinion/Rulings Special forms of procedure
Arvamused/lahendid Erimenetlused
Applications for interim measures
Taotlused ajutiste meetmete kohaldamiseks
New cases — Direct actions — Type of action (2006)1
Otsesed hagid. Hagiliigid (2006)1
Actions for failure to full obligations96.02 %
Liikmesriigi kohustuste rikkumise hagid96,02%
Actions for annulment Actions for failure to act Actions for damages
Tühistamishagid Tegevusetuse hagid Kahju hüvitamise hagid
Actions for failure to full obligations
Liikmesriigi kohustuste rikkumise hagid
Court of Justice
Saabunud kohtuasjad1
Tables and statistics
Erimenetlused o haldamise ja k ju tis tA
ProcedureS ta Regulations
Menetlus Ametnike personalieeskirjad
New cases — Actions for failure of a Member State to full its obligations (2000–06)1 ual Rep t is ti cs ort 2006
Liikmesriigi kohustuste rikkumise hagid (2000−2006)1 a
Total2
UK Kokku2
Tables and st a ual Rep
Kohtus ta ti stik
The actions covered are actions under Articles 93, 169, 170, 171 and 225 of the EC Treaty (now Articles 88 EC, 226 EC, 227 EC, 228 EC and 298 EC), Articles 141 EA, 142 EA and 143 EA and Article 88 CS.
EÜ asutamislepingu artiklid 93, 169, 170, 171, 225 (nüüd EÜ artiklid 88, 226, 227, 228 ja 298), EA artiklid 141, 142, 143 ja ST artikkel 88.
Including one action brought under Article 170 of the EC Treaty (now Article 227 EC).
Millest ühe hagi aluseks on EÜ asutamislepingu artikkel 170 (nüüd EÜ artikkel 227).
References for a preliminary ruling
Apellatsioonkaebused
Opinions of the Court
Arvamused
A case before the Court of Justice may be dealt with under such a procedure pursuant to Articles 62a, 104a and 118 of the Rules of Procedure, as amended with eect from 1 July 2000.
Võimalus kohtuasja Euroopa Kohtus kiirendatud korras menetleda on ette nähtud kodukorra artiklites 62a, 104a ja 118, mis jõustusid 1. juulil 2000.
Direct actions Appeals
Otsesed hagid
Distribution in 2006
Jaotumine 2006. aastal
Not assigned67.03 %
Määramata 67,03%
Chambers (5 judges)23.39 %
Viiest kohtunikust koosnevad kojad23,39%
Chambers (3 judges)3.56 %
Kolmest kohtunikust koosnevad kojad3,56%
General trend in the work of the Court (1952–2006)16.
Kohtu tegevuse üldine areng (1952–2006)
New cases1
Saabunud kohtuasjad1
Re f e ri m m ea su rt in e ri m m ea su rt in e li m in ar p r and in
Eelotsusetaotlused menetlusseastumise el la pA peale e si ta
Re f m measure r it in e ri m m ea su rt in e li m in ar p r and in
Eelotsusetaotlused menetlusseastumise el la pA peale e si ta
Gross figures; special forms of procedure are not included.
Brutoarvud; erimenetlusi ei ole arvestatud.
Including opinions of the Court.
Sealhulgas arvamused.
The Court of First Instance began operating in 1989.
Esimese Astme Kohus alustas tööd 1990. aastal.
Total 156 67 1 239 173 237 40 6 139 69 75 84 123 106 99 108 129 > > > 12-04-2007 16:04:31
Kokku 156 67 1 239 173 237 40 6 139 69 75 84 123 106 99 108 129 > > > a Page 99
Article 177 of the EC Treaty (now Article 234 EC), Article 35 (1) EU, Article 41 CS, Article 150 EA, 1971 Protocol.
EÜ asutamislepingu artikkel 177 (nüüd EÜ artikkel 234), EL lepingu artikli 35 lõige 1, ST artikkel 41, EA artikkel 150, 1971. aasta protokoll.
General trend in the work of the Court (1952–2006) — New references for a preliminary ruling (by Member State and by court or tribunal)
Esitatud eelotsusetaotlused (liikmesriikide ja kohtuasutuste lõikes)
288 > > > Annual Report 2006
288 > > > Aastaaruanne 2006
General trend in the work of the Court (1952–2006) — New actions for failure of a Member State to full its obligations1 t is ti cs ort 2006
Saabunud liikmesriigi kohustuste rikkumise hagid1 a
Total1932 860
Kokku 193 2860
The cases brought against Spain include an action under Article 170 of the EC Treaty (now Article 227 EC), brought by Belgium.
Hispaania vastu esitatud kohtuasjade hulgas on üks hagi EÜ asutamislepingu artikli 170 (nüüd EÜ artikkel 227) alusel, mille esitas Belgia.
The cases brought against France include an action under Article 170 of the EC Treaty (now Article 227 EC), brought by Ireland.
Prantsusmaa vastu esitatud kohtuasjade hulgas on üks hagi EÜ asutamislepingu artikli 170 (nüüd EÜ artikkel 227) alusel, mille esitas Iirimaa.
t of Just ic
Euroopa
The cases brought against the United Kingdom include three actions under Article 170 of the EC Treaty (now Article 227 EC), one brought by France and two by Spain.
Ühendkuningriigi vastu esitatud kohtuasjadest on kolme hagi aluseks EÜ asutamislepingu artikkel 170 (nüüd EÜ artikkel 227), millest üks on esitatud Prantsusmaa ja kaks Hispaania poolt.
A — Proceedings of the Court of First Instance in 2006
A– Esimese Astme Kohtu tegevus 2006. aastal
In 2006, for the second year in succession, the Court of First Instance disposed of more cases than were brought before it (436 cases disposed of compared with 432 lodged).
Esimese Astme Kohus lahendas 2006. aastal teist aastat järjest rohkem kohtuasju, kui temale esitati (436 lahendatud kohtuasja võrreldes 432 esitatud kohtuasjaga).
Overall, the number of cases lodged has fallen (432 compared with 469 in 2005).
Üldiselt on esitatud kohtuasjade arv vähenenud (432 kohtuasja võrreldes 469 kohtuasjaga 2005. aastal).
However, this drop is merely apparent and is attributable to the fact that no staff cases were lodged with the Court of First Instance in 2006 as those cases now come within the jurisdiction of the Civil Service Tribunal 1. In fact, leaving aside staff cases and special forms of procedure, the number of cases lodged showed a marked increase of 33 % (387 cases compared with 291 in 2005).
See vähenemine on siiski näiline ning seletatav asjaoluga, et 2006. aastal ei esitatud Esimese Astme Kohtule avaliku teenistuse asju, kuna need kuuluvad nüüdsest Avaliku Teenistuse Kohtu pädevusse.1 Tegelikult on esitatud kohtuasjade arv märgatavalt kasvanud, v.a avaliku teenistuse vaidlused ja erimenetlused, suurenedes 33% võrra (387 kohtuasja võrreldes 291 kohtuasjaga 2005. aastal).
The number of trade mark cases brought has risen by 46 % (143 in 2006 compared with 98 in 2005), while cases concerning matters other than intellectual property and staff cases increased by 26 % (244 compared with 193).
Kaubamärki puudutavate esitatud kohtuasjade arv on tõusnud 46% (143 kohtuasja 2006. aastal võrreldes 98 kohtuasjaga 2005. aastal), samas kui kohtuasju, mis puudutasid muid valdkondi peale intellektuaalomandi ja avaliku teenistuse, esitati 26% rohkem (244 kohtuasja võrreldes 193 kohtuasjaga).
The number of cases disposed of as such has fallen (436 compared with 610), but, here too, account must be taken of the fact that, in 2005, 117 cases were disposed of by transfer to the Civil Service Tribunal.
Lahendatud kohtuasjade arv on omakorda vähenenud (436 kohtuasja võrreldes 610 kohtuasjaga), kuid ka siin tuleb arvesse võtta asjaolu, et 2005. aastal lõpetati 117 kohtuasja Avaliku Teenistuse Kohtule saatmisega.
If those cases are not taken into account, the drop in the number of cases disposed of is still real but less marked (436 compared with 493).
Kui neid kohtuasju mitte arvestada, on 2006. aastal lahendatud kohtuasjade arv vähenenud, kuid see vähenemine ei ole nii märgatav (436 kohtuasja võrreldes 493 kohtuasjaga).
In short, the number of cases pending was similar to that in the previous year, that is to say slightly over 1 000 (1 029 compared with 1 033 in 2005).
Pooleliolevate kohtuasjade arv püsib igal juhul stabiilne võrreldes eelmise aastaga, s.o veidi üle tuhande (1029 kohtuasja võrreldes 1033 kohtuasjaga 2005. aastal).
It is interesting in this connection that, as at 1 January 2007, intellectual property cases represented nearly 25 % of the total number of cases pending.
Seoses sellega võib täheldada, et 1. jaanuaril 2007 moodustasid intellektuaalomandi asjad ligi 25% kõigist pooleliolevatest kohtuasjadest.
Accordingly, although 82 staff cases are still pending before the Court of First Instance and the first appeals against judgments of the Civil Service Tribunal have been brought before it (10 of them as at 31 December 2006), the litigation before the Court of First Instance is gradually changing character and becoming more focused on commercial litigation.
Seega, kuigi ühest küljest on Esimese Astme Kohtus veel pooleli 82 avaliku teenistuse asja ning teisest küljest on temale esitatud esimesed apellatsioonkaebused Avaliku Teenistuse Kohtu otsuste peale (31. detsembri 2006. aasta seisuga 10), on Esimese Astme Kohtule lahendada antud vaidluste sisu vähehaaval muutumas nii, et valdavaks saavad majanduslikud vaidlused.
The average duration of proceedings increased slightly this year, in that, leaving aside staff cases and intellectual property cases, it went from 25.6 months in 2005 to 27.8 months in 2006.
Mis puutub menetluse keskmisse kestusse, siis see on sel aastal pikenenud, kuna see oli 2006. aastal 27,8 kuud võrreldes 25,6 kuuga 2005. aastal, jättes välja avaliku teenistuse ja intellektuaalomandi vaidlused.
However, in 2006, use of the expedited procedure provided for by Article 76a of the Rules of Procedure of the Court of First Instance was allowed by the Court in four of the 10 cases in which it was applied for.
Siiski tuleb täheldada, et Esimese Astme Kohus kohaldas 2006. aastal Esimese Astme Kohtu kodukorra artiklis 76a ette nähtud kiirendatud menetlust neljas kohtuasjas kümnest, milles sellekohane taotlus oli esitatud.
Ms Pernilla Lindh, appointed to the Court of Justice as a Judge, and Mr Paolo Mengozzi and Ms Verica Trstenjak, appointed to the Court of Justice as Advocates General, left the Court of First Instance on 6 October.
Esimese Astme Kohtust lahkusid 6. oktoobril Pernilla Lindh, kes nimetati Euroopa Kohtu kohtunikuks, ning Paolo Mengozzi ja Verica Trstenjak, kes nimetati Euroopa Kohtu kohtujuristiks.
On the same day they were replaced by Mr Nils Wahl, Mr Enzo Moavero Milanesi and Mr Miro Prek respectively.
Samal päeval tulid nende asemele vastavalt Nils Wahl, Enzo Moavero Milanesi ja Miro Prek.
It is impossible, in the framework of this report, to give an exhaustive account of the richness of the caselaw of the Court of First Instance in 2006.
Käesolevas aruandes on võimatu käsitleda ammendavalt Esimese Astme Kohtu kogu 2006. aasta kohtupraktikat.
However, in 2006, the Civil Service Tribunal referred a case to the Court of First Instance.
Avaliku Teenistuse Kohus on 2006. aastal siiski saatnud ühe kohtuasja Esimese Astme Kohtule.
Proceedings concerning the legality of measures
Seaduslikkusega seotud vaidlused
Admissibility of actions brought under Articles 230 and 232 EC
A. EÜ artikli 230 ja EÜ artikli 232 alusel esitatud hagide vastuvõetavus
In 2006, the most signicant developments on this question concern the denition of a challengeable act and, to a lesser extent, that of standing to bring proceedings.
2006. aastal puudutasid selle küsimusega seotud kõige olulisemad arengud vaidlustatava akti mõistet ning vähemal määral õigust esitada hagi.
According to settled case-law, only measures the legal eects of which are binding on and capable of aecting the interests of the applicant by bringing about a distinct change in his legal position are acts or decisions which may be the subject of an action for annulment 3. In 2006, the current relevance of this issue was illustrated by no less than seven cases.
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt saab tühistamishagi EÜ artikli 230 tähenduses esitada vaid selliste toimingute või otsuste peale, mis tekitavad siduvaid õiguslikke tagajärgi hageja huve puudutaval viisil, tuues kaasa selge muutuse tema õiguslikus seisundis.3 Selle küsimuse aktuaalsus väljendus 2006. aastal koguni seitsmes kohtuasjas.
To begin with, three judgments dened the limits of actions for annulment of measures adopted by the European Anti-Fraud Oce (OLAF) 4. First, in its judgment in Camós Grau v
Esmalt on kolmes kohtuotsuses selgitatud Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) aktide peale esitatud tühistamishagide piire.4 Esimese Astme Kohus leidis esiteks kohtuotsuses
Commission, the Court of First Instance held that a report of an investigation carried out by OLAF implicating the applicant did not signicantly alter his legal position, given that, inter alia, it imposes no obligation, even of a procedural nature, on the authorities to which it is addressed.
Camós Grau v. komisjon, et OLAF-i juurdluse aruanne, milles hagejale oli esitatud süüdistus, ei toonud kaasa selget muutust tema õiguslikus seisundis, eelkõige kuna see ei kehtesta mingeid kohustusi, isegi mitte menetluskohustusi selle adressaadiks olevatele asutustele.
Secondly, following the same approach, the Court of First Instance made clear in its judgment in Tillack v Commission that the forwarding by OLAF of information to the national judicial authorities was not an act against which an action for annulment could be brought either.
Teiseks täpsustas Esimese Astme Kohus sama lähenemisega kohtuotsuses Tillack v. komisjon, et ka OLAF-ilt siseriiklikele õigusasutustele teabe edastamise peale ei saa esitada tühistamishagi.
The forwarding of information by OLAF, although it had to be dealt with seriously by the national authorities, had no binding legal eect on them, as they remained free to decide what action should be taken following the OLAF investigation.
Kuigi siseriiklikud asutused peavad võtma teabe edastamist OLAF-ilt nende õigusasutustele tõsiselt, ei loo see viimastele mingeid siduvaid õiguslikke tagajärgi ja neil on vabadus ise otsustada, mida OLAF-i juurdluste põhjal edasi teha.
Thirdly, and finally, in its order in Strack v Commission, the Court of First Instance held that an ocial who informs OLAF of possible irregularities may not challenge by means of an action for annulment the decision closing the investigation opened in the light of that information.
Viimaks otsustas Esimese Astme Kohus kolmandas kohtuasjas Strack v. komisjon tehtud määruses, et ametnik, kes teavitas OLAF-it võimalikust taunitavast käitumisest, ei saanud tühistamishagi esitamisega vaidlustada selle teate peale alustatud juurdluse lõpetamist.
Judgments of the Court of Justice in Case 60/81 IBM v Commission [1981] ECR 2639, paragraph 9, and in Case 346/87 Bossi v Commission [1989] ECR 303, paragraph 23.
Näiteks ei ole käsitletud antidumpingu õigust, milles on siiski toimunud huvitavad arengud, eelkõige Esimese Astme Kohtu 24. oktoobri 2006. aasta otsus kohtuasjas T-274/02: Ritek ja Prodisc Technology v. nõukogu, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, ning avaliku teenistuse õigust.
See judgments of 6 April 2006 in Case T-309/03 Camós Grau v Commission and of 4 October 2006 in Case T193/04 Tillack v Commission, and order of 22 March 2006 in Case T-4/05 Strack v Commission (under appeal, Case C-237/06 P), none yet published in the ECR.
Euroopa Kohtu 11. novembri1981. aasta otsus kohtuasjas 60/81: IBM v. komisjon, EKL 1981, lk 2639,punkt 9, ja 14. veebruari 1989. aasta otsus kohtuasjas 346/87: Bossi v. komisjon, EKL 1989, lk 303, punkt 23.
Court of First Instance held that the Commission’s decision notifying an undertaking involved in infringement proceedings that the information transmitted by that undertaking does not qualify for the condential treatment guaranteed by Community law (and may therefore be communicated to another complainant) has legal eect in relation to the undertaking in question, bringing about a distinct change in its legal position.
Esimese Astme Kohus leidis oma otsuses, et komisjoni otsus – millega teatatakse ettevõtjale, kelle suhtes on alustatud rikkumismenetlus, et tema poolt esitatud teabele ei kohaldata ühenduse õigusega tagatud konfidentsiaalset käsitlemist (ja et seega on lubatud seda edastada kolmandast isikust kaebuse esitajale) – tekitab asjaomasele ettevõtjale õiguslikke tagajärgi, tuues kaasa selge muutuse tema õiguslikus seisundis.
It therefore constitutes a challengeable act.
Järelikult võib sellise otsuse peale esitada tühistamishagi.
Second, in Bank Austria Creditanstalt v Commission, Bank Austria Creditanstalt sought the annulment of a decision of a hearing ocer rejecting its objection to the publication in the Ocial Journal of the non-condential version of the Commission’s decision.
Teiseks, kohtuasjas Bank Austria Creditanstalt v. komisjon nõudis Bank Austria Creditanstalt ärakuulamise eest vastutava ametniku otsuse tühistamist, millega jäeti tähelepanuta tema vastuseis komisjoni otsuse mittekonfidentsiaalse versiooni avaldamisele Euroopa LiiduTeatajas.
In its judgment, the Court of First Instance held that a decision taken by the hearing ocer under the third paragraph of Article 9 of Decision 2001/462/EC, ECSC 6 has legal eects inasmuch as it determines whether a text for publication contains business secrets or other information enjoying similar protection or other information which cannot be disclosed to the public either on the basis of rules of Community law aording such information specic protection or because it is information of the kind covered by the obligation of professional secrecy.
Esimese Astme Kohus leidis oma otsuses, et ärakuulamise eest vastutava ametniku otsus, mis on tehtud otsuse 2001/4626 artikli 9 kolmanda lõigu alusel, tekitab õiguslikke tagajärgi niivõrd, kuivõrd otsusega lahendatakse küsimus, kas avaldatav tekst sisaldab mitte ainult ärisaladust sisaldavat teavet või sarnast kaitset omavaid muid andmeid, vaid ka muud informatsiooni, mida ei saa avalikustada kas informatsiooni eriliselt kaitsvate ühenduse õigusnormide tõttu või seetõttu, et kõnealune informatsioon kuulub sellise informatsiooni hulka, mis oma laadilt on ametisaladus.
Such a decision therefore also constitutes a challengeable act.
Seega saab ka sellise otsuse peale tühistamishagi esitada.
Thirdly, in its judgment in Deutsche Bahn v Commission
Kolmandaks täpsustas Esimese Astme Kohus kohtuotsuses Deutsche Bahn v. komisjon7vaidlustatava akti mõiste ulatust selles osas, mis puudutab otsuseid, mida komisjon teeb määruse nr 659/19998 artikli 4 lõike 2 alusel riigiabi valdkonnas.
, the Court of First Instance dened the scope of the notion of challengeable act as regards decisions which the Commission adopts in the area of State aid on the basis of Article 4(2) of Regulation (EC) No 659/1999 8.
Selles kohtuasjas teatas transpordi eest vastutav komisjoni liige hagejale kirjalikult, et tema kaebust EÜ artikli 88 lõikes 2 ette nähtud menetluse alustamiseks ei rahuldata.
In this case the Member of the Commission responsible for transport had informed the applicant in writing that his complaint seeking the opening of the procedure provided for by Article 88(2) EC would not be upheld.The letter included a clear and detailed statement of the reasons why the national measure should not be considered to be aid within the meaning of Article 87(1) EC.
Kirjas oli selgelt ja täpselt põhjendatud, miks siseriiklikku meedet ei saa käsitleda abina EÜ artikli 87 lõike 1 tähenduses.
However, the Commission maintained that it was merely a letter providing information and not a decision within the meaning of Article 4(2) of Regulation (EC) No 659/1999 and that, consequently, it was not a challengeable act insofar as it did not have legal eects.
Komisjon väitis siiski, et tegemist on ainult kirjaliku teadaandega, mitte otsusega määruse nr 659/1999 artikli 4 lõike 2 tähenduses, ning et järelikult ei ole tegemist vaidlustatava aktiga, kuna see ei tekita õiguslikke tagajärgi.
The Court of First Instance nonetheless held that a letter sent to a complainant undertaking by the Commission falls within the scope of Article 230 EC, where the Commission, having received information regarding alleged unlawful aid and thus being obliged to examine it without delay pursuant to Article 10(1) of Regulation (EC) No 659/1999, does not merely inform the complainant, as Article 20 of that regulation allows it to, that there are insucient grounds for taking a view on the case, but takes a clear and denitive position, giving reasons and indicating that the measure in question does not constitute aid.
Esimese Astme Kohus leidis siiski, et kaebuse esitanud ettevõtjale komisjoni poolt adresseeritud kiri kuulub EÜ artikli 230 kohaldamisalasse, kui komisjon on saanud teavet väidetavalt ebaseadusliku abi kohta ning on kohustatud seda vastavalt määruse
In so doing, the Commission must be considered to have adopted a decision under Article 4(2) of that regulation.
Esimese Astme Kohtu 30. mai 2006. aasta otsus kohtuasjas T-198/03: Bank Austria Creditanstalt v. komisjon, ning 7. juuni 2006. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-213/01 ja T-214/01: Österreichische Postsparkasse ja Bank für Arbeit und Wirtschaft v. komisjon, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata.
The Commission is therefore not entitled to exclude that decision from review by the Community court by declaring that it did not take such a decision, attempting to withdraw it or deciding not to send the decision to the Member State concerned, in breach of Article 25 of Regulation (EC) No 659/1999. In that connection it is irrelevant that the
Komisjoni 11. juuni 2002. aasta otsus 2004/138/EÜ EÜ artikli 81 kohaldamise menetluses (juhtum nr COMP/36.571/D-1, Austria pangad –„Lombard klubi”) (ELT 2004, L 56, lk 1).