natgillin/translations-raw huggingface dataset:
38) Climate change impacts in the arctic, and information on arctic sea ice from EEA (2004b).
38) Kliimamuutuste mõju arktikapiirkonnale ja teave Põhja-Jäämere jää kohta EKA-lt (2004b).
EEA Signals 2004A European Environment Agency update on selected issues
EKA signaalid 2004Euroopa Keskkonnaagentuuri uusimad andmed valitud küsimustes
Europe's environment
Euroopa keskkond
The fourth assessment
Neljas hindamisaruanne
I
EE
Pan–European region — country groupings in the report
Pan-Euroopa regioon — aruandes kasutatud riigirühmad
Western and Central Europe (WCE)
Lääne- ja Kesk-Euroopa
Eastern Europe, Caucasusand Central Asia (EECCA)
Ida-Euroopa, Kaukaasiaja Kesk-Aasia
European Union — 25 Member States (EU–25)
Euroopa Liit — 25 riiki Liikmesriigid (EL-25)
European Free Trade Association (EFTA)
Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon (EFTA)
South Eastern Europe (SEE)
Kagu-Euroopa
Outside report coverage
Aruandes käsitlematariigid
From Kiev to Belgrade
Kiievist Belgradini
The 'Environment for Europe' process now brings together 56 countries across three continents to jointly address environmental challenges.
Protsessis „Keskkond Euroopa jaoks” (Environment for Europe) osaleb praeguseks kolme mandri 56 riiki, et üheskoos lahendada keskkonnakaitse valupunkte.
In support of this process, the European Environment Agency has prepared a series of assessments of the environment for the pan-European region to provide policy-relevant, up-to-date and reliable information on the interactions between the environment and society.
Selle protsessi toetuseks on Euroopa Keskkonnaagentuur koostanud Pan-Euroopa regiooni keskkonna kohta mitu hindamisaruannet, et anda poliitikaga haakuvat, ajakohast ja usaldusväärset teavet keskkonna ja inimühiskonna vastasmõjude kohta.
The irst comprehensive assessment of the state of the pan-European environment was presented in Soia in 1995.
Esimest põhjalikku Pan-Euroopa regiooni keskkonnaseisundi hindamise aruannet esitleti 1995. aastal Soias.
Updated assessments were presented at the Ministerial Conferences in Aarhus in 1998 and Kiev in 2003.
Ajakohastatud aruandeid esitleti ministrite konverentsil 1998. aastal �rhus is ja 2003. aastal Kiievis.
This is the fourth report in the series.
Käesolev aruanne on järjekorras neljas.
Where possible the report evaluates progress, primarily against the objectives of the Sixth Environment Action Programme of the European Community and the Environment Strategy for Countries of Eastern Europe, Caucasus and Central Asia.
Aruandes on võimalust mööda hinnatud saavutatud tulemusi, eelkõige Euroopa Ühenduse kuuenda keskkonnategevuskava ning Ida‑Euroopa, Kaukaasia ja Kesk‑Aasia riikide keskkonnastrateegia eesmärkide valguses.
The report has been prepared in close partnership with a range of international organisations, governmental institutions and non-governmental organisations across the region.
Aruanne koostati tihedas koostöös kogu regiooni mitmesuguste rahvusvaheliste organisatsioonide, valitsusasutuste ja vabaühendustega.
Despite noteworthy progress in promoting environmental policy and sustainable development across the pan-European region, an 'implementation gap' in the use of integrated policy approaches remains.
Ehkki keskkonnapoliitika ja säästva arengu edendamisel on kõikjal Pan-Euroopa regioonis saavutatud märkimisväärset edu, on lõimitud poliitiliste lähenemisviiside väljatöötamise ja nen de tegeliku rakendamise vahel ikka veel suur lõhe.
Context of The fourth assessment
Neljanda hindamisaruande kontekst
The fourth pan-European environment assessment o ss r C s o c u f c ti a m e h
Neljas Pan-Euroopa keskkonnaseisundi hindamise aruanne u l is eh av ld ka V s s u sk e k a m e e
Source: Based on Figure 1.5 of The fourth assessment.
Allikas: neljanda hindamisaruande joonis 1.5.
Successful implementation depends on the setting of clear and realistic targets together with mechanisms to monitor progress.
Edukas rakendamine sõltub selgete ja realistlike eesmärkide püstitamisest koos tulemuste jälgimise mehhanismidega.
Environmental information across the region still varies in quality, with the availability and reliability of data differing considerably.
Keskkonnateabe kvaliteet on regiooni ulatuses ikka veel ebaühtlane, märgatavaid erinevusi on andmete kättesaadavuses ja usaldusväärsuses.
There is substantial room for further improvement in making much-needed data and information not only accessible, but also more comparable and reliable.
Palju on arenguruumi vajalike andmete ja teabe muutmisel peale kättesaadavuse ka senisest võrreldavamaks ja usaldusväärsemaks.
The pan-European region harbours rich cultural and environmental diversity.
Pan-Euroopa regiooni kultuuri ja keskkonna mitmekesisus on suur.
More than 870 million people live in the region; more than half of them in Western and Central Europe (WCE), making the European Union (EU) one of the most densely populated areas of the world with more than 100 people per square kilometre.
Siin elab enam kui 870 miljonit inimest, üle poole neist Lääne- ja Kesk-Euroopas, tehes Euroopa Liidust maailma ühe tihedamini asustatud piirkonna, kus ruutkilomeetril elab üle 100 inimese.
This is in stark contrast to the relatively sparse populations of Eastern Europe and Central Asia, where the average density is well below 20 people per square kilometre.
See on teravas kontrastis Ida‑Euroopa ja Kesk‑Aasia suhteliselt hõreda asustusega, kus keskmine asustustihedus on tunduvalt alla 20 inimese ruutkilomeetri kohta.
Economic recovery in recent years has resulted in an increase, in relative terms, of national income in virtually all countries of the pan-European region.
Viimaste aastate majanduslik elavnemine on toonud kaasa rahvamajanduse kogutulu suhtelise suurenemise praktiliselt kõigis Pan-Euroopa regiooni riikides.
Economic growth rates have been particularly high in South Eastern Europe (SEE) and EECCA countries.
Eriti kiire on majanduskasv olnud Kagu-Euroopas ning Ida-Euroopas, Kaukaasias ja Kesk‑Aasias.
The pan-European region and its sub-regions: key socio-economic indicators for 2005
Pan-Euroopa regioon ja selle allregioonid: tähtsaimad sotsiaal-majanduslikud näitajad 2005. aastal
Population (million)
Elanikke (mln)
Income (GDP per capita, USD)
Rahvamajanduse kogutulu (SKT elaniku kohta, USD)
EFTA and other WCE
Lääne- ja Kesk-Euroopa
Eastern Europe, Caucasus and Central Asia (EECCA)
Ida-Euroopa, Kaukaasia ja Kesk-Aasia
Other SEE
Muu Kesk-Euroopa
Source: Based on Table 1.2 of The fourth assessment.
Allikas: neljanda hindamisaruande tabel 1.2.
Trade flows between WCE/SEE and EECCA in 2005 (billion USD)
Kaubavood Lääne-, Kesk- ja Kagu-Euroopa ning Ida-Euroopa, Kaukaasia ja Kesk-Aasia riikide vahel 2005. aastal (mld USD)
Agricultural products
Põllumajandus- tooted
EECCAOutside report coverage
Aruandes käsit‑lemata riigid
Source: Map 6.1 of The fourth assessment.
Allikas: neljanda hindamisaruande kaart 6.1.
Increasingly, the economies of EECCA countries are moving away from reliance on agricultural output towards service industries.
Ida‑Euroopa, Kaukaasia ja Kesk‑Aasia riikide majandus sõltub üha vähem põllumajandustoodangust ja üha enam teenindussektorist.
Nonetheless, the EECCA region is still relatively more dependent on mineral extraction and agriculture, often resulting in major environmental pressures and high volumes of wastes.
Sellele vaatamata on see piirkond endiselt suhteliselt sõltuv maavarade kaevandamisest ja põllumajandusest, millega sageli kaasneb suur keskkonnakoormus ning suured jäätmekogused.
The number of independent states in the region has increased from 33 in 1990 to 53 in 2007, during which time the EU expanded from 15 to 27 Member States.
Regiooni iseseisvate riikide arv, mis 1990. aastal oli 33, on 2007. aastaks kasvanud 53-ni. Selle aja jooksul on Euroopa Liit laienenud 15 liikmesriigist 27 liikmesriigini.
Environment and health: Air quality
Keskkond ja tervis: Õhukvaliteet
Air pollution, mainly by ine particles and ground‑level ozone, continues to pose a signiicant threat to health: it shortens average life expectancy in WCE by almost one year and affects the healthy development of children.
Õhusaaste, eelkõige tahked osakesed ja maapinnalähedane osoon on endiselt oluline oht tervisele, lühendades keskmist eluiga Lääne- ja Kesk-Euroopas ligi ühe aasta võrra ning ohustades laste tervislikku arengut.
Most air pollutants have increased in EECCA by more than 10 % as a result of economic recovery, increases in transport, and the lack of effectiveness of air pollution protection policies.
Enamiku õhusaasteainete heitkogused on Ida‑Euroopa, Kaukaasia ja Kesk‑Aasia riikides suurenenud enam kui 10 %, põhjuseks majanduse elavnemine, transpordimahu suurenemine ning ebatõhus õhusaaste vähendamise poliitika.
In EECCA the poor quality of the data precludes an in-depth assessment of air quality and its consequences.
Ida‑Euroopa, Kaukaasia ja Kesk‑Aasia riikides takistab õhukvaliteedi ja selle mõju sügavuti hindamist andmete puudulik kvaliteet.
However, the limited data available indicates that the main health threat in EECCA and SEE is, as in WCE, from small particles and their toxic constituents.
Olemasolevad piiratud andmed näitavad siiski, et Ida‑Euroopa, Kaukaasia ja Kesk‑Aasia ning Kagu-Euroopa riikides, nagu Lääne- ja Kesk-Euroopa riikideski, on peamiseks terviseohuks tahked osakesed ja nende toksilised koostisosad.
Percentage change in emissions (2000–2004)
Heitkoguste muutused protsentides (2000–2004)
Volatile organic compounds (VOC)
Lenduvad orgaanilised ühendid (VOC)
Source: Table 2.2.1 of The fourth assessment.
Allikas: neljanda hindamisaruande tabel 2.2.1.
Environment and health: Inland waters
Keskkond ja tervis: Siseveekogud
More than 100 million people in the pan‑European region still do not have access to safe drinking water and adequate sanitation.
Enam kui 100 miljonile Pan-Euroopa regiooni inimesele ei ole ikka veel kättesaadav tervisele ohutu joogivesi ega nõuetekohane heitveepuhastus.
In EECCA and SEE the quality of the water supply and sanitation services has deteriorated continuously over the past 15 years, with the rural population being mostaffected.
Ida‑Euroopas, Kaukaasias ja Kesk‑Aasias ning Kagu-Euroopas on veevarustuse ja sanitaarteenuste kvaliteet viimase 15 aasta jooksul pidevalt halvenenud, kusjuures enim kannatab selle all maaelanikkond.
One-third of the pan-European population lives in countries where water resources are under substantial pressure.
Kolmandik Pan-Euroopa regiooni elanikkonnast elab riikides, kus veevarudele langeb suur koormus.
High leakage losses in water distribution systems, poor management and maintenance of irrigation systems, and unsustainable cropping patterns exacerbate the impacts of droughts and water scarcity.
Põudade ja veepuuduse tagajärgi raskendavad veevarustussüsteemide suured lekkekaod, niisutussüsteemide puudulik majandamine ja korrashoid ning ebasäästlikud taimekasvatusmeetodid.
River catchments affected by flooding (1998–2005)
Üleujutustest mõjutatud jõevalglad (1998–2005)
Number of flood events
Üleujutuste arv
Outside report coverage
Aruandes käsitlemata riigid
Source: Map 2.3.1 of The fourth assessment.
Allikas: neljanda hindamisaruande kaart 2.3.1.
Environment and health: Soil
Keskkond ja tervis: Muld
Since the Kiev Conference, progress has been made both in policy development and in the availability of information. However, it is still too early to record any marked improvement in the status of soil resources.
Kiievi konverentsi järel on tehtud edusamme nii poliitika arendamises kui ka teabe kättesaadavuses, kuid siiski on veel liiga vara rääkida mullavarude seisundi märkimisväärsest paranemisest.
Given the complexity of current risks, especially climate change, new thinking on mechanisms to improve the evidence base to support action on soils is needed.
Arvestades praeguste ohtude, eelkõige kliimamuutuste keerukat olemust, on tarvis uut mõtlemisviisi mullakaitsemeetmete aluseks oleva tõendusmaterjali täiustamise mehhanismide osas.
The exchange of best practices between countries and regions with similar soil conditions could reduce remediation costs across many soil threats, and provide an important basis for cooperation.
Parimate tavade vahetamine sarnaste mullatingimustega riikide ja piirkondade vahel võib paljude mullaga seonduvate ohtude puhul vähendada tervendamiskulusid ning olla oluliseks lähtekohaks koostööle.
Overview of economic activities causing soil contamination in some WCE and SEE countries (% of investigated sites)
Mõnes Lääne-, Kesk- ja Kagu-Euroopa riigis pinnase saastumist põhjustavad majandustegevused (% uuritud reostuskolletest)
Others 9 %
Muud 9 %
Industrial production and commercial services 36 %
Tööstustootmine ja kaubanduslikud teenused 36 %
Transport spills on land 3 % Storage 4 %
Ladustamine 4 %Elektrijaamad 4 %
Industrial waste treatment and disposal 9 %
Tööstusjäätmete töötlemine ja kõrvaldamine 9 %
Oil industry 17 %
Naftatööstus 17 %
Source: Figure 2.4.2 of The fourth assessment.
Allikas: neljanda hindamisaruande joonis 2.4.2.
Environment and health: Hazardous chemicals
Keskkond ja tervis: Ohtlikud kemikaalid
The chemical industry has been growing worldwide.
Keemiatööstus on kõikjal maailmas kasvanud.
In the European Union the production of toxic chemicals has increased at almost the same rate as total chemical production, and both have grown faster than GDP.
Euroopa Liidus on toksiliste kemikaalide tootmine kasvanud kemikaalide kogutoodanguga peaaegu samas tempos ning mõlemad on kasvanud kiiremini kui SKT.
Globalisation is resulting in a shift of environmental burdens to developing countries and the re-import of hazards via transboundary pollution and contaminated products.
Üleilmastumine toob kaasa keskkonnakoormuse nihkumise arengumaadesse ning ohtude taassisseveo piiriülese saaste ja saastunud toodetena.
Recently, signiicant new policies and legislation addressing the management of chemicals have been agreed upon, both in Europe and globally.
Nii Euroopas kui ka maailma tasandil on hiljuti kokku lepitud kemikaalide käitlemise oluliste uute põhimõtete ja õigusaktide osas.
Evaluation and Authorisation of Chemicals (REACH), which entered into force in 2007.
Euroopa Liidus on nende seas kemikaalide registreerimise, hindamise, autoriseerimise ja piiramise määrus (REACH), mis jõustus 2007. aastal.
At the international level, the Strategic Approach to International Chemical Management (SAICM) was adopted in 2006.
Rahvusvahelisel tasandil võeti 2006. aastal vastu kemikaalide rahvusvahelise kasutamise strateegiline lähenemisviis (SAICM).
Additionally, the Global Harmonised System on classiication and labelling (GHS) was agreed and the Stockholm Convention on Persistent Organic Pollutants (POPs) and the Rotterdam Convention on Prior Informed Consent (PIC) entered into force.
Lisaks sellele lepiti kokku ülemaailmne ühtne klassiitseerimis‑ ja märgistussüsteem (GHS) ning jõustusid orgaaniliste püsisaasteainete piiramise Stockholmi konventsioon ja eelteavitusel põhineva nõusolekumenetluse Rotterdami konventsioon.
Emissions of greenhouse gases have increased in recent years in most European countries and are projected to continue to do so in the future.
Kasvuhoonegaaside heitkogused on viimastel aastatel enamikus Euroopa riikides suurenenud ning prognoositavalt suurenevad ka tulevikus.
Many European countries have adopted national programmes to reduce emissions, but some of them will still have dificulties in reaching their Kyoto targets.
Paljud Euroopa riigid on vastu võtnud heitkoguste vähendamise riiklikud programmid, kuid osal neist tuleb siiski raskusi oma Kyoto eesmärkideni jõudmisega.
The Kyoto Protocol, under the UN Framework Convention on Climate Change, and its irst commitment period represent only a irst step in addressing climate change.
ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokoll ja selle esimene kohustusperiood on alles esimene samm kliimamuutuste vastu võitlemisel.
Global emissions will have to be reduced by up to 50 % by 2050 to limit temperature increases to a maximum of 2 °C above pre‑industrial levels, the target proposed by the EU as necessary to avoid unacceptable climate change impacts in the future.
2050. aastaks tuleb ülemaailmset heitkogust vähendada kuni 50 % võrra, et hoida temperatuuritõus võrreldes tööstusajastu eelse tasemega 2 °C piires. Selle eesmärgi pakkus välja Euroopa Liit kui vajaliku, et vältida vastuvõetavat taset ületavaid kliimamuutusi tulevikus.
Trends in total greenhouse gas emissions
Kasvuhoonegaaside heitkoguste suundumused
Progress since Kiev
Pärast Kiievit toimunud areng
Source: Figure 3.4 of The fourth assessment.
Allikas: neljanda hindamisaruande joonis 3.4.
Projected changes in annual river discharge in Europe for the 2070s compared with 2000
Euroopa jõgede aastaste vooluhulga prognoositavad muutused 2070. aastateks võrreldes 2000. aastaga
Based on data from two different climate models: ECHAM4 (left) and H a d C M 3 (right)
Kliimamudelite ECHAM4 (vasakul) ja H ad C M 3 (paremal) andmete põhjal
Decreases
Väheneb
Small changes
Muutub vähe
Increases
Suureneb
Source: Map 3.3 of The fourth assessment.
Allikas: neljanda hindamisaruande kaart 3.3.
Some unavoidable climate change impacts are projected to affect most sectors of the economy and natural resources — even with strong mitigation programmes.
Prognooside kohaselt mõjutab mõni kliimamuutuste vältimatu tagajärg enamikku majandussektoreid ja loodusvarasid, seda isegi tugevate leevendusprogrammide olemasolu korral.
It is therefore also urgent to adapt to those impacts in developing and implementing policies and measures in all sectors of society.
Seetõttu on hädavajalik kõigi ühiskonnaelu valdkondade arengusuundade ja meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel nende tagajärgedega arvestada.
Biodiversity decline and loss of ecosystem services continue to be a major concern across the pan-European region.
Elustiku mitmekesisuse kahanemine ja ökosüsteemide poolt tagatud teenuste mahu vähenemine on endiselt kogu Pan-Euroopa regioonis suureks probleemiks.
In addition, the number of invasive alien species in the region continues to increase.
Peale selle suureneb regioonis endiselt invasiivsete võõrliikide arv.
The Kiev Resolution's overarching target of haltingbiodiversity loss in the region by 2010 will not beachieved without considerable additional efforts and resources.
Kiievi resolutsiooni keskset eesmärki peatada elustiku mitmekesisuse kahanemine regioonis 2010. aastaks ei ole võimalik saavutada ilma arvestatavate lisajõupingutuste ja -ressurssideta.
Communication, education and public awareness programmes, however, are being implemented according to the Kiev Resolution.
Teabe-, haridus- ja üldsuse teadlikkuse programmide täitmine kulgeb aga Kiievi resolutsiooni kohaselt.
There has been signiicant progress in creating ecological networks: the Pan-European Ecological Network and Natura 2000 Network are taking shape, but there is still insuficient information o n their conservation status.
Märkimisväärset edu on saavutatud ökovõrgustike loomisel: üleeuroopaline ökoloogiline võrgustik ja Natura 2000 võrgustik võtavad kuju, kuid nende looduskaitselise seisundi kohta ei ole ikka veel piisavalt teavet.
Progress in developing national strategies for invasive species
Invasiivseid liike käsitlevate riiklike strateegiate koostamise seis
WCE (n = 32)SEE (n = 8)EECCA (n = 12)
Lääne- ja Kesk-Kagu-Euroopa Euroopa (n = 32)(n = 8)
A national strategy on invasive alien species is established or the work developing such a strategy is in progress
Riiklik invasiivsete võõrliikide strateegia on vastu võetud või koostamisel
Invasive alien species explicitly recognised in national biodiversity strategy/action plan reported to CBD
Invasiivseid võõrliike on eraldi käsitletud bioloogilise mitmekesisuse konventsioonile vastavas riiklikus bioloogilise mitmekesisuse strateegias või tegevuskavas
Action for invasive alien species not identified on national level
Invasiivsete võõrliikide vastaseid meetmeid riigi tasandil ei ole
Source: Figure 4.12 of The fourth assessment.
Allikas: neljanda hindamisaruande joonis 4.12.
Extent of illegal logging in selected countries (2000–2004)
Ebaseadusliku metsaraie ulatus valitud riikides (2000–2004)
Official estimates, total harvested volume (%)
Ametlikud hinnangud, % raie kogumahust
Not of concern
Probleem puudub
Source: Map 4.5 of The fourth assessment.
Allikas: neljanda hindamisaruande kaart 4.5.
Environmental concerns are becoming increasingly integrated into the forestry and agricultural sectors.
Keskkonnakaitse kaalutlusi võetakse üha enam arvesse metsandus- ja põllumajandussektoris.
Nonetheless, agriculture still exerts considerable pressure on biodiversity.
Põllumajandus avaldab siiski ikka veel elustiku mitmekesisusele märkimisväärset survet.
The speciic policy targetof identifying all 'high nature value' farmland by 2006 has not been reached.
Konkreetset poliitilist eesmärki teha 2006. aastaks kindlaks kõik suure loodusväärtusega põllumajandusmaad ei ole saavutatud.
Eutrophication remains a problem in all enclosed seas and sheltered marine waters across the pan-European region.
Kõigis Pan-Euroopa regiooni sisemeredes ja kaitstud merevetes on endiselt probleemiks eutrofeerumine.
Reducing diffuse nutrient sources, particularly from agriculture, remains a major challenge and requires increased action.
Toitainete hajuallikate, eelkõige põllumajanduslike allikate vähendamine jääb ka edaspidi suureks väljakutseks ja nõuab lisameetmeid.
Overishing is still widespread in all pan‑European seas.
Kõigis Pan-Euroopa meredes on ikka veel laialt levinud ülepüük.
Improved policies and stricter law enforcement are needed for ish stock recovery — especially to stop illegal ishing, but also to reduce the impacts of isheries on the whole marine ecosystem.
Kalavarude taastumiseks on vaja poliitikat täiustada ja õigusakte rangemini jõustada. Eriti on seda tarvis ebaseadusliku püügi peatamiseks, samuti selleks, et vähendada kalanduse mõju kogu mereökosüsteemile.
Land-cover change within the 10 km coastal zone in 17 of 22 coastal EU Member States (1990–2000)
Maakatte muutused 10 km laiuses rannikuvööndis 17s Euroopa Liidu 22st mereäärsest liikmesriigist (1990–2000)
Net change in land cover % of initial year
Maakatte lõplik muutus protsentides võrreldes algaastaga
Semi-natural vegetation
Poollooduslik taimkate
Open spaces/bare soils
Lagealad/katmata pinnas
Arable land and permanent crops
Haritav maa ja püsikultuurid
Pastures and mixed farmland
Karjamaad ja segapõllumajandusmaa
Water bodies
Veekogud
Source: Figure 5.11 of The fourth assessment.
Allikas: neljanda hindamisaruande joonis 5.11.
Accidental oil tanker spills in European seas
Merereostusega tankeriõnnetused Euroopa meredel
No of accidents > 7 tonnes Tonnes of oil spilt (for accidents > 7 tonnes) Progress since Kiev
> 7 tonniste reostuste arv Merrevalgunud nafta kogus tonnides ( > 7 tonniste reostuste korral) Pärast Kiievit toimunud areng
No of accidents > 7 tonnes Source: Figure 5.8 of The fourth assessment.
> 7 tonniste reostuste arv Merrevalgunud nafta kogus
Climate change is likely to affect seas and coasts, including marine organisms.
Kliimamuutused avaldavad tõenäoliselt mõju merele ja rannikule, sealhulgas mereorganismidele.
Adaptation policies should include measures to reduce other, non-climatic pressures in order to increase the resilience of marine ecosystems and the coastal zone to climate change.
Kliimamuutustega kohanemise strateegiate raames tuleks ette näha teiste, kliimaga mitteseonduvate survetegurite vähendamise meetmed, et parandada mereökosüsteemide ja rannikuvööndi võimet kliimamuutuste mõjust taastuda.
Actions under regional sea conventions and EU policies have improved water quality in the western seas, for example with regard to some hazardous substances.
Piirkondlike merekonventsioonide ja Euroopa Liidu strateegiate alusel võetud meetmed on parandanud läänepoolsete merede veekvaliteeti, näiteks mõne ohtliku aine osas.
Policies geared towards improving the generally poor state of Europe's marine and coastal environment should be based on an ecosystem approach.
Euroopa mere- ja rannikukeskkonna üldiselt halva seisundi parandamisele suunatud poliitika peaks lähtuma ökosüsteemse lähenemise põhimõttest.
Sustainable consumption and production
Säästev tarbimine ja tootmine