natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Please update your contact data at: http://www.inforegiodoc.eu/ and tell us what you like (or otherwise) about our publications.For more information: regio-info@ec.europa.eu
Palun uuendage oma kontaktandmeid veebisaidil http://www.inforegiodoc.eu/ ja andke teada, mis teile meeldib (või ei meeldi) meie publikatsioonides. Täiendavat infot leiate veebileheküljelt regio-info@ec.europa.eu
Text finalised on 22 October 2008
Tekst on lõplikult viimistletud 22. oktoobril 2008.
2008 N° 175 news
Infoleht Detsember 2008Nr 175 news
EU Baltic Sea Region Strategy – have your say
„Teadusuuringute potentsiaali” avab seitsmes Teadusuuringute raamprogramm (FP7)
'Research Potential' to be unlocked by 7th Research Framework Programme (FP7)
EL-i Läänemere piirkonna strateegia – öelge sõna sekka
In the lead-up to the publication of a draft strategy for the Baltic Sea Region at the end of December, the Commission invites you to comment and contribute through the consultation website.
Sissejuhatusena detsembrisse märgitud Läänemere piirkonna strateegia projekti avaldamisele kutsub komisjon teid konsultatsiooni veebilehe kaudu kommenteerima ja sellesse panustama.
Set up at the start of November the site will run until the end of the year: contributions will be published online.
Novembri alguses käivitatud veebileht toimib aasta lõpuni: kaastööd avaldatakse internetis.
Convergence and outermost regions are in line to benet from the FP7’s ‘Research Potential’ funding as the Commission announces two calls for proposals. €340 million (2007-13), have been earmarked by Member States to develop these regions’ research potential to the full by supporting, amongst other ele-ments, the acquisition and development of research equipment and boosting knowledge transfer activities.
Lähenemine ja äärepoolseimad piirkonnad saavad järgmisena kasu FP7 „Teadusuuringute potentsiaali“ rahastamisest samal ajal, kui komisjon kuulutab välja kaks konkursikutset. Liikmesriigid on reserveerinud nende piirkondade teadusuuringute potentsiaali väljaaren-damiseks 340 miljonit eurot (2007–13), toetades muude elementide seas uurimisseadmete soetamist ja arendamist ning võimendades teadmiste ülekande tegevusi.
The strategy will work towards making the region environmentally sustainable, prosperous, accessible, attractive, safe and secure.
Strateegia töötab selle suunas, et teha piirkond keskkonda säästvaks, jõukaks, ligipääsetavaks, atraktiivseks, ohutuks ja turvaliseks.
With a focus on results rather than recommendations, the strategy will be transparent and open to critical, public appraisal as a reaction to regularly updated information on what has happened, what is currently underway and what is intended for the future.
Keskendudes pigem tulemustele kui soovitustele, on strateegia läbipaistev ja avatud kriitilisele, avalikule hindamisele kui reageeringule toimunule, käimasolevale ning edaspidiseks kavatsetavale.
So how is this to be achieved?
Kuidas siis seda peaks saavutatama?
The consultation document asks how funding could be best targeted, how to balance the needs of the environment with the region’s development and growth and how to organise the use of the sea more rationally.
Konsultatsioonidokument küsib, kuidas saaks kõige paremini suunata rahastamist, kuidas tasakaalustada keskkonna vajadused piirkonna arengu ja kasvuga ning kuidas korraldada mere kasutamist ratsionaalsemalt.
Resolving these, and the other issues raised, will need as much positive input as possible – the area is uniquely complex, being surrounded by eight Member States and part of the Russian Federation.
Nende ja teiste ülestõstetud küsimuste lahendamine vajab võimalikult palju positiivset sisendit – piirkond on ainulaadselt keerukas, kuna seda ümbritseb kaheksa liikmesriiki ning osa Vene Föderatsioonist.
Your ideas are welcome.
Teie ideed on teretulnud.
URBACT conference – navigating the financial chaos high on agenda
Strateegia viimistletakse ja esitatakse teatisena Ülemkogule 2009. aasta juuniks.
The strategy will be finalised and presented as a Communication to the Council by June 2009; at the same time, the programmes’ Managing Authorities will meet in Sweden to link the actions set out in the strategy to the funding available from the European Regional Development Fund.
Samal ajal kohtuvad Rootsis programmide korraldusasutused, et ühendada strateegias esitatud sammud Euroopa Regionaalarengu Fondist kasutada olevate rahaliste vahenditega.
The consultation process, as part of the drafting, sees the strategy starting as it means to go on, with the public being fully informed and invited to have their say – from regional and local authorities to anyone with an interest in the region.
Konsultatsiooniprotsess kui osana koostamisest alustab strateegiat edasiliikumiseks sellest, et avalikkust teavitatakse täielikult ja kutsutakse ütlema sekka oma sõna – piirkondlikest ja kohalikest ametiasutustest igaüheni, kel regiooni vastu huvi.
Contributors are asked to submit their comments from the standpoint of citizen, member of an organisation or of a public authority.
Kaastöötajatel palutakse esitada oma kommentaarid kodaniku, organisatsiooni või avaliku ametiasutuse liikme seisukohast.
•in terms of (EU) policies, which are more relevant?
• Millised (EL-i) poliitikad on asjakohasemad?
Should some (EU) policies be treated as a higher priority than others? (e.g. environnent/maritime etc)?
Kas osasid (ELi) poliitikaid peaks võetama sihikule teistest kõrgema prioriteedina? (nt keskkond/merendus jne)?
A Commission Sta Working Paper on urban policy was presented at this conference.
• Kuidas saab erinevaid Läänemere turgusid ergutada enam vastastoimele ning nõnda ületada osa ebaküllaldase sisekonkurentsiga kaasnevaid probleeme?
•what are the main remaining barriers for trade in the region?
• Mis on peamised piirkonna kaubandusele allesjäänud barjäärid?
http://ec.europa.eu/regional_policy/ s our c e s / do c o c / 2 0 0 7 / working / urban_dimension_en.pdf
Montepellier’s tulid URBACTi iga-aastase konverentsi alguseks 1.–2. detsembril kokku 300 linna esindajad.
•how can better policy design be facilitated?
• Kuidas saab aidata kaasa parema poliitika kujundamisele?
What currently hampers better coordination?
Mis hetkel tõkestab paremat koordineerimist?
How can this be improved?
Kuidas saab seda parandada?
Swiss/EU co-operation could go still further
Šveitsi ja EL-i koostöö võiks ulatuda kaugemalegi
A series of meetings in Berne and Lucerne were held as part of the European Commissioner for Regional Policy, Danuta Hübner’s ocial visit to Switzerland, earlier in November.
Euroopa regionaalpoliitika voliniku Danuta Hübneri ametliku visiidi käigus Šveitsi novembri alguse poole toimus Bernis ja Luzernis mitmeid kohtumisi.
The aims of the Lisbon Strategy and the EU’s Regional Policy programmes are very similar to those of Switzerland’s New Regional Policy (NRP).
Lissaboni strateegia ja EL-i regionaalpoliitika programmide eesmärgid on väga sarnased Šveitsi uue regionaalpoliitika (New Regional Policy, NRP) omadega.
The Commission would like the NRP to broaden its scope to include, for example, the shared use of infrastructure in sectors such as health, tourism and education.
Komisjon sooviks, et NRP laiendaks oma ulatust, et hõlmata näiteks infrastruk-tuuri ühist kasutamist sellistes sektorites nagu tervishoid, turism ja haridus.
Øresund bridge and tunnel linking Denmark to Sweden.
Taanit Rootsiga ühendav Øresundi sild ja tunnel.
INTERREG IVC – second call for proposals now open
INTERREG IVC – teine konkursikutse nüüd avatud
All those interested in applying for funding under INTERREG IVC have until 15 January to submit their applications as the second round of calls gets underway.
Kõigil INTERREG IVC raames rahastamisest taotlemisest huvitatuil on aega 15. jaanuarini taotleda – algamas on teine voor.
The co-operation area covered includes all Member States, Norway and Switzerland and priority will be given to partnerships which involve regional or local authorities.
Koostööpiirkond katab kõiki liikmesriike, Norrat ja Šveitsi ning eelisjärjekorras vaadatakse läbi piirkondlikke või kohalikke ametiasutusi kaasavad partnerlused.
A special website has been set up to oer full support to applicants, including information about whom to contact locally for advice in preparing a response to the call, a series of events such as open days, seminars and individual consultations.
Kandideerijatele on täieliku toe pakkumiseks käivitatud spetsiaalne veebileht, mis sisaldab infot selle kohta, kellega kutsele vastuse koostamise osas nõu saamiseks kohapeal ühendust võtta, sari üritusi, nagu näiteks lahtiste uste päevad, seminarid ja individuaalsed konsultatsioonid.
There is also a partner search facility and a new project idea database.
Samuti on olemas partnerite otsinguseade ning uute projektiideede andmebaas.
reecting the Gothenburg strategy, expressed as ‘Environment and risk prevention’.
raames, ning teine säästvat arengut, kajastades Göteborgi strateegiat väljendatuna „keskkonna ja riskiennetusena”.
The scope of the former includes SMEs, human resources, education and research and technology; the latter: water management, energy and sustainable transport.
Esimese rakendusala hõlmab VKEsid, inimressursse, haridust ja teadustööd ning tehnoloogiat; viimane: veemajandust, energiat ja säästvat transporti.
A complete list is laid out in the programme manual, found on the site.
Täielik loetelu on märgitud programmi käsiraamatus, mida saab veebilehelt.
The European Regional Development Fund contributes a total of €136.9 million to projects falling under priority one and €230.8 million to those under priority two.
Euroopa Regionaalarengu Fond panustab kokku 136,9 miljonit eurot esimese prioriteedi hüvanguks ning 230,8 miljonit eurot teise prioriteediga seotud projektidesse.
The INTERREG IVC programme sets out to make regional development projects more eective and in so doing boost competitiveness.
INTERREG IVC programm taotleb piirkondlike arendusprojektide tõhustamist ning seeläbi konkurentsivõimelisuse võimendamist.
It achieves this by helping people pool ideas, matching less experienced with more advanced regions and making sure good practice is integrated into mainstream programmes.
Seda saavutab ta, aidates inimestel ideesid vahetada, viies vähem kogenud piirkonnad kokku kogenumatega ning tagades hea tava integreerimist tavaprogrammidesse.
If you are working out a project that will bring those goals about and are interested in funding, take a look at the website which brings a number of resources together to help you formulate an application.
Kui töötate välja projekti, mis realiseerib neid eesmärke ning olete rahastamisest huvitatud, vaadake veebilehte, mis toob kokku hulga ressursse, et aidata Teil taotlust vormistada.
There is also a valuable FAQ section which explains some of the dierences between this round and previous ones.
Samuti on olemas väärtuslik KKK osa, mis selgitab mõningaid käesoleva ja eelmiste vooru vahelisi erinevusi.
The programme is divided into two ‘priorities’: one relates to growth, reecting the Lisbon Strategy, under the theme ‘Innovation and the knowledge economy’ and the second to sustainable development, http://www.interreg4c.eu/
Programm jaguneb kaheks „prioriteediks”: üks on seotud kasvuga, kajastades Lissaboni strateegiat „innovatsiooni ja teadmistepõhise majanduse” http://www.interreg4c.eu/
Debate on future of cohesion kicks o at Paris conference
Pariisi konverentsil käivitus arutlus ühtekuuluvuse tuleviku üle
Students, Managing Authorities, politicians and people with a desire to see their regions flourish and prosper turned up in their hundreds to hear what experts had to say at the conference on Territorial Cohesion and the Future of Cohesion Policy, Paris, 3031 October.
Üliõpilased, korraldusasutused, poliitikud ning oma piirkondade õitsengut ja jõukust näha soovivad inimesed tulid sadade kaupa kuulama, mida asjatundjatel 30.–31. oktoobril Pariisis piirkondliku ühtekuuluvuse ja ühtekuuluvuspoliitika tuleviku konverentsil öelda oli.
Speaking at a round table summing up, Commissioner for Regional Policy, Danuta Hübner explained why the Green Paper on the future of Territorial Cohesion has been published now, “The challenges on the horizon are such that the modernisation of Territorial Cohesion is imperative”.
Ümarlaual kõneldes kokkuvõtet tehes selgitas regionaalpoliitika volinik Danuta Hübner, miks on piirkondliku ühtekuuluvuse roheline raamat avaldatud praegu: „Silmapiiril on sellised väljakutsed, et piirkondliku ühtekuuluvuse kaasajastamine on kategooriliselt vajalik”.
The event, held under the auspices of the French presidency, was a resounding success if the constant buzz of conversation around the halls and the number of questions from the floor were anything to go by.
Prantsuse eesistumise raames toimunud üritus oli saalides kõlanud pideva vestlussumina ning publiku seast esitatud küsimuste arvu järgi otsustades selgelt edukas.
Questions on what the word ‘territory’ means, on the relationship between co-operation and competitiveness and whether transnational, regional co-operation means an erosion of the power of nation states proved fertile grounds for discussion.
Viljakat pinnast arutelule pakkusid küsimused selle kohta, mida tähendab sõna „territoorium”, koostöö, ja konkurent-sivõimelisuse-vahelise suhte kohta ning selle kohta, kas riikidevaheline, piirkondlik koostöö tähendab rahvusriikide võimu murenemist.
The December edition of Inforegio’s Panorama magazine, issue 28, examines the Green Paper in depth and considers its implications.
Info Regio „Panorama” ajakirja detsembri väljaanne, number 28, vaatleb põhjalikult rohelist raamatut ning vaeb selle järelmeid.
It may be found at the link below.
Vaadata saab seda lingilt allpool.
Two points emerged upon which consensus seemed clear: cohesion funding must not be seen as a ‘x all’ for the problems created by ill thought through sectoral planning and that the word 'territory' should be embraced as a means to prompt policy makers to create place-based policy, in full consideration of the map, the territory to which the policy will apply and what will happen on the ground.
Esile kerkis kaks punkti, mille osas konsensus näis selge: ühtekuuluvuse rahastamist ei tohitaks näha halvasti läbimõeldud valdkondlikust planeerimisest tekkinud probleemide „universaalravimit” ning et sõna „territoorium” tuleks võtta omaks vahendina, mis tõukab poliitiliste otsuste tegijaid looma paigapõhist poliitikat, võttes täiel määral arvesse maakaarti – piirkonda, mille suhtes poliitika kohaldub, ehk seda, mis hakkab toimuma praktikas.
Please note that this is the last edition of the Inforegio Newsletter in the current monthly format.
Palun võtke teadmiseks, et käesolev on Inforegio praeguse igakuise ilmumisega uudiskirja viimane väljaanne.
From January 2009 onwards, we will send interesting news items in electronic form only, as they become available.
2009. aasta jaanuarist alates saadame Teile huvitavaid uudiseid ebakorrapäraste vahemikega üksnes elektroonilisel kujul.
We also invite you to regularly consult our website http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htm If you would like to receive such news, please update your contact data at: http://www.inforegiodoc.eu/For more information, please email: regio-info@ec.europa.eu
Samuti kutsume Teid vaatama korrapäraselt meie kodulehte http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htm Kui soovite taolisi uudiseid saada, uuendage palun oma kontaktandmeid: http://www.inforegiodoc.eu/Täiendavat infot: regio-info@ec.europa.eu
Text finalised on 26 November 2008
Tekst on lõplikult viimistletud 26. novembril 2008.
Europe Direct is a service to help you find answers to your questions about the European Union
"Europe Direct" on teenistus, mis aitab leida vastused Euroopa Liitu puudutavatele küsimustele
Freephone number:
Tasuta infotelefon (*):
(*) Certain mobile telephone operators do not allow access to 00 800 numbers or these calls may be billed.
(*) Teatavad mobiilside operaatorid ei võimalda helistada 00800 numbritele või on kõned tasulised.
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu).
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saate Internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
The Growth and Jobs Strategy and the Reform of European cohesion policy
Majanduskasv ja tööhõive ning Euroopa ühtekuuluvuspolütika reform
ECONOMIC AND SOCIAL DISPARITIES IN THE ENLARGED EU
MAJANDUSLIKUD JA SOTSIAALSED ERINEVUSED LAIENENUD EUS
Growth - still slow but expected to pick up
Majanduskasv - täna veel aeglane, kuid oodata on kiirenemist
GDP - new MS grow faster but convergence still a long term perspective 1.2.2.
SKT - uutes liikmesriikides on kasv kiirem, kuid lähenemine on siiski veel pikaajaline perspektiiv S 1.2.2.
Employment - 24 million new jobs needed to reach 70% target
Tööhõive - eesmärgiks seatud 70% saavutamiseks on vaja luua 24 miljonit uut töökohta 6
Disparities between Objectives 1.3.2. .. .and within each objective 1.3.3.
Erinevused eesmärkide vahel 1.3.2. ...ja iga eesmärgi piires 1.3.3.
Contribution of R & D and ICT to sustainable growth
Teadus-ja arendustöö ning info-ja sidetehnoloogia panus jätkusuutlikku kasvu
RECENT DEVELOPMENTS IN EU COHESION POLICY
ELI ÜHTEKUULUVUSPOUITIKA HILJUTINE ARENG
Budget execution 2005 - record levels of commitments
Eelarve täitmine 2005. aastal - rekordarv toetusi
"Cohesion Policy and cities: the urban contribution to growth and jobs in the regions"
Ühenduse ühtekuuluvuspolütika strateegilised suunised 2007-2013
Cohesion policy at the heart of the Growth and Jobs strategy
„Ühtekuuluvuspolütika ja linnad: linnade panus piirkondade majanduskasvu ja tööhõivesse"
Resources: summary of European Council conclusions of December 2005
Ühtekuuluvuspolütika majanduskasvu ja tööhõivestrateegia keskmes
Innovations in the new cohesion policy programmes
Ressursid: 2005. aasta detsembri Euroopa Ülemkogu istungjärgu järelduste kokkuvõte
Translations of this report in all official languages are available on the Inforegio website, together with an annex (in EN only) providing further details: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/repor_en.htm
Käesoleva aruande tõlked kõikidesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse on kättesaadaval Inforegio veebisaidil koos üksikasju sisaldava lisaga (ainult inglise keeles ): http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/repor_en.htm
The European Commission's forecasts envisage a pick up of growth to more than 2% across the EU between 2005 and 2007.
2005. aastal iseloomustas liidu majandust jätkuvalt aeglane majanduskasv võrreldes varasemaga.
Growth is expected to exceed 3% per year in 16 of the 25 Member States, as well as in Romania and Bulgaria.
Ajavahemikul 2000-2004 kasvas ELi 25 liikmesriikide SKT keskmiselt veidi üle 1,5% aastas.
Growth is not expected to exceed 2% by much - if at all - in Germany, Italy, France, Belgium, the Netherlands, Austria, Denmark, Portugal and Malta.
ELi lõikes on märkimi sväärseid erinevusi, kusjuures parimaid tulemusi näita vad peamiselt vaesemad liikmesriigid, eriti Balti riigid ja Slovakkia, aga ka Kreeka ja Iirimaa ning samuti kan didaatriigid Rumeenia ja Bulgaaria.
These countries account for over half the total popula tion in the EU27.
Väike majanduska sv oli mitmes suhteliselt rikkas liikmesriigis, sealhulgas Saksamaal, Taanis, Itaalias, Madalmaades ja Portugalis, aga ka Måltal - nende kõigi aastane majanduskasv jäi alla ühe protsendi.
In terms of the development of EU cohesion policy, the period since the publication of theThird Progress Report in spring 2005 was an important one for three principal rea sons.
ELi ühtekuuluvuspolütika arengut silmas pidades oli kolmanda arenguaruande avaldamisele 2005. aasta kevadel järgnenud periood oluline kolmel peamisel põhjusel.
First, after the historic enlargement in May 2004, the implementation of cohesion programmes in the new Member States gathered pace in 2005 and the results are now in the first full year of implementation.
Esiteks - pärast ajaloolist laienemist mais 2004 hoogustus ühtekuuluvusprogrammide rakenda mine uutes liikmesriikides aastal 2005 ning nüüdseks on näha esimese täieliku rakendamisaasta tulemusi.
Second, there were major advances in preparing for the 20072013 pro gramming period.
Teiseks tehti suuri edusamme programmiperioodi 2007-2013 ettevalmistamisel.
In particular, the Inter-Institutional Agreement signed on 17 May 2006 by Parliament, Council and Commission on the Financial Perspectives for 20072013 provided the basis for Member States and regions across the EU to move ahead with the preparation of new programmes.
Lisaks on komisjon selle ettevalmistustöö hõlbustamiseks võtnud vastu mitu olulist dokumenti (sealhulgas ühenduse ühtekuuluvuspolütika strateegiliste suunis te eelnõu, ühenduse maaelu arengu strateegiliste suu niste eelnõu ja piirkondliku riigiabi andmise juhend 2007.-2013. aastaks).
In addition, the Commission adopted several key documents to lay the ground for this work (including the draft Community Strategic Guidelines for Cohesion, the draft Community Strategic Guidelines on Rural Devel opment and Regional State Aid Guidelines 2007-2013).
Euroopa Komisjoni prognoosides nähakse aastateks 2005-2007 ette kogu ELi majanduskasvu hoogustumist üle 2%. Majanduskasvu üle 3% aastas prognoositakse 16 liikmesriigis 25st, samuti Rumeenias ja Bulgaarias.
Third, key policy decisions taken at the highest level in 2005 established the central place of cohesion policy in the Union's growth and jobs agenda (the'lisbon strategy").
Saksamaal, Itaalias, Prantsusmaal, Belgi as, Madalmaades, Austrias, Taanis, Portugalis ja Mal-tal küündis majanduskasv hinnanguliselt veidi üle 2%. Nendes riikides elab üle poole EL 27 kogurahvastikust.
Disparities convergence
Erinevused
It begins by setting the scene with an update on trends in, and disparities between, the Member States and re gions.
Aruande alguses kirjeldatakse liikmesriikide ja piirkondade viimaseid arengusuundi ning nendevahelisi erinevusi.
This is followed by an outline of the key develop ments in the policy framework including the agreement on the resources for cohesion policy for the Financial Perspectives 2007-2013.
Seejärel antakse ülevaade peamistest suundumustest poliitilises raamistikus, sealhulgas kokkulepe 2007.-2013. aasta finantsraamistiku ühtekuuluvuspolütika ressursside kohta.
ECONOMIC AND SOCIAL DISPARITIES IN THE ENLARGED EU
MAJANDUSLIKUD JA SOTSIAALSED ERINEVUSED LAIENENUD ELIS
However, some of the new Member States have already reached the level of the least wealthy EU-15 countries and similarly, per capita income levels in Spain continue to converge on those in Italy and Germany.
Jaotises esitatakse läbilõige sotsiaalsetest ja majandus likest arengusuundadest ning erinevuste tasemest.
This section provides a snapshot of social and economic trends and in disparity levels. New evidence is presented on determining factors of disparities in GDP, in growth rates and in employment, notably in relation to the amounts of invest ment in R & D expenditure and the information society.
Esitatakse uusi tõendeid erinevusi mõjutavate tegurite kohta SKT, majanduskasvu määrade ning tööhõive pu hul, eelkõige seoses investeeringute mahuga uurimis-ja arendustegevusse ning infoühiskonna arenguga.
In 2005, the Union's economy was characterised by con tinued low growth by historical standards. Between
Kolmeteistkümne ühtekuuluvuspoliitikaga hõlmatud riigi suhteliselt kiire majanduskasv võrreldes enamiku EL 1 5 riikidega (3,6% aastas võrreldes EL 15 keskmise ehk 2,2% aastas ajavahemikul 1995-2005) näitab, et lähenemine on toimunud.
In 2004, EU employment grew by 0.6%. The average overall employment rate' increased by 0.4 percentage points to 63.3% (64.7% in EU15 and 56.0% in EU10).The EU still falls short of the Lisbon employment rate target of 70% that is to be reached by 2010, despite the fact
Siiski lubab sis setulekute suur erinevus arvata, et selle rühma puhul tervikuna vähenevad vahed oluliselt alles aasta te pärast Mõned uutest liikmesriikidest on juba jõudnud vaeseimate EL 15 riikidele tasemele ning samuti ühtlustuvad Hispaania sissetulekute tasemed inimese kohta Itaalia ja Saksamaa vastavate ta semetega.