natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Freshwater biodiversity is under threat from pressures ranging from alien species to pollution.
Magevee bioloogilist mitmekesisust ohustavad mitmesugused faktorid võõrliikidest saasteaineteni välja.
But there are encouraging signs that the situation isimproving and the EU’s Water Framework Directive is helping to steer trendsin the right direction.
Sellele vaatamata on olemas julgustavad märgid olukorra paranemisest ja sellest, et ELi vee raamdirektiiv aitab juhtida arenguid soovitud suunas.
‘Improving the status of water bodies meansbetter habitats for aquatic organisms and other water dependent species,’she explained.
Vee raamdirektiivi rakendamine on tihedalt seotud looduskaitse ja bioloogilise mitmekesisuse aspektidega.
Freshwater biodiversity is in crisis, Joachim Maes, an official at the European Commission’s Joint Research Centre, told a session devoted to water and biodiversity.
„Magevee bioloogiline mitmekesisus on kriitilises olukorras,”ütles Euroopa Komisjoni Ühendatud Uurimiskeskuse ametnik Joachim Maes vee ja bioloogilise mitmekesisuse teemat käsitleva sessiooni käigus.
Thecon-sequences, he warned, could be dramatic.
Ta hoiatas, et selle tagajärjed võivad olla traagilised.
Other EU directives covering flood riskman-agement and marine strategy are also making their own contribution to protecting water biodiversity.
„Veekogude seisundi parandamine tähendab paremate elutingimuste loomist veeorganismidele ja teistele veest sõltuvatele liikidele,”selgitas ta.
‘Many freshwater species are endemic.
„Paljud mageveeliigid on endeemsed.
Theyoccur exclusively in a particular place.
Neid esineb ainult mõnes kindlas paigas.
The problem is that if you lose species, you can’t replace them,’he said.
Probleem seisneb selles, et liigi kadumisel ei ole seda enam võimalik asendada,”lisas ta.
Climate change, water and biodiversity a r t
Ka teised ELi direktiivid, mis keskenduvad üleujutuste riskijuhtimisele ja merestrateegiale, panustavad vee bioloogilise mitmekesisuse kaitsele.
Professor Peter Bridgewater, Director of Global Garden Consulting, addressed the wider picture of the link between climate change, water and biodiversity.
Kliimamuutused, vesi ja bioloogiline mitmekesisus
In his view, the world’s most serious environmental challenge is the availability and purity of water.
„Vee kättesaadavuse
Alien species are one of the most destructive influences.While 90% of the 11000 alien species in Europe are terrestrial, 28% of the most harmful occur in freshwater.
Kõige hävitavamat mõju avaldavad võõrliigid. Kui 90% Euroopa 11 000 võõrliigist on elavad maismaal, siis 28% kõige ohtlikumatest liikidest elab just magevees.
Habitat fragmentation is another threat as rivers are cut into small pieces and the continuum on which biodiversity depends is disrupted.
Teine oht on looduslike elupaikade killustumine, sest paljud jõed on jagatud väiksemateks suletud keskkondadeks ja kontiinuum, millest sõltub bioloogiline mitmekesisus, on lõhutud.
Chemicals flowing off the land are also sucking the life from Europe’s streams and rivers.
Ka maapinnalt vette imbuvad kemikaalid muudavad Euroopa ojasid ja jõgesid järkjärgult elutumaks.
But there are optimistic developments. Migratory species like salmon are returning to Europe’s rivers.
Ettevõtte Global Garden Consulting direktor professor Peter Bridgewater vaatas laiemalt kliimamuutuste, vee ja biomitmekesisuse vahelisi seoseid.
The same phenomenon can be seen in New York where the sturgeon population in the Hudson River is on the increase.
Tema hinnangul on maailma kõige tõsisem keskkonnaalane väljakutse seotud vee kättesaadavuse ja puhtusega.
world’s most serious environmental challenge.
ja puhtuse tagamine on maailma kõige tõsisem keskkonna- alane väljakutse.
Maes warned that patience was essential. ‘Rivers can’t be regained in four years –thenormal length of a project.
Maes hoiatas, et kannatlikkus on siin äärmiselt oluline.„Jõgesid ei ole võimalik taastada nelja aastaga, mis on tavapärane projekti kestus.
They need 10years.
Siin on vaja kümmet aastat.
That is why the EU’s 2020 strategy issoimportant,’ he pointed out.
Just seetõttu ongi Euroopa Liidu 2020. aasta strateegia oluline,”märkis ta.
He pointed to the importance of wetlands, many of which absorb more carbon dioxide than forests, and to the key role of coastal wetlands in managing floods, tidal surges and droughts – phenomena which climate change is likely to make more frequent.
Ta viitas märgaladele, millest paljud seovad süsihappegaasi rohkem kui metsad ning etendavad olulist rolli üleujutuste vältimisel ja tõusudest-mõõnadest tingitud veekoguste muutumisel – need on nähtused, mille esinemissagedust kliimamuutused tõenäoliselt vaid tõstavad.
Hestressed the need to rebuild the resilience of ecosystems by placing the focus onmanaging ecosystem processes and allowing space for evolution rather than trying to recreate the past.
Ta rõhutas vajadust tagada ökosüsteemide taastuvus, keskendudes ökosüsteemides toimuvate protsesside juhtimisele ja valides pigem evolutsiooni kui möödaniku taastamise.
He concluded that biodiversity has a key rolein regulating planetary water supply.
Euroopa õigusaktidel on juba märgatav positiivne mõju.
‘The hydrological cycle can help modify climate changes and a less erratic climate will allow for ecological and social resilience to support biodiversity,’he said.
Kõige olulisem on vee raamdirektiiv, mis moodustab Saksamaa Föderaalse Keskkonnaministeeriumi veeosakonnas töötava Heide Jekeli sõnul osa tema riigi bioloogilise mitmekesisuse strateegiast.
TNew legislation to protect Europe’s oceans
TUus seadusandlus Euroopa ookeanide kaitseks
Europe’s oceans are largely excluded from EU environmental legislation.
Euroopa ookeanid jäävad suurel määral väljapoole ELi keskkonnaseadusandluse reguleerimisala.
The Marine Strategy Framework Directive should remedy this by giving comprehensive protection for the first time to all salt water bodies under the EU’s jurisdiction.
Merestrateegia raamdirektiiv peaks seda olukorda parandama, tagades esmakordselt ELi jurisdiktsiooni alla jäävate mereveekogude laiaulatusliku kaitse.
It is now being implemented and should help address manyoftheproblems faced by Europe’s seas.
Nimetatud direktiiv on hetkel rakendusjärgus ja see peaks hakkama lahendama paljusid Euroopa meredega seonduvaid probleeme.
Challenges to Europe’s seas
Euroopa merede probleemid
The Marine Strategy Framework Directive (MSFD), adopted in July 2008, aims to ensure that the Union’s marine environment is in ahealthy state by 2020 at the latest.
2008. aasta juulikuus vastuvõetud merestrateegia raamdirektiivi eesmärk on tagada Euroopa Liidu merekeskkonna tervenemine hiljemalt aastaks 2020.
As participants at the Biodiversity in Oceans session heard, there is no shortage of threats to Europe’s seas.
Sessiooni „Bioloogiline mitmekesisus ookeani-des” osalejad nentisid, et Euroopa meresid ohustavate faktorite nimekiri ei ole sugugi lühike.
Mark Tasker from the UK’s joint nature conservation committee, listed
Mark Tasker Ühendkuningriigi Ühendatud Looduskaitsekomiteest märkis, et saaste,
2 levels, introduced species,
© EC /C E – P kõrged CO2 kogused, võõrliigid, väljapüük
© EC/CE – P extraction and exploitation’as just some of the phenomena undermining the sustainability and biodiversity of Europe’s oceans.
See õigusakt kehtestab 11 laiahaardelist tegurit alates eutrofeerumisest ja merepõhja terviklikkusest kuni mereprahini, millega tuleb arvestada n-ö hea keskkonnaseisundi poole liikumisel.
The legislation lays down 11 broad factors, ranging from eutrophication and sea floor integrity to marine litter, to be taken into account in the progress towards a‘good environmental status’.
at r i c k M a s c ja kurnamine on vaid üksikud näited nähtustest, mis ohustavad Euroopa ookeanide jätkusuutlikkust ja biomitmekesisust.
Monica Verbeek, the executive director from Seas at Risk, pointed out that the EU has many biodiversity commitments,‘but often forgets that marine biodiversity should be included’.
Liikumine selle eesmärgi suunas on juba alanud. Euroopa Komisjon on sel suvel viimistlemas konkreetseid kriteeriume nagu liikide bioloogiline mitmekesisus, looduslikud elupaigad ja ökosüsteemide tasandid, mida hakatakse kasutama 2020. aasta eesmärgi tegeliku saavutamise tuvastamiseks.
Work towards that target has already begun. The Commission is finalising this summer the specific criteria, such as biodiversity atspecies, habitat and ecosystems levels, which will be used to determine whether the 2020 objective has been reached.
Organisatsiooni Ohustatud Mered (Seas at Risk) tegevdirektor Monica Verbeek viitas, et EL on endale võtnud mitmeid bioloogilise mitmekesisusega seonduvaid kohustusi, kuid sageli unustatakse, et need peaks kindlasti hõlmama ka mere biomitmekesisust.
The sentiment had been voiced earlier by Professor Jacqueline McGlade, the Executive Director of the European Environment Agency, when she suggested that the marine environment was the‘orphan part’ ofmuch of what is now debated to protect natural habitats.
Mark Tasker, Ühendkuningriigi Ühendatud Looduskaitsekomitee Merenõustamisülem, Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu nõuandekomitee aseesimees
There are also clear obligations on Member States.
Ka liikmesriikidele kehtestatakse selged kohustused.
By mid-July 2012, they have to present an assessment of the environmental status of their sea waters, determinewhereimprove-ments need to be made and establishenvi-ronmental targets and indicators to meet their commitments.
2012. aasta keskpaigaks peavad nad esitama oma merevee keskkonnaseisundi hindamisaruanded, määrama kindlaks parendussuunad, kehtestama keskkonnaalased eesmärgid ja vastavad indikaatorid.
Mark Tasker, Head of Marine Advice, Joint Nature Conservation Committee, UK, and Vice-Chair of the Advisory Committee, International Council forthe Exploration of the Seas
Sama mõtteavaldusega on varem esinenud ka Euroopa Keskkonnaagentuuri tegevdirektor professor Jacqueline McGlade, mainides et merekeskkond on praegustes looduslike elupaikade kaitse aruteludes jäetud vaeslapse ossa.
Implementation of the Marine Strategy Framework Directive should make such criticism a thing of the past.
Merestrateegia raamdirektiivi rakendamine peaks taolise kriitika unustusse jätma.
Two years later, they must all have monitoring programmes in place and the data which these provide will be used to draft detailed national programmes for reaching the‘good environmental status’target. target.
Kaks aastat hiljem peavad liikmesriigid olema sisse seadnud seireprogrammid, mille andmeid kasutatakse detailsete riiklike tegevuskavade loomisel, et saavutada n-ö hea keskkonnaseisundi eesmärk.
The MSFD is related to wider moves, including reform of the common fisheries policy, to ensure the future health of Europe’s oceans.
Merestrateegia raamdirektiiv on Euroopa ookeanide seisukorra parandamisel seotud laiemate tegevusaladega, näiteks ühtse kalanduspoliitika reformimisega.
It is also the environmental pillar ofthe EU’s integrated maritime policy.
Samuti kujutab see endast ELi integreeritud merenduspoliitika keskkonnaalast tugisammast.
TBe careful where you tread
TPange tähele, kuhu astute
For the past few decades, there has been a progressive and slow decrease of soil biodiversity and biological activity.
Viimaste aastakümnete jooksul on toimunud kasvav aeglane pinnase bioloogilise mitmekesisuse ja bioaktiivsuse vähenemine.
Intensive farming is a major cause, although thereare others.
Selle peamiseks põhjuseks on intensiivne põllumajandustegevus.
But awareness is growing of the many important contributions soilmakes to a healthy planet.
Siiski on suurenemas inimeste teadlikkus sellest, kuivõrd olulise panuse annab mullapind meie planeedi tervisesse.
Bourguignon suggested some practical ways to prevent agricultural land from becoming further impoverished.
Bourguignon andis mõningaid praktilisi soovitusi põldude pinnase edasise vaesumise vältimiseks.
He advocated the use of alternative farming techniques that protect the soil and its fauna and flora, and more crop rotation coupled with an increase in varieties.
Ta toetas pinnase ning selle loomastiku ja taimestiku kaitsmiseks alternatiivsete põllumajandustehnikate kasutamist ning põllukultuuride rotatsiooni ja mitmekesistamist.
He also challenged the conventional wisdom in the farming community that ploughing should be deep.‘When you protect thesoil from the sun, its temperature falls.
Ta väljendas kahtlust põllumajanduskogukonna tavatarkuse üle, mille kohaselt peaks künd olema sügav.„Kui kaitsta pinnast päikese eest, langeb selle temperatuur.
Ifitrises because of ploughing, for instance, you destroy biological activity,’he warned.
Kui seda tõsta näiteks kündmisega, hävineb bioloogiline aktiivsus,”hoiatas ta.
In addition to intensive farming, Professor Wim Van der Putten of the Netherlands Institute of Ecology pointed to other threats facing Europe’s soil.
Lisaks intensiivsele põllumajandusele viitas Madalmaade Ökoloogiainstituudi töötaja Wim Van der Putten teistelegi Euroopa pinnast varitsevatele ohtudele.
These include the expansion of Europe’s cities and paved areas and the removal of topsoil for open cast mining.
Nende hulka kuulub Euroopa linnade ja asfalteeritud alade laienemine ning pinnase ülakihtide eemaldamine lahtise kaevandamise käigus.
Claude Bourguignon of the Laboratory of Soil Microbiological Analyses delivered aclear message to participants. ‘We must change our mindset about soil.
Claude Bourguignon Pinnase Mikrobioloogilise Analüüsi Laboratooriumist edastas osalejatele selge sõnumi:„Meil tuleb muuta oma suhtumist pinnasesse.
It is not dirt. It is not dirty.
See ei ole must ega räpane.
It is alive with billions of organisms that affect humans’daily lives,’ heexplained.
See ei ole vaid muld, see on elav ja sisaldab miljardeid inimeste igapäevaelu mõjutavaid mikroorganisme.”
Such an agricultural model was not sustainable, he argued.
Bourguignoni sõnul ei ole selline põllumajandusmudel jätkusuutlik.
To compensate for the loss of arable land, 10-12 million hectares of forest are cut down every year.
Kompenseerimaks põllumaa kadu raiutakse igal aastal maha 10–12 miljonit hektarit metsa.
Intensive farming, with its widespread use of fertilisers, was destroying organic matter which in turn led to the disappearance of fauna which feeds on such matter.
Intensiivne ja ulatuslikult väetisi kasutav põllumajandus hävitas orgaanilist ainet, mis omakorda tõi endaga kaasa sellest toituva fauna kadumise.
Soil’s many features may not be readily visible, but they affect the world around us.‘All the interaction you see above ground is to some extent determined by what happens underground.
Bourguignon, kes nõustab talunikke konkreetsele pinnasele sobivate kasvukultuuride osas, kinnitas, et halba pinnast ei ole olemas; on vaid halb põllumajandus.
That is why soil biodiversity is so pivotal to life on earth,’said Van der Putten.
Ta tõi mõningaid näiteid intensiivse põllumajanduse poolt pinnasele põhjustatud kahjude kohta.
Bourguignon, who advises farmers on the crops best suited to their particular soil, insisted that there was no such thing as badsoil, just bad agriculture.
Paljud pinnase komponendid ei pruugi küll olla nähtavad, kuid nad mõjutavad meid ümbritsevat maailma.„Maapinnal nähtav interaktsioon on teatud määral tingitud pinnasesisestest protsessidest.
He gave some examples of the damage which intensive agriculture has inflicted on the land.
Just seetõttu on pinnase biomitmekesisus elule maal nii oluline,”ütles Van de Putten.
During the last century, it destroyed one billion hectares of arable land.
Charlotte Hollins Ühendkuningriigis asuvast Fordhalli mahetalust kinnitas osalejatele, et tema isa õppis sellest isiklike kogemuste kaudu.
Together, soilerosion and irrigation were responsible for the desertification of 12 million hectares every year.
Kui ta laotas äärmiselt kerge ja liivase pinnasega põldudele keemilisi väetisi, võtsid taimed sellest endale nii palju kui suutsid ja ülejääk uhuti lihtsalt minema.
In France alone, annual soil erosion has increased since 1980 from 10tonnes per hectare to 40 tonnes and thebiological
Selle tulemusel jätkus pinnase loomuliku viljakuse langus, ning põllukultuurid muutusid järkjärgult nõrgemaks ja haigustele vastuvõtlikumaks.
Charlotte Hollins of Fordhall Organic Farm in the UK told participants that her father had learned this lesson the hard way.
Eelmise sajandi jooksul hävitas selline tegevus miljardeid hektareid põllumaad.
Whenever he put more chemical fertiliser onto the land (a very light and sandy soil), plants took up what they could, and the rest was washed out.
Pinnaseerosiooni ja niisutamise koosmõjul hävines igal aastal 12 miljonit hektarit haritavat maad.
As a result, the natural fertility of the soil continued to decline, leaving weaker and more diseased crops in its wake. Eventually, he had to turn the farm over to grass.
Ainuüksi Prantsusmaal on iga-aastane pinnaseerosioon alates 1980. aastast suurenenud 10 tonnilt hektari kohta 40 tonnini ja riigi mullapinna bioloogiline aktiivsus on viimase 30 aasta jooksul vähenenud 90% võrra.
TBiodiversity: Mankind’s link to health
TBioloogiline mitmekesisus: Inimkonna side tervisega
Many factors influence our health: the environment, genes, lifestyles, scientific advances.
Meie tervist mõjutavad paljud tegurid: keskkond, geenid, eluviisid ja teaduslikud arengud.
But one of the most important, and least recognised, is biodiversity.
Üks olulisim, kuid samas kõige vähem tähelepanu pälvinud tegur onbio loogiline mitmekesisus.
‘Biodiversity is about more than protecting species, more than ethical issues, more then economic issues.
„Bioloogiline mitmekesisus seisneb enamas kui vaid liikide kaitses, eetilistes küsimustes või majanduslikes probleemides.
It is above all a matter of public health,’he told his audience.
Ennekõike on siin tegu inimeste tervisega,”kinnitas ta kuulajaile.
goes far beyond the discovery or production of a new drug.
uute ravimite väljatöötamise või tootmise osatähtsuse.
He pointed to the health benefits trees provide by purifying the air inurban areas.‘The more you can reduce particulates in the air, the fewer people will die from heart attacks,’he said.
Ta viitas puude tervistavale toimele õhu puhastamisel linnapiirkondades. „Mida enam vähendada õhus hõljuvate osakeste koguseid, seda vähem inimesi sureb südamerabanduse tagajärjel,”ütles ta.
Biodiversity’s dilution effect
Bioloogilise mitmekesisuse lahjendusefekt
Tamiflu, the antiviral drug used against influenza, was designed in a laboratory, but it can’t be produced without shikimic acid from Chinese star anise.
Gripi raviks kasutatav viirusevastane preparaat Tamiflu töötati küll välja laboratooriumis, kuid seda ei ole võimalik toota ilma Hiina tähtaniisist saadava šikiimhappeta.
Despite our belief insci-ence, plants, animals, fungi and microbes are still an irreplaceable source of medicine.
Hoolimata teaduse usaldamisest, on taimed, loomad, seened ja mikroobid endiselt meie ravimpreparaatide asendamatud allikad.
Ofthe 1100 new drugs approved by the USFood and Drug Administration between 1981 and 2006, two-thirds have their origin in nature.
Ameerika Ühendriikide Toidu- ja Ravimiametis aastatel 1981 kuni 2006 registreeritud tuhandest uuest ravimist kahe kolmandiku lätted asuvad looduses.
Nature doesn’t work by logic, but by random chance and over millions of years.
Loodus ei järgi loogikat, vaid miljonite aastate jooksul toimuvat juhuvalikute jada.
Asa result, it provides compounds that are active against diseases in ways that might never be discovered in the laboratory.
Selle tulemusel tekkinud ühendid pakuvad haiguste vastu toimeaineid, mida laboratooriumides ei oleks tõenäoliselt kunagi avastatud.
Presenting these facts to his audience, Dr Aaron Bernstein, a faculty member at Harvard Medical School, stressed that the value of natural products to human health
Neid fakte kuulajaile esitledes rõhutas Harvardi Meditsiiniinstituudi õppejõud doktor Aaron Bernstein, et looduslike toodete väärtus inimtervisele ületab kaugelt
He also drew attention to the many ways in which our health depends on well-function-ing natural ecosystems, reminding the audience of the origins of HIV in humans.
Samuti juhtis ta tähelepanu sellele, kui suures osas sõltub meie tervis hästitoimivatest looduslikest ökosüsteemidest ning meenutas publikule inimeste HIV-viiruse allikaid.
Traditionally fish eaters, the people of West Africa were forced to turn to bush meat when fish stocks became depleted.
Kalavarude vähenedes olid traditsiooniliselt kalatoidulised Lääne-Aafrika inimesed sunnitud oma toidulauale leidma üha enam jahiloomi.
In the process, they became exposed to a virus which then swept round the world. ‘Whowould think that overfishing in the Atlantic could lead to the emergence of new infectious diseases?’Dr Bernstein asked.
Selle käigus sattusid nad silmitsi viirusega, mis vallutas hiljem terve maailma.„Kas suudaksite ette kujutada, et liigne kalapüük Atlandi ookeanil võib endaga kaasa tuua uue nakkushaiguse esiletõusu?”küsis doktor Bernstein.
Oliviero Spinelli, the director of Comunità Ambiente in Italy, who is conducting a study on the impact of biodiversity change on infectious diseases, spoke of the dangers of the‘dilution effect’.
Itaalia Comunità Ambiente direktor Oliviero Spinelli, kes korraldab uurimust bioloogilise mitmekesisuse muutuste mõjust nakkushaigustele, rääkis ka nn lahjendusefekti ohtudest.
His research shows that high species diversity in potential hosts for pathogens of a disease results in a lower chance of the disease spreading, because more of the hosts will not support the pathogen proliferation, reducing the probability of humans being infected.
Tema uuringutulemused osutavad sellele, et liikide paljusus haiguse patogeenide potentsiaalsete peremeeste seas toob kaasa väiksema võimaluse haiguse levikuks, sest peremeeste rohkus ei toeta patogeeni levimist ja seetõttu väheneb ka inimeste nakatumise oht.
He took as an example West Nile fever, adisease that has reappeared in Europe and the US in the past 10 years and is spreading rapidly.
Näitena tõi ta viimase 10 aasta jooksul Euroopas ja Ameerika Ühendriikides taas välja ilmunud ja kiiresti leviva Lääne-Niiluse viiruse.
Research has shown that American counties with high bird diversity have a low human incidence of the fever, whereas in those with fewer bird species it is higher. ‘Weneed a more interdisciplinary approach bringing health, biodiversity and economics together to better understand the role of biodiversity in the emergence, spread andtransmission of infectious diseases,’ heconcluded.
Uuringutulemused näitavad, et rohkemate linnuliikidega Ameerika riikides esineb seda palavikku inimestel vähem, vähemate linnuliikidega riikides aga rohkem.„Vajame interdistsiplinaarsemat lähenemist, mis ühendaks tervishoidu, bioloogilist mitmekesisust ja majandust ning tagaks parema arusaama bioloogilisest mitmekesisuse seosest nakkushaiguste ilmnemise, leviku ja ülekandumisega,” kinnitas ta.
TFarmers – the custodians of the countryside?
TTalunikud – maapiirkondade hoidjad?
Current agricultural policies tend to favour intensive farming over farming practices that provide more environmental public goods, such as biodiversity.
Praegune põllumajanduspoliitika kaldub eelistama intensiivpõllumajandust keskkonna-säästlikele põllupidamistavadele, mis soodustavad muu hulgas ka bioloogilist mitmekesisust.
Support systems should be changed to reward those farmers who are custodians of the countryside, argued Green Week participants.
Rohelisel nädalal osalenud leidsid, et toetussüsteeme tuleks muuta nii, et need motiveeriks enam selliseid põllumehi, keda võiks nimetada maapiirkondade hoidjateks.
This approach recognises the value of theseareas in maintaining biodiversity and sustains them through agri-environment payments.’
Selle lähenemisviisiga tunnustatakse kõnealuste alade väärtust bioloogilise mitmekesisuse säilitamisel ning toetatakse neid põllumajanduslike keskkonnatoetuste kaudu.”
Farming is both part of the problem and part of the solution, according to Dr Christian Hey of the German Advisory Council on the Environment.
Doktor Christian Hey Saksamaa keskkonna nõuandekomisjonist kinnitas, et põllumajandus kätkeb endas ühtlasi nii probleemi kui ka selle lahendusest.