natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Without some form ofindicative planning, policy and economic decisions will bevery difficult. The Green Paper proposes the creation of aspatial planning system for maritime activities at Europeanlevel.
Esialgsekavata on poliitilisi ja majanduslikke otsuseid raske teha.Rohelises raamatus on tehtud niisiis ettepanek töötada Euroopa Liidu tasandil välja merealade planeerimise jamerega seotud tegevuste haldamise süsteem.
Such a system would help ensure consistent decisionsfor all issues that extend beyond Member State level (e.g. thepreservation of an ecosystem shared by several countries,the laying of a pipeline, navigation routes in European waters,etc.).
See oleksabiks ka otsuste tegemisel kõikides nendes küsimustes, mis ületavad liikmesriikide tasandi (näiteks mitme riigi ühineökosüsteem, torustiku paigaldamine, laevaliiklusteed Euroopa Liidu vetes jne).
The data collected could also be used for the creation of a European Atlas of the Seas that would include data onecosystems, habitat, adverse environmental impacts,transport, etc.
Kogutud andmed võivad olla abiks ka Euroopa merede atlase loomisel, milles oleks toodud mitmesugused andmedökosüsteemide, elupaiga, keskkonnakahju, transpordi jms kohta.
Some Member States already have experience in the field.
Mitu liikmesriiki on juba sedasorti katseid teinud.
It will be important to study and take as models thosepractices that have given the best results, particularly on theconsultation of stakeholders and the tools required to steersuch a spatial planning system.
Need ontarvis läbi töötada ja kasutada ära parimaid tulemusi, eelkõigeasjaosalistega konsulteerimise protsessides ning niisugusealade ja tegevuste planeerimise süsteemi juhtimiseksvajalike vahendite alal.
Beyond the Union's borders,Canada and Australia have also already implemented suchsystems and lessons can be learned from their experience.
Mujal maailmas, Kanadas ja Austraalias on samuti välja töötatud sääraseid süsteeme,millest on võimalik õppida.
A wide debate is a prerequisite to the design and introductionof such a tool.
Niisugust vahendit ei saa väljatöötada ja ellu viia ilma laialdase aruteluta.
Concretely, the network should have a permanent secretariatwith scientific and information technology competence.
Konkreetselt kõneldes peaks võrgul olema alaline sekretariaat,kes on teaduslikult ja infotehnoloogiliselt pädev.
It willrequire access to data existing at different levels: regional,national and European (such as data compiled under the Common Fisheries Policy or through research programmes).
Sel peaksolema juurdepääs erinevatel tasanditel – Euroopa Liidu(näiteks ühise kalanduspoliitika jaoks kogutud andmed jateadusuuringute kavad), liikmesriigi ja piirkondlikul tasandil –leiduvate andmete kogumile.
Fisheries and a q u a c u lt u r
Laevade liikumise jälgimine kalandusja a k v
Better data and more modern technologies are also vital forthe monitoring of economic and transport activities.
Paremaid andmeid ja moodsamat tehnikat on tarvis ka majandustegevuse ja transpordi juhtimiseks.
Better knowledge, better understanding, better detection and better planning: these are the objectives of the toolsproposed by the Green Paper to improve the management of our relations with the oceans and seas.
Paremini tunda, paremini mõista, paremini avastada, pareminiplaneerida – need on niisiis rohelises raamatus meie jamerekeskkonna vaheliste suhete paremaks haldamiseks väljapakutud vahendite eesmärgid.
Adapting governance to an integrated maritime policy border control, fisheries inspection and environmental controls.
Integreeritud merenduspoliitikalekohandatud valitsemine
The degree of integration of such functions varies fromone Member State to the next.
Territoriaalvete ja eriõigustega majandusvööndite turvalisusegaseotud ülesandeid on palju: rannikuvalve, toll, vetelpääste,politsei, piirikontroll, kalanduse inspekteerimine, keskkonnakontroll.
The development and implementation of an integratedmaritime policy requires closer collaboration and thecreation of co-ordination tools in the Europeaninstitutions, notably between different sectoral policies.There also needs to be a debate on the way Europecan carry weight in the international arena, in a fieldwhere problems are often global.
Integreeritud merenduspoliitika väljatöötamiseks ja elluviimiseks on vaja tugevdada koostööd ja luua Euroopa Liidu institutsioonides kooskõlastusvahendid,eelkõige erinevate sektoripoliitikate vahel. Tulebmõtiskleda ka selle üle, kuidas saaks Euroopa omamõju suurendada rahvusvahelisel areenil valdkonnas,kus probleemid on tihti ülemaailmsed.
Without pinpointingthe practical arrangements under which suchgovernance should take shape, the Green Paper doesput forward a number of general principles.
Kuigi rohelisesraamatus on juhtimisega seotud tavade küsimusjäetud üsna lahtiseks, on esitatud siiski mõnedüldpõhimõtted.
A move towards more co-ordination between these activitiesand among Member States could make for greater efficiency.As is the case on land, the trend on the seas seems to be thecreation of a “common European space” governed by thesame rules on security, environmental protection and bordercontrol.
Tõhusama lähenemiseni võib viia püüdlemine nende tegevustesuurema kooskõlastamise poole igas riigis eraldi ja ka liikmesriikide vahel. Nagu maismaalgi näib ka ookeanide ja merede puhul olevat võetud suund sellise ühise mereala loomisele, mida reguleeriksid ühtsed julgeoleku-, keskkonnakaitse ja piirikontrolli eeskirjad.
The integration of all monitoring and security functions alsohas the advantage of creating economies of scale with considerable financial impact by avoiding the duplication ofcertain tools (vessels, aircraft, helicopters, detection tools andso on).
Järelevalve- ja julgeolekuülesannete integreerimine annaks ka olulisi mastaabisääste rahaliselt, vältides mõnede vahendite(laevad, lennukid, helikopterid, jälgimisseadmed jne) kasutamisedubleerimist.
Depending on needs, a single vessel could be used bydifferent specialised services, for example, to detect or combat pollution at sea, and at another time to pinpoint illegal fishing activity or trafficking in human beings. When economies ofscale for Member State budgets are possible at national level,they could be that much greater by extending co-operation tothe European level.
Vastavalt vajadustele võivad üht ja sama laevakasutada mitmed eriteenistused: näiteks merereostuse tuvastamiseks ja selle likvideerimiseks ning mõnel teisel korralebaseadusliku kalapüügi või inimkaubanduse avastamiseks.Kui liikmesriigi tasandil on võimalik saavutada mastaabisäästenende endi eelarvetes, siis need võivad olla veel suuremad,kui koostöö laiendada Euroopa Liidu tasandini.
The firstis that all decisions must be based on the besttechnical and scientific advice.
Esimenepõhimõte: kõik otsused peavad põhinema parimatel tehnilistel ja teaduslikel teadmistel.
This is vital given the diversityof the sectors concerned, the interaction between sectorsand the complexity of the relationships involved.
See tundubhädavajalik, võttes arvesse kõnesolevate sektorite mitmekesisust,omavahelist koostoimet ja hallatavate olukordade keerukust.Seejärel tuleb põhjalikult konsulteerida kõikide asjaosalistega,keda probleem puudutab.
Second, allstakeholders concerned by a problem should be consulted.And third, in the European institutions, decision-makingshould be subject to strong co-ordination to ensure coherence across sectors.
Lõpuks tuleb sektorite vahel ühtsusetagamiseks korralikult kooskõlastada otsuste tegemise protsess Euroopa Liidu institutsioonide tasandil.
Any institutional changes needed tostrengthen co-ordination should be identified.
Tuleb teha kindlaksvõimalikud institutsionaalsed muudatused, mis on vajalikudselle tõhustatud kooskõlastamise saavutamiseks.
Maritime policyalso needs to be steered via target setting and permanentperformance assessment.
Samuti ontarvis „juhtida“ merenduspoliitikat nii, et püstitatakse selgedeesmärgid, ning nendest lähtuvalt hinnata pidevalt elluviidavapoliitika tõhusust.
Adapting processes in the EU
Protsessi kohandamine ELis
To attain these objectives, the EU can rely on existing institutions and bodies in the different sectors.
Nende eesmärkide saavutamiseks võib EL toetuda eri asjaomastes sektorites juba olemasolevatele institutsioonideleja asutustele.
It would nevertheless be interesting to set up a co-ordination body for contacts between these different institutions and bodies.
Huvitav oleks aga sellise organi loomine, misnende eri institutsioonide ja asutuste tegevust kooskõlastaksning aitaks neil astuda kontakti.
An example of a structure of this type can be found in the United Nations, namely the “UN-Oceans” office, created toprovide better co-ordination for ocean policies in 12 UNorganisations.
Seda tüüpi struktuuri näitevõib leida ÜROst: büroo UN-Oceans loodi ÜRO kaheteistkümneantud valdkonnas pädeva organi poliitika paremaks kooskõlastamiseks.
Finally, the Green Paper raises the question of internationalrelations.
Lõpuks on rohelises raamatus tõstatatud rahvusvahelistesuhete küsimus.
Many problems linked to the oceans and seas gobeyond the Union's borders: climate change, protection ofthe marine environment and biodiversity, transport, etc.
Suur osa merede ja ookeanidega seotudprobleemidest on kaugelt laiemad kui liidu piirid: kliimamuutus,keskkonnakaitse, merede bioloogiline mitmekesisus,transport jne.
So it is important for Europe to defend the ideas it developson maritime policy in the international arena.
Niisiis on oluline, et Euroopa kaitseks omamerenduspoliitika valdkonnaga seotud ideid rahvusvaheliseltasandil.
Where new international rules seem necessary, the EU must use all its weightto see to it that they are adopted.
Seal, kus näib olevat tarvis uusi rahvusvahelisi eeskirju, peab EL nende vastuvõtmiseks avaldama nii suurtmõju kui võimalik.
And if some countries seemless aware of the need to apply common international rules,the EU must be able to use its external policy to encouragethem to do so, in order to promote the maritime interests of Europeans.
Ja isegi juhul, kui mõned riigid näivad olevat vajadusest kohaldada ühiseid rahvusvahelisi eeskirjuvähem teadlikud, peab EL neid julgustama seda tegema,kasutades oma välispoliitika mõjuvõimu eurooplaste meregaseotud huvide eest seismiseks.
in Europe e
kalandusja a k v
The Council of Ministers and the European Parliament arealso expected to adapt the internal organisation of their workon oceans and seas to take account of the need for an allencompassing approach to these issues.
Nii nagu rohelises raamatus tervikuna, on ka valitsemise valdkonnas eesmärgiks olukorra võimalikult täielik jäädvustamine,mõtlemisaine andmine, eriti aga arutelu esilekutsumine.
The Green Paperalso launches the idea of an annual conference on best practice in maritime governance, bringing together the different Member States and all stakeholders.
Keegi ei kahtle, et probleemidel, mis käsitlevad valitsemist ELis ja rahvusvahelisel tasandil, on selles oluline koht.
Contrasting geographic realities in the Union are anotherimportant consideration.
Veel üks oluline telg: Liidu erinevate geograafiliste tingimustearvestamine.
While a European maritime policyrequires a common approach, its practical implementation willhave to take local realities into account.
Nii nagu Euroopa merenduspoliitikas on tarvisühist lähenemist, nii on ka selle praktilisel kohaldamisel vajaarvestada kohalike oludega.
Actions cannot beidentical across the Baltic, the Mediterranean, the Atlantic Ocean, the North Sea and European overseas territories.
Läänemerel, Vahemerel, Atlandiookeanil, Põhjamerel või Euroopa ülemereterritooriumidel eisaa tegutseda täpselt ühtemoodi.
Europe reclaims its maritime identity credibility to the shipping sector, whose image has been tarnished by accidents, especially oil spills, over the past 20 years.
See on kõigepealt imago küsimus. Rohelise raamatuga loodetakse niisiis taastada merega seotud elukutsete ligitõmbavus ning tõsta taas ausse transpordisektor, millesviimase 20 aasta jooksul on valitsenud õnnetused, eriti naftareostused.
The Green Paper also addresses an original aspect of European maritime life:the cultural heritage, which today needs to be reclaimed to reacquaint Europeanswith their maritime past and to give them asense of their present-day maritime identity.
Rohelises raamatus on käsitletud ka Euroopa mereelu algset palet:kultuuripärandit, mida tänapäeval on vajaelustada, et õpetada eurooplasi taastundma oma merega seotud minevikku ja teadvustada neile veelkord nendepraegust merega seotud identiteeti.
Then there is a question of politics.
Seejärel on see poliitiline küsimus.
When all maritime stakeholders have a sense of common identity, they will want toparticipate in common decisionmaking and activity planningprocesses, making implementation of these processes moreeffective.
Kui kõikidel merendusmaailmas tegutsevatel isikutel on ühtekuuluvustunne, onnende osalemine poliitiliste ja tegevuse planeerimisega seotud otsustamise ühistes protsessides oodatud ningnende protsesside elluviimine tõhusam.
Europe’s maritime cultural heritage needs to be taken in the broad sense, to include historic and industrial buildings incoastal cities, works of art inspired by the sea, the developmentof marine flora and fauna, seafood cookery, traditional fishingtechniques or different types of boats and navigation techniques.
avaralt, hõlmates rannikulinnade ajaloolised ja tööstushooned,merest inspireeritud kunstiteosed, mereloomade ja -taimedeväärtustamine, meretoodetel põhinev gastronoomia, traditsioonilised kalapüügimeetodid või ka erinevad laevatüübid ja meresõiduvõtted.
Finally there is a question of mentality.
Lõpuks on see ka suhtumise küsimus.
It is important to fosterin Europe the sense that the oceans and seas are a valuableresource that must be managed and protected.
Sest Euroopas on tarvis muuta valdavamaks tunne, et mereressurss onväärtuslik vara, mida tuleb hallata ja kaitsta.
This heritage of the past is an integral part of Europe's maritimeidentity. It can help European citizens become aware of theimportance of the sea in their lives, and enable maritime playersthemselves to better assess the value of their activity in a European Union turned towards the seas.
Minevikupärand on osa Euroopa merega seotud identiteedist.See võib aidata Euroopa kodanikel teadvustada mere tähtsustoma elus, aga ka merenduses tegutsevatel isikutel endil hinnata paremini oma tegevusvaldkonna väärtust Euroopas,mis on otsustavalt pööratud mere poole.
This heritage is the cementfor building a common maritime identity for all Europeans.
See pärand onhädavajalik, et ehitada üles merega seotud identiteeti, mis onkõikidele eurooplastele ühine.
It willalso provide understanding of the economic importance of maritime activities and enhance their appeal in terms of jobs.
Lisaks võimaldab see pareminimõista merega seotud tegevusalade majanduslikku tähtsustning suurendada nende ligitõmbavust elukutsevalikul.
To reclaim this heritage, the Green Paper recommends a multiplication of cultural links between different maritime sectors, forexample, industrial sponsorship of museums or the organisationof award ceremonies for best practice.
Selle pärandi elustamiseks on rohelises raamatus soovitatudmitmekordistada eri merendussektorite vahelisi kultuurilisisidemeid, näiteks tööstusettevõtete metseenlus muuseumidesuhtes või auhinnad heade tavade eest.
It also proposes to make European funds available to help coastal regions to preserve theirheritage.
Et aidata rannikupiirkondadel oma pärandit säilitada, on tehtud ka ettepanek Euroopa Liidu vahendite eraldamiseks.
Importance should also be attached to educationalactivities focusing on this cultural heritage.
Samuti väärtustatakseraamatus kultuuripärandile keskendatud õppetööd ja pedagoogilist tegevust.
Lastly, the Green Paper recommends an action programme to prompt Member States to take part in international protection programmes, particularly those under the auspices of the United Nations.
Lõpuks on selles soovitatudtegevuskava, etjulgustada liikmesriike osalema rahvusvahelistes, eelkõige ÜROpärandi säilitamise programmides.
Subscription coupon
Te l l i mis kupong
Surname: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .First name: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Perekonnanimi: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Eesnimi: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Organisation/Title: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Asutus/ametikoht: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Postcode: . . . . . . . . . .Town: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Country: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Tänav: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Nr: . . . . . . . . . . . .Postkast: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
European Fisheries Fund: driving sustainable development
Euroopa Kalandusfond – jätkusuutliku arengu jõuallikas
Building up the sector in Estonia Aims and priorities
Kalandussektori areng Eestis Eesmärgid ja prioriteedid
Projects supported by public funds A few examples
Riigi poolt toetatavad projektidMõned näited
Fact File European Fisheries Fund: driving sustainable development
Artikkel Euroopa Kalandusfond –jätkusuutliku arengu jõuallikas
The European Fisheries Fund
Euroopa Kalandusfond
An instrument serving the sustainabledevelopment of fisheries
• Foodapest 2006, Budapest (Ungari), 23.–26. november 2006Suurim Kesk-Euroopa toiduainetetööstuse mess, kus kohtuvadväga paljud kalanduse ja akvakultuuri valdkonna ettevõtted.
Estonia prepares for a new start
Riiklikud strateegilised kavad
Projects supported by public funds
Riigi poolt toetatavad projektid
• Maritima, Paris (France), 6-9 December 2006Maritima is described as being the biggest trade fair for maritime-related activities.
• Maritima, Pariis (Prantsusmaa), 6.–9. detsember 2006Maritima näol on tegemist suurüritusega, mis hõlmab kõiki laevade ja laevandusega seotud valdkondi.
The European Commission will host an information stand at this year’s event > For more information:Tel: +33 1 41 90 44 68
Euroopa Komisjon osaleb messil oma teabestendiga. > Lisateave:
Fisheries and aquaculture in Europeis published five times a year and it is also available on the Fisheriesand Maritime Affairs DG web site: http://ec.europa.eu/fisheries/index_en.htm Editor: European Commission, Directorate-General for Fisheries and Maritime Affairs, Director-General.Disclaimer: Whilst the Fisheries and Maritime Affairs DG is responsible for the overall production of this magazine, it is not responsible for the accuracy, content or views expressed within particular articles.The Commission has not, save where otherwise stated, adopted or in any way approved any view appearing in this publication and statements should not berelied upon as statements of the Commission’s or the Fisheries and Maritime Affairs DG’s views.The Commission does not guarantee the accuracy of the data included in this publication, nor does the Commission or any person acting on its behalf acceptresponsibility for any use made thereof.© European Communities, 2006.Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.Photo: © Lionel Flageul
Euroopa kalandus ja akvakultuur ilmub viis korda aastas ning seda avaldatakse ka kalandus- ja merendusasjade PD koduleheküljel (http://ec.europa.eu/fisheries/index_en.htm).Vastutav väljaandja: Euroopa Komisjon, kalandus- ja merendusasjade peadirektoraat, peadirektor.Vastutust piirav tingimus: kalandus- ja merendusasjade PD vastutab vaid väljaande avaldamise üldküsimuste eest ega ole mingil viisil heaks kiitnud või kinnitanud selles avaldatavaid seisukohti. Ajakirjas avaldatud arvamusi ei saa tõlgendada Euroopa Komisjoni kalandus- ja merendusasjade PD ametliku seisukohana.Komisjon ei vastuta väljaandes avaldatud andmete õigsuse eest.Komisjon ega tema nimel tegutsevad isikud ei vastuta ajakirja kasutusviisi eest.© Euroopa Ühendus, 2006.Väljaannet võib kopeerida vaid juhul, kui esitatakse viide allikmaterjalile.Kaanefoto: © Lionel Flageul
In2002, the reform of the Common Fisheries Policy (CFP)put in place a European strategy aimed at coming to terms
Euroopa Kalandusfond (EFF) – jätkusuutliku arengu jõuallikas
The objectives ofthe CFP were reviewed and redirected to deal more effectively with the problems caused by overfishing, includingthe threat of depletion of a number of important stocks and the risks of seeing the very viability of fishing activity in the European Union undermined.
ÜKP eesmärgid vaadati üle ja sõnastatiümber, et paremini toime tulla ülemäärase väljapüügi probleemidega, nagu mitmete oluliste kalavarude hävimisoht jakalandustegevuse elujõulisuse ohustamine Euroopa Liidus.
The EFF functions through partnerships: between the Unionand the Member State concerned, which together determinethe EFF implementation strategy, but also at the national levelamong the different players concerned by the projects funded.
Lisaks peab rahastamine toimuma partnerlussidemete raames, kusjuures need ei hõlma mitte üksnes Euroopa Liituja vastavat liikmesriiki, kes töötavad üheskoos välja EFFikasutamise strateegia, vaid samavõrd ka rahastava projektigaseotud erinevaid osapooli riiklikul tasandil.
Such partnerships will involve the regional and localauthorities, as well as other competent authorities, includingthose responsible for the environment and for the promotionof equality between men and women, the economic andsocial partners and other competent bodies.
Nii hõlmavadkõnealused partnerlussuhted piirkondlikke, kohalikke ja muidametiasutusi , sealhulgas ka keskkonnakaitse ning meeste janaiste võrdõiguslikkuse tagamise eest vastutavaid asutusi,majandusettevõtteid, sotsiaalpartnereid ja teisi pädevaid asutusi.
The partnersconcerned will be involved in the preparation, implementation,monitoring and evaluation of assistance.
Oluline on kaasata kõnealused partnerid meetmeteettevalmistamisse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse.
The reform introduced, among other innovations, a long-termapproach based on multi-annual or recovery plans, the possibility of emergency measures, a simpler system for limiting fishing capacity so as to adapt it to available resources, stronger provisions for control and enforcement,greater integration of the environmental aspects of fishingand aquaculture activities and more active stakeholder participation in the CFP.
Selle reformi märksõnad on näiteks mitmeaastaste haldus- jataastuskavade rakendamine; võimalus võtta kiireloomulisimeetmeid; püügivõimaluste piiramise süsteemi lihtsustamine;millega saavutatakse parem kohanemine olemasolevate kalavarudega; järelevalve ja karistamise tõhustamine; kalanduseja akvakultuuri valdkonna keskkonnakaitse aspektide senisestsuurem arvestamine ja kõikide osapoolte aktiivne kaasamine ÜKP raames toimuvatesse tegevustesse.
The Common Fisheries Policy is now firmly anchored in the European Union’s sustainable development policy, and incorporates its environmental, economic and social aspects.
ÜKP on nüüdsest Euroopa Liidu jätkusuutliku arengu poliitika lahutamatu koostisosa, hõlmates tasakaalustatult keskkonnakaitse,majanduslikke ja sotsiaalseid aspekte.
Finally, EFF funding must be geared towards priority beneficiaries.
Kolmandaks tuleb EFFi kaudu rahastada prioriteetseid tegevussuundie.
Since the aim is to promote the development of an entire economic sector, it makes sense to focus on the least-favoured regions and sub-regions.
Oluline on toetada kogu majandussektoriarengut tervikuna, seega tuleb eelistada vähemsoodsaid piirkondi ja alampiirkondi.
Resources willtherefore be directed in large part to the ‘convergenceregions’, and to other fisheries-dependent regions that aregrappling with economic and social difficulties.
Seetõttu tuleb märkimisväärne osafondi vahenditest suunata piirkondadesse, kus on seatudeesmärgiks majandustaseme ühtlustamine, ning kalandusestsõltuvatesse piirkondadesse, kus esineb majanduslikke jasotsiaalseid probleeme.