natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ms Sigmund, President of the EESC, participated in the regional seminar, alongside H.E. Mr Ousmane Issoufi Maïga, Prime Minister of the Republic of Mali, H.E. Mr Moctar Ouane, Minister for Foreign Affairs and International Cooperation, and Mr Cisse, President of the West African Economic and Monetary Union Commission (WAEMU).
Seminaril osales Mali Vabariigi peaministri T. E. Ousmane Issoufi Maïga, välisasjade ja rahvusvahelise koostöö ministriT. E. Moctar Ouane ja Lääne-Aafrika majandus- ja rahaliidu (WAEMU) presidendi Soumaila Cissé kõrval ka EMSK president Anne-Marie Sigmund.
Jovita Motiejuniene has joined Group III, ‘Various Activities’, within the EESC.
Jovita Motiejuniene ühines EMSK III rühmaga (erinevad elualad).
Mrs Motijuniene is the foreign affairs coordinator of the Lithuanian Farmers’ Union (LUS).
J. Motiejuniene on Leedu Talupidajate Liidu (LŪS) välissuhete koordinaator.
She is responsible for cooperation with international organisations and organising courses and training programmes for young Lithuanian farmers abroad; she also takes part in the work of COPA/Cogeca.
Tema ülesandeks on koostöö rahvusvaheliste organisatsioonidega ning Leedu noortele põllumeestele koolituse korraldamine ja neile täiendõppeprogrammide koostamine õpinguteks välismaal. Samuti osaleb ta COPA/COGECA töös.
She has worked as an English teacher and interpreter.
Lisaks on ta töötanud inglise keele õpetaja ja tõlgina.
Mrs Motiejuniene will be a member of the Section for Agriculture, Rural Development and the Environment (NAT) and the Section for the Single Market, Production and Consumption (INT).
J. Motiejuniene liitub põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsiooni (NAT) ning ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooniga (INT).
During the three-day conference, the involvement of economic and social interest groups in wider ACP–EU development cooperation was discussed, in addition to the topics of HIV/AIDS, human resources for development and social dialogue.
Kolm päeva kestnud konverentsi vältel arutati lisaks sellistele teemadele nagu HIV/AIDS ning inimressursid arengukoostöö ja sotsiaaldialoogi teenistuses ka majanduslike ja sotsiaalsete huvirühmade kaasamist AKV ja Euroopa Liidu laiemasse arengukoostöösse.
The world-renowned expert on HIV/AIDS, Mr Gentilini, former director of the French Red Cross and member of the French ESC, actively participated in the seminar during the half-day session dedicated to combating HIV/AIDS.
Ülemaailmselt tunnustatud HIV/AIDSi ekspert Marc Gentilini, endine Prantsusmaa Punase Risti direktor ja Prantsusmaa Majandus- ja Sotsiaalnõukogu liige, osales aktiivselt seminari HIV/AIDSi vastasele võitlusele pühendatud poolepäevasel istungil.
Mr Tounkara and Anne-Marie Sigmund during the visit to Mali.
Hr Tounkara ja president Sigmund külaskäigul Malis.
A project of the International Organisation of Employers and of the International Confederation of Free Trade Unions to fight HIV/AIDS in the workplace in Mali was also presented.
Samuti tutvustati näiteid Rahvusvahelise Tööandjate Organisatsiooni ja Rahvusvahelise Vabade Ametiühingute Konföderatsiooni projektist võitlemaks Malis HIV/AIDSiga töökohal.
Moreover, in the margins of the regional seminar, visits to AIDS projects were organised for the President of the EESC.
Lisaks sellele oli EMSK presidendil võimalus paralleelselt seminariga külastada ka AIDSi-projekte.
At the end of the regional seminar, a second declaration was adopted by the delegates, specific to the issue of HIV/AIDS.
Piirkondliku seminari lõpus võtsid delegaadid vastu teise, konkreetselt HIV/AIDSi teemalise deklaratsiooni.
The regional seminar in Bamako brought together approximately 130 participants, including delegates from the 15 countries of ECOWAS and from Mauritania.
Bamakos toimunud piirkondlikule seminarile kogunes ligikaudu 130 osalejat, sealhulgas Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS) 15 riigi ja Mauritaania delegaadid.
The principal topic of discussion was the economic partnership agreements (EPAs) and, in particular, the role of civil society in monitoring the negotiations and in the
Peamised arutlusteemad olid majanduspartnerluse lepingud ning eriti kodanikuühiskonna roll majanduspartnerluse lepingute alaste läbirääkimiste jälgimisel ja nende tulevasel rakendamisel. 24. mai
The programme and the final declarations are available on the website of the External Relations Division of the EESC: http://eesc.europa.eu/sections/rex/acp/index_en.asp?id=2073rexen
Seminari programmi ja lõppdeklaratsioonidega saab tutvuda EMSK välissuhete sektsiooni veebilehel: http://eesc.europa.eu/sections/rex/acp/index_en.asp?id=2073rexen.
(Continued from page 1 — Catherine Day...)
(Algus lk 1: intervjuu Catherine Dayga)
Dr Ludolf-Georg von Warten-berg has studied economics in Germany and Northern Ireland.
Ludolf-Georgvon Wartenberg on õppinud majandust Saksamaal ja Põhja-Iirimaal.
He was a member of the Lower Saxony regional parliament in the 1970s, then a member of the German parliament, where he was Parliamentary Under-Secretary of State in the Economy Ministry.
Ta oli 1970ndatel Alam-Saksi piirkondliku parlamendi liige, seejärel Saksamaa Bundestagi liige, kus ta töötas parlamentaarse riigisekretärina majandusministeeriumis.
Since 1990 he has been Director-General and a member of the Bureau of the Confederation of German Industry (Bundesverband der Deutschen Industrie — BDI), where he looks after European affairs.
Alates 1990. aastast on ta olnud Saksamaa Tööstuse Keskliidu (Bundesverband der Deutschen Industrie – BDI) peadirektor ja juhatuse liige, vastutades Euroopa asjade eest.
In the EESC, he has joined the Employers’ Group and is a member of the Section for the Single Market, Production and Consumption (INT) and the Section for Economic and Monetary Union and Economic and Social Cohesion (ECO).
Komitees ühines ta tööandjate rühmaga ning kuulub ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni (INT) ning majandus ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsiooni (ECO).
EESC Bureau meeting in Vienna us and those less fortunate.
sama oluline kui majanduslik – nad kuuluvad kokku.
There can be no race to the bottom.
Dünaamiline teadmistepõhine majandus ei ole võimalik ilma tervete, pädevate ja põhiasjadega rahul olevate inimesteta – need on ühe ja sama mündi kaks poolt.
That is not the way for Europe to go.
Samal põhjusel on olulised jätkusuutlik areng ja keskkond.
Hence, the social dimension is just as important in the Lisbon strategy as the economic one.
Lissaboni strateegia on tagatis tulevikuks, mitte üksnes homseks.”
And they go together.
EMSK juhatuse koosolek Viinis ne.”
You cannot have a dynamic knowledge-based economy without healthy, well-qualified and basically satisfied people, so these are the two sides of the same coin.
Ta jätkas: “Volinikud külastavad sel aastal mitmeid liikmesriike ja kohtuvad mitte üksnes valitsuse, vaid ka tööturu osapoolte, sidusrühmade ja võimaluse korral piirkondade esindajatega.
Sustainable development and the environment matter for precisely the same reason.
Me püüame kohtuda varasemast palju suurema hulga inimestega edastamaks põhisõnumit, mille kohaselt on ainult koostöö abil võimalik luua rohkem töökohti, suurendada heaolu ja turvalisust.”
The Lisbon strategy is a guarantee for the future, and not just for tomorrow.’ popular worry is job security, so we have to manage to communicate that when we say “Lisbon” what we’re actually talking about is a strategy to provide more jobs, and more interesting jobs, for our citizens.’
Lõpuks väljendas C. Day selgesõnaliselt oma seisukohta naiste määramise üle Euroopa Liidu institutsioonide juhtivatele kohtadele: “Ma pooldan väga tugevat ja positiivset töökeskkonda.
She continued: ‘Commissioners will be embarking on many missions to the Member States this year, and they will not only be meeting government representatives but also social partners, and stakeholders, and representatives of the regions if possible.
Juhtivad poliitikud peavad selgelt väljendama naiste suurema kaasamise soovi, ent otsustavaks asjaoluks olgu siiski erialased saavutused.”
We are really trying to connect with a much wider range of people to get a basic message across, which is that we can only produce more jobs and more prosperity and security by working together.’
C. Dayl oli sama selge arusaam naiste karjäärivõimalustest institutsioonides: “Kõigepealt tuleb kindlalt toetada naiste lisandumist Euroopa Liidu süsteemi. See on tööalaselt suurepärane ja rahuldust pakkuv kogemus.”
Finally Ms Day was clear on the appointment of women to top positions in the European institutions: ‘I’m in favour of a very strong and positive environment and the political top level making it clear that we want to see more women involved, but merit has to be a decisive factor.’
Peasekretäri arvates on globaliseerumise sotsiaalne mõõde sama oluline kui majanduslik. “Inimeste mure globaliseerumise pärast on ilmne.
Ms Day was equally clear about careers for women within the institutions: ‘Well, first of all, you should definitely come into the European system.
Koostöös on Euroopas palju lihtsam tegeleda globaliseerumise tagajärgedega ja kasutada selle pakutavaid võimalusi.
It’s a fantastic and rewarding professional experience.’
Üheskoos on Euroopa Liidu riigid tugevad, samas kui üksi on ka kõige suuremal liikmesriigil maailma mastaabis palju vähem mõju.
Ms Anne-Marie Sigmund and Mr Heiss, Head of Coordination of the Austrian Chancellery, in Vienna.
Austria liidukantsleri kantselei koordinatsiooniosakonna juhataja Hubert Heiss ja Anne-Marie Sigmund Viinis.
With regard to the challenge of globalisation, the social dimension is, for the Secretary-General, as important as the economic dimension. ‘Clearly, people are concerned about globalisation.
Seega tasub veelkord rõhutada, et globaliseerumisega toimetulekuks on vaja teha koostööd.
Europe is much better able to deal with the consequences and to take the opportunities offered by globalisation when we work together.
Teiseks on üldiselt teada, et eurooplased hindavad erinevaid sotsiaalseid mudeleid ja ühine mudel lihtsalt puudub.
Together, we represent a very big bloc whereas each individual Member State, even the biggest, has much less influence in the world.
Üldiselt soovitakse head ja kõrgetasemelist sotsiaalset kaitset ning ühiskonda, mis kannab hoolt kõikide, ka ebasoodsamas olukorras olevate kodanike eest.
‘So, the first point is, once again, working together to find responses to globalisation.
Tingimuste halvenemine pole kindlasti Euroopa jaoks õige lahendus.
In general, we all want high standards and high levels of social protection and we want to live in societies that take care of
Seetõttu on Lissaboni strateegia puhul sotsiaalne mõõde
But, she continued, women had to be self-confident.
Ta lisas, et naised peavad siiski endasse uskuma.
‘I think it is also very important for women to network inside the Commission but also across the institutions, though I know that most women are busy juggling their private and professional lives and so do not have enough time for networking.
“Minu meelest on väga oluline, et naised looksid oma võrgustiku mitte üksnes komisjonis, vaid ka teistes institutsioonides, ehkki ma tean, et enamik naisi on hõivatud oma töö- ja eraelu korraldamisega ning seetõttu ei ole neil kõigeks piisavalt aega.
That is why I very strongly support AST networking which is bringing together the former B and C grades, precisely to network together, to plan how to develop careers and to support each other.’
Seetõttu toetan ma igati AST võrgustikku, mis ühendab endised B- ja C-kategooria töötajad eesmärgiga luua võrgustikke, planeerida karjäärivõimalusi ja üksteist vastastikku toetada.”
At the invitation of the President of the Austrian Bundesrat, Ms Sissy Roth-Halvax, the Bureau of the European Economic and Social Committee held an extraordinary meeting at the Bundesrat building in Vienna on 7 June 2006.
7. juunil 2006 pidas EMSK juhatus Austria Liidunõukogu esimehe Sissy Roth-Halvaxi kutsel erakorralise koosoleku Viinis Liidunõukogu hoones.
Ms Roth-Halvax gave a welcome address on behalf of the Bundesrat.
Sissy Roth-Halvax esines tervituskõnega Austria Liidunõukogu nimel.
The First Advocate-General at the Court of Justice of the European Communities, Ms Christine Stix-Hackl, made a statement on ‘The Court of Justice of the European Communities: interpretation of Community law and its further development’.
Euroopa Kohtu jurist Christine Stix-Hackl pidas ettekande teemal: “Euroopa Kohus: ühenduse õiguse tõlgendamine ja areng”.
Then Mr Hubert Heiss, Head of the Coordination Section in the Federal Chancellery, presented a review of the Austrian Presidency of the Council and prospects for the European Council.
Seejärel tegi liidukantsleri kantselei koordinatsiooniosakonna juht Hubert Heiss kokkuvõtte Austria eesistumise ajast ja Euroopa Ülemkogu tulevikusuundumustest.
Each presentation was followed by a debate and an exchange of views.
Pärast iga sõnavõttu toimus arutelu ja mõttevahetus.
Poverty: ‘How do we cope with everyday life’
Vaesus: “Kuidas igapäevaelus hakkama saada?”
On 12 and 13 May, at the initiative of the Austrian Presidency and in cooperation with the Anti-Poverty Network (EAPN), the EESC and the CoR hosted the fifth meeting of people experiencing poverty.
12. ja 13. mail võõrustasid EMSK ning Regioonide Komitee eesistujariigi Austria algatusel ja koostöös Euroopa vaesusevastase võrgustikuga (European Anti-Poverty Network) toimunud 5.
Luca Jahier, representing the EESC, Karin Heitzmann from Vienna University, the Austrian Minister for Social Affairs, Ms Haubner, and Ms Samuel from the European Commission.
EMSK esindaja Luca Jahier, Karin Heitzmann Viini ülikoolist, Austria sotsiaalminister Ursula Haubner ja Lenia Samuel Euroopa Komisjonist.
In the second part of the meeting, the Bureau debated the Committee’s line to take on the Lisbon strategy for the period 2006–08, discussed a draft code of ethics for EESC members, decided to revise the rules of procedure at its plenary session of 5 and 6 July 2006, and identified the main outlines of its work under the incoming Finnish Presidency.
Juba kohtumise pealkiri “Kuidas igapäevaelus hakkama saada?” viitas laiale, erineva taustaga osalejate ringile.
The day ended with a reception hosted by the President of the EESC, Ms Anne-Marie Sigmund, in the magnificent surroundings of the Kunsthistorisches Museum.
Kohtumisel osales üle 200 inimese ning nende panusel toimus elav ja viljakas arutelu.
Representatives of Austrian civil society organisations were invited to the reception as well as members of the EU–India round table, which was due to hold its meeting in Vienna the next day.
Koosoleku keskmes oli teabevahetus, mis võimaldas teadvustada vaesuses elavate või tõrjutud inimeste igapäevaelus ette tulevaid raskusi.
The main topic was ‘How do we cope with everyday life?’.
Koosoleku teises osas arutas juhatus komitee tegevussuundi seoses Lissaboni strateegiaga aastateks 2006–2008 ja liikmete eetikakoodeksi projekti.
The title clearly targeted a large number of participants from a wide range of backgrounds.
Lisaks võttis juhatus vastu otsuse tegeleda täiskogu 5. ja 6. juuli istungjärgul komitee kodukorra muutmisega ning määratles Soome eesistumise ajal teostatavate tööde suunised.
More than 200 people attended and their contributions provoked a lively, fruitful debate.
Päev lõppes EMSK presidendi Anne-Marie Sigmundi kutsel toimunud vastuvõtuga kunstiajaloo muuseumi (Kunsthistorisches Museum) imelises õhustikus.
The meeting focused on exchanging information and highlighted the difficulties encountered daily by people suffering from poverty and exclusion.
Vastuvõtule olid kutsutud Austria kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, nagu ka ELi ja India ümarlaua töös osalevad liikmed, kes pidasid oma koosoleku järgmisel päeval Viinis.
Danish ‘flexicurity’: What lessons can Europe learn?
Taani flexicurity mudel: mida on Euroopal sellest õppida?
In the face of globalisation and overseas job relocation, flexicurity also creates a high degree of economic and social security by adopting the yardsticks of ‘security of employment rather than job security’ and ‘new personal opportunities brought about by a readiness to change, whilst accepting limited risks’.
Seistes silmitsi globaliseerumise ja ettevõtete ümberpaiknemisega, pakub flexicurity süsteem elanikkonnale kõrget majanduslikku ja sotsiaalset kindlust, seda tänu oma põhimõtetele, et töökoha kindlust asendab tööhõive kindlus ning et piiratud riskiga töökohavahetuseks valmisoleku korral tekivad uued isiklikud võimalused.
As our Committee’s rapporteur, I have been taking a hard look at ‘flexicurity’ — the Danish practice of combining flexibility and security.
Komitee raportöörina käsitlesin põhjalikult Taanis toimivat paindlikkuse ja kindlustatuse ühitamise mudelit, mida nimetatakse flexicurity’ks.
Danish-style flexicurity is one example of how to achieve economic growth, high employment and sound public finances in a socially balanced way.
Taani flexicurity mudel on näide sellest, kuidas on võimalik sotsiaalselt tasakaalustatud viisil saavutada majanduskasv, kõrge tööhõivetase ja usaldusväärne riigirahandus.
Its hallmark is a mobile labour market, achieved through vigorous labour-market and training policies, backed up by social security benefits.
Süsteemi keskmes on paindlik tööturg, mida teostatakse aktiivse tööturu- ja koolituspoliitika ning sotsiaalkindlustuse elementide kaudu.
The Danish practice of combining flexibility and security: What lessons can Europe learn?
Taani paindlikkuse ja kindlustatuse ühitamise mudel: mida on Euroopal sellest õppida?
Flexicurity must be seen in the context of the Danish system
Flexicurity’t tuleb vaadelda Taani süsteemi kontekstis
Danish-style flexicurity cannot of course be seen in isolation from the overall context of the welfare state and its strong organisational set-up.
Flexicurity’t ei saa vaadelda eraldi heaoluriigi raamtingimustest ja selle kõrgelt arenenud organisatsioonilisest struktuurist.
In Denmark, this applies, for instance, to the key role which the social partners play in political decision-making and to the application of labour-market and training policies, the broad-based welfare system and the highly skilled workforce.
Taanis kehtib see näiteks tööturu osapoolte keskse rolli kohta poliitiliste otsuste langetamisel, tööturu ja hariduspoliitika rakendamise kohta ning ulatusliku, riigi poolt avalikult rahastatud sotsiaalvõrgustiku ja elanikkonna heade kutseoskuste kohta.
The Danish system is based on a macroeconomic policymix that fosters growth and employment.
Seega toetub Taani süsteem mitmekihilisele makromajanduslikule poliitikakogumile, mille eesmärk on edendada majanduskasvu ja tööhõivet.
High taxation is an essential condition of Danish flexicurity.
Seejuures on suured maksutulud Taani flexicurity süsteemi eelduseks.
It is obviously impossible to export the Danish system ‘lock, stock and barrel’ to other EU countries, given the cultural, structural and economic differences involved.
Flexicurity süsteemi aluseks on arusaam, et töötaja paindlikkuse ja kindlustatuse kombineerimisega on võimalik tagada nii sotsiaalne kindlustatus kui ka konkurentsivõime.
That said, some basic features may be considered for adoption as a political strategy in other Member States, particularly in those where social capital — i.e. the full range of standards and networks, combined with a relationship of trust among individuals and among organisations — has developed along similar lines to Denmark, including a tradition of cooperation between the government and the social partners and a readiness by the workforce to embrace change.
Taani mudel ühendab suhteliselt kõrge töötuabiraha taseme liberaalsetest vallandamiskaitse eeskirjadest tuleneva paindlikkusega, näiteks seoses vallandamisest etteteatamise lühikeste tähtaegadega. Lisaks sotsiaalkaitsele ja suurele liikuvusele on tarvis aktiivset tööturupoliitikat, mis kindlustab tegelikult töö kättesaadavuse töötutele.
Flexicurity basically enables a combination of worker flexibility and security, to safeguard social security and competitiveness.
Kui vaadelda Taani flexicurity mudelit Euroopa kontekstis, saab mõistetavaks, et kultuurilistest, struktuursetest ja majanduslikest erinevustest tingituna ei ole võimalik seda teistes riikides üksühele üle võtta.
The Danish model provides (i) security through relatively high unemployment benefits, and (ii) flexibility through liberal dismissal rules, including firing at short notice.
Sellel mudelil on siiski mõned põhimõttelised omadused, mille ülevõtmine poliitilise strateegiana võib teistes liikmesriikides kõne alla tulla.
Alongside social security and high mobility, a vigorous labour market policy is also needed to ensure that people are actually available for work. Thus, flexibility and security are not necessarily opposites.
Seda eriti seal, kus sotsiaalkapital (st standardite ja võrgustike kogum kombineerituna usaldusega üksikisikute ning organisatsioonide vahel) on välja kujunenud sarnaselt Taaniga ning hõlmab riigi ja sotsiaalpartnerite koostöö traditsiooni ning kodanike valmisolekut muudatusteks.
EESC Thursday meetings
Neljapäevased kohtumised EMSKs
Decent jobs: Utopia or realistic strategy?
“Inimväärne töö: utoopia või realistlik strateegia?”
Our publications: European Consumer Day
Meie väljaanded: Euroopa tarbija päev
EESC Thursday meetings are now a well-established tradition at the Committee.
Komitee traditsioonilise neljapäevase kohtumise teemaks oli seekord inimväärne töö.
On this particular occasion, the theme was decent work — an interesting and topical subject in the light of ongoing discussions in several Member States concerning the introduction of a minimum salary.
Kõnealune teema pakub suurt huvi ja on hetkel väga aktuaalne seoses mitmes liikmesriigis toimuva aruteluga miinimumpalga kehtestamise üle.
Dominique Peccoud SJ, the speaker at this seventh discussion, launched the debate.
Seitsmenda arutelu sissejuhatava kõne pidas Dominique Peccoud.
Dominique Peccoud began by defining the expression ‘decent work’ and what the word ‘decency’ meant to us, with particular emphasis on the concept of dignity, which it implied.
ei püüa määratleda rahvusvahelist poliitikat, mis kehtiks kõigile ühtemoodi, vaid soovib võtta arvesse iga kultuuri geograafilist ja ajaloolist tausta.
Nevertheless, the ILO did not wish to formulate international policies which everyone is obliged to implement in the same way, but rather to respect individual cultures in their temporal contexts.
Dominique Peccoud’ arvates väljendab see asjaolu põhilist erinevust ILO ja teiste organisatsioonide vahel.
The ILO differed fundamentally from other organisations in that it did not try to impose a one-size-fits-all approach, but genuinely sought tailor-made solutions for each country.
Ta ei soovi leida ühesuguseid, kõigile sobivaid (one size fit for all) lahendusi, vaid konkreetseid (tailor-maid) lahendusi iga riigi jaoks eraldi.
Consumers must consciously choose sustainable products wherever possible and thereby play a proactive role in achieving sustainable development objectives.
ILO strateegia põhineb inimväärikuse tugevatel ja universaalsetel alustel, milleks on eelkõige koosolekute ja kollektiivsete läbirääkimiste vabadus ning sunnitöö, laste töö ja töökohal diskrimineerimise lõpetamine.
That’s why the Committee, in the interests of public awareness, has published the ideas and issues discussed at the conference held on European Consumer Day 2005.
Seejärel tutvustas ta kõnealuste põhimõtete konkreetse rakendamise viise töökohtadel töönormide, töötervishoiu ja sotsiaalkindlustuse tagamise ning tööandjate liitude, ametiühingute ja valitsuste vahelise kolmepoolse dialoogi jätkamise teel.
The ILO strategy was built on the solid and universal foundations of decency, which in practical terms meant freedom of association and the right to collective bargaining; the elimination of forced and compulsory labour; the abolition of child labour; and the elimination of discrimination in the workplace.
Jätkusuutliku arengu eesmärkide poole püüeldes peavad kodanikud tundma end kaasatuna ja olema proaktiivsed, valides võimaluse korral säästvaid tooteid.