natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Collective actions : Eligible measures for aid
Ühistegevused: abikõlblikud meetmed
Better management of resources.Selective fishing methods and gears.Removal of lost fishing gears.Improvement of working conditions and safety.Transparency of markets.
Ressursside tõhusam majandamine.Selektiivsed püügimeetodid ja -vahendid.Kaotatud püügivahendite kõrvaldamine.Töötingimuste ja ohutuse parandamine.Turgude läbipaistvus.Kvaliteedi ja toiduohutuse parandamine.Akvakultuuri piirkondade arendamine, ümberkorraldamine või parandamine.Uute väljaõppemeetodite arendamine.Teadlaste ja ettevõtjate partnerluse edendamine.Võrdsete võimaluste edendamine.
Improvement of quality and food safety.Development, restructuring or improvement of aquaculture sites.Development of new training methods.Promotion of partnership between scientists and operators.Promotion of equal opportunities.Management and control of access to fishing areas.
Kalapüügipiirkondade majandamine ja juurdepääsu kontroll.
Creation and restructuring of Producers Organisations and implementation of their plans.
Tootjate organisatsioonide loomine ja ümberkorraldamine ning nende kavade rakendamine.
Feasibility studies related to promotion of partnerships with third countries.
Kolmandate riikidega toimuva partnerluse edendamisega seotudteostatavusuuringud.
List is not exhaustive.
Loetelu ei ole täielik.
Sustainable development of fisheries areas
Kalanduspiirkondade säästev areng
Based on : local development strategies;bottom-up approach.
Põhineb järgmisel: kohalik arengustrateegia;altpoolt tulev algatus.
Aiming to : tackle socio-economic problems in these areas;maintain economic prosperity and jobs.
Eesmärk: tegeleda sotsiaalmajanduslike probleemidega kõnealustes piirkondades;säilitada majanduslik jõukus ja töökohad.
Eligible areas : with a sea or lake shore or including ponds or river estuary;with a significant level of employment in the fisheries sector; as a general rule, smaller than NUTS III.
Abikõlblikud piirkonnad: mere- või järvekalda piirkond või tiike või jõesuuet hõlmav piirkond;piirkonnad, kus tööhõive tase kalandussektoris on märkimisväärne; piirkonnad, mis on üldjuhul väiksemad kui III statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuris (NUTS III) nimetatud piirkonnad.
Member States select as a priority areas with : low population density or fishing in decline or small fisheries communities.
Liikmesriigid käsitlevad prioriteetsetena piirkondi, kus: on väike rahvastikutihedus;toimub langus kalandussektoris võion väikesed kalandusringkonnad.
Axis 4Sustainable development of fisheries areas
4. suund Kalanduspiirkondade säästev areng
All measures eligible under axis 1, 2 and 3 with the exception of permanent andtemporary cessation.
Kõik meetmed, mis on abikõlblikud vastavalt 1., 2. ja 3. suunale, välja arvatud alaline ja ajutine lõpetamine.
Strengthening the competitiveness of the fisheries areas.Restructuring, redirecting and diversifying economic activities.Adding value to fisheries products.Small fisheries and tourism infrastructure and services.Protecting the environment.
Kalanduspiirkondade konkurentsivõime suurendamine. Majandustegevuse ümberkorraldamine, ümbersuunamine ja mitmekesistamine.
Restoring production damaged by disasters.Inter-regional and trans-national cooperation of actors.
Kalandustoodetele väärtuse lisamine.Väike kalandus- ja turismialane infrastruktuur ja teenused.
Capacity building to prepare local development strategies.Running costs of groups.
Keskkonnakaitse. Katastroofides kahjustatud toodangu taastamine.Ettevõtjate piirkondade- ja riikidevaheline koostöö.Kohaliku arengustrateegia koostamise suutlikkuse parandamine.Rühmade jooksvad kulud.
Technical assistance by Commission
Tehniline abi komisjonilt
Budget : 0.80% of European Fisheries Fund (EFF).
Eelarve: 0,80% Euroopa Kalandusfondist (EKFist).Uus meede: ettevõtjate võrgustik seoses kalanduspiirkondade säästva arenguga.
New measure : networking of actors in relation to sustainable development of fisheries areas.
Tehniline abi liikmesriigilt
Budget : up to 5% of Operational Program or more in duly justified circumstances.
Eelarve: kuni 5% rakenduskavast või rohkem nõuetekohaselt põhjendatudasjaolude korral.
New measure : capacity building to implement the Common Fisheries Policy (CFP)and Operational Programs for Convergence objective of the Member State.
Uus meede: suutlikkuse arendamine, et rakendada ühist kalanduspoliitikat jaliikmesriigi lähenemiseesmärgi rakenduskavasid.
New approach in aid delivery
Abi andmise uus lähenemisviis
Simplification of the programming and delivery process.2.
Abi kavandamise ja andmise lihtsustamine.2.
Strategic approach.3.
Strateegiline lähenemisviis.3.
Coherence with financial perspectives, policies and Funds.
Sidusus finantsperspektiivide, põhimõtete ja fondidega.
The resources available from the EFF for the period 2007 to 2013 amount to 3849 M(at 2004 prices).
2007. aastast 2013. aastani EKFist saadavate ressursside suurus on 3,849 miljardit eurot (2004. aasta hindade alusel).
Axis 5New approach in aid delivery
Abi andmise uus lähenemisviis
Strategic approach
Strateegiline lähenemisviis
Other policies
Riiklikud eesmärgid
National objectives
Strateegia ja ühenduse poliitika
Strategies and Community policies
Muud poliitikavaldkonnad
CFP(all policy areas)
Ühine kalanduspoliitika(kõik poliitikavaldkonnad)
Operational programs
Rakenduskavad
National strategic plans (NSP)
Riiklikud strateegilised kavad
NSP to be drawn up following consultation of relevant partners.
Riiklik strateegiline kava tuleb koostada pärast nõupidamist asjaomastepartneritega.
Information required in NSP presents the link between the priorities for EFFintervention and CFP areas.
Riikliku strateegilise kava jaoks vajalik teave kujutab endast ühenduslüli EKFisekkumise ja ühise kalanduspoliitika valdkondade prioriteetide vahel.
Information may also be included on strategic horizontal issues.
Teavet võivad hõlmata ka strateegilised valdkonnaülesed küsimused.
NSPs will be the subject of a debate on the basis of Member State reports (peer review).
Riiklikud strateegilised kavad on liikmeriikide aruannete põhjal arutelu teema(vastastikune eksperdihinnang).
General description of the sector.Swot analysis of the sector and its development.
Sektori üldkirjeldus.Sektori ja selle arengu SWOT-analüüs.
Objectives and priorities of the Member States vis à vis the sustainabledevelopment of fisheries and aquaculture and with regard to the CFP.
Liikmesriikide eesmärgid ja prioriteedid võrreldes kalanduse ja akvakultuuri säästvaarenguga ning seoses ühise kalanduspoliitikaga.
Indication of resources to be mobilised to carry out the national strategy.Procedure for the development, implementation and monitoring of the NSP.
Riikliku strateegia elluviimiseks kasutatavate ressursside tähistamine/märgistamine. Riikliku strateegilise kava väljatöötamise, rakendamise ja seire kord.
Guiding principles for the Operational Program integrated in the core of EFF
EKFi põhiosasse integreeritud rakenduskava juhtpõhimõtted
Consistency with CFP and NSP.
Kooskõla ühise kalanduspoliitika ja riikliku strateegilise kavaga.
Enhancement of the development of economic activities, jobs and humanresources, protection and development of the environment.
Majandustegevuse, töökohtade ja inimressursside arendamise soodustamine ningkeskkonnakaitse ja keskkonna arendamine.
Appropriate allocation of financial resources between the 5 priority axes and in particular to the first one, i.e. adjustment of the fleet.
Rahaliste ressursside asjakohane eraldamine viiele prioriteetsele suunale ningeelkõige esimesele suunale, s.o laevastiku ühtlustamisele.
Promotion of operations contributing to Lisbon* and Gothenburg** strategies.Improvement of the situation of human resources.
Lissaboni* ja Göteborgi** strateegiat soodustava tegevuse edendamine.Inimressursside olukorra parandamine.
Encouragement of operations with high added value (hiqh quality standards,transparency of environmentally friendly production methods).
Kõrge lisaväärtusega tegevuse soodustamine (kvaliteedinormid, keskkonnaohutute tootmismeetodite läbipaistvus).
Sustainable development of the Community market.Promotion of gender balance during implementation of the Operational Program.Promotion of sustainable development of fisheries areas.Improvement of the institutional and administrative capacities.
Ühenduse turu säästev areng.Naiste ja meeste võrdse esindatuse edendamine rakenduskava elluviimise ajal.Kalanduspiirkondade säästva arengu edendamine. Institutsioonilise ja haldussuutlikkuse parandamine.
* The Lisbon strategy aims at making the EU the world's most dynamic and competitive economy by 2010.
* Lissaboni strateegia eesmärk on ELi muutmine maailma kõige dünaamilisemaks ja konkurentsivõimelisemaks majanduspiirkonnaks aastaks 2010.
** The EU’s Sustainable Development Strategy (SDS), adopted at the 2001 Gothenburg European Council, outlinespriorities for action in four key areas: climate change, transport, public health and natural resources.
** 2001. aastal Göteborgis Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud ELi säästva arengu strateegias on piiritletud tegevusprioriteedid neljas peamises valdkonnas: kliimamuutused, transport, tervishoid ja loodusressursid.
The European Fisheries Fund2007-2013
Euroopa Kalandusfond2007-2013
Finely tuned to the future needs of European fisheries and aquaculture
Häälestatud Euroopa kalanduse ja akvakultuuri tulevikuvajadustele
From stability to sustainability
Stabiilsusest säästvuseni
Partners across the waters
Koostööpartnerid teisel pool vett
Avoiding conflict – and preserving traditional rights
Konflikti vältimine ning traditsiooniliste õiguste säilitamine
The early years of European fisheriespolicy showed how cooperation between nations could work for the benefit of all.
25. märtsil tähistas Euroopa Liit oma alusakti – Rooma lepingu – allkirjastamise 50.aastapäeva.
What itcould not predict was the changes which were soon to overtake the world fishing industry,and the challenges they would present.
Pöörates selja kahe hirmuäratava sõjaga kulmineerinud konflikti ajaloole,valisid Euroopa riigid selle asemel rahumeelse omavahelise koostöö ja konstruktiivsepartnerluse ülejäänud maailmaga.
Besides providing stability to the markets, and making fish available to consumers at a pricethey could afford, European fisheries policy scored another significant victory in the early1970s: it succeeded in persuading its Member States to avert confrontation by allowing eachother equal access to their national waters.
Tänapäevaks on EList kujunenud peaminemajandusjõud, mis on ühtlasi lootuse majakas kõikidele demokraatiasse, konfliktiderahumeelsesse lahendamisse ja inimõiguste kaitsesse uskuvatele inimestele igal pool.
In an increasingly globalised world, the CFP relies more than ever on cooperation betweenstates – not only within the EU, but also on the international stage.
Kalavarud on väga liikuvad ning neile ei loe poliitilised ega halduspiirid.
Together, the Europeannations constitute a formidable power in world fisheries.
Selle tulemusena onneid kaua juhitud ühise ressursina.
We are the second largest producerof fish and fish products in the world, after China.
Euroopa kalanduspoliitika algusaastatel oli näha, kuidasriikidevaheline koostöö töötaks kõikide huvides.
Together, we have an influence oninternational negotiations, whether in the realm of trade, fishing rights, or conservation policy,which none of the Member States could ever hope to wield alone.
Mida ei suudetud ette ennustada, olidmuutused, mis tabasid varsti maailma kalatööstust, ning proovikivid, mis tulenesid nendestmuutustest.
On 25 March, the European Union celebrated the fiftieth anniversary of its founding act –the signing of the Treaty of Rome.
Üha enam globaliseerunud maailmas toetub ÜKP rohkem kui kunagi varem riikidevaheliselekoostööle – mitte üksnes ELi siseselt, vaid ka rahvusvahelisel tasandil.
Turning their backs on a history of conflict which hadculminated in two horrendous wars, the nations of Europe chose instead the path ofpeaceful cooperation among themselves and constructive partnership with the rest of theworld.
Koos moodustavad Euroopa riigid muljetavaldava jõu maailma kalanduses. Me oleme Hiina järel teine suurimkala- ja kalasaaduste tootja maailmas.
Today, the EU has evolved into a major economic power, which is also a beacon ofhope to all people everywhere who believe in democracy, the resolution of conflicts bypeaceful means, and the defence of human rights.
Üheskoos mõjutame me rahvusvahelisi läbirääkimisikaubanduse, püügiõiguste või kaitsepoliitika valdkonnas, mida ükski liikmesriik ei loodakunagi üksi valitseda.
"Fisheries have changed a great deal since the 1970s, whenthe emphasis was on modernising our industry andensuring its competitiveness.
“Kalandus on suuresti muutunud alates 1970ndatest, milrõhk oli meie tööstuse ajakohastamisel ning sellekonkurentsivõime tagamisel.
But the essential vision behindthe CFP – that it is only through cooperation that the sea'sresources will be wisely managed for the benefit of all –comes from the original vision of Europe's founding fathers.At a time of worldwide overfishing, those values are evenmore vital.
Ent ÜKP oluline arusaam –üksnes koostöö kaudu juhitakse mereressursse targalt jakõikidele kasulikul moel – on pärit Euroopa Liidu rajajateesialgsest ettekujutusest.
Europe is at the forefront of promotinginternational cooperation to preserve these fragileresources and protect marine biodiversity.
Ülemaailmse ülepüügi ajastul onkõnealused väärtused veelgi olulisemad.
It is this samevision which lies behind our present reflection on a futureintegrated maritime policy for Europe, and the benefits thiswill bring both to our economy and to the quality of life of all EU citizens."
Euroopa on nendehabraste ressursside säilitamise ja mere bioloogilisemitmekesisuse kaitsmise nimel tehtava rahvusvahelisekoostöö edendamisel esirinnas.
Commissioner for Fisheries and Maritime Affairs Joe Borg
Meie praeguse, Euroopatulevase integreeritud merenduspoliitika analüüsi alusekson seesama arusaam ning kasu, mida see toob nii meiemajandusele kui ka kõikide ELi kodanike elukvaliteedile.”
In 1976 the European nations decided to follow the growing international trend and extendthe waters under their jurisdiction from 12 to 200 nautical miles.
Et tööstuse tootlikkus kasvas, hakati taipama, et Euroopa laevastiku püügivõimsus võib ühelpäeval ületada ressursside loodusliku isetaastumisvõime, millest need ressursid sõltusid.
The result could easily havebeen chaos, with the new boundaries creating countless flashpoints and potential for friction,as fishermen found themselves 'banned' from fishing grounds where they had traditionallyoperated.
Selleteadlikkuse kristalliseerumine võttis aega. Kuid sestsaadik, kui 1992. aastal Suurmadalatursapüük kokku varises ja seejärel lõpetati tursapüük Newfoundlandi (Kanada) ümbruses, eiole keegi kogu maailma kalatööstuses suutnud eirata ohtu, mida kujutab endast ülepüük.
As the productivity of the industry increased, awareness began to dawn that the fishingcapacity of the European fleet might one day exceed the natural capacity for self-renewal ofthe resource on which it depended.
1976. aastal otsustasid Euroopa riigid järgida kasvavat rahvusvahelist suundumust ninglaiendada oma jurisdiktsiooni alla kuuluvat vett 12-lt 200 meremiilini.
This consciousness took time to crystallise. But since thecollapse and subsequent closure of the Grand Banks cod fishery off Newfoundland, Canada,in 1992, no one in the worldwide fishing industry has been able to ignore the risk thatoverfishing represents.
Selle sammu tagajärjeksoleks võinud hõlpsasti olla kaos, kus uued piirid tekitavad loendamatuid kriitilisi olukordi javõimalikke hõõrumisi, sest kaluritel keelataks kalapüük püügipiirkonnas, kus nad olidtraditsiooniliselt tegutsenud.
Ensuring supply – and a reasonable living
Tarne ja mõistliku elatise tagamine
Legislation adopted by the EC in 1970 pre-empted this conflict.
Sarnaselt Euroopa projektiga sündis Euroopa kalanduspoliitika soovist hoida ära vastasseisnende riikide vahel, kes olid sõjast küllastunud, ning seda ajendas tungiv vajadusmajandusliku ülesehituse järele.
By enshrining in European lawthe principle of equal access by all European Member States to each others waters, itpreserved these traditional fishing rights.
Praegu on ühine kalanduspoliitika (ÜKP), samamoodi nagutema vanem õde – ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) – üks kõige integreeritumaid ELipoliitikavaldkondi.
Europe was thus spared the sometimes violentclashes often witnessed elsewhere during this turbulent period.
Kuigi seda ei viidud iseseisva üksusena ametlikult sisse kuni 1983.aastani, ulatuvad ÜKP juured tagasi Rooma lepinguni, milles sätestati ühine kalanduspoliitika ÜPP osana.
It is this strength which has enabled us to preserve traditional fishing rights for Europeanfleets globally, and also to make new agreements with third countries based on a realpartnership for sustainable development.
Sellise konflikti välistasid EÜ poolt 1970. aastal vastu võetud õigusaktid.
It has also given us a strong voice in internationalfora, where we have constantly fought to reinforce the law of the sea and see that 'right'replaces 'might' as the functional principle of international maritime relations.We have beena driving force promoting the regulation and protection of fish stocks in international waters,through the creation and empowerment of Regional Fisheries Management Organisations(RFMOs) around the world.
Kõnealusedtraditsioonilised kalapüügiõigused säilisid, kuna Euroopa õiguses sätestati põhimõte, etkõikidel Euroopa Liidu liikmesriikidel on võrdne juurdepääs üksteise vetele.
And we have been a major advocate within the UN for strongermeasures to combat illegal fishing and protect vulnerable ecosystems and preserve marinebiodiversity.
Seega säästeti Euroopat mõnikord vägivaldsetest kokkupõrgetest, mida sel rahutul perioodil mujal maailmastihti ette tuli.
At the same time, the emergence of aquaculture as a major source of fish products hasradically changed the structure of the whole industry.
Ühtlasi muutis põhjalikult kogu tööstuse struktuuri akvakultuuri kui kalasaaduste peamiseallika teke.
Aquaculture now provides 30% of the EU's total fisheries production by value, and we are established world leaders in manyparticular species, including trout, sea bass, and mussels.
Praegu annab akvakultuur väärtuse järgi 30% kogu ELi kalatoodangust ningmitme liigi osas (sealhulgas forell, ahven ja rannakarbid) oleme väljakujunenud liidridmaailmas.
Raising fish and molluscs incontrolled conditions presents its own challenges, but also represents an enormous potentialfor shifting the burden away from wild sea fish stocks which are increasingly overexploitedand ensuring a genuinely sustainable supply of an increasingly popular foodstuff.
Kalade ja molluskite kontrollitud tingimustes kasvatamine on keeruline ülesanne,kuid see pakub ka tohutut potentsiaali nihutada koorem looduslikelt merekalavarudelt, mison üha enam ülepüütud, ning tagada üha populaarsema toiduaine tõeliselt säästev varu.
Like the European project itself, European fisheries policy was born out of the desire toavert confrontation among nations which had had their fill of war, and driven by thepressing need for economic reconstruction.
Just see tugevus on võimaldanud meil säilitada Euroopa laevastiku jaoks traditsioonilisedpüügiõigused kogu maailmas ning samuti sõlmida säästva arengu nimel tehtava tõelisekoostööpartnerluse alusel uusi lepinguid kolmandate riikidega.
Today the Common Fisheries Policy (CFP), likeits elder sister the Common Agricultural Policy (CAP), is one of the most highly integratedareas of EU policy.
Samuti on see andnud meilelaia kandepinna rahvusvahelistel foorumitel, kus me oleme pidevalt võidelnud mereõigusetugevdamise ja selle poolt, et “õigus” asendab sõna “võiks” rahvusvaheliste merendussuhetefunktsionaalse põhimõttena.
Although it was not formally inaugurated as an entity until 1983, theorigins of the CFP go back to the Treaty of Rome, whichprovided for a common fisheriespolicy.
Me oleme olnud rahvusvaheliste vete kalavarude reguleerimiseja kaitse edendamise liikumapanev jõud, luues piirkondlike kalavarude majandamisegategelevaid organisatsioone (Regional Fisheries Management Organisations, RFMO)kogumaailmas ja andes neile volitusi.
Since then, cooperation on fisheries management has not only removed a potentialcause of conflict between Member States, it has also prepared Europe to meet the challengeof conserving its fish stocks in the 21stcentury and thus providing a sustainable future forits fishing industry.
Samuti oleme olnud ÜROs ebaseadusliku kalapüügi vastuvõitlemiseks, haavatavate ökosüsteemide kaitsmiseks ja mere bioloogilise mitmekesisusesäilitamiseks võetud tugevamate meetmete peamiseks toetajaks.
Through their successful experience of collaboration, the European nations realised that the natural extension of their mutual access arrangements would be to create a joint framework within which they could manage their fishing activities for their common benefit.
Oma eduka koostöökogemuse tõttu mõistsid Euroopa riigid, et nende vastastikusejuurdepääsu korra loomulikuks laienemiseks oleks ühise raamistiku loomine, mille piiresnad saaksid juhtida oma kalandustegevust ühistes huvides.
In the 1950s, hunger was a common memory for Europeans.
1950ndatel oli nälg eurooplaste ühine mälestus.
As they emerged from half acentury of war and economic depression, the countries of the European Community foundthemselves hampered by debts, monetary instability, and a crying lack of foreign exchange.The international food economy we take for granted today did not exist.
Sellel ajal kui nad kosusid pool sajanditkestnud sõjast ja majanduslikust depressioonist, leidsid Euroopa Ühenduse riigid, et neidtõkestavad võlad, valuuta ebastabiilsus ja tohutu välisvaluuta puudus. Ei olnud rahvusvahelisttoidumajandust, mida me tänapäeval enesestmõistetavaks peame.
One of the earliestgoals of the EC policy was therefore to provide farmers and fishermen with the conditionsthey needed to develop their capacity to supply the continent's need for food.
Seega oli EÜ poliitika üksvarasemaid sihte võimaldada talupidajatele ja kaluritele tingimusi, mida nad vajavad mandritoiduvajaduse rahuldamise võime arendamiseks.
The EU is committed to using its influence in international fisheries to strengthenconservation measures and secure a precautionary ecosystem-based approach to themanagement of all marine activities.
EL on pühendunud oma mõjuvõimu kasutamisele rahvusvahelises kalanduses, ettugevdada kaitsemeetmeid ning tagada ennetav, ökosüsteemipõhine lähenemisviiskõikide merendustegevuste juhtimiseks.
The fact that the nations of Europe can speak with asingle voice gives us much more influence than any one country would have hadindividually.
Asjaolu, et Euroopa riigid saavad rääkidaühehäälselt, annab meile palju rohkem mõjuvõimu, kui oleks igal üksikul riigil eraldi.
In 1983, the Common Fisheries Policy was officially born.
Ühine kalanduspoliitika sündis ametlikult 1983. aastal.
Today, the focus of the CFP is firmly on achieving a sustainable balance between what theoceans can give and what we ask from them, so that we can leave this precious resource ingood condition to our children and our children's children – including, of course, the European fishermen of the future.
Kui me peame vastama säästvuse katsumusele, on oluline, et me jätkame tulevikus isegiparemat koostööd kui minevikus.
The earliest European fisheries measures were intended to guard against the risk of pricecollapses and provide producers with long-term stability.
Esimeste Euroopa kalandusmeetmete eesmärk oli kaitsta end järskude hinnalanguste ohueest ja kindlustada tootjatele pikaajaline stabiilsus.
The Common Organisation of the Market (COM) for fisheries products was established in 1970 to stabilise prices, and was amajor factor in creating the conditions for the industry to rebuild and grow. It also helpedensure that enough quality fish was available to consumers at a reasonable price.
Kalandustoodete turu ühine korraldusloodi 1970. aastal hindade stabiliseerimiseks ning see oli peamine tegur tööstuseülesehitamise ja kasvu tingimuste loomisel.