natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Certain specific provisions concern the taxation of investment income, particularly dividends, received by insurance companies on assets allocated to pensions business and life assurance business.
Investeeringutulu maksustamist, eeskätt dividende, mida kindlustusseltsid on saanud pensioni- ja elukindlustustegevusse kaasatud vahenditelt, käsitlevad erisätted.
Section 208 of ICTA does not apply, as a rule, to either pensions business or overseas life assurance business, with the result that dividends from portfolio investments linked to such business are subject to United Kingdom tax calculated in accordance with the principles applicable to the computation of trading profits arising from underwriting.
ICTA artikkel 208 ei laiene põhimõtteliselt ei pensioni- ega elukindlustustegevusele välismaal, mille tulemusena kuulub sellise tegevusega seotud portfelliinvesteeringutelt saadud dividendidelt Ühendkuningriigis tasumisele maks, mis arvutatakse osalusest lähtudes samadel alustel nagu tegevuskasumi puhul.
However, prior to 1 July 1997, a life insurance company could, as an exception to that principle, elect that that section should apply as regards dividends received from resident companies, as part of its pensions business.
Enne 1. juulit 1997 võis elukindlustusselts erandina sellest põhimõttest pensionikindlustuse osas siiski valida selle artikli kohaldamise võimaluse residendist äriühingult saadud dividendide suhtes.
Such an election was not, on the other hand, possible as regards dividends received from nonresident companies, as part of such business.
Seevastu mitteresidendist äriühingult samasuguselt tegevuselt saadud dividendide osas valikuvõimalus puudus.
The legislation on controlled foreign companies
Välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad õigusnormid
The principle whereby a resident company is not taxed on the profits of its nonresident subsidiaries as they arise is subject to a scheme of exceptional arrangements, namely the legislation on controlled foreign companies (‘CFCs’), contained in sections 747 to 756 and Schedules 24 to 26 to ICTA.
Põhimõttega, mille kohaselt residendist äriühing ei ole oma mitteresidendist tütarettevõtja kasumilt selle tekkimise ajal kohustatud tulumaksu maksma, kaasneb erandkord, nimelt välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad õigusnormid ICTA artiklites 747–756 ja lisades 24–26.
That legislation provides that the profits of a CFC — namely, under the version of that legislation applicable at the time of the facts in the main proceedings (‘the legislation on CFCs’), a foreign company in which the resident company owns a holding of more than 50% — are attributed to the resident company and taxed in its hands, by means of a tax credit for the tax paid by the CFC in the State in which it is established.
Nende õigusnormidega on ette nähtud, et välismaise kontrollitava äriühingu – põhikohtuasja faktiliste asjaolude toimumise kuupäeval kehtinud redaktsiooni kohaselt (edaspidi „välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad õigusnormid”) selline välismaine äriühing, mida residendist äriühing kontrollib rohkem kui 50% ulatuses – kasum loetakse residendist äriühingu kasumiks ning ühtlasi maksustatakse residendist äriühingu enda kasumina, tehes maksu ümberarvutuse välismaise kontrollitava äriühingu poolt tema asukohariigis tasutud tulumaksu osas.
If those same profits are then distributed in the form of dividends to the resident company, the tax paid by the latter in the United Kingdom on the profits of the CFC is treated as additional tax paid by the latter abroad and gives rise to a tax credit payable in respect of the tax owed by the resident company on those dividends.
Kui sama kasum makstakse hiljem välja dividendidena residendist äriühingule, käsitletakse residendist äriühingu poolt Ühendkuningriigis välismaise kontrollitava äriühingu kasumilt makstud tulumaksu viimati nimetatu poolt välisriigis täiendavalt makstud tulumaksuna ning see annab õiguse maksu ümberarvutusele, mille tulemus arvatakse maha tulumaksust, mida residendist äriühing peab nendelt dividendidelt maksma.
The legislation on CFCs is designed to apply when the CFC is subject, in the State in which it is established, to a ‘lower level of taxation’, which is the case, under that legislation, in respect of any accounting period in which the tax paid by the CFC is less than three quarters of the amount of tax which would have been paid in the United Kingdom on the taxable profits as they would have been calculated for the purposes of taxation in that Member State.
Välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad õigusnormid on mõeldud juhtudeks, kui välismaise kontrollitava äriühingu suhtes kehtib tema asukohariigis „madalam tulumaksumäär”, st neid kohaldatakse kõigi nende majandusaastate suhtes, mil välismaine kontrollitav äriühing on maksnud tulumaksu vähem kui kolm neljandikku summast, mida oleks tulnud maksustatavalt kasumilt maksta Ühendkuningriigis, kui kasum oleks maksustatud selles liikmesriigis.
The charge to tax under the legislation on CFCs is subject to a number of exceptions.
Välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad õigusnormid näevad maksustamise osas ette teatud arvu erandeid.
According to the legislation on CFCs, that charge to tax does not apply in any of the following cases:
Välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate õigusnormide kohaselt ei toimu sellist maksustamist järgmistel juhtudel:
— the CFC pursues an ‘acceptable distribution policy’, which means that a specified percentage (90% in 1996) of its profits is distributed within 18 months of their arising and taxed in the hands of a resident company;
– kui välismaine kontrollitav äriühing järgib „aktsepteeritavat jaotamispoliitikat”, st teatud kindlaksmääratud protsent (90% aastal 1996) tema kasumist jaotatakse 18 kuu jooksul selle tekkimisest ning maksustatakse residendist äriühingu kasumina;
— the CFC is engaged in ‘exempt activities’ within the meaning of that legislation, such as certain trading activities carried out from a business establishment;
– kui välismaine kontrollitav äriühing tegutseb „vabastatud valdkondades” nende õigusnormide tähenduses, näiteks teatava ärihoone kaubandustegevus;
— the CFC satisfies the ‘public quotation condition’, which means that 35% of the voting power is held by the public, the subsidiary is quoted and its securities are dealt in on a recognised stock exchange, and
– kui välismaine kontrollitav äriühing järgib „riikliku kvoodi tingimust”, mis tähendab, et 35% häältest kuulub riigile, et tütarettevõtja on registreeritud väärtpaberibörsil ning tema aktsiaid müüakse tunnustatud aktsiaturul;
— the CFC’s chargeable profits do not exceed an amount set at GBP 50 000 (the ‘de minimis’ exception).
– kui välismaise kontrollitava äriühingu maksustatav kasum ei ületa 50 000 Inglise naela (de minimis erand).
The taxation provided for by the legislation on CFCs is also excluded when ‘the motive test’ is satisfied. The latter involves two cumulative conditions.
Välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevates õigusnormides ettenähtud maksustamist ei toimu ka siis, kui on täidetud nn „motiivinõue”.
First, where
See hõlmab kahte
2008 — CASE C-201/05 the transactions which gave rise to the profits of the CFC for the accounting period in question produce a reduction in United Kingdom tax compared to that which would have been paid in the absence of those transactions and where the amount of that reduction exceeds a certain threshold, the resident company must show that such a reduction was not the main purpose, or one of the main purposes, of those transactions.
Esiteks, kui kõnealusel majandusaastal välismaise kontrollitava äriühingu kasumi aluseks olnud tehingute tulemuseks on see, et Ühendkuningriigis makstav tulumaks on väiksem võrreldes sellega, mis oleks tulnud maksta juhul, kui neid tehinguid poleks toimunud, ning kui sellise vähenemise määr ületab teatud läve, siis peab residendist äriühing tõendama, et maksusumma vähendamine ei olnud nende tehingute peamine või üks peamistest eesmärkidest.
Secondly, the resident company must show that it was not the main reason, or one of the main reasons, for the CFC’s existence in the accounting period concerned to achieve a reduction in United Kingdom tax by means of a diversion of profits.
Teiseks peab residendist äriühing tõendama, et välismaise kontrollitava äriühingu olemasolu peamine põhjus või üks peamistest põhjustest ei ole kõnealusel majandusaastal kasumi kõrvalesuunamise abil Ühendkuningriigis makstava tulumaksu vähendamine.
According to that legislation, there is a diversion of profits if it is reasonable to suppose that, had the CFC or any related company established outside the United Kingdom not existed, the receipts would have been received by, and been taxable in the hands of, a United Kingdom resident.
Viidatud õigusnormide kohaselt on kasumi kõrvalesuunamisega tegemist juhul, kui võib mõistlikel alustel eeldada, et kui välismaist kontrollitavat äriühingut või mõnd väljaspool Ühendkuningriiki asuvat temaga seotud äriühingut ei eksisteeriks, oleks selle tulu saanud mõni Ühendkuningriigis elu- või asukohta omav isik ja need oleks maksustatud selle isiku tuluna.
The decision making the reference also states that in 1996 the United Kingdom tax authorities published a list of States within which, subject to specified conditions, a CFC could be established and carry on its activities and be regarded as meeting the requirements for exemption from the taxation provided for by the legislation on CFCs.
Ühendkuningriigi maksuasutused avaldasid aastal 1996 nimekirja riikidest, kus teatud tingimustel võib välismaise kontrollitava äriühingu asutada ning ta võib tegutseda nii, et seejuures loetakse täidetuks tingimused, mis võimaldavad hoiduda välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevates õigusnormides ettenähtud maksustamisest.
Until 1999, the legislation on CFCs applied only on the direction of the United Kingdom tax authority.
Kuni aastani 1999 kohaldati välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevaid õigusnorme üksnes Ühendkuningriigi maksuhalduri korraldusel.
There was no obligation, for parent companies, to make a tax return concerning CFCs.
Emaettevõtjatel ei olnud kohustust deklareerida välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid.
Since then, resident companies have been required to determine themselves whether that legislation applies and assess the charge to tax arising from any such application (the rule known as ‘self-assessment’).
Sellest ajast peale on residendist emaettevõtjal palutud ise määratleda, kas need õigusnormid ja nende võimalikust rakendamisest tulenev maksustamine on tema suhtes konkreetsel juhul kohaldatavad (nn „pöördmaksustamise” kord).
A resident company’s corporation tax return must contain information in respect of CFCs, including the names of the CFCs concerned, the country or countries in which they are resident, the size of the resident company’s interests in each of the CFCs,
Residendist emaettevõtja ettevõtte tulumaksu deklaratsioon peab sisaldama andmeid välismaiste kontrollitavate äriühingute kohta: välismaise kontrollitava äriühingu nimi, riik või riigid, kus on selle asukoht, residendist äriühingu huvide osakaal igas välismaises kontrollitavas äriühingus ja võimaliku maksuvabastuse taotlusega
If none of the exceptions provided for by the legislation on CFCs is applicable, the resident company must state the details of the computation of the total tax.
Kui ükski välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevates õigusnormides sätestatud eranditest ei kuulu kohaldamisele, siis on emaettevõtja kohustatud täpsustama eri riikidest saadud kogutulu arvutamise aluseid.
The legislation on CFCs has been the subject of a series of amendments since December 1993.
Välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevaid õigusnorme on pärast 1993. aasta detsembrit korduvalt muudetud.
First, ‘self-assessment’ was introduced, as regards CFCs, for accounting periods ending after 1 July 1999.
Esiteks lisandus „pöördmaksustamise” kord, mis puudutab välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid majandusaastatel pärast 1. juulit 1999.
Secondly, the definition of control of a foreign company was altered with effect from 21 March 2000.
Teiseks muudeti 21. märtsil 2000 jõustunud muudatusega välismaise äriühingu kontrollimise määratlust.
A provision was also adopted in respect of joint ventures.
Ühtlasi on vastu võetud ühiseid tütarettevõtjaid käsitlev säte.
Thirdly, ‘designer rate provisions’ were introduced by the Finance Act 2000 and entered into effect from 6 October 1999.
Kolmandaks lisati 2000. aasta riigieelarve seadusega „kujundamismäära” („designer rate”) käsitlevad sätted, mida kohaldatakse alates 6. oktoobrist 1999.
Under those provisions, a company which is resident in the territory of a State where the rate of tax is equal to or greater than three quarters of that of the United Kingdom may nevertheless come within the scope of the legislation on CFCs if, in the view of the United Kingdom tax authority, the provisions in force in the State of establishment of that company enable it to exercise influence over the amount of the tax to be paid.
Nende sätete kohaselt võib sellise riigi residendist äriühing, kus maksumäär on võrdne või kolme neljandiku võrra kõrgem kui Ühendkuningriigis, jääda siiski välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate õigusnormide kohaldamisalasse, kui selle äriühingu asukohariigis kehtivad sätted võimaldavad tal Ühendkuningriigi maksuhalduri hinnangul mõjutada tasumisele kuuluva maksusumma suurust.
Fourthly, a series of amendments made the conditions stricter for the application of the ‘de minimis’ exception, the exception based on an acceptable distribution policy, the exception connected with exempt activities and that relating to excluded countries.
Neljandaks muudeti rea muudatuste tulemusena rangemaks tingimusi, millest lähtudes kohaldatakse de minimis erandit, aktsepteeritava jaotamispoliitika olemasolust tulenevat erandit, maksuvabas valdkonnas tegutsemisel ja välistatud riikide nimekirjal põhinevat erandit.
The main proceedings take the form of ‘group litigation’ relating to the provisions of the United Kingdom’s tax legislation on dividends and CFCs.
Põhikohtuasi puudutab dividende ja välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevaid Ühendkuningriigi maksuõigusnorme „group litigation” tüüpi vaidluses.
Those proceedings consist of claims brought by 21 groups of international companies against the tax authority of the United Kingdom in the Chancery Division of the High Court of Justice of England and Wales. The claims of three groups of companies, namely Anglo American, Cadbury Schweppes and Prudential, were selected as test cases.
Vaidlus hõlmab 21 äriühingute rahvusvahelise kontserni nõudeid Ühendkuningriigi maksuhalduri vastu, mis on esitatud High Court of Justice (England & Wales), Chancery Divisionile. Kolme äriühingute kontserni – Anglo American, Cadbury Schweppes ja Prudential – nõuded on välja valitud „peamiste” kohtuasjadena. 26
Before the national court, Anglo American and Cadbury Schweppes claim that they complied with the United Kingdom’s tax provisions on CFCs and dividends, whereas, had they been aware that those provisions were contrary to Community law, they would not have paid corporation tax on dividends received from, or profits made by, CFCs.
Anglo American ja Cadbury Schweppes väitsid eelotsusetaotluse esitanud kohtus, et nad on järginud dividende ja välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevaid Ühendkuningriigi maksuõigusnorme, aga kui nad oleksid teadnud, et need normid on vastuolus ühenduse õigusega, siis ei oleks nad välismaistelt kontrollitavatelt äriühingutelt saadud dividendidelt või välismaiste kontrollitavate äriühingute saadud kasumilt tulumaksu maksnud.
Nor would they have deducted from their tax certain reliefs, which would thus have been available for other purposes or could have been carried forward, nor paid dividends for the purposes of obtaining the acceptable distribution policy exemption, since such payments were not in their commercial interest or since the timing of the payment required to meet the conditions laid down by the legislation on CFCs as regards that exemption exposed the group to less favourable tax treatment.
Samuti ei oleks nad arvanud oma maksust maha teatud summasid, mida oleks saanud kasutada muul otstarbel või edasi kanda, mitte aga maksta välja dividendidena selleks, et saada maksuvabastust aktsepteeritava jaotamispoliitika alusel, kuna sellised ülekanded ei olnud nende ärihuvides või kuna välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate õigusnormidega ette nähtud maksuvabastusele vastav ülekande tegemise aeg põhjustas kontserni ebasoodsa kohtlemise maksustamisel.
They would not, finally, have undertaken the work or incurred the expenses necessary to comply with the legislation on CFCs and would not have restricted the business activities of the CFCs in compliance with that legislation.
Nad ei oleks astunud samme ega teinud kulutusi, mis olid vajalikud välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate õigusnormide järgimiseks, ega oleks piiranud välismaiste kontrollitavate äriühingute äritegevust nii, et see oleks nimetatud õigusnormidega kooskõlas.
In that regard, Anglo American and Cadbury Schweppes claim, before the national court, restitution of the sums wrongly paid and/or compensation for the losses resulting from the provisions of the legislation on CFCs and dividends, as well as the expenses incurred in complying with those provisions.
Seoses sellega nõuavad Anglo American ja Cadbury Schweppes eelotsusetaotluse esitanud kohtu kaudu alusetult sissenõutud summade tagastamist ja/või välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid ja dividende käsitlevate õigusnormidega tekitatud kahju hüvitamist, samuti nimetatud normide järgimiseks tehtud kulude hüvitamist.
Before the national court, Prudential’s claim deals with the taxation, in the hands of certain resident companies, of dividends received from nonresident companies, in which the former owned, for investment purposes, portfolio holdings representing less than 10% of the voting power, with the result that those resident companies were not subject to the legislation on CFCs.
Prudentiali nõue eelotsusetaotluse esitanud kohtus puudutab tema teatavate residendist äriühingute dividendide maksustamist, mis on saadud mitteresidendist äriühingult, milles esimesena nimetatule kuulub portfelliinvesteeringuna osalus, mis esindab vähem kui 10% hääleõigustest, mistõttu neile residendist äriühingutele ei laienenud välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad õigusnormid.
In that regard, Prudential claims, before the national court, restitution of the sums wrongly paid and/or compensation for the loss resulting from the taxation, in application of the United Kingdom’s tax legislation on dividends, of dividends received from companies established in other Member States and third countries.
Seoses sellega nõuab Prudential eelotsusetaotluse esitanud kohtu kaudu alusetult sissenõutud summade tagastamist ja/või kahju hüvitamist, mis on tekitatud teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides asuvatelt äriühingutelt saadud dividendide maksustamisega dividende käsitlevate Ühendkuningriigi õigusnormide alusel.
In those circumstances, the Chancery Division of the High Court of Justice of England and Wales decided to stay the proceedings and to refer the following questions to the Court for a preliminary ruling:
Neil asjaoludel otsustas High Court of Justice (England & Wales), Chancery Division menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused: „1.
(b) subject to corporation tax dividends received by the resident company from a company resident in another Member State and in particular a company controlled by it resident in another Member State and subject to a lower level
Kas EÜ artiklitega 43 või 56 on vastuolus, kui liikmesriik säilitab kehtivana ja kohaldab meetmeid, mille alusel: a) on ettevõtte tulumaksust vabastatud dividendid, mida selle liikmesriigi residendist äriühing („residendist äriühing”) saab teiselt residendist äriühingult, kuid seevastu b) maksustatakse ettevõtte tulumaksuga residendist äriühingu dividendid, mis on saadud teise liikmesriigi residendist äriühingult ja täpsemalt selle residendist äriühingu poolt kontrollitavalt teise liikmesriigi residendist äriühingult,
(b) the resident insurance company was allowed to elect that corresponding dividends received from a company resident in the same Member State should not be chargeable to corporation tax, with the further consequence that a company which had made the election was unable to claim payment of the tax credit to which it would otherwise have been entitled?
Kas EÜ artiklitega 43, 49 või 56 on vastuolus liikmesriigi sellised maksuõigusnormid, nagu on põhikohtuasjas arutlusel, mille kohaselt enne 1. juulit 1997: a) maksustati ettevõtte tulumaksuga teatavad dividendid, mida liikmesriigi residendist kindlustusselts sai teise liikmesriigi residendist äriühingult („mitteresidendist äriühing”); kuid seevastu b) lubati residendist kindlustusseltsil teha valik, et sama liikmesriigi residendist ettevõtjalt saadud vastavaid dividende ei maksustata ettevõtte tulumaksuga, mille tagajärjel selle valiku teinud äriühing jäi ilma õigusest nõuda maksu ümberarvutust, millele tal oleks olnud õigus muudel juhtudel?
(a) provides in specified circumstances for the imposition of a charge to tax upon the resident company in respect of the profits of a controlled company being a company resident in another Member State as defined in Question 1(b) above; and
Kas EÜ artiklitega 43, 49 või 56 on vastuolus liikmesriigi sellised maksuõigusnormid, nagu on põhikohtuasjas arutlusel, mis: a) näevad ette teatavatel tingimustel residendist äriühingu maksustamise eespool esimese küsimuse punktis b määratletud teise liikmesriigi residendist kontrollitava äriühingu kasumilt ja
(c) imposes further compliance requirements where the resident company seeks to obtain exemption from that tax?
TEST CLAIMANTS IN THE CFC AND DIVIDEND GROUP LITIGATION b) kehtestavad teatavad nõuded juhuks, kui residendist äriühing ei taotle või ei saa taotleda maksuvabastust ja maksab tulumaksu selle kontrollitava äriühingu kasumilt, ja c) kehtestavad täiendavaid nõudeid juhuks, kui residendist äriühing taotleb vabastust sellest maksust?
(b) a claim for restitution and/or compensation in respect of losses, reliefs and expenses that were used by the resident company (or surrendered to the resident company by other companies in the same group resident in the same Member State) to eliminate or reduce taxation charges incurred by virtue of the measures referred to in Questions 1, 2 and 3 above where such losses, reliefs and expenses would have been available for alternative use or could have been carried forward;
MÄÄRUS 23.4.2008 — KOHTUASI C-201/05 b) tagastamise ja/või kahju hüvitamise nõue seoses saamata jäänud tulu, maksu vähendamise ja kulutustega, mida residendist äriühing kasutas (või mille teised samasse kontserni kuuluvad sama liikmesriigi residendist äriühingud andsid üle residendist äriühingule) eespool küsimustes 1–3 mainitud meetmete tagajärjel tekkinud maksukoormuse kõrvaldamiseks või vähendamiseks, samas kui neile saamata jäänud tuludele, maksuvähendustele ja kulutustele oleks leidunud teisi kasutusviise või kui neid oleks saanud edasi kanda; c) eespool kolmandas küsimuses osutatud siseriiklike õigusnormide järgimise tulemusena tekkinud väljaminekute, saamata jäänud tulu, kulutuste ja kohustuste hüvitamise nõue; d) nõue hüvitada väljaminekud, kulutused ja kohustused, mis on tekkinud seoses sellega, et kontrollitav äriühing jaotas oma vabu vahendeid residendist äriühingule, täitmaks siseriiklike õigusnormide ettekirjutusi, kuna vastasel juhul oleks residendist äriühingu suhtes rakendatud kolmandas küsimuses mainitud maksustamise korda, ja kuna seetõttu tekkisid kontrollitaval äriühingul väljaminekud, kulutused ja kohustused, mida oleks nende vahendite teistsugusel kasutamisel saanud vältida; siis kas neid nõudeid tuleb käsitada: