natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Only Denmark has decided to auction 5 % of the allowances.
Ainult Taani on otsustanud müüa enampakkumisel 5% saastekvootidest.
To the extent that a Member State does not use its possibility to sell allowances at the market price, the measure appears to be imputable to the Member States and to entail the use of State resources.
Kui liikmesriik ei kasuta võimalust müüa saastekvoote turuhinnaga, on meetme rakendamine ikkagi liikmesriigi kohustus ja nõuab riigi vahendite kasutamist.
With the exception of Denmark, the Commission therefore could not rule out the possibility that the NAPs involved State aid pursuant to Article 87(1) of the Treaty. e Commission assessed further whether any potential aid was consistent with, and seemed to be necessary to achieve, the overall environmental objective of the ETS directive.
Seega ei välistanud komisjon võimalust, et siseriiklike saastekvootide eraldamise kavad sisaldasid riigiabi vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõikele 1, välja arvatud Taani puhul. Komisjon hindas võimaliku abi vastavust saastekvootidega kauplemise süsteemide direktiivi üldistele keskkonnaeesmärkidele ja seda, kas abi on nende eesmärkide saavutamiseks vajalik.
Where a Member State allocates a total number of allowances which is not consistent with projected emissions or where it is inconsistent with its path to Kyoto (Criteria 1 and 2 in Annex III to the directive) and the beneficiaries do not deliver a sufficient environmental counterpart, such overallocation might entail potential aid (where the beneficiaries receive more than realistically projected emissions, as the aid would then not have an incentive e ect to change behaviour); where a plan leads to discrimination between trading sectors or installations, e.g. by using unjustifiedly di erent allocation methods for di erent sectors or applying an allocation method di erently to certain undertakings; and where new entrants receive unjustifiedly di erent treatment vis-à-vis incumbents.
Kui liikmesriik eraldab saastekvoote koguarvul, mis ei vasta kavandatud heitmekogusele või Kyoto protokolli eesmärkidele (direktiivi III lisa 1. ja 2. kriteerium), ja abisaajad ei vähenda piisavalt keskkonnamõjusid, võib selline üleliigne eraldamine tähendada võimalikku abisaamist (kui abisaajad saavad kvoote realistlikult kavandatud heitkogusest rohkem, sest sellisel juhul ei motiveeri toetus neid oma käitumist muutma); kui kavaga kaasneb kauplevate sektorite või seadmete vaheline diskrimineerimine, näiteks kasutatakse eri sektorites erinevaid saastekvootide eraldamise meetodeid või kohaldatakse teatavate ettevõtete puhul sama eraldusmeetodit põhjendamatult erineval viisil, ja kui uusi turule tulijaid koheldakse põhjendamatult erinevalt võrreldes turgu valitsevate osalistega.
In several cases, Member States reduced the total number of allowances in order to comply with Criteria 1, 2 and 5 of the ETS directive.
Mitmel juhul vähendasid liikmesriigid saastekvootide koguarvu, et saavutada vastavus saastekvootidega kauplemise süsteemi direktiivi 1., 2. ja 5. kriteeriumiga.
In some cases, Member States abandoned reserves established
Mõnel juhul loobusid liikmesriigid teatud sektoritele kehtestatud reservidest.
IV — State aid control for specific sectors. e use of di erent allocation methods for specific sectors appeared to be justified in many cases. e Commission therefore concluded for most NAPs that, based on the information provided by the Member States, it considered that any potential aid was likely to be compatible with the common market if it were assessed in accordance with Article 88(3) of the Treaty.
Seetõttu otsustas komisjon liikmesriikide esitatud teabe põhjal, et enamiku siseriiklike saastekvootide eraldamise kavade puhul on võimalik abi tõenäoliselt ühisturuga kokkusobiv, kui seda hinnata kooskõlas asutamislepingu artikli 87 lõikega 3.
It should be noted that the Commission has until now screened all NAPs in the context of the ETS directive in order to identify obvious problems of State aid that is likely to be incompatible. e Commission has not so far taken any formal State aid decision on a national allocation plan.
Tuleks märkida, et siiani on komisjon saastekvootidega kauplemise süsteemi direktiivi valguses läbi vaadanud kõik siseriiklike saastekvootide eraldamise kavad, et teha kindlaks tõenäoliselt kokkusobimatu riigiabiga seotud probleemid.
— aid measures put into e ect before 10 December 1994;— aid measures listed in an appendix to the Accession Treaty (the ‘Treaty list’);
— enne 10. detsembrit 1994 jõustatud riigiabimeetmed;
— aid measures which, prior to the date of accession, were assessed by the State aid authority of the new Member State and found to be compatible with the acquis, and to which the Commission did not raise any objection on the ground of serious doubts as to the compatibility of the measure with the common market (the ‘interim procedure’).
— riigiabimeetmed, mida uue liikmesriigi riigiabiasutus hindas enne ühinemise kuupäeva ja leidis olevat kooskõlas ühenduse õigustikuga ning mille suhtes komisjon ei esitanud vastuväiteid põhjendusega, et ta kahtleb tõsiselt, kas meede on ühisturuga kokkusobiv (ajutine menetlus).
All measures which constitute State aid and which do not full the conditions set out above are regarded as new aid upon accession for the purposes of applying Article 88(3) of the EC Treaty.
Kõiki meetmeid, mis hõlmavad riigiabi ja ei vasta eespool nimetatud riigiabi tingimustele, arvatakse uueks ühinemisjärgseks riigiabiks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaldamise tähenduses.
Under the interim procedure, new Member States had the option to submit measures between the beginning of 2003 and the date of accession.
Ajutise korra kohaselt oli uutel liikmesriikidel võimalus esitada meetmeid alates 2003. aasta algusest kuni ühinemise kuupäevani.
Overall, 559 measures were submitted, of which 201 in 2003 and 358 in 2004.
Kokku esitati 559 meedet, nendest 2003. aastal 201 ja 2004. aastal 358.
By the end of 2004, 323 measures (58 % of the total) had been proposed as existing aid, of which 76 in 2003 and 247 in 2004.
2004. aasta lõpuks esitati olemasoleva riigiabina 323 meedet (58% koguarvust), nendest 2003. aastal 76 ja 2004. aastal 247.
During the course of 2004, the Commission initiated the formal investigation procedure with regard to three measures.
2004. aasta jooksul algatas komisjon ametliku uurimismenetluse kolme meetme suhtes.
Overall, 207 measures (37 % of the total) were either withdrawn by the new Member States or the subject of a Commission decision considering that they were not applicable a er accession.
Kokku 207 meetme puhul (37% koguarvust) võtsid liikmesriigid meetme tagasi või otsustas komisjon, et seda ei saa pärast ühinemist kohaldada.
By the end of 2004, the remaining 26 measures were still under assessment.
2004. aasta lõpuks ei olnud ülejäänud 26 meetme hindamine veel lõppenud.
In the 1990s, the economies of some new Member States underwent structural change. Public authorities intervened in various instances.
1990. aastatel toimusid mõnede uute liikmesriikide majanduses struktuurimuutused.
Report on competition policy 2004 — Volume 1 to assess the compatibility of measures that constituted aid which, although granted in the past, extended beyond the date of accession of these countries.
Selliste sekkumiste hindamise tagamiseks anti ühinemislepingutega komisjonile volitused hinnata minevikus võetud, kuid asjaomase riigi ühinemise kuupäevast kauem kestvate riigiabi hõlmavate meetmete kokkusobivust.
In 2004, the Commission adopted 16 decisions declaring that the measures were ‘not applicable a er accession’. is means that the measures in question were granted in their entirety before the accession date without the potential of additional aid being granted a er accession, and thus the Commission was neither required nor empowered to assess such measures.
2004. aastal võttis komisjon vastu 16 otsust, milles sedastati, et meetmed “ei ole pärast ühinemist rakendatavad”. See tähendab, et kõnealused meetmed võeti täielikult enne ühinemise kuupäeva ja pärast ühinemist ei kavatseta anda lisatoetust ning seega ei ole komisjon kohustatud ega volitatud neid meetmeid hindama.
In the accession negotiations Slovakia was granted a transitional exemption from the EU State aid rules, under which Slovakia could continue to grant tax aid to US Steel Košice a er accession until the end of scal year 2009.
Ühinemisläbirääkimiste käigus anti Slovakkiale õigus teha erand Euroopa Liidu riigiabi eeskirjadest ja jätkata maksuabi andmist ettevõttele US Steel Košice pärast ühinemist kuni 2009. majandusaasta lõpuni.
In order to compensate for the company’s competitive advantage resulting from the tax exemption, as from 2002 a cap for production and as from the date of accession also a cap for sales were established.
Ettevõtte maksusoodustusest tuleneva konkurentsieelise tasakaalustamiseks kehtestati 2002. aastal tootmise piirmäär ja alates ühinemise kuupäevast ka müügi piirmäär.
A half-yearly reporting obligation is also imposed on Slovakia by Annex XIV to the Act of Accession. e rst report submitted by Slovakia showed that the production caps were not respected in 2002 and 2003.
Samuti kohustas ühinemisakti XIV lisa Slovakkiat esitama kuue kuu aruanded. Esimene Slovakkia esitatud aruanne näitas, et 2002. ja 2003. aastal ei peetud kinni tootmise piirmääradest.
In order to counterbalance the e ect of the overproduction the Slovak government proposed a significant reduction in State aid granted to US Steel and asked the Commission for a revision of the conditions for granting the transitional period.
Ületootmise mõju tasakaalustamiseks tegi Slovakkia valitsus ettepaneku vähendada oluliselt ettevõttele US Steel antavat riigiabi ja palus komisjonil läbi vaadata üleminekuaja andmise tingimused.
Under this decision, the total aid amount that can be granted to US Steel Košice until 2009, in the form of a corporate income tax exemption, is reduced from USD 500 million to USD 430 million.
Otsuse kohaselt vähendati ettevõttele US Steel Košice kuni 2009. aasta lõpuni ettevõtte tulumaksust vabastamise vormis antava riigiabi kogusummat 500 miljonilt USA dollarilt 430 miljoni USA dollarini.
Additionally, the beneficiary is required to make a tax payment of USD 32 million to the Slovak government, paid in two equal instalments during 2004 and 2005.
Lisaks peab abisaaja maksma Slovakkia valitsusele 2004. ja 2005. aastal kahes võrdses osas maksudena 32 miljonit USA dollarit.
US Steel Košice must respect the production cap from 1 January 2004 and the sales caps as from 1 May 2004.
US Steel Košice peab alates 1. jaanuarist 2004 kinni pidama tootmise piirmäärast ja alates 1. maist 2004 müügi piirmäärast.
US Steel Košice is also required to respect the condition that it must not extend its range of groups of nished products existing on 13 December 2002 and must continue to meet the terms of the privatisation contract.
Samuti peab US Steel Košice järgima tingimust, et ta ei tohi lisada valmistoodete rühmi 13. detsembril 2002 kehtinud tooteritta ja peab järgima erastamislepingu tingimusi.
On 25 October, the Slovak government accepted the Commission proposal for appropriate measures and confirmed that US Steel Kosice had paid the rst tax instalment of SKK 525 488 000 (USD 16 million).
25. oktoobril võttis Slovakkia valitsus komisjoni parandusmeetmete ettepaneku vastu ja kinnitas, et US Steel Košice on maksnud makse 525 488 000 Slovakkia krooni (16 miljoni USA dollari) väärtuses.
On 14 December, the Commission decided to launch an in-depth probe into possible State aid to Třinecké železárny a.s.
14. detsembril otsustas komisjon algatada põhjaliku uurimise seoses võimaliku riigiabiga Tšehhi Vabariigi terasetootjale Třinecké železárny a.s. (TZ).
Restructuring State aid may be granted to the Czech steel industry only under the national restructuring programme accepted by the EU in Protocol No 2 to the Act of Accession and only to companies included in it.
Ümberkorraldamiseks antavat riigiabi võib Tšehhi terasetööstusele anda ainult riikliku ümberkorraldusprogrammi alusel, mille Euroopa Liit on kinnitanud ühinemisakti protokollis nr 2, ja ainult programmiga hõlmatud ettevõtetele.
According to the 1998 shipbuilding regulation (291), the last delivery date for a ship to qualify for contract-related operating aid was 31 December 2003.
Vastavalt 1998. aasta laevaehitusmäärusele (291) oli lepinguga seotud tegevustoetuse saamiseks laeva viimane tarnekuupäev 31. detsember 2003.
On 20 October, the Commission took a decision, following a notification from Italy, concerning the delivery limit for ve cruise ships produced by Fincantieri, an Italian shipbuilding group.
20. oktoobril võttis komisjon pärast Itaalialt teate saamist vastu otsuse viie Itaalia laevaehitusettevõttes Fincantieri ehitatud matkelaeva tarnetähtaegade kohta.
Italy argued that the reason for the delays was that the shipowner requested deliveries to be postponed owing to the terrorist attacks on 11 September 2001 (292).
Itaalia väitis, et viivitus tekkis, sest laevaomanik palus laevade tarnimise edasi lükata 11. septembri 2001. aasta rünnakute tõttu. (292)
In its decision the Commission on the one hand approved the extension of the delivery limit for four of the ships, since the argument put forward by Italy was considered to be covered by the exceptions foreseen in the shipbuilding regulation and since Fincantieri had the technical capacity to deliver the ships by the end of 2003.
Otsuses kinnitas komisjon nelja laeva tarnetähtaegade pikendamise, sest Itaalia esitatud väide arvati hõlmatuks laevaehitusmääruses ettenähtud eranditega ja Fincantieril oli tehniliselt võimalik tarnida laevad 2003. aasta lõpuks.
However, the Commission decided to initiate a formal investigation concerning one of
Sellele vaatamata otsustas komisjon algatada ametliku uurimise seoses ühe laevaga, sest ta kahtles, kas Fincantieril oli tehniliselt võimalik tarnida see laev 31. detsembriks 2003.
A er the unification of Germany, the former East German shipyards received exceptionally large amounts of State aid for their restructuring.
Pärast Saksamaa ühendamist said endise Ida-Saksamaa laevatehased erakordselt suures mahus ümberkorraldamiseks antavat riigiabi.
Between 1993 and 1995, in the context of the privatisation and restructuring of the eastern German shipyard Warnow Wer (now Kvaerner Warnow Wer, KWW), the Commission approved aid totalling EUR 639.4 million.
1993.–1995. aastal kiitis komisjon heaks Ida-Saksamaa laevatehase Warnow Wer i (nüüd Kvaerner Warnow Wer, KWW) erastamiseks ja ümberkorraldamiseks antava kokku 639,4 miljoni euro suuruse riigiabi.
Following reports of a EUR 200 million loan from Kvaerner Warnow Werto its parent company, the Commission suspected that the shipyard had received more aid than necessary to o set losses from certain shipbuilding contracts.
Pärast seda, kui teatati, et Kvaerner Warnow Wer andis oma emaettevõtjale 200 miljoni euro suuruse laenu, kahtlustas komisjon, et laevatehas oli saanud rohkem riigiabi, kui oli vajalik teatavatest laevaehituslepingutest tulenevate kahjude hüvitamiseks.
In its nal decision the Commission concluded that Kvaerner Warnow Werhad indeed received a larger amount of aid than necessary to compensate for losses from certain shipbuilding contracts.
Lõppotsuses jõudis komisjon järeldusele, et Kvaerner Warnow Weroli tõepoolest saanud rohkem riigiabi, kui oli vajalik teatavatest laevaehituslepingutest tulenevate kahjude katmiseks.
However, during the investigation Kvaerner Warnow Wer was able to prove the existence of additional costs which could be attributed to the shipbuilding contracts and which resulted in increased losses.
Sellele vaatamata suutis Kvaerner Warnow Weruurimise käigus tõestada laevaehituslepingutega seotud lisakulude olemasolu, mis suurendasid kahjumit. Arvesse võttes Saksamaa valitsuse ja ettevõtte lisamärkusi ja
During 1992 and 1997, the ve shipyards in eastern Germany underwent radical restructuring.
1992.–1997. aastal toimusid Ida-Saksamaa viies laevatehases radikaalsed ümberkorraldused.
To compensate for the distortive e ects of the restructuring aid on competition, Germany was required to reduce overall shipbuilding capacity in eastern Germany by 40 %.
Ümberkorraldusteks antava abi konkurentsi moonutava mõju tasakaalustamiseks nõuti Saksamaalt üldise laevaehitusvõimsuse vähendamist Ida-Saksamaal 40% võrra.
Since 1995 the Commission had monitored the yards’ compliance with the capacity limitation as a production limitation, in the sense of limiting their output.
Alates 1995. aastast on komisjon kontrollinud, kuidas laevatehased peavad kinni võimsuse piirangutest toodangu piiramise mõttes.
However, in its judgment of 29 April concerning Kvaerner Warnow Werthe Court of Justice ruled that the Commission was wrong in interpreting the capacity limitation as a limitation of actual production. e capacity limitation, in the light of the Commission decisions adopted between 1993 and 1995 authorising the aid, had to be understood as a technical limitation of the production facilities.
Oma 29. aprilli otsuses, mis käsitles Kvaerner Warnow Wer i, otsustas Euroopa Kohus, et komisjon toimis võimsuse piiramist tegeliku toodangu piiramisena tõlgendades valesti.
As long as the production facilities of the yard as described in the Commission decisions authorising
Riigiabi heaks kiitvate komisjoni otsuste kohaselt, mis võeti vastu aastatel 1993–1995, oli võimsuste piiramine tootmisseadmete tehniline piiramine.
IV — State aid control the aid were not changed, Kvaerner Warnow Wer could produce beyond its technical capacity.
Kuni laevatehase tootmisseadmed jäid samaks, nagu neid abi heaks kiitvas komisjoni otsuses kirjeldati, võis Kvaerner Warnow Wer toota üle oma lubatud tehnilise võimsuse.
Taking into account the reasoning of the Court and in the interests of consistency and equal treatment, the Commission decided to consider the capacity limitations of certain German, Spanish and Greek shipyards as merely technical limitations in so far as the decisions were based on Council Directive (EEC) No 90/684 as amended.
Arvesse võttes kohtu põhjendusi ning järjepidevuse ja võrdse kohtlemise huvides otsustas komisjon lugeda teatavate Saksamaa, Hispaania ja Kreeka laevatehaste võimsuse piirangud ainult tehnilisteks piiranguteks, sest otsused põhinesid nõukogu muudetud direktiivil 90/684/EMÜ.
However, the monitoring of technical capacity limitations will continue in the light of the individual provisions for the shipyards concerned until the date specified in each of the decisions on restructuring aid (294).
Tehnilise võimsuse kontrollimine jätkub siiski asjaomaste laevatehaste kohta käivate üksikute sätete alusel kuni igas ümberkorraldusteks antavat abi käsitlevas otsuses sätestatud kuupäevani. (294)
Several of these measures were approved a er the Member States concerned either amended them or undertook to amend them in order to bring them into line with Community State aid rules. e Commission started the procedure laid down in Article 88(2) EC in respect of eight cases, where the measures concerned raised serious doubts of incompatibility with the common market. e Commission closed the Article 88(2) procedure in respect of 14 cases.
Mitmed neist meetmetest kiideti heaks pärast seda, kui asjaomased liikmesriigid olid neid kas muutnud või kohustunud neid muutma, et viia nad kooskõlla ühenduse riigiabi eeskirjadega.
In 10 of these a negative nal decision was taken, some of which ordered recovery. e following overview is a selection of cases which raised the most interesting issues in terms of State aid policy in the agricultural and agri-industrial sector in 2004.
Komisjon alustas asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetlust kaheksa juhtumi suhtes, kus asjaomaste meetmete kokkusobivus ühisturuga äratas tõsiseid kahtlusi.
Article 141 of the Treaty of Accession
Komisjon lõpetas artikli 88 lõike 2 kohase menetluse 14 juhtumi puhul.
Page 162
1. köide
Report on competition policy 2004 — Volume 1
Otsus on 2003. aastal kõrgel tasemel peetud diskussioonide ja läbirääkimiste tulemus.
On 19 February, the Commission adopted a positive nal decision (295) declaring compatible with the Treaty aid for investments for environmental protection granted in France before 2000.
19. veebruaril võttis komisjon vastu positiivse lõppotsuse, (295) millega kuulutati asutamislepinguga vastavuses olevaks keskkonnakaitse investeeringute toetus, mida Prantsusmaal anti enne 2000. aastat.
A proceeding had been opened because France had granted up to 60 % investment aid at a time when it was only possible to grant 35 %. e rate of 35 % had also been authorised in a decision which France had not respected by granting more aid.
Tuli algatada menetlus, sest Prantsusmaa oli andnud kuni 60% investeerimistoetust ajal, kui oli võimalik anda ainult 35% toetust. 35% määr oli kehtestatud ka otsuses, mida Prantsusmaa ei olnud rohkem abi andes täitnud.
However, since 2000 the Commission had increased the maximum aid rate allowed. is higher aid rate has been confirmed in Article 4 of the exemption Regulation (EC) No 1/2004, which applies retroactively to aid granted before its entry into force.
Alates 2000. aastast on komisjon tõstnud abi lubatud ülemmäära. See kõrgem määr kinnitati määruse (EÜ) nr 1/2004 artikliga 4, mida kohaldatakse tagasiulatuvalt enne määruse jõustumist antud abile.
On 30 March, the Commission decided (296) not to raise any objections to State aid amounting to some EUR 156 million for the year 2004 (and similar amounts therea er) for the removal and destruction of fallen stock at farm level. e aid intensity is up to 100 %. e aid is in line with the TSE guidelines and the duration of the scheme is unlimited.
30. märtsil otsustas komisjon (296) mitte esitada vastuväiteid 2004. aastal antud umbes 156 miljoni euro suurusele riigiabile (ja samasugustele hiljem antud summadele) tapetud karja kõrvaldamiseks ja hävitamiseks taludes.
Compensation for 2003 drought
Abi osatähtsus on kuni 100%.
Compensation was paid through a combination of cash grants (EUR 339 million), subsidised ‘disaster’ loans (EUR 20 million), taking over of interest on outstanding loans (EUR 20 million), consolidation loans (EUR 20 million to support loans of EUR 225 million), postponement of payments due of direct taxes and VAT (without charging additional interest for the delay), cancellation of these taxes, non-payment of land tax, and postponement of social security contributions. e subsidy element contained in the taking over of interest on outstanding loans was considered de minimis. e aid intensity was up to 100 % of damage and the duration varied depending on the type of aid.
Tapamajajäätmete kõrvaldamise rahastamise suhtes leiti otsuses, et umbes 91 miljonit eurot ei ole riigiabi, sest tapamajad maksavad iga jäätmete tonni pealt uut tapamajade maksu (taxe d’abattage) rohkem, kui nad saavad tagasi jäätmete tasuta kogumise tõttu, ja see ei anna neile mingeid rahalisi eeliseid.
IV — State aid control
2003. aasta põuakahjude hüvitamine
On 14 December, the Commission adopted a mixed positive and negative nal decision with recovery on the French rendering tax (taxe d’équarrissage) (298).
14. detsembril võttis komisjon vastu lõppotsuse, mis oli nii eitav kui ka pooldav, seoses Prantsusmaa loomakorjuste kõrvaldamise maksu (taxe d’équarrissage) sissenõudmisega.
A er the Commission had initiated infringement proceedings, considering the tax on meat from other Member States discriminatory, France moved the tax proceeds into the general budget and nanced the aid from the general budget for the years 2001 and 2002.
Pärast seda, kui komisjon algatas rikkumismenetluse, pidades teistest liikmesriikidest pärit liha maksustamist diskrimineerivaks, suunas Prantsusmaa maksutulu üldeelarvesse ja rahastas abi 2001. ja 2002. aasta üldeelarvest.
However, because of the discriminatory nancing from 1997 until 2000, aid amounting to around EUR 400 million would have had to be found incompatible with Community law.
1997.–2000. aasta diskrimineeriva rahastamise tõttu tuleks abi siiski umbes 400 miljoni euro väärtuses pidada ühenduse õigusele mittevastavaks.