natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU STRUCTURAL MEASURES COFINANCING OF WATER SUPPLYINFRASTRUCTURE
VEEVARUSTUSEINFRASTRUKTUURI KAASFINANTSEERIMINE ELi STRUKTUURIMEETMETEST
(c) improve the quality of the water distributed, either by developing new waterresourcesor bytreating waterfrom available sources, whenfor example existing sources have been contaminated byindustry or agriculture;
Veevarustussüsteemiinvesteeringud tehakse tulenevalt ühest või enamast alljärgnevast vajadusest: a) vajadus vee kättesaadavust suurendada, kas siis elanikkonna arvu kasvu või majandustõusutulemusel; b) vajaduslaiendada geograafilist katvust neile elanikele, kes varem avalikke veevarustusteenuseid kasutada ei saanud; c) vajadus parandadajagatavaveekvaliteeti,kassiisaren-dades uusiveeressurssevõi puhastades muudekättesaa-davate veevõtukohtade vett, kui olemasolevad veevõtukohad on näitekstööstuse või põllumajandustegevusetõttu saastunud; d) vajadus tõsta veevarustussüsteemide tõhusust, lahendamaks veekadudest või seadmete vananemisest tulenevad probleemid; e) vajadus parandada teenuse kvaliteeti, vähendades piiran-guteja katkestuste arvu ning kestust.
The construction costs of water supply systems are eligiblefor assistance, underthecohesion policy,fromthe European Regional Development Fund(ERDF) andthe Cohesion Fund(CF).
Veevarustussüsteemide ehituskuludeks võib ühtekuuluvuspo-liitikaraamestaotledatoetust Euroopa Regionaalarengu Fon-distja Ühtekuuluvusfondist.
Thissupport mayvaryfrom25 %upto85 %oftheeligible expenditure3.
Toetus võib moodustada 25–85% abikõlblikest kulutustest3.
4 Amounts estimated by the Court.
4 Summad põhinevad kontrollikoja hinnangul.
In addition, the EU has granted
Lisaks on EL andnud
Inthe2000–06programmeperiod,EUfinancialsupportfor projects dedicatedexclusivelyto domestic watersupplyand cofinanced by these funds totalled 4,05 billion euro4, with four Member States accounting for 3,62 billioneuro or89,4 % of the total: Spain, Greece, Portugal and Italy.
Programmiperioodil 2000–2006 andis EL projektidele, mis käsitlesid üksnes kodumajapidamiste veevarustustja mida kaas-rahastatinimetatudfondidest,finantstoetustkogusummas 4,05 miljardit²eurot4. Sellest 3,62 miljardit²eurot ehk 89,4%läks neljaleliikmesriigile: Kreekale,Itaaliale, Hispaanialeja Portu-galile.
Expenditurein this fieldislikelytoremain significantinthe 2007–13 programme period:itis estimatedthatthe 15 Member States eligiblefor CF support still need toinvest around 25 billion euroin water supply5.
Ka programmiperioodil 2007–2013 onsellevaldkonna kulutusedtõenäoliseltjätkuvaltsuured: hinnangutekohaselt peavad Ühtekuuluvusfonditoetusesaamisetingimustelevas-tavad 15liikmesriikiinvesteerima veevarustusse veelligikaudu 25 miljardit²eurot5.
signicant financial support to water supply projects which also include sanitation.
märkimisväärset ³nantstoetust veevarustusprojektidele, mis hõlmavad ka reovee äravoolu.
5 Strategic evaluation on environment and risk prevention under Structural and Cohesion Funds for the period 2007–13, Synthesis Report, 7.11.2006, p. 19.
Kaasfinantseeritavate projektideelluviimist haldabkomisjon koostöösliikmesriikidega, kusjuureslõppvastutus eelarve täit- mise eest on komisjonil6.
Cofinanced projects areimplemented undershared management between the Commission and the Member States, the Commission bearing the ultimate responsibilityfor theimple-mentation of the budget6.
5 Struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi keskkonna ja riskiennetuse strateegiline hindamine perioodil 2007–2013, koondaruanne, 7.11.2006, lk 19.
Their roles depend on thefund providing thefinancial support and on thelevel of the cost of the project.
Aruande tellis regionaalpoliitika peadirektoraat.
6 Article 274 of the Treaty establishing the European
6 Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 274
For CF projects and ERDF major projects7, the Commission examinesthe quality ofthe projectsto beco-financedin termsoftheircompliance with applicable European directives andthe priorities ofthe Funds,their potentialto achieveresults withregardtoregional developmentand their need for an EU financial contribution.
Ühtekuuluvusfondi projektide ja ERFi suurprojektide7 puhul uurib komisjon kaasfinantseeritavate projektide kvaliteeti seoses nende vastavusega kohaldatavatele Euroopa direk-tiividelejafondi prioriteetidele, projektide potentsiaali saavutadatulemusipiirkondlikuarenguseisukohaltja vajadust ELi poolserahastamisejärele.
The Commission’s decision to co-finance a project establishes the grant levelandtheconditionsto whichits paymentissubject.
Komisjoni otsuses projekti kaasrahastamise kohta määratakse toetuse määrja väljamaksmisetingimused.
Inthecase of CF projects,afinalreport,includinga description of the work carried out and aninitial assessment oftheachievementoftheanticipatedresults,hasto be producedforthe Commission8.Inthecase of ERDF major projects,specificfinalreports are notrequired.
Ühtekuuluvusfondi projektide puhul tuleb komisjonile esitadalõpparuanne, mis sisaldab tehtudtöödekirjeldustjaesimest hinnangut oodatavate tulemuste saavutamisele8.
7 In the 2000–06 programme period,‘major projects’ were those ‘whose total cost taken into account in determining the contribution of the Funds exceeds 50 million euro’ (see Article 25 of Council Regulation (EC) No 1260/1999 of 21 June 1999).
ERFi suurprojektide puhul ei ole eraldilõpparuanded nõutavad; b) teiste ERFi projektide puhul piirdubkomisjoniroll nende rakenduskavade hindamiseja heakskiitmisega, milleraa-messe projektid kuuluvadja mille üldeesmärkide saavutamisele peaksid projektid kaasa aitama; projekte,„mille kogukulu, mida võetakse arvesse fondide osaluse määramisel, ületab 50²miljonit²eurot” (vt nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikkel 25).
For more information on the subject, see the Court’s Special Report No 1/2008 concerning the procedures for the preliminary examination and evaluation of major investment projects for the 1994–99 and 2000–06 programme periods.
Lisateavet saab kontrollikoja eriaruandest nr 1/2008 investeerimise suurprojektide kontrolli- ja järelhindamismenetluste kohta programmitööperioodidel 1994–1999 ja 2000–2006.
8 Article F(4) of Annex II of Regulation (EC) No 1164/94 as amended by Regulation (EC)
8 Määruse (EÜ) nr 1164/94 II lisa artikli F lõige 4, nagu seda on muudetud määrusega (EÜ) nr 1265/1999.
Cohesion Fund — Guidelines for programmes in the period 2000–06.
9 Struktuurifondid ja nende kooskõlastamine Ühtekuuluvusfondi suunistega perioodi 2000–2006 programmide kohta.
Communication of the Commission (OJ C 267, 22.9.1999, p. 2).
Komisjoni teatis (EÜT C 267, 22.9.1999, lk 2).
Quoted in page 6.
Tsitaat lk 6.
10 Guide to the Cohesion Fund 2000–06 , Annex A, EC, version 1.0,
10Ühtekuuluvusfondi juhend 2000–2006, lisa A, Euroopa Komisjon, versioon 1.0, veebruar 2000, lk 9 ja 10.
February 2000, pp. 9–10.
Iga programmiperioodi kohta väljastab komisjon fondide raken-damisesuunised.
For each programme period, the Commissionissues guidelines fortheimplementation ofthefunds.
1999.aastalavaldatud perioodi 2000–2006 suuniste üheks prioriteediks on toetada asjakohastes ELi direktiivides kehtestatud keskkonnastandardite täitmist.
Forthe 2000–06 period, theguidelinesissuedin1999 makeitaprioritytosupport compliance withtheenvironmentalstandardsestablishedin the relevant EU directives.
Suunistes täpsustatakse, et veesektori projektid „peaksidolema kooskõlaskavandatavaveeraamdirektiivipõhimõtetega” ja „suuremattähelepanutuleks pöörata olemasolevainfrastruk-tuuri efektiivsuse tõstmisele, et vähendada kadusid”9.
Theyspecifythatprojectsinthe watersector ‘should beconsistent withthe principles ofthe proposed waterframeworkdirective’ andthat‘thereshould be more emphasis onincreasingthe efficiency of existingin-frastructure withaviewtolimitinglosses’9.Inaddition,the guide to the Cohesion Fundindicates that ‘all theinvestments in watersupplyshould beaccompanied byaconcreteaction plantolimit waterlossesfromthe distributionsystemtoan optimal percentageforthe efficiency ofthesystem’10.
Lisaks on Ühtekuuluvusfondijuhendiskirjas,et „kõikideveevarustusse tehtavateinvesteeringutega peaks kaasnema konkreetne tege-vuskavajaotussüsteemi veekadude vähendamiseks optimaalse tasemeni, ettagadasüsteemitõhusus”10.
Co-financedinfrastructuresareofvarioustypes. The‘Water supplysystems’ schemein Annex I givesa description ofthe components of the water systems, from abstraction (bulk water supply systems) to distribution to end users(distribution networks), and Box 1 gives some examples of cofinanced projects.
Kaasfinantseeritavaidinfrastruktuureonerinevatliiki.Ili-sastoodudskeem „Veevarustussüsteemid” annabülevaate veevarustussüsteemiosadest,alatesveevõtmisest(kesksed veevarustussüsteemid)kunilõpptarbijatelejagamiseni(jao-tusvõrgud); 1. selgitusestuuakse näiteid kaasrahastatud projektidest.
The mostcommon elements ofthe watersupplysystemsare: dams, desalination plants, water treatment plants, water mains, pumpingstations,reservoirs, watertanks,distributionnet-works, and remote control and detection systems forleaks and breakdowns.
Veevarustussüsteemikõigetavalisemadosadon: tammid,veemagestamistehased, puhastusjaamad,veetrassid, pumbajaamad, veehoidlad, veemahutid,jaotusvõrgud ningle-ketejarikete kaugjuhtimis-ja avastamissüsteemid.
EXAMPLES OF PROJECTS COFINANCED BY THE EU
NÄITEID ELi KAASRAHASTATUD PROJEKTIDEST
One project aimed to extend the public water supply network to the population of rural districts which were using private and dispersed sources.
Ühe projekti eesmärk oli laiendada avalikku veevarustussüsteemi maapiirkondade elanikele, kes kasutasid era- ja hajutatud veevõtukohti.
The project consisted of 11 water tanks, 32,6 km of pipes for the connection of the new network to the bulk water supply system, 10 pumping stations and about 87 km of pipes for the new distribution network.
Projekt koosnes 11 veemahutist, 32,6 km pikkusest torustikust uue võrgu ühendamiseks keskse veevarustussüsteemiga, 10 pumbajaamast ja ca 87 km pikkusest torustikust uue jaotusvõrgu jaoks.
The cost of the project eligible for EU assistance was 4,28 million euro, with 3,21 million euro of ERDF co-financing.
ELi toetuse saamise tingimustele vastavate projektikulude summa oli 4,28²miljo-nit²eurot, millest 3,21²miljonit²eurot moodustas ERFi kaasrahastamine.
A series of projects was designed to create new water sources and to improve the water treatment in a bulk water supply system covering an area of 11 000 km2 and 2,5 million inhabitants.
Ühe projektide seeria eesmärk oli rajada uusi veevõtukohtija parandada vee töötlemist keskses veevarustussüsteemis, mis hõlmas 11 000 km2 suurust alaja 2,5²miljonit elanikku.
It consists of various cofinanced projects: a desalination plant with a capacity of 65 000 m³ of water per day at an eligible cost of 55,10 million euro, with 46,86 million euro of CF co-financing; the renewal of a treatment plant with a capacity of 116 640 m³ of water per day at an eligible cost of 5,38 million euro, with 3,50 million euro of ERDF co-financing; and the construction of a water main of 27 km and three associated water tanks connecting the bulk water supply system with another desalination plant at an eligible cost of 19,71 million euro, with 12,81 million euro of ERDF co-financing.
Sellesse kuulub mitu kaasrahastatavat projekti: veemagestamistehas võimsusega 65 000 m³ vett päevas, mille abikõlblikud kulud on 55,1²miljonit²eurot (Ühtekuuluvusfondi kaasfinantseering 46,86²miljonit²eurot); puhastusjaama uuendamine (võimsus 116 640 m³ vett päevas, abikõlblikud kulud 5,38²miljonit²eurot, ERFi kaasfinantseering 3,5²miljonit²eurot); ning 27 km pikkuse veetrassi ja kolme sellega seotud veemahuti ehitamine keskse veevarustussüsteemi ühendamiseks teise veemagestamistehasega (abikõlblikud kulud 19,71²mil-jonit²eurot, ERFi kaasfinantseering 12,81²miljonit²eurot).
SOME PROJECTS COFINANCED BY THE EU
MÕNED ELi KAASRAHASTATUD PROJEKTID
The main objective of the audit was to assess whether EU structural measuresspending onthesupply of waterfor domestic consumptionis usedto best effect.
Auditi peamine eesmärk oli hinnata, kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt.
The Court addressedthefollowingsub-questions:
Kontrollikodatõstatasjärgmised auditiküsimused: a)
(b)Havetheprojectsachievedtheiraimsofimprovingthe supply of waterfor domestic consumption?
Kas projektid saavutasid eesmärgi parandada kodumajapidamiste veega varustamist?
Havethe objectives beenachievedatthelowestcostto the EU budget?
Kas eesmärgid saavutati ELi eelarvejaoks võimalikult madalate kuludega?
Theaudit wascarried outatthe Commissionandinthefour Member States which accountfor most ofthe expenditure on infrastructure exclusively dedicated to water supply for domestic use: Spain, Greece, Portugal and Italy.
Auditviidiläbikomisjonisjaneljasliikmesriigis(Hispaania, Kreeka, Portugal ja Itaalia), kellele kulub kõige suurem osa üksneskodumajapidamisteveevarustuseinfrastruktuuride eelarvest.
It was conducted from February 2009 to March2010, onthe basis ofasample of29 projectsfinanced underthe2000–06 programme periodand physicallycompleted.
Auditvältas2009.aastaveebruaristkuni2010.aasta märtsi-niningaluseksvõetivalim29projektist, midafinantseeriti programmiperioodi2000–2006raamesja mis olidfüüsiliselt lõpuleviidud.
Three ofthem wereapproved bythe Commission before 2000, butallthree weresubstantially modified by Commission decisions during the 2000–06 period.
Neistkolm projektikiitiskomisjon heaksenne 2000.aastat,kuidkõikikolme muudeti perioodil2000–2006 komisjoni otsustega oluliselt.
The projects wereselectedin proportion tothesizeofthetotalfinancialsupportprovidedtoeach ofthefour Member States.
Projektidvalitivastavalt nende osakaalule mainitud neljaleliikmesriigile eraldatudrahalisest toetusest.
Nine wereco-financed bythe CF and 20 by the ERDF, two of which were majorprojects7(see Annex II).
Ühtekuuluvusfondist kaasrahastati üheksat projekti ja ERFist 20 projekti, millest kaks olid suurprojektid8 (vt II lisa).
Project files were reviewed at alllevels and meetings were held with representatives of variouslocal authorities and public or mixedcompaniesresponsibleforthe design,implementation and management of theinfrastructures related to the selected projects.
Projektitoimikudvaadatiläbikõigiltasanditeljakohtumisi peetierinevatekohalikeametiasutusteesindajatega,samuti valitudprojektidegaseotudinfrastruktuuridekavandamise, elluviimisejajuhtimiseeestvastutavateavalik-õiguslikevõi segaettevõteteesindajatega.
The Court wasassistedbyexpertsin watersupply engineering.
Kontrollikojal olidabiksveeva-rustuse eksperdid.
WERE THE MOST APPROPRIATE SOLUTIONS ADOPTEDIN ORDER TO MEET THE NEEDS OF THE AREAS CONCERNED?
KAS ASJAOMASTE PIIRKONDADE VAJADUSTE RAHULDAMISEKS KASUTATI KÕIGE SOBIVAMAID LAHENDUSI?
The commitment offinancial resources to the building of new infrastructure, whichis often expectedto be usedforseveral decades, should be preceded by an analysis aiming atfinding the bestsolutiontolocal watersupply needs.
Rahalistevahendite eraldamine uuteinfrastruktuuride ehitamisele, mille oodatav kasutusiga on tihti mitukümmend aastat, eeldab analüüsi tegemist kohalikele veevarustuse vajadustele parimalahenduseleidmiseks.
The mainele-ments of such an analysis are the demandforecast, calculated mainlyfromthesize ofthe populationandtheexpected per capita consumption, and the availability and quality of existing waterresources.Some oftheseelements,suchas percapita consumption andthe quality of existing waterresources, may beinfluenced by demand side measures and actionsfor water resource protectionrespectively.
Selliseanalüüsi põhielemendid on nõudluse prognoos, mis arvutatakse peamiselt elanikkonna suuruseja eeldatavatarbimise põhjal ühe elaniku kohta, ning olemasolevate veeressursside kättesaadavusja kvaliteet. Mõnd mainitud tegurit, nagu tarbimine ühe elaniku kohtaja olemas-olevateveeressurssidekvaliteet,võivad mõjutadavastavalt nõudluse kõrvalmeetmedja veeressursside kaitsemeetmed.
(b)various potentialsolutions,including actionto affect demand orto maintain orimprovethe quality ofthe water resources currently used, had been adequately analysedin ordertoselectthe best one;
Kontrollikoda uuris, kas: a) kaasrahastatudinfrastruktuuriprojektidealuseksolevad vee nõudluse prognoosidtoetusid põhjendatud hinnangutele nõudluse arenguja vee kättesaadavuse kohta asjaomases piirkonnas; b) erinevaidvõimalikkelahendusi,sealhulgas meetmeid nõudluse mõjutamiseksvõikasutatavateveeressursside kvaliteedi parandamiseks, oli parimalahenduseväljasel-gitamiseks piisavalt analüüsitud; c) taotluste hindamisejatoetuste heakskiitmise eestvastu-tavadasutusedonkavandatudprojektidelelisaväärtust loonud.
IN ALMOST ALL CASES, FORECASTS OF NEEDS DID NOT TAKEINTO ACCOUNT DOWNWARD TRENDSIN PER CAPITA WATER CONSUMPTION, ANDIN SOME CASES, NOT ALL RESOURCES ALREADY AVAILABLE WERE CONSIDERED
PEAAEGU ÜHELGIJUHUL EI VÕETUD EDASPIDISTE VAJADUSTE PROGNOOSIMISEL ARVESSE ÜHE ELANIKU KOHTA MÕÕDETAVA VEE TARBIMISE LANGUSSUUNDAJA MÕNELJUHUL EI ARVESTATUD KÕIKIJUBA OLEMASOLEVAID RESSURSSE
11 Temporary (transient) population refers to tourists, commuting and seasonal workers, i.e. all nonresident persons.
11 Ajutise elanikkonna all mõeldakse turiste, rändtöötajaid ja hooajatöölisi, st kõiki mitteresidentidest isikuid.
The decision to build newinfrastructurefor water supply was, in all but three projects, based on estimates offuture demand andoftheneedforsupplementary waterresources.Inthe three exceptions, no such estimates were necessary asthein-vestment consisted merelyin adding orreplacing an element in an existingsystem.
Uue veevarustuse infrastruktuuri ehitamise otsus põhines kõigil juhtudel(v.a kolm projekti) edaspidise nõudluseja täiendava-teveeressurssidevajaduse prognoosidel. Kolme erandi puhul ei olnudselliseid prognoosevaja,kunainvesteeringseisnes ainultjuba olemasoleva süsteemi täiendamises mõne elemendiga või mõne osa väljavahetamises.
12 For example, in four big cities, the downward trend in per capita
12Näiteks neljas suurlinnas on tarbimine elaniku kohta nii järsult vähenemas, et hoolimata
consumption is so sharp that, despite population increase, the overall water consumption has decreased between 1 % and 29 % since the end of the 1990s.
elanikkonna juurdekasvust on üldine veetarbimine 1990. aastate lõpust vähenenud vahemikus 1–29%.
In a densely populated coastal area, the same trend has been observed since the early 2000s.
Ühes tiheda asustusega rannikupiirkonnas on sama suund märgatav alates 2000. aastate algusest.
Eight projects examined are located in these areas.
Kaheksat läbivaadatud projekti viiakse ellu neis piirkondades.
In 21 cases, demand was estimated on the basis of theoretical percapitaconsumptionrecommended by hydrological planning documents, giventhelack of data onconsumptionand losses from the networksin the past. The demand estimatedin this way was sometimes adjusted upwards using various factors thatare difficultto evaluate,suchasthe effect oftemporary populations11 andindustrialisationrate.
21juhul prognoositi nõudlust teoreetilise tarbimise põhjal ühe elaniku kohta, nagu on soovitatud hüdroloogilise planeerimise dokumentides,kunavarasematarbimisejavõrguveekadude kohta puudusidandmed.Selviisilarvutatud nõudlustkorri-geeriti mõnikordülespooleerinevateteguriteabil, midaon keeruline hinnata, naguajutise elanikkonna11 mõjujaindust-rialiseerimise määr.
13 Improvements in the networks result in reduced losses. Losses are
13Võrkude kvaliteedi paranemine tähendab väiksemaid veekadusid.
considered as being part of the demand as they need to be covered by the total water production.
Veekadusid käsitletakse nõudluse osana, kuna need tuleb katta vee kogutoodangust.
14 See also communication from the Commission‘Addressing the
Ülejäänudviieljuhulpõhinesveenõudluseprognoosimine reaalsevarasematarbimiseandmetel,kuiderinevaid mee-todeidkasutades.
In the other five cases, water demand forecasts were estimated onthe basis of dataaboutreal pastconsumption, butapply-ing different methods.Inthree ofthesecases,the percapita consumption used tojustify the needfor the projectis higher thantheonerecommendedbyhydrologicalplanningdocu-ments.
Neistkolmeljuhul on projektivajalikkuse põhjendamisekskasutatudtarbimise määr üheelanikukohta kõrgemkui hüdroloogilise planeerimise dokumentidessoovi-tatudtarbimise määr.
Moreover,inalmostalltheprojects,thedemandestimates do notreflectthe downwardtrendin per capita consumption and, sometimes,in waterlosses that has taken place since the end of the 1990s or early 2000sin most of the areas concerned challenge of water scarcity and droughts in the European Union’, COM(2007) 414 final and final report from the Commission to the Council and the European Parliament on the ‘Follow-up to the communication on water scarcity and droughts in the European Union’, COM(2008) 875.
14Vt ka komisjoni teatis „Veepuuduse ja põua probleem Euroopa Liidus”, KOM(2007) 414 (lõplik), ja komisjoni lõpparuanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Järelaruanne teatise kohta, mis käsitleb veepuuduse ja põua probleemi Euroopa Liidus”, KOM(2008) 875.
15 The most recent data available at the time of the audit.
15 Värskeimad auditi ajal kättesaadaval olnud andmed.
(a) issignificantly lower than the estimate for the horizon year, andin several cases,itis evenlessthan half ofthis estimate;
Eelkirjeldatu tulemusel näitab tulevase nõudluse prognoosija tegeliku tarbimise võrdlemine väga sageli, et(vt näiteid tabelist 2): a) tegelik tarbimise määr ühe elaniku kohta 2008. aastal15 oli tunduvalt madalam kui võrdlusaastaks prognoositud, olles mitmeljuhul sellestisegi rohkem kui poole võrra madalam; b) tegelik2008.aastatarbimiseüldmääroliprognoositust tunduvalt madalam.
WATER CONSUMPTION ESTIMATES AND ACTUAL VALUESIN 2008 FOR SOME PROJECTS EXAMINED
MÕNE LÄBIVAADATUD PROJEKTI VEETARBIMISE PROGNOOSID JA2008. AASTA TEGELIKUD NÄITAJAD
3/year
3 aastas)
Overall consumption in hm
Üldine tarbimine (hm
Per capita consumption inl/day
Tarbimine elaniku kohta (liiter/elanik/päev)
In 2008
Võrdlusaasta
8,5 no data
8,5 andmed puuduvad
Per capita consumption includes peaks, losses and industrial coefficient.
Tarbimine elaniku kohta hõlmab tipptarbimist, veekadusid ja industrialiseerimise määra.
The overall consumption estimates for 2008 were indicated in the project studies or calculated by the Court on the basis of population and per capita consumption trends shown in these studies.
2008. aasta üldise tarbimise prognoosid esitati projektiuuringutes või arvutati kontrollikoja poolt elanikkonna ja mainitud uuringutes esitatud ühe elaniku kohta arvestatava tarbimise suuna põhjal.
Resources already available were notfullytakeninto account in the design of new infrastructure in six cases (see Box 2).
Kuueljuhuleivõetuduuteinfrastruktuuridekavandamisel täielikultarvessejubaolemasolevaidressursse(vt2.selgi-tus).
Inparticular, where water wasofpoorquality,forexample because of high nitrates orsulphatescontent,it was notex-amined whetherthis water could have been mixed with water of good qualityin orderto meettheregulatorystandardsfor drinking water,instead of beingfullyreplaced by waterfrom anothersource16.
Juhtudel, kui vesi oli madala kvaliteediga, mis oli tingitud näiteks kõrgest nitraadi- või sulfaadisisaldusest, ei uuritud, kas sellist vett oleks saanudjoogiveele kehtestatud standarditele vastamisekssegada kõrge kvaliteediga veega,selle asemel et seetäielikult asendada mujaltsaadava veega16.
substances as sulphate and nitrate salts in water intended for human consumption.
16 Direktiiviga 98/83/EÜ on kehtestatud parameetrite väärtused sellistele olmevees leiduvatele ainetele, nagu sulfaadid ja nitraadid.
When the salt concentration exceeds these values, it is common practice to dilute the water with other (available) water from low salinity sources.
Kui vee soolasisaldus ületab kehtestatud väärtused, on üldine tava seda lahjendada madala soolsusega veega.
A better estimation offuture demand and water deficits could have madeit possibleto consider alternativesolutions which were nottakeninto account and buildsmallercapacityinfra-structure.
Tulevasenõudlusejaveepuudusetäpsemprognoosimine oleks võimaldanud arvesse võtta praegutähelepanutajäänud alternatiivseidvõimalusi ningehitadaväiksemavõimsusega infrastruktuure.