natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The new Member States, however, are benefiting frommajor investment in this sector which is enabling information and communication technologies to spread more widely.
Uutes liikmesriikides on sellesse sektorisse tehtud olulisiinvesteeringuid, mis on võimaldanud info- ja kommunikatsioonitehnoloogialaiemat levikut.
This situation is a result of inadequate investment in these technologies and in accompanying measures for training and organisational reform in companies.
Kirjeldatud olukord tuleneb ebapiisavatest investeeringutest nendessetehnoloogiatesse ning kaasnevatesse meetmetesse, mis toetavad koolitust jaorganisatsioonilisi reforme ettevõtetes.
Falling investment overall…
Investeeringute üldine langus …
Investment right across the spectrum is the key to prospects for growth in the mediumand long term.
Kõigi sektorite investeeringud kokku on keskpika ja pikaajalise kasvu saavutamisekeskne tegur.
However, investment by businesses fellfrom 18.3 % of GDP in 2000to 17.2 % in 2002.
Ent ettevõtete investeeringud on vähenenud18,3%lt SKTst 2000.aastal 17,2%ni 2002. aastal.
Faltering investment is also making itself felt in the new Member States,though foreign direct investment is still high and accounts for between 1.5 % of GDPin Lithuania and 5 % in Estonia.
Investeeringute langus annab tunda ka uutesliikmesriikides, kuigi välismaised otseinvesteeringud on endiselt suured (vahemikus1,5% SKTst Leedus 5%ni Eestis).
The same applies to public investment which, in terms of percentage of GDP, was in declinein the Union during the 1990s and is now far lower than in the United States (3.3 % asagainst 2.4 % in 2003).
See kehtib ka riigi investeeringute kohta, mille osakaal SKTst 1990. aastatel liiduslanges ning on praegu oluliselt väiksem kui USAs (3,3% võrreldes 2,4%ga 2003.aastal).
This overall slowdown is all the more worrying as it works tothe detriment of the priority areas identified by the Lisbon strategy: projects of European interest, such as transnational network infrastructures and the knowledge sector (research, innovation, education and training).
Üldine langus on veelgi murettekitavam seetõttu, et see töötab Lissabonistrateegias määratletud prioriteetide (Euroopa huvidega seotud projektid, naguteadmiste sektor (teadusuuringud, innovatsioon, haridus ja väljaõpe) ningriikidevaheliste võrkude infrastruktuur) kahjuks.
In this respect, the European Growth Initiative and the Quick Start programme, whichhave been given the green light by the European Council, are a major source of leverage to unlock investment in the infrastructure and knowledge sectors.
Selles osas on Euroopa majanduskasvu algatus (European Growth Initiative) jann kiire alguse programm(Quick Start Programme), mille on heaks kiitnud Euroopa Ülemkogu, peamised hoovad investeeringute koondamisel infrastruktuurija teadmiste sektoritesse.
The Quick Start programmeis at the very heart of the European Initiative for Growth.
Quick Startprogrammon Euroopa majanduskasvu algatuse keskpunktis.
Itsets out to mobilise political commitments and resources behind priority investment projectsof European interest.
Sellega plaanitaksesuunata poliitilised kohustused ja ressursid Euroopa huvidega seotud prioriteetsetesseinvesteerimisprojektidesse.
This programme, which could develop further if other projects keep tothe criteria laid down, covers 54 ‘ready-to-go’ crossborder investment projectschosentogether with the European Investment Bank after in-depth assessment of priorities andneeds based on objective and clear criteria, and taking account of the potential financing sourcesat Community and national levels.
See programm, mida võib arendada edasi, kui teiste projektide puhulon täidetud ettenähtud kriteeriumid, hõlmab 54 “stardivalmis” piiriülest investeerimisprojekti.Need on välja valitud koostöös Euroopa Investeerimispangaga põhjaliku prioriteetide ja vajadustehinnangu alusel objektiivsete ja selgete kriteeriumide põhjal ning ühenduse ja riikide võimalikkerahastamisallikaid arvestades.
• 31 projects with EUR 38 billion until 2010 for crossborder sections of trans-European transport networks.
• 31 projekti kogumahuga 38 miljardit eurot kuni 2010. aastani; üleeuroopalise transpordivõrgustikupiiriüleste osade jaoks.
No new set of priorities but identifies segments ready to go within threeyears.
Uusi prioriteete ei ole seatud, kuid on määratletud lõigud, mis peavad saamavalmis kolme aasta jooksul.
• 15 projects with EUR 10 billion until 2010 in key TEN energy projects.
• 15 projekti kogumahuga 10 miljardit eurot kuni 2010. aastani; peamisteks üleeuroopalisteksenergiaprojektideks.
• 8 projects with EUR 14 billion for high-speed and mobile communications networks, R & Dand innovation. • Total of EUR 10 billion per annum (EUR 6 billion from Union and national budget sources,i.e. around 0.05 % of the Union’s GDP).
• 8 projekti kogumahuga 14 miljardit eurot; kiir- ja mobiilsidevõrkudeks, teadus- ja arendustegevuseksning innovatsiooniks.
60/40 split between public and private financing.Private financing needs regulatory reforms and innovative financial tools from the ECbudget and from the EIB Group.
• Kokku 10 miljardit eurot aastas (6 miljardit liidu ja riikide eelarvevahenditest, mis on ligikaudu 0,05%liidu SKTst). Avaliku ja erasektori finantseeringute suhe on 60/40.
There is little margin for a further reallocation within theexisting financial perspective.
Erasektori investeeringutekson vaja õigusaktide reforme ning uuenduslikke finantsvahendeid ELi eelarvest ja Euroopa Investeerimispanga grupilt.
… especially in research and innovation …
… eriti teadusuuringute ja innovatsiooni vallas …
In general, measures to increase the volume of, and improve the environment for, researchinvestment have been fragmented and sluggish.
Üldjoontes on teadusuuringute alaste investeeringute mahu suurendamine javastava investeerimiskliima parandamine killustatud ja loid.
Latest available figures (2001) show overall R & D investment in the Union to be approaching 2 % of GDP, but at an average annualgrowth rate of 4 % (1997–2002) which is wholly insufficient to meet the 3 % target by2010. While most Member States and acceding countries have adopted targets for increasing research spending, few of them have been able to translate these into budgetaryterms, and efforts to make spending more efficient are often needed. Furthermore, despite steady progress, such as the setting-up of several European technology platforms, the European research area is not fully developed yet.
Vaatamata püsivatele edusammudele, nagu mitme Euroopa-ulatusega tehniliseplatvormi loomine, ei ole Euroopa teadusruum veel täielikult välja arenenud.Selles vallas on nõukogu poolt 2003. aastal vastuvõetud teadusuuringutesse
In this context,the adoption of the action plan for ‘investing in research’ by the Council in 2003 is a first important step towards this goal (7
7 investeerimise tegevuskava (
Finally, if current trends persist, Europe will be faced with major shortages in highly qualified research staff.
Kui viimase aja suundumused püsivad, tekib Euroopas oluline kõrgkvalifitseeritudteadustöötajate puudujääk.
While the number ofresearchers in the Unionrose slightly from 5.4 per 1 000 workforce in 1999 to 5.7 in2001, this is well below the level in countries that are near or on the EU 3 % R & D invest- 8 ).
Kuigi teadurite arv liidus veidi kasvas, tõustes 5,4töötajalt 1000 töötaja kohta 1999. aastal 5,7ni 2001. aastal, on see oluliselt väiksemkui riikides, mis on Euroopa Liidu teadus- ja arendustegevuse investeeringute
(7)COM(2003) 226 final, Investing in research: an action plan for Europe.(8)Sources:Third European Report on Science and Technology Indicators and Key Figures 2003.
7)KOM(2003) 226 lõplik, Investeeringud teadusuuringutesse: Euroopa tegevuskava.8)Allikad: Kolmas Euroopa aruanne teaduse ja tehnoloogia oluliste näitajate kohta 2003.
… and in education and training
… ning hariduse ja koolituse vallas
Investment — both public and private — in human capital is still inadequate.Whereas the level of public expenditure on education as a proportion of GDP in the Union (4.9%) is comparable to that in the United States (4.8 %) and even superior to
Nii era- kui avaliku sektori investeeringud inimkapitali on endiselt ebapiisavad.Kuigi liidu riiklikud kulutused haridusele protsendina SKTst (4,9%) on võrreldavad USA omadega (4,8%) ja isegi suuremad kui Jaapanis (3,6%), on erasektori
Recent studies demonstrate that one additional year of schooling canincrease aggregate productivity by 6.2 % for a typical European country.
Viimased uurimused näitavad, etüks täiendav aasta koolitust võib tõsta tüüpilises Euroopa riigis keskmist tootlikkust6,2% võrra.
ment is particularly marked in southern Europe, reaching 9.2 % for Portugal (
Ent üksnes investeeringute suurendamisest inimkapitali ei piisa.
But simply raising the overall level of investment in human resources will not be enough:there is a clear need to invest more effectively, that is, to identify and invest in those
Investeeridatuleb tõhusamalt, see tähendab, et tuleb määratleda need haridus- ja
11 areas of education and training which produce the greatest returns(
11 ) koolitusvaldkonnad, millesse investeerimine annab kõige paremaid tulemusi.(
Council adopted reference levels last May to organise the reform of education and training systems.
Sellega seoses võttis nõukogu möödunud aasta mais vastu kontrolltasemed, etviia läbi haridus- ja koolitussüsteemi reform.
The draft joint report, which the Council and the Commission must submitto the Spring European Council, shows that the Union has much ground to make up.
Nõukogu ja komisjoni poolt kevadeltoimuvale Euroopa Ülemkogule esitatava ühisaruande projektis on kirjas, et liidulon selles vallas veel palju teha.
Europe of knowledge: reference levelsforeducation/training
Teadmiste Euroopa: hariduse ja koolituse kontrolltasemed
The proportion of adults aged from 25 to 64with upper secondary education rose from55.4% in 1995 to 64.6 % in 2002.
• Keskharidusega 25–64aastaste inimeste osakaalkasvas 55,4%-lt 1995. aastal 64,6%ni 2002.aastal.
As regards the 20–24-year-old category, the average forthe new Member States is much higher than that of the current Union (86 % versus 73 %).
20–24aastaste seas on keskmine näitaja uutes liikmesriikides tunduvalt kõrgem (86%) kuipraegustes (73%).
The percentage of young people dropping out of the school system without any qual-ificationswas 18.1 % in 2003.
• Haridustee lõpetanud kvalifikatsioonita noorte osakaaloli 2003. aastal 18,1%.
However, this is still a long way away from the target of 10%by 2010, and the rate remains very high in Portugal (41.1 % in 2003), which calls for urgentaction.
See on kaugel2010. aasta eesmärgist (10%) ning see näitaja on endiselt väga kõrge Portugalis (2003. aastal41,1%). Selles vallas on vaja kiireloomulisi meetmeid.
Adult participation inlifelong learning and training has increased a lot over the past fewyears, reaching 8.5 % in 2002.
• Täiskasvanute osalus elukestvas õppeson viimastel aastatel oluliselt suurenenud, ulatudes2002. aastal 8,5%ni.
Nevertheless, the aim of raising this rate to 12.5 % by 2010will require major efforts, via customised national strategies in particular.
Siiski tuleb 2010. aasta eesmärgi 12,5% saavutamiseks veel kõvastipingutada eelkõige vastavate riiklike strateegiate abil.
17.2 % of young Europeans aged 15 do not have the minimum necessary skills (reading,writing, arithmetic).
• 17,2%-l 15aastastest Euroopa noortest puuduvad vajalikud miinimumoskused(lugemine,kirjutamine, arvutamine).
)COM(2003) 685 final, Education and Training 2010 — The success of the Lisbon strategy hinges on urgent reforms (draft joint interim report).
9)KOM(2003) 685 lõplik, Haridus ja koolitus 2010 – Lissaboni strateegia edu sõltub viivitamatutest
)Source: ‘Human capital in a global and knowledgebased economy’: A. de la Fuente and A. Ciccone.
10)Allikas: “Inimkapital globaalses ja teadmistepõhises majanduses”, A. de la Fuente ja A.
)See ‘Investing efficiently in education and training: an imperative for Europe’, COM(2002) 779 final and ‘The EU economy: 2003 Review’, (Chapter 4 on Education, Training and Growth), ECFIN/391/03.
( lõplik, ja EL majanduse 2003. aasta ülevaade (4. peatükk, Haridus, koolitus ja kasv),ECFIN/391/03.
Weaknesses in our internal market and competitiveness
Siseturu ja konkurentsivõime puudujäägid
Inadequate investment in the strategic areas of research and innovation is also undermining our competitiveness.
Ebapiisavad investeeringud strateegilistesse teadus- ja innovatsioonivaldkondadesseõõnestavad samuti meie konkurentsivõimet.
At the same time, it is vital for the internal market to function properly to create an environment which is conducive to dynamic entrepreneurshipand to make our economy more competitive.
Samal ajal on siseturu nõuetekohasekstoimimiseks väga oluline luua keskkond, mis soodustab ettevõtluse arengut jamuudab meie majandust konkurentsivõimelisemaks.
Despite the successes of the past decade,the internal market has still not reached all its potential.
Vaatamata viimase kümneaasta edule ei ole siseturg kasutanud kogu oma potentsiaali. Esineb mitmeidhoiatavaid märke, millega tuleb viivitamata tegeleda. (12)
• The Union is facing a slowdown in its product market integration.
– Kaubaturu integratsioon on liidusaeglustunud.
Crossborder manufacturing trade has stalled, growing only by 2.5 % in 2001 and then shrinking by0.3% in 2002. In addition, prices across the Union have stopped converging in the lastfive to six years.
Piiriülene tootmine on seiskunud,kasvades 2001. aastal üksnes 2,5% ja seejärel kahanedes 2002. aastal 0,3%.Lisaks on kogu liidus viimase viie-kuue aasta jooksul peatunud hindadeühtlustumine.
Crossborder investment is also low.
Piiriülesed investeeringud on samuti madalad.
Furthermore, there are still toomany technical obstacles preventing goods from circulating freely.
Esineb palju tehnilisitõkkeid, mis takistavad kaupade vaba ringlust.
Finally, consumerlack of confidence in crossborder transactions and electronic commerce is undermining the potential of free crossborder competition to increase our competitive edge.
Tarbijate ebakindlus piiriülestestehingutes ning e-kaubandus vähendavad võimalust, et piiriülene vaba konkurentstõstaks meie konkurentsivõimet.
• The internal market is still highly fragmented in the services sector, especially indistribution and retail sales.
– Teenindussektoris on siseturg endiselt väga killustunud, eriti turustamises jajaekaubanduses.
The services sector accounts for 70 % of GDP.
Teenindussektorist saadakse aga 70% SKTst.
But companies and consumers continue to suffer from many restrictions on establishing businesses and the provision of crossborder services.
Ettevõtjate jatarbijate suhtes kehtivad mitmed piirangud ettevõtete asutamisel ja piiriüleselteenuste pakkumisel.
This seriously restricts the Europeaneconomy’s competitiveness.
See halvab tõsiselt Euroopa majanduse konkurentsivõimet.
• Market opening in network industriesis not yet fully implemented and the benefitsrelating to efficiency, interconnectivity and security of supply in the Union have notyet been realised.
– Telekommunikatsiooni- ja energiavõrkudeturg ei ole veel täielikult avatudning tõhususest, võrkude seotusest ja liidusiseste tarnete turvalisusest ei ole veelkasu saadud.
The situation appears to vary considerably between acceding countries.
Ühinejariikides on olukord väga erinev.
A majority of acceding countries have deregulated their telecom markets.
Enamik ühinejariike onoma telekommunikatsioonituru avanud.
Slovenia and Poland have already opened up more than half of their electricity markets forcompetition.
Sloveenia ja Poola on konkurentsileavanud juba rohkem kui poole oma elektriturust.
However, in many acceding countries, effective competition in these sectors is still lacking.
Siiski ei ole paljudesühinejariikides neis sektorites veel tõhusat konkurentsi.
• At the same time, several strategic measures to increase our competitiveness havenot got off the ground because of a lack of political will.
– Samal ajal ei ole mitmeid meie konkurentsivõime tõstmiseks ettenähtudstrateegilisi meetmeid veel rakendatud poliitilise tahte puudumise tõttu.
Reforms such as the Community patent, recognition of professional qualifications in the Union, enforcement ofintellectual property rights and the definition of a consolidated common base for taxing company profits are currently still lacking for internal market development.
Sellisedreformid nagu ühenduse patent, kutsekvalifikatsiooni tunnustamine liidus,intellektuaalomandi õiguskaitse tagamine ning ettevõtte tulude maksustamiseühtne konsolideeritud määratlus on siseturu arengu tagamiseks ikka veel läbiviimata.
• Finally, the rate of transposition of directives linked to the internal market has fallenappreciably over the past few months, going from 98.2 % in May 2002 to 97.3 % in November 2003.
– Siseturudirektiivide ülevõtmise määr on viimasel paaril kuul oluliselt langenud –2002. aasta mais oli see 98,2% ja 2003. aasta novembris 97,3%.
Ireland and Portugal have made the most progress whilst Belgium’sdeficit has greatly increased. Only Denmark, Spain, Finland, Ireland and the United Kingdom have kept to the transposition target of 98.5 % set in Barcelona.
Iirimaa ja Portugalon olnud edukaimad, samal ajal kui Belgias on mahajäämus oluliselt kasvanud.Üksnes Taanil, Hispaanial, Soomel, Iirimaal ja Ühendkuningriigil on ülevõtmisemäär püsinud Barcelonas kehtestatud 98,5% tasemel.
Belgium, Franceand Germany register 96.5 %, with over 53 directives delayed.
Belgia, Prantsusmaa ja Saksamaa määr on 96,5%, kusjuures enam kui 53 direktiivi ülevõtmine onhilinenud.
Furthermore, Denmark,Finland and Portugal are the only Member States without any transposition delaysexceeding two years.
Taani, Soome ja Portugal on ainsad liikmesriigid, mis ei ole ühegidirektiivi ülevõtmisega hilinenud üle kahe aasta.
The situation is even worse for directives adopted under the Lisbon strategy.
Lissaboni strateegia aluselvastu võetud direktiivide osas on olukord veelgi halvem.
Transposition of Lisbon directives
Lissaboni direktiivide ülevõtmine
The Union has adopted over 70 directives under the Lisbon strategy(
EL on Lissaboni strateegia alusel võtnud vastu üle 70 direktiivi, (
), which should make for greater harmonisation and a joint regulatory framework that helps reinforce theinternal market, our competitiveness and, in the final analysis, our potential for growth.Forty directives should have been transposed by the end of 2003.
) mis peaksid tagama suurema ühtlustamise ja ühtse õigusliku raamistiku, mis aitab tugevdada siseturgu, tõsta konkurentsivõimetja lõpptulemusena kasvupotentsiaali.
• Member States’ average transposition rate for these 40 directives is only 58.3 %,i.e. a very poor showing.
40 direktiivi oleks pidanud olema üle võetud 2003. aastalõpuks.
• Denmark, Spain and Italy have the best records (from 85 to 75 % of ‘Lisbon’ directives transposed), while France, Germany and Greece are the furthest behind(from 42 to 35 %).
• Taanil, Hispaanial ja Itaalial on parimad tulemused (75–85% Lissaboni direktiividest on üle võetud)ning Prantsusmaa, Saksamaa ja Kreeka on kõige viimased(35–42%).
• Only 7 out of these 40 directives have been transposed by all Member States.
• Üksnes seitse direktiivi neljakümnest on üle võetud kõigisliikmesriikides.
• Not transposing these directives means delaying reforms the Union needs desperately: e-commerce, electronic communications, postal services, first railway package,renewable energies in the electricity market, etc.
• Nende direktiivide ülevõtmata jätmine lükkab edasi liidus hädavajalikke reforme, nagu e-kaubandus, elektronside, postiteenused, 1. raudteepakett, taastuv energia elektriturul jne.
• Over and above transposition, which is the bare minimum, Member States also havea duty to actually implement these provisions to guarantee that the reforms take effect.However, the number of open infringement procedures is still over 1 000 and theirnumber has been decreasing by no more than 3 % over the past few years.
– Lisaks ülevõtmisele, mis on miinimumkohustus, on liikmesriigid kohustatud kategelikkuses need sätted rakendama, et tagada reformide toimumine. Rikkumistepuhul algatatud avatud menetluste arv on endiselt üle tuhande ning pole viimastelaastatel vähenenud rohkem kui 3%.
However, we should also look at the developments or advances in the right direction whichshould be sustained and intensified.
Me peaksime siiski ära märkima ka õiges suunas toimunud arengu ja edasimineku,mida tuleb hoida ja suurendada.
• The fragmentation of our financial markets remains one of the key disadvantages of EU businesses, particularly when compared to the United States.
– Meie finantsturgude killustatus jääb üheks peamiseks miinuseks ELi ettevõtjatejaoks, eriti võrreldes Ühendriikidega.
Good progress has,however, been achieved on the financial services action plan which is now in itshome straight.
Edasiminek on toimunud finantsteenustetegevuskava puhul, mis on praegu lõpusirgel.
A few key measures still need to be adopted shortly to meet the European Council’s commitment of completing the action plan by 2005.
Mõned olulised meetmed tuleb veelvastu võtta, et täita Euroopa Ülemkogu eesmärk viia tegevuskava ellu 2005.aastaks.
The key to reaping the full benefits lies in timely and correct implementation of the measures and intheir effective application.
Täieliku kasu saamiseks tuleb meetmed õigeaegselt ja nõuetekohaseltrakendada ning neid tõhusalt kohaldada.
• Elimination of fiscal distortionsremains a priority so as to improve company competitiveness.
– Maksualaste moonutuste kõrvaldamineon ettevõtete konkurentsivõimeparandamisel jätkuvalt esmatähtis.
Some progress has been made on this.
Selles vallas on toimunud mõninganeedasiminek.
For one thing, the tax packageaimed at reducing distortions within the internal market has been adopted.
Esiteks on võetud vastu maksualased direktiivid, et vähendadamoonutusi siseturul.
For another,the tax scheme applicable to dividends between parent companies and subsidiaries hasbeen changed so as to eliminate any form of double taxation and fiscal obstacles to crossborder activities.
Teiseks on muudetud ema- ja tütarettevõtjate vahelistedividendide suhtes kohaldatavaid akte, et kaotada mis tahes topeltmaksustamineja piiriülese tegevuse maksualased takistused.
• A favourable regulatory environmentis likewise essential if competitiveness is toincrease.
– Soodne õiguslik raamistikon samuti konkurentsivõime tõstmiseks oluline.
From this point of view, the conclusion in 2003 of the interinstitutional accordon ‘Better lawmaking’ should help make the Community’s regulatory framework moreeffective, more flexible and simpler.
Sellesosas peaks 2003. aastal sõlmitud institutsioonidevaheline kokkulepe “Paremõigusloome” aitama tõhustada ja lihtsustada ühenduse õiguslikku raamistikkuning muutma selle paindlikumaks.
The Commission’s introduction of an impactanalysis tool and the formulation of alternative regulatory instruments — such as coregulation and self-regulation — constitute important steps forward that ought to beexploited.
Komisjoni koostatud mõju analüüsi vahendning alternatiivsete õigusalaste meetodite, nagu kaas- ja enesekontrollkehtestamine on oluline edasiminek, mida tuleks ära kasutada.
• Finally, it is vital to maintain a strong competition policyin the internal market touphold and boost our competitiveness.
– Lisaks on väga oluline jätkata tugeva konkurentsi poliitikat siseturul, et hoidaja suurendada meie konkurentsivõimet.
Progress is being made in this area, especiallyin reducing the average level of State aid (which is tending to stabilise at 0.7 % of GDP) and in having it redirected towards horizontal objectives. In addition, the Council has finally managed to reach a political agreement on the legislative package concerning mergers and control of mergers which Member States now need to enforce quickly.
Selles vallas on toimunud edasiminekeelkõige riigiabi keskmise taseme vähendamises (tundub, et see jääb püsima0,7% tasemel SKTst) ja uuesti horisontaalsetele eesmärkidele keskendumises.Lisaks on nõukogul viimaks õnnestunud saavutada poliitiline kokkulepe ühinemisija ühinemiste kontrolli käsitlevate direktiivide osas, mille liikmesriigid peavadnüüd kiiresti jõustama.