natgillin/translations-raw huggingface dataset:
PROVISIONS FOR SYSTEMICALLY IMPORTANTPAYMENTS IN TARGETOwing to the TARGET system’s pivotal role inthe market and its broad market coverage,suitable protection against a wide range ofthreats is essential for the reliable andsmooth functioning of the system.
SUHTED TARGETI KASUTAJATE JA TEISTE VÄÄRINGUPIIR-KONDADE KIIRMAKSETE ARVELDUSSÜSTEEMIDEGAEKPS säilitab tihedad suhted TARGETi kasutajatega, et arvestada nende vajadusi ja saada piisavat tagasisidet.
It is ofthe utmost importance that systemicallyimportant payments – i.e. those that couldcause a systemic risk if not processed whendue – be carried out without delay, even inabnormal circumstances.
Sarnaselt varasematele aastatele toimusid ka 2004. aastal regulaarsedkohtumised TARGETiga seotud 15 liikmesriigikeskpankade ja TARGETi riigisiseste kasutajagruppide vahel.
The Eurosystem hasestablished contingency measures to ensurethat such payments are processed in an orderlymanner, even in the event of TARGETmalfunctioning.
Lisaks korraldati EKPSi TARGETi juhtimise töörühma ja Euroopa pangandussektori TARGETi töörühma ühiskoosolekuid, et arutada TARGETi toimimisega seonduvat.
In 2004 a number of trialswere carried out by central banks (ofteninvolving commercial banks), and these provedthe effectiveness of the TARGET contingencymeasures.
Strateegiliste küsimustega tegeldieuromaksete strateegia kontaktgrupis – tegu onfoorumiga, kus on esindatud kommerts- ja keskpankade nõukogud.
They confirmed that the Eurosystemis in a good position to ensure that paymentsystems and financial markets can continue tofunction smoothly in a crisis situation.
Eurosüsteem, mis on maailma ühe suurima RTGSi operaator, hoiab tihedaid sidemeid teiste vääringupiirkondade RTGSi operaatoritega. Suhete tõhustumisel, näiteks püsiühendusega arveldusvõrgu tehingute tõttu on tekkinud
RELATIONS WITH TARGET USERS AND REAL-TIMEGROSS SETTLEMENT OPERATORS OF OTHERCURRENCY AREASThe ESCB maintains close relations with TARGET users in order to ensure that theirneeds are given due consideration and receive
Praeguse TARGETi piiratud kasutusea ja kuludevähendamise vajaduse tõttu töötati eurosüsteemis välja täieliku ühteliitmise alternatiivid, mille alusel liikmesriikide RTGSid ühendatakse
an appropriate response.
vajadus arutada ühiselt süsteemi tööga seonduvat.
In 2004, as inprevious years, regular meetings were heldbetween the 15 NCBs linked to TARGET andthe national TARGET user groups.
2004. aasta detsembris võttis EKPnõukoguvastu Banca d’Italia, Deutsche Bundesbanki ja Banque de France’i ühise pakkumise luua TAGET2 ühisplatvorm ning arendada ja kasutada seda eurosüsteemis.
In addition,joint meetings of the TARGET Management Working Group of the ESCB and the TARGETWorking Group of the European bankingindustry were held to discuss TARGEToperational issues.
See otsus eeldab põhjalikke muudatusi TARGETi ülesehituses, mis hetkel hõlmab mitut liikmesriikide keskpankade ja EKP omavahel ühendatud RTGSi.
Strategic issues wereaddressed in the Contact Group on Euro Payments Strategy, a forum in which the seniormanagement of commercial and central banksis represented.
TARGET2pakub TARGETi kasutajatele kõrget teenindustaset ning võimaldab mastaabisäästu.
The Eurosystem, as operator of one of thelargest RTGS systems in the world, maintainsclose contacts with the RTGS operators ofother currency areas.
ne nii täpselt, et oleks võimalik alustada tehnilist arendustööd ja rakendamist.
Increasing interrelations,such as those stemming from Continuous Linked Settlement operations, have created theneed for joint discussions on operationalissues.
Sarnaseltüldtingimustega on ka üksikasjalikud kasutajatingimused TARGETi kasutajatega põhjalikultläbi arutatud. Kasutajatingimused peaksidvalmima 2005. aasta aprillis.
In December 2004 the Governing Councilaccepted the joint offer made by the Bancad’Italia, the Deutsche Bundesbank and the Banque de France to build the single sharedplatform for TARGET2 and to develop andoperate it on behalf of the Eurosystem.
Eurosüsteem töötab TARGET2 põhiteenusejaoks välja ka hinnakujundusskeemi, mis kaotaks praegused erinevused riigisiseste ja piiriüleste tehingute hinnakujunduses.
Thisdecision will result in a fundamental redesignof the architecture of TARGET, which, atpresent, consists of multiple interlinked RTGSsystems which are maintained by the NCBs andthe ECB.
See hõlmabka nõukogu poolt otsustamisele kuuluvat võimalust, mille kohaselt saavad süsteemi liikmedvalida kas ainult tehingutasu või madalamatehingutasu ja periooditasu.
TARGET2 will offer TARGET usersa higher level of service and will alloweconomies of scale to be made.
Täpsem TARGET2hinnakujundusskeem töötatakse välja 2005.aastal.
TARGET2 will offer comprehensive liquiditymanagement functions that allow creditinstitutions to better control their euroliquidity.
Põhiliseks TARGET2 ettevalmistustööks 2004.aastal oli üldtingimuste väljatöötamine.
For example, a participant that usesseveral payment and securities settlementsystems settling in central bank money willhave the possibility of settling all suchpositions from a single RTGS account in TARGET2.
Sedatehti tihedas koostöös TARGETi kasutajatega.TARGET2 üldtingimustes (General Functional Specifications), mis kinnitati nõukogu poolt2004. aasta juulis, kirjeldatakse süsteemi üldisi omadusi ja funktsioone ning selle infotehnoloogilist ülesehitust.
Furthermore, for RTGS accountsof euro area credit institutions held with euroarea central banks, TARGET2 will offer anintraday liquidity pooling feature.
TARGET2 pakub kompleksseid likviidsusjuhtimise funktsioone, misvõimaldavad euroala krediidiasutustel omalikviidsust paremini kontrollida.
It willenable euro area TARGET2 participants togroup individual RTGS accounts held withdifferent euro area central banks and to poolthe available intraday liquidity for the benefitof all members of the group of accounts.The Eurosystem is working towards theestablishment of a robust legal framework forthis purpose, which is a precondition foroffering this function.
Näiteks süsteemiosaline, kes kasutab keskpangaga arveldadesmitmeid makse- ja väärtpaberiarveldussüsteeme, saab TARGET2s võimaluse teha kõikiniisuguseid tehinguid ja arveldusi ühel RTGSikontol. Lisaks pakub TARGET2 euroala keskpankades hoitavate euroala krediidiasutuste RTGSi kontode puhul päevasisese likviidsusekoondamise võimalust.
TARGET2 will be basedon a state-of-the-art business continuityconcept that will enable it to cope with widescale regional disaster situations.
TARGET2põhineb kaasaegsel äritegevuse jätkuvuse ideel, et tulla toime erinevate piirkondlike katastroofiolukordadega.
The main preparatory work undertaken in 2004for TARGET2 involved developing thefunctional specifications.
Teiseks peamiseks töövaldkonnaks oli 2004.aastal TARGET2 üldjuhtimisstruktuuri väljatöötamine ning selle alusel järgmiste projektietappide (arendus, testimine ja kasutajate liitumine) efektiivne korraldamine.
This work wasundertaken in close cooperation with TARGETusers.
Nõukogu kinnitas TARGET2 üldjuhtimise sise-eeskirjad, millesmääratletakse nõukogu, euroala keskpankadening süsteemi loova ja kasutava kolme liikmesriigi keskpanga rollid ja kohustused TARGET2projektis.
The General Functional Specifications(GFS) for TARGET2, which were approved bythe Governing Council in July 2004, describeon a general level the features and functions ofthe system as well as its IT architecture.
Valitud üldjuhtimisstruktuur ning projekti korraldus tagavad nii arendustöö efektiivse organiseerimise projektietapis kui ka kõigieuroala pankade jätkuva osalemise ja järelevalve pärast TARGET2 käivitamist.
On the basis of the GFS, the Eurosystem ispreparing the User Detailed Functional Specifications (UDFS), which describe thefeatures and functions of TARGET2 at thelevel of detail required for the start of thetechnical development and implementationwork.
Eurosüsteem valmistab üldtingimustest lähtudes ette üksikasjalikud kasutajatingimused(User Detailed Functional Specifications), kuskirjeldatakse TARGET2 omadusi ja funktsioo-
users. The UDFS are expected to be finalised in April 2005.
See moodustas 35,37% kõigist 2004. aastal eurosüsteemileantud tagatistest.
deciding on the concrete migration process willbe to minimise potential transition problemsand costs for central banks and TARGET users.It is planned that the first group of countrieswill migrate to TARGET2 on 2 January 2007.The Eurosystem will continue its closecooperation with the TARGET user communityduring all phases of the project and will reportregularly on the progress made.
Tänu süsteemi täiustamisele 2003. aastal saavutasid liikmesriikide keskpangad juba 2004. aasta alguses eesmärgi teha CCBMi-siseseid protseduure tunni aja jooksul tingimusel, etosapooled (ja nende haldajad) on esitanud omajuhised korrektselt.
2.3CROSS-BORDER USE OF COLLATERAL
Eurosüsteem uurib võimalusi piiriüleste tagatiste tõhususe ja turvalisusesuurendamiseks ja alternatiivide kasutamiseks.
The Eurosystem is also developing a pricingscheme for the TARGET2 core service whichwill eliminate the current differences in pricingbetween domestic and cross-bordertransactions.
TARGET2 jaoks vajaliku tarkvara arendamineja ITinfrastruktuuri loomine toimub 2005. aastal. Esimesed testimised keskpankadega on kavandatud 2006. aasta algusse.
It includes an option to be decidedon by the Governing Council which wouldallow participants to choose between paying atransaction fee only or a lower transaction feeplus a periodical fee.
Iga liitumisetapp hõlmab liikmesriikidepankade kontserne ning kogu protsess tervikuna kestab mitu kuud, mille jooksul töötavad paralleelselt nii praeguse TARGETi komponendidkui ka uus süsteem.
Further details of the TARGET2 pricing scheme will be defined in2005.
Kasutajate etapiviisilineliitumine peab toimuma minimaalse projektiriskiga.
Eligible assets may be used across nationalborders to collateralise all types of Eurosystemcredit operation by means of the correspondentcentral banking model (CCBM) or througheligible links between EU securities settlementsystems (SSSs).
Teisteks olulisteks põhjusteks konkreetseliitumisprotsessi kasuks otsustamisel on võimalike üleminekuga seotud probleemide ning kulude minimeerimine keskpankade ja TARGETkasutajate jaoks.
The CCBM is provided by the Eurosystem, while eligible links are a marketled solution.
Kavakohaselt viiakse esimeneriikide grupp TARGET2-le üle 2. jaanuaril2007.
Another major area of work in 2004 was thedevelopment of the governance structure for TARGET2 and, on the basis of this, aneffective project organisation for the nextproject phases (development, testing andmigration).
Osapoolte nimel tagatisi esitavad kontohaldurid etendavad CCBMi arveldusahelas sagelitähtsat osa. 2004. jaanuaris kehtestasid suurimad Euroopa krediidisektori ühendused CCBMitehingutesse kaasatud kontohalduritele headetavade koodeksi.
The Governing Council approvedinternal rules concerning the commongovernance of TARGET2.
Selle eesmärgiks on parandada CCBMi tõhusust.
These define theroles and responsibilities in the TARGET2project of, respectively, the Governing Council, the full group of euro area centralbanks and the three NCBs building andoperating the system.
Ka turuosaliste jõupingutusednende tavade rakendamisel aitasid liikmesriikide keskpankadel teha CCBMi protseduuretunni aja jooksul.
The chosen governancestructure and project organisation will ensureboth the effective organisation of thedevelopment work in the project phase and anappropriate level of continued involvement andcontrol by all euro area central banks after thelaunch of TARGET2.
Teatud juhtudel, näiteks tipptunni ajal võib esineda kõrvalekaldeid sellestühetunnisest piirmäärast.
The amount of crossborder collateral held bythe Eurosystem increased from 305 billion in December 2003 to 370 billion in December2004.
Sobilikke varasid võib kasutada riigipiiriülestes arveldustes eurosüsteemi igat tüüpi krediiditagamiseks keskpankade vahelise korrespondentpanganduse mudeli (CCBM) abil või sobivate ühenduste kaudu Euroopa Liidu väärtpaberiarveldussüsteemide vahel.
Overall, at the end of 2004 cross-bordercollateral represented 43.89% of the totalcollateral provided to the Eurosystem.
CCBM on väljatöötatud eurosüsteemi poolt, samas kui sobivateühenduste puhul on tegemist turu dikteeritudlahendusega.
THE CORRESPONDENT CENTRAL BANKING MODELThe CCBM has remained the main channelfor transferring crossborder collateral.
Eurosüsteemi poolt hoitavad piiriülesed tagatised suurenesid 305 miljardist eurost 2003. aastadetsembris 370 miljardi euroni 2004. aastadetsembris.
Itaccounted for 35.37% of the total collateralprovided to the Eurosystem in 2004.
2004. aasta lõpus moodustasid piiriülesed tagatised 43,89% kõigist eurosüsteemile antud tagatistest.
Assetsheld in custody through the CCBM increasedfrom 259 billion at the end of 2003 to 298billion at the end of 2004.
Need andmed kinnitavadvarasematel aastatel täheldatud euroala finantsturgude kasvavat lõimumist ja teiste osapooltetõusvat tahet hoida oma portfellides teises euroala riigis väljastatud varasid.
The development of software and theestablishment of the IT infrastructure for TARGET2 will be carried out in 2005.
SOBIVAD ÜHENDUSEDVÄÄRTPABERIARVELDUSSÜSTEEMIDE VAHELVäärtpaberiarveldussüsteemid saab ühendadalepingu- ja tehingupõhiselt, et võimaldada sobilike väärtpaberite piiriülest ülekandmist süsteemide vahel.
Firsttesting activities with the central banks areplanned to start in early 2006. TARGET userswill migrate to TARGET2 in different wavesand on different predefined dates.
Kui sobilikud väärtpaberid onselliste ühenduste kaudu teise väärtpaberiarveldussüsteemi üle kantud, siis saab neid kohalikeprotseduuride kaudu kasutada samamoodi nagumis tahes riigisisest tagatist.
Each wavewill consist of a group of national bankingcommunities and the migration process will bespread over several months, during whichcurrent TARGET components and the newsystem will coexist.
Hetkel saavad osapooled kasutada 59 ühendust, millest eurosüsteemi krediiditehingutega seotud ülekannete puhul kasutatakse aktiivselt vaid väheseid.
The phased migration willbe organised in a way which minimises projectrisk.
Needühendused ei hõlma aga kogu euroala.
Other important considerations when
Ühendused on eurosüsteemi krediiditehingute jaoks
custodians) submitted their instructionscorrectly. The Eurosystem is investigatingfurther improvements and alternatives forthe efficient and safe use of cross-bordercollateral.
sobivad, kui nad vastavad eurosüsteemi üheksale kasutusstandardile3, mis käsitlevad keskpankade nõudeid tehingute sooritamisel väärtpaberiarveldussüsteemis.
They aim tooptimise the efficiency of the CCBM. Marketparticipants’ efforts in implementing these bestpractices also helped NCBs to perform internal CCBM procedures within an hour.
Eurosüsteem hindabuusi ühendusi või olemasolevaid, sobivaid jatäiustatud ühendusi nende standardite alusel.2004. aastal täiustati kolme senist sobivat ühendust ja neile anti positiivne hinnang.
3.1THE CIRCULATION OF BANKNOTES ANDCOINS
RINGLUSES OLEVAD PANGATÄHED JA MÜNDID
DEMAND FOR EURO BANKNOTES AND COINSFollowing an annual growth rate of 22% in2003, the value of euro banknotes in circulationincreased by 15.0% in 2004, from 436.1 to501.3 billion.
NÕUDLUS EURO PANGATÄHTEDE JA MÜNTIDE JÄRELEPärast 22%list aastakasvu 2003. aastal suurenesringluses olevate euro pangatähtede väärtus ka2004. aastal, kerkides 15,0% – 436,1 miljardisteurost 501,3 miljardi euroni.
Overall growth in the number of 5, 10, 20and 200 banknotes in circulation has beenvery moderate since the introduction of thebanknotes in 2002, although developmentsmay vary between countries.
päevasteks sularahatehinguteks kasutatavate 10- ja 20-euroste pangatähtede nõudlus on kerkinud märgatavalt vaid hooajaliste haripunktideajal.
Only duringseasonal peaks has a strong rise in demandbeen witnessed for the 10 and 20 banknotes,i.e. those denominations which are mainly usedfor daily cash transactions.
50-eurose pangatähe puhul on täheldatudnii üsna kiiret nõudluse kasvu kui ka hooajalisikõikumisi.
In the case of the50 banknote, both fairly high growth andseasonal fluctuations have been recorded.
Seevastu 5- ja 100-euroste pangatähtede ringlus on hooajaliselt vähe muutunud ning200- ja 500-euroste puhul pole hooajalisi muutusi üldse võimalik täheldada.
Bycontrast, the circulation of the 5 and 100banknotes has shown only moderate seasonalvariation, while that of the 200 and 500banknotes has followed no seasonal pattern atall.
Seega on selge,et nende nimiväärtustega pangatähtede nõudluse kestvat kasvutrendi pole tehingute sooritamiseks kasutatavate pangatähtede euroalasisesenõudluse abil võimalik selgitada – oma osa onka muudel teguritel.
It is clear that demand for transactionpurposes within the euro area alone does notexplain the lasting upward trend in demand forthese denominations, but that other factorsmust also play a role.
Üks taoline tegurnäibolevat suurenev rahvusvaheline nõudlus europangatähtede järele.
One such factor seemsto be the growing international demand foreuro banknotes.
Viimased analüüsid näitavad, et ligikaudu 10–15% ringluses olevatestpangatähtedest asub väljaspool euroala.
Recent analyses suggestthat around 10% to 15% of the banknotesin circulation are held outside the euro area.Another factor is hoarding by the public,partially influenced by the low level of interestrates.
Veelüheks teguriks on sularaha kogumine rahvahulgas, mida osaliselt mõjutavad madaladintressimäärad.
The value of banknotes in circulation has risenmore steeply than the number ever sincethe cash changeover, which reflects theparticularly strong increase in the number ofhigh-denomination banknotes in circulation.Chart 39 shows the development of eurobanknotes in circulation by denominationbetween 2002 and 2004.
Juba alates sularahavahetusest on ringluses olevate pangatähtede väärtus kasvanud kiireminikui pangatähtede arv, mis peegeldab ringlusesolevate kõrge nimiväärtusega pangatähtede arvu eriti kiiret kasvu.
The strongest increasein demand in 2004 was for the 500 banknote,at 28.4%.
Joonisel 39 on näidatudringluses olevate euro pangatähtede nimiväärtuse muutus aastatel 2002–2004.
Demand was also very strong forthe 50 and 100 banknotes, which sawcirculation growth rates of 12.4% and 13.5%respectively.
2004. aastalkasvas kõige kiiremini nõudlus 500-eurostepangatähtede järele, jõudes 28,4% tasemele.Samuti valitses suur nõudlus 50- ja 100-eurostepangatähtede järele, mille ringluse kasvumääroli vastavalt 12,4% ja 13,5%.
During 2004 the value of euro coins incirculation (i.e. the net circulation excludingstocks held by NCBs) increased by 9.1%, from14.1 billion to 15.3 billion.
Ringluses olevate 5, 10-, 20- ja 200-eurostepangatähtede arvu kasv on alates nende kasutuselevõtust 2002. aastal olnud väga tagasihoidlik, kuigi riigiti võib see erineda.
The total number
Peamiselt iga-
Chart 37 Total value of banknotes in circulation between 2000 and 2004
Joonis37 Ringluses olevate pangatähtede koguväärtus aastatel 2000–2004
Chart 38 Total number of euro banknotes in circulation between 2002 and 2004
Joonis38 Ringluses olevate euro pangatähtede koguarv aastatel 2002–2004
(billions) national banknoteseuro banknotes
(miljardit) riikide pangatähedeuro pangatähed
Chart39 Numberofeurobanknotesincirculationbetween2002and2004
Joonis39 Ringluses olevate euro pangatähtede arv aastatel 2002–2004
There has been a steadygrowth in the number of euro coins incirculation since the beginning of 2003, whenthe volume returned to the initial level of40.4 billion coins issued at the time of thechangeover.
singut, kusjuures hooajalised kõikumised nende esinemissageduses langesid kokku ehtsatepangatähtede kasutamissageduse kõikumistega,näiteks puhkuseperioodidega. Liikmesriikide analüüsikeskused4 said 2004. aastal kokku
BANKNOTE HANDLING BY THE EUROSYSTEMDeposits and withdrawals of euro banknoteshave been quite stable for all euro area NCBssince the second quarter of 2002. Fluctuationsin the monthly deposits and withdrawalsmainly reflect the usual seasonal variations inbanknote demand.
PANGATÄHTEDE KÄITLEMINE EUROSÜSTEEMISEuro pangatähtede sissemaksed ja väljavõtteuroala riikide keskpankades on püsinud üsnastabiilsena alates 2002. aasta teisest kvartalist.Sissemaksete ja väljavõtmiste kuised kõikumised peegeldavad peamiselt tavalisi hooajalisimuutusi pangatähtede nõudluses.
This represents an increase of7.8% compared with 2003, which issubstantially lower than the growth rateobserved one year earlier.
Võrreldes 2003. aastagakasvas see näitaja 7,8%, mis on oluliselt vähemkui aasta varem.
Chart 40 shows thetrend in counterfeits recovered from
Joonisel 40 on näidatud ringlusest kõrvaldatudvõltsingute arengusuund, mille näitajaid onregistreeritud kord poole aasta jooksul alatespangatähtede kasutuselevõtmisest.
Table 14 Distribution of counterfeits by denomination
Tabelis 14 on näidatud, et endiselt on võltsijatepeamiseks sihtmärgiks 50-eurone pangatäht,kuigi aasta jooksul on ilmnenud tõendeid sellekohta, et organiseeritud kuritegevuse juhid onhakanud pöörama rohkem tähelepanu 100-, 200ja 500-eurostele pangatähtedele. Väike kogus
Total
Kokku 100
Between January and December 2004 a total of 30.4billion banknotes were issued and 29.7 billionwere returned to the NCBs.
Igas ELi liikmesriigis on loodud keskused võltsitud euro pangatähtede esialgseks analüüsimiseks riiklikul tasandil.
4Centres established in each EU Member State for the initialanalysis of counterfeit euro banknotes at the national level.
VÕLTSITUD EURO PANGATÄHED2002. ja suures osas ka 2003. aastal kasvanudeuro pangatähtede võltsimise määr on nüüdseksjäänud suhteliselt stabiilseks.
circulation, with figures taken at half-yearlyintervals since the banknotes were launched.
nende nimiväärtustega pangatähti on võltsitudkeskmisest parema kvaliteediga.
Overall, it is evident that the number ofcounterfeits (594,000 in 2004) is a tiny fractionof the average number of genuine banknotes incirculation (8.9 billion in 2004).
Kokkuvõttes on ilmne, et võltsingud (2004. aastal 594 000) moodustavad vaid väikese osa ringluses olevatest ehtsatest pangatähtedest (2004.aastal 8,9 miljardit).
The publiccan continue to have confidence in the securityof the euro: it remains a well protectedcurrency, in terms of both the sophisticationof its security features and the effectivenessof European and national law enforcementauthorities.
Üldsus võib euro turvalisuses edaspidigi kindel olla, sest tänu nii selle turvaelementide keerukusele kui ka Euroopaja riiklike õiguskaitseorganite tõhusale tööle onsee olnud hästi kaitstud vääring.
However, the public shouldcontinue to be watchful.
Siiski tulebüldsusel jääda valvsaks.
The “feel-look-tilt”test remains sufficient to detect counterfeits inalmost all cases.
Võltsitud pangatähtedeavastamiseks piisab peaaegu kõigil juhtudel“katsu-vaata-kalluta” katsest.
The Eurosystem was active in training cash-handlingprofessionals, both in the EU and beyond, inrecognising and handling counterfeit banknotes.The Counterfeit Analysis Centre at the ECB andthe NACs collaborated with the police in the fightagainst counterfeiting, and technicians from the NACs provided, upon request, legal authoritieswith expert advice and technical reports.
EKPs asuv rahvusvaheline võltsimise ennetamise keskus jätkas uute reprodutseerimisseadmete ja võltsimise ennetamise süsteemide hindamist ning 27 maailma eri paigas asuvakeskpanga ühisalgatuse – keskpankade võltsimise ennetamise töörühma – toetamist.
COUNTERFEIT DETERRENCEIn addition to cooperating with the NCBs,Europol and the European Commission (inparticular the European Anti-Fraud Office,OLAF), the ECB concluded an agreementwith Interpol in 2004 on the protection of theeuro and the fight against counterfeiting.Further cooperation agreements were establishedwith the central banks of two of the EU’s
VÕLTSIMISE ENNETAMINELisaks koostööle liikmesriikide keskpankade,Europoli ja Euroopa Komisjoniga (eriti Euroopa Pettusevastase Võitluse Ametiga (OLAF)) sõlmis EKP2004. aastal Interpoliga lepingu eurokaitsmiseks ja võltsimise vastu võitlemiseks.Lisaks valmisid koostöölepingud kahe ELi naaberriigi (Ukraina ja Bulgaaria) keskpangaganing sarnaseid lepinguid valmistatakse ette kateiste riikide jaoks.
Chart40 Numberofcounterfeiteurobanknotesrecoveredfromcirculationbetween2002and2004
Joonis40 Ringlusest kõrvaldatud võltsitud euro pangatähtede arv aastatel 2002–2004