natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A professor of economics, her career assumed a new dimension with the regime change in Poland in the early 1990s.
Majandusprofessori karjääris tekkis pööre Poola riigikorralduse muutusega 1990ndatel aastatel.
Appointed Under-Secretary of State at the Ministry of Trade and Industry (1994–96), she was Poland’s chief negotiator during negotiations for Poland’s membership of the Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD).
Töös-tus- ja kaubandusministeeriumi riigisekretärina (1994-1996) juhtis Hübner Poola liitumisläbirääkimisi OECDga (Majanduskoostöö ja –arengu Organisatsiooniga).
As Secretary of State from 1996 to 1997, Danuta Hübner was charged by the Polish Government with negotiating European Union membership.
Aastatel 1996. ja 1997. tegeles ta riigisekretärina Poola eurointegratsiooni küsimustega.
In 1997 and 1998, she worked directly for the Polish President as Head of Chancellery, with the rank of minister.
1997. ja 1998. aastal töötas Hubner Poola Vabariigi presidendi kantselei ülemana ministri staatuses.
A transnational partner search forum will be held in Zagreb (Croatia) on 11 and 12 October 2004.
Zagrebis (Horvaatias) toimub 11. ja 12. oktoobril foorum, mille eesmärgiks on leida partnereid riikidevaheliseks koostööks.
The meeting aims to bring together the principal players in the CARDS (Albania, Bosnia-Herzegovina, Croatia, Serbia-Mon-tenegro and the Former Yugoslav Republic of Montenegro) and Cadses (Austria, Germany’s eastern and southern Länder, the regions of eastern Italy, Poland, the Czech Republic, Slovakia, Hungary, Slovenia, Bulgaria and Romania) cooperation areas.
Kohtumisest võtavad põhiliselt osa partnerid, kes osalevad koostööprogrammides CARDS (mis hõlmab Albaaniat, Bosnia--Hertsegoviinat, Horvaatiat, Serbia ja Montenegrot ning Endist Jugoslaavia Vabariiki Makedooniat) ning CADSES (Austria, Saksamaa ida- ja lõunaosa liidumaad, Itaalia idapoolsed piirkonnad, Poola, Tšehhi Vabariik, Slovakkia, Ungari, Sloveenia, Bulgaaria ja Rumeenia).
The Directorate-General for the Budget has published a report dealing specifically with the budgetary implementation of the Structural Funds in 2003.
Eelarve peadirektoraat avaldas aruande struktuurifondide eelarve täitmise kohta aastal 2003.
EUR 26.2 billion were paid out last year (or 89 % of the appropriations available), compared with EUR 20.3 billion in 2002 (or 72 % of the appropriations available).
Eelmisel aastal maksti välja 26,2 miljardit eurot (see moodustab 89% ettenähtud vahenditest), võrreldes 20,3 miljardiga aastal 2002 (72% ettenähtud vahenditest).
Community initiatives made less progress than the mainstream programmes.
Esireas on Portugal, Iirimaa, Hispaania ja Austria, kes on kasutanud 39-46% endale ettenähtud vahenditest.
This good performance is the result of the progress of programmes on the ground as well as successful efforts by the European Commission to improve the Structural Funds budgeting so that appropriations match needs as closely as possible.
Nii hea tulemuse põhjuseks on kindlasti programmide edu kohapeal, kuid samuti on vilja kandnud komisjoni pingutused struktuurifondide eelarve koostamise parandamiseks, mille eesmärgiks on olnud see, et eraldised vastaksid võimalikult täpselt vajadustele.
In 2003, payments for the 2000–06 programmes increased by 19 % for all objectives, although the
2003. aastal tehti aastateks 2000-2006 ettenähtud programmide raames väljamakseid 19% võrra rohkem (seda kõigi eesmärkide peale kokku, ehkki põhiline edu on saavutatud ühenduse initsiatiivide, mitte põhiprogrammide raames.
The cumulative results of the Member States by the end of 2003, in terms of absorbing their respective 2000–06 financial envelopes, vary considerably. The leading countries are Portugal,
Eesmärkide analüüs näitab, et parimaid tulemusi on saavutatud eesmärgi 1 raames, millele järgnevad eesmärgid 3 ja 2 (eesmärgi 2 raames on samuti saavutatud suurepäraseid tulemusi tänu sellele, et algne mahajäämus on suures osas tasa tehtud), seevastu ühenduse initsiatiivide rakendamine on kulgenud palju aeglasemalt.
Ireland, Spain and Austria, which absorbed between 39 and 46 % of their allocations.
Eelarve peadirektoraadi aruandes analüüsitakse ka väljamakstavaid kohustusi.
lion). The de-commitments were made only for Objectives 1 (27 %) and 3 (73 %).
Aruande täistekst prantsuse, inglise ja saksa keeles:http://europa.eu.int/ http://europa.eu.int/
The ERDF is the only Structural Fund that did not make any N+2 commitments.
2003. aastal hakati arvestama ka „n+2“ reegli alusel kohustustest vabastamisi programmeerimisperioodiks 2000-2006.
A similar analysis by objective highlights the good performance of Objective 1, followed by Objectives 3 and 2 (Objective 2 did particularly well, going a long way to catching up), in contrast to the much slower execution of the Community initiatives.
Reegli n+2 kohaselt kohustustest vabastamise kogusumma oli üpris tagasihoidlik (31,1 miljonit eurot).
Finally, the DG Budget report analyses developments in outstanding commitments (RAL).
Kohustustest vabastamine puudutas üksnes eesmärki 1 (27%) ja 3 (73%).
The year 2003 also saw the start of the N+2 de-commitments for the 2000–06 programming period. The total amount decommitted under the N+2 rule was quite low (EUR 31.1 mil-
FEDER oli ainus struktuurifond, mille raames ei olnud ühtki reegli n+2 alusel kohustustest vabastamist.
Outermost regions: taking stock
Eriti perifeersed piirkonnad: ülevaade olukorrast
Following its communication of 26 May 2004 on‘a stronger partnership for the outermost regions’, the European Commission has published a report that assesses the measures adopted for the benefit of these regions since 2000.
Samaaegselt 2004. aasta 26. mai teatisega„tugevdatud partnerluse kohta eriti perifeersete piirkondadega“ avaldas Euroopa Komisjon ka aruande alates 2000. aastast selliste piirkondade toetamiseks võetud meetmete kohta.
This strategy has three priorities: to reduce the handicaps caused by difficulties of access and to compensate for other constraints specific to the outermost regions; to improve the competitiveness of the outermost regions, in particular in the spirit of the Lisbon and Gothenburg objectives; to encourage the inclusion of the outermost regions in their regional geo-economic area.
Strateegia hõlmab kolme prioriteeti: vähendada eraldatusest tingitud vajakajäämisi ja lahendada teisi eriti perifeersete piirkondade spetsiifilisi probleeme; tõsta eriti perifeersete piirkondade konkurentsivõimet eelkõige Lissaboni ja Göteborgi eesmärkide raames; soodustada eriti perifeersete piirkondade integreerumist nende geograafilisse ja majanduslikku ümbruskonda.
The document analyses the most recent indicators of the socioeconomic development of the outermost regions, describing the progress achieved and the challenges that remain.
Aruandes analüüsitakse eriti perifeersete piirkondade uuemaid sotsiaalmajandusliku arengu näitajaid, tuues välja tehtud edusammud ja väljakutsed, millega tuleb veel rinda pista.
It also describes the working of the Funds and structural instruments as well as the various Community policies that have played a significant role during the past three years in a number of key sectors: regional development and cohesion, competition, agriculture, fisheries, enterprise, transport, energy, research, information society, taxation and customs, the environment, international trade, justice and home affairs.
Samuti kirjeldatakse selles struktuurifondide ja rahastamisvahendite tegevust ning ühenduse poliitikavaldkondi, mis on kolme viimase aasta jooksul mänginud tähtsat rolli väga paljudes olulistes sektorites: regionaalareng ja ühtekuuluvus, konkurents, põllumajandus, kalandus, ettevõtlus, transport, energia, teadusuuringud, infoühiskond, maksundus ja toll, keskkond, rahvusvaheline kaubandus, justiits- ja siseküsimused.
The 10th Conference of Presidents of the Outermost Regions was held, on 2 and 3 September, at Ponta Delgada in the Azores.
Märkida tuleks ka seda, et 2. ja 3. septembril toimus Assooridel Ponta Delgadas kümnes eriti perifeersete piirkondade juhtide konverents.
This was the occasion for a meeting with the European Commission and Member States, attended by Commissioner Jacques Barrot.
Selle raames leidis aset komisjoni ja liikmesriikide esindajate kohtumine, millest võttis osa ka volinik Jacques Barrot.
This gave him the opportunity to exchange comments with the presidents of the outermost regions who want to see the Commission’s strategy rapidly implemented on the ground and for all Community policy areas, including fisheries and agriculture.
Kohtumisel avanes volinikul võimalus vahetada mõtteid eriti perifeersete piirkondade juhtidega, kes soovivad, et komisjoni strateegiat rakendataks kiiresti ja konkreetselt ühenduse poliitika kõigis valdkondades, sealhulgas kalanduse ja põllumajanduse vallas.
Although the assessment of measures taken by the Union for the outermost regions is very positive, there are still constraints on their development and EU integration compared with other European regions.
Ehkki kokkuvõttes võib öelda, et Euroopa Liit on eriti perifeersete piirkondade suhtes võtnud palju positiivseid meetmeid, on nendel piirkondadel teiste Euroopa piirkondade arengule ja integreerumisele järele jõuda siiski raske.
Difficulties of access remain a problem, as are handicaps to the competitiveness of their firms faced with the opportunities of the single market.
Eriti perifeersete piirkondade eraldatusest tulenevad probleemid ja sealsete ettevõtete konkurentsivõimet takistavad puudused pole kuhugi kadunud.
The text of the communication and the report (Commission working document) are available in English, French and German: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docoffic/official/communic/comm_ en.htm
Teatise ja aruande (komisjoni töödokumendi) teksti saab lugeda prantsuse, inglise ja saksa keeles: http://europa.eu.int/comm/
The report also details the strategy adopted on 26 May 2004 by the Committee for the Outermost Regions in the context of cohesion policy reform and other Community policy for the
Samuti kirjeldatakse aruandes üksikasjalikult eriti perifeersete piirkondade strateegiat, mille komisjon võttis 26. mail 2004 vastu aastateks 2007-2013 kavandatud ühtekuuluvuspoliitika regional_policy/sources/docoffic/official/communic/comm_en.htm
Responsible editor: Thierry Daman, EC, Regional Policy DG, Unit 01, Fax (32-2) 296 60 03. The texts of this publication do not bind the Commission.
Vastutav toimetaja: Thierry Daman, Euroopa Komisjon, Regionaalpoliitika peadirektoraat, Üksus 01, Faks: +32 2 296 60 03.
No 127 en inforegio news
Regionaalpoliitika nr 127 et inforegio news
Shared management of the Structural Funds
Struktuurifondide ühine haldamine
‘Open Days 2004’: the regional development players meet in Brussels
„Open Days 2004“: regionaalarengu edendajad kohtuvad Brüsselis
Organised by the Committee of the Regions, the Directorate-General for Regional Policy and 12 offices representing Europe’s regions and cities,‘Open Days 2004’ brought together more than 2 000 regional development players in Brussels between 27 and 30 September.
Avatud uste päevadel„Open Days 2004“, mille korraldasid Brüsselis 27.–30. septembril Regioonide komitee, regionaalpoliitika peadirektoraat ning kaksteist Brüsselis tegutsevate piirkondade ja linnade esinduste ühendust, osales üle kahe tuhande regionaalarengu edendaja.
Focusing on management of the Structural Funds and the future of cohesion policy, the event involved more than 100 regions and cities.
6. septembril avaldas komisjon teatise (K (2004)580 lõplik) „Liikmesriikide ja komisjoni vastutuse kohta struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi ühises haldamises“.
Part II of the document sets out the principles that guided the Commission in drawing up the legislative proposals for the reform of regional policy after 2006, which it adopted on 14 July.
Üritusel, mille jooksul keskenduti peamiselt Struktuurifondide haldamisele ja reformitavale ühtekuuluvuspoliitikale, osales sadakond piirkonda ja linna.
ties a better understanding of the practical impact of the Commission’s reforms.
kondlikele omavalitsustele paremini selgitada komisjoni reformide konkreetset mõju.
We believe these refusals will result in a more decentralised, simplified and efficient funding system, which can only be good for the EU’s competitiveness.’ http://europa.eu.int/comm/ regional_policy/newsroom/ document/COM(2004)580final_ en.pdf
Me usume, et need reformid toovad kaasa detsentraliseeritud, lihtsama ja tõhusama rahastamissüsteemi, millest Euroopa konkurentsivõime ainult võidab.“ http://europa.eu.int/comm/ regional_policy/newsroom/ document/COM(2004)580final_ fr.pdf
Presenting the event on 17 September, Commissioner Jacques Barrot declared that: ‘2004 is a crucial year for the Union’s cohesion policy. (…) May the Open Days facilitate the Europe-wide exchange of best practices in order to strengthen administrative capacities and develop debates based on the concrete reality of the EU regions.’
17. septembril peetud avakõnes ütles volinik Jacques Barrot: „Aasta 2004 on Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitika seisukohast ülitähtis (…). Loodan, et avatud uste päevad edendavad Euroopa tasandil heade tavadega seotud kogemustevahetust, mille eesmärgiks on tõsta haldussuutlikkust ja tekitada Euroopa Liidu piirkondade reaalsusel põhinevat arutelu.“
Open Days 2004 consisted of more than 70 seminars and workshops on the subject of ‘The practice and reform of regional policy’, which were held in the offices of Europe’s regions and cities.
Open Days 2004 raames toimus üle 70 seminari ja vestlusringi teemal „Regionaalpoliitika elluviimine ja reform“, mis viidi läbi mitmete Euroopa linnade ja regioonide Brüsselis asuvates esindustes.
The Commission’s programme of 30 workshops on ‘Managing regional development’ was organised by the Directorate-General for Regional Policy.
Komisjon korraldas 30 vestlusringi teemal „Regionaalarengu juhtimine“.
The objective: to encourage the transfer of knowhow between the ‘old’ and ‘new’ Member States.
Vestlusringide kava töötas välja regionaalpoliitika peadirektoraat ning nende eesmärgiks oli soodustada oskusteabe vahetust „vanade“ ja „uute“ liikmesriikide vahel.
To find out more: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/
Põhjalikum teave aadressil: http://europa.eu.int/comm/
Peter Straub, President of the Committee of the Regions, added: ‘Our regions and cities are the lifeblood of the European economy: make them strong and we make the European economy strong.
2004. aasta 2. septembri teatises (2004/K 226/02) esitas ja täpsustas Euroopa Komisjon sätteid, mis käsitlevad ühenduse piiriülese, riikide ja piirkondadevahelise koostöö programmi INTERREG III.
Open Days 2004 will enable us to remind Member States of that reality. It will also give local and regional authori- opendays/
Teatises esitatakse Euroopa Liidu laienemise tulemusel lisandunud uute koostöövaldkondade ja –piirkondade nimekiri.
In a communication of 2 September 2004 (2004/C 226/02), the European Commission updated and consolidated the provisions of the Interreg III Community initiative to encourage cross-border, transnational and inter-regional cooperation.
Regioonide komitee president Peter Straub aga sõnas: „Meie regioonid ja linnad on Euroopa majanduse alustala: kui tugevdame neid, siis tugevdame ka Euroopa majandust.
In particular, the communication presents a list of the new cooperation areas following Union enlargement.
Avatud uste päevad 2004 võimaldavad meil seda liikmesriikidele meelde tuletada.
http://europa.eu.int/comm/ regional_policy/sources/docoffic/ official/guidelines/index_en.htm
Samuti saame tänu neile päevadele kohalikele ja piir- regional_policy/opendays/ http://europa.eu.int/comm/ regional_policy/sources/docoffic/ official/guidelines/index_en.htm
Competitiveness, accessibility and regional integration: Commissioner Barrot at the 10th Conference of the Presidents of the outermost regions
Konkurentsivõime, ligipääsetavus ja piirkondlik integratsioon: volinik Barrot´ osales eriti perifeersete piirkondade juhtide X konverentsil
Jacques Barrot spoke on a number of occasions at the 10th Conference of the Presidents of the outermost regions that was held on 2 and 3 September in Ponta Delgada in the Azores.
Konverents teemal„Euroopa Liidu Solidaarsusfond ja kiirreageerimine katastroofide korral“, mis pidi toimuma Brüsselis 8. detsembril, lükati edasi 2005. aasta algusesse.
The conference on ‘The European Union Solidarity Fund and the immediate response to disasters’, scheduled for 8 December in Brussels, has been postponed until early 2005.
Jacques Barrot võttis mitmel korral sõna 2. ja 3. septembril Assooridel, Ponta Delgadas toimunud eriti perifeersete piirkondade juhtide X konverentsil.
cated EUR 1.1 billion between 2007 and 2013, as well as a ‘wider neighbourhood action plan’ that will coordinate the policy needed for the development of these outermost regions: agricultural policy, fisheries policy, cooperation policy with third countries, trade policy and competition policy.
eelarve aastateks 2007–2013 on 1,1 miljardit eurot. Programm hõlmab ka „naabruskonna laiendamise tegevuskava“, mille alusel koordineeritakse eriti perifeersete piirkondade arenguks vajalikke poliitikavaldkondi: põllumajandus-, kalandus, kauban-dus- ja konkurentsi- ning kolmandate riikidega seotud koostööpoliitikat.
The Commissioner responsible for regional policy summed up the Commission’s strategy in favour of the outermost regions as being to find ways to achieve the sustainable development of these regions, in association with their surrounding geographical areas and with the growth strategy pursued at Community level.
Regionaalpoliitika volinik andis ülevaate komisjoni strateegiast eriti perifeersete piirkondade toetamiseks: strateegia eesmärgiks on edendada nendes piirkondades säästlikku arengut, tehes selleks koostööd nende geograafilise lähiümbruskonnaga ning toetudes ühenduse tasandil rakendatavale majanduskasvu suurendamise strateegiale.
Taking as his basis the proposals for regulations adopted by the Commission on 14 July 2004, the Commissioner repeated that the outermost regions will benefit from future developments in regional policy bringing increased public intervention.
Tuginedes määruseelnõudele, mille komisjon võttis vastu 14. juulil 2004, meenutas volinik, et muutuvast regionaalpoliitikast saavad eriti perifeersed piirkonnad kasu kõrgemate avaliku sekkumise määrade näol.
The communication adopted by the Commission on 26 May 2004 (COM(2004) 343 final) provides for a specific programme to compensate for handicaps, allo-
Komisjoni 26. mai teatises (K (2004) 343 lõplik) aga nähakse ette nimetatud piirkondade mahajäämuse vähendamise programm, mille
Financed by the ERDF, the new programme to compensate for handicaps aims to improve the conditions of access to the Community single market and to compensate for the effects of specific constraints linked to isolation.
ERDF rahastatava mahajäämuse vähendamise programmi eesmärgiks on parandada eriti perifeersete piirkondade pääsu ühenduse siseturule ja kompenseerida nende spetsiifilisest olukorrast tulenevat mahajäämust.
This programme will be able to cover operating expenses, the assistance granted to the beneficiary being based on the additional costs of the operation.
Programmi abil võib katta ka tegevuskulusid. Abisaajale eraldatav toetus on seotud konkreetse ülekuluga.
The eligible fields of expenditure are very broad and correspond to those covered by
Programmi abil saab katta väga erinevaid kulutusi, mis on vastavuses
regions into their regional economy, both in terms of goods and services and in other trade-related fields.
nende piirkondlikku majandusruumi nii kaupade ja teenuste sektoris kui ka teistes kaubandusega seotud valdkondades.
the convergence objective.
ühtekuuluvuse eesmärgiga.
By way of example, the ERDF will be able to contribute to the additional cost of goods transport or of electronic communications.
Näiteks võib ERDF rahastada kaupade transpordi ülekulude või elektrooniliste sidekanalite ülekulude katmist.
To successfully meet this regional integration challenge, the wider neighbourhood action plan will concentrate on two main areas.
Piirkondliku integratsiooni eesmärgi saavutamiseks tugineb naabruskonna laiendamise tegevuskava kahele põhiteljele:
• The first concerns transnational and cross-border cooperation in the framework of the European territorial cooperation objective.
• esimene neist seondub riikidevahelise ja piiriülese koostööga Euroopa territoriaalkoostöö raames.
The Commission has indicated that the ERDF will also be able to provide limited cofinancing for cooperation projects based in the territory of third countries.
Volinik märkis ka, et FEDER võib teatud piirides kaasrahastada ka koostööprojekte kolmandate riikide territooriumil;
• The second is aimed in particular at trade policy actions.
• teine telg seondub kaubanduspoliitikaga.
Trade policy can serve to improve the integration of the outermost
Kaubanduspoliitika abil saab eriti perifeerseid piirkondi paremini integreerida
The Commissioner also presented an inventory of Community policy in fields of intervention that are of particular interest to the outermost regions: agriculture and fisheries, specific guidance programmes for remoteness and insularity (POSEI), and State aid for regional objectives.
Samuti andis volinik ülevaate ühenduse poliitikast eriti perifeersetele piirkondadele erilist huvi pakkuvates valdkondades: põllumajandus ja kalandus, kõrvalisele asukohale ning saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programmid (POSEI)ning riiklikud regionaaltoetused.
Finally, Mr Barrot mentioned the launch of two studies: one on the quantification of the effects of handicaps on the economies of the outermost regions, the other on the additional costs of access to the new information and communication technologies.
Lisaks nimetas volinik Barrot kaht uuringut: ühe eesmärgiks on selgitada kvantitatiivselt välja halvema olukorra mõju eriti perifeersete piirkondade majandusele ning teine käsitleb moodsa info- ja sidetehnoloogia kättesaadavaks tegemisega seotud ülekulusid.
In this respect, the conference was notable for an initiative by the Canary Islands to create a specific website devoted to the outermost regions.
Konverentsil tegid kanaari saared ka ettepaneku luua eriti perifeersete piirkondade ühine veebileht.
Communication on the Structural Funds: fourth SFIT meeting
Struktuurifonde käsitleva teabe avaldamine: SFITi 4. koosolek
The fourth meeting of the informal working group‘SFIT’ (Structural Funds Information Team / Equipe d’information sur les Fonds structurels) was held in Brussels on 10 September 2004, during which some 65 participants had the opportunity to discuss their communication practices.
10. septembril 2004 toimus Brüsselis mitteformaalse töörühma„SFIT“ (Structural Funds Information Team / Struktuurifondide teaberühm) 4. koosolek, mille käigus ligi 65 osalejat said arutada teabe avaldamisega seotud küsimusi.
were able to put their questions to the Commission and share the problems they are facing, such as a lack of time and knowhow (for many of them, information is not their main area of responsibility); the limited budget compared with the high cost of certain communication actions; the difficulty of defining the public’s information needs; the sometimes uncertain interest of the media and the lack of cooperation even on the part of the beneficiaries themselves.
da oma töös ettetulevatest probleemidest, milleks on peamiselt ajapuudus või ebapiisav väljaõpe (mitmel juhul ei ole teabetöö ametnike põhieriala); teavitustegevus võib kohati olla kallis, kuid eelarve on piiratud; raske on määratleda avalikkuse teabevajadust; vahel häirib tööd meedia vähene huvi ja abisaajate madal koostöövalmidus.
This was the first opportunity for the managing authorities in the new Member States to get together to discuss the sensitive subject of implementation of Regulation (EC) No 1159/2000 on information and publicity measures to be implemented by the Member States concerning Structural Funds assistance.
Esmakordselt said uute liikmesriikide asutused arutada delikaatset teemat: kuidas rakendada määrust (EÜ) nr 1159/2000, mis käsitleb liikmesriikide järgitavaid teavitamis- ja avalikustamismeetmeid seoses struktuurifondide antava abiga.